prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Den tillåter också styrning på de viktigapunkter där det behövs, och lämnar åt andra krafteratt verka där de antagligen gör ett bättre arbete än vadvi kan göra här i eller vad regeringen kangöra.Anf. 155 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med två frågor och ettsvar.Fråga ett: Ser några tendenser tillökad politisering av den högre utbildningen ochforskningen?Fråga två: Ser några tendenser tillökad centralisering inom högre utbildning och forsk-ning?Den senare frågan berördes ju delvis i replikväx-lingen med kristdemokraterna.Sedan över till svaret. Vi ser somett överråd, där vi ser en fara i att ett fåtal personerrycks med i olika debatter och blir utsatta för på-tryckningar som gör att de inte har den långsiktighetoch den klarsyn som jag tycker att man måste ha.Därför ser vi större möjligheter till integritet och attvi verkligen får grundforskning om vi har tre olikavetenskapsråd överst.Låt mig sedan gå över till själva diskussionen ochtalet. Det är alltid spännande att lyssna på GunnarGoude. Det är ganska ofta lätt att hålla med ommycket. Visst har forskningen en stor betydelse. Jagär helt övertygad om att den kommer att få en änstörre betydelse dels för att skapa ökad kunskap, delsför att bidra till samhällets utveckling, dels för attskapa ekonomisk tillväxt, dels för att skapa en annantillväxt, nämligen en upplysthet som gör att fler män-niskor förstår mer och kan sätta sig in i flera saker.Jag hörde resonemang om sam-hällens uppgång och fall. Jag tror att det inte bara ärbrist på kunskap som har gjort att vi har fått uppgångoch fall. har det också varit så att förmycket makt har samlats hos ett för litet antal perso-ner.Anf. 156 () replik:Fru talman! Jag tar det sista först. Jag tror inteheller att det är brist på kunskap. Det jag ville försökaframhäva var att vår reaktion väldigt ofta är att hadevi bara vetat så hade vi kunnat bete oss på ett annatsätt. Det handlar alltså om vår ständiga benägenhet attfråga efter kunskap. Den är så mänsklig och så ge-nomgripande. Vi kan gå till svenskt domstolsväsende.Där blir man nästan frikänd om man inte hade denkunskap som gjorde att man förstod vad ens hand-lingar skulle leda till för resultat, om det nu var ettolyckligt resultat. Det handlar alltså om vår respektför kunskapen. Vårt behov av kunskap för att lösaproblem är mycket stort.När det gäller tycker jag att detfinns värdefulla moment i den svenska forskningsor-ganisationen som vi ska ha kvar i det nya systemet.Jag tänker t.ex. på FRN, ,som har haft en fristående övergripande form. Det harinte varit en styrform, men den har i alla fall fångatupp behov av att ta initiativ på olika områden därforskningsråden inte har tagit de initi-ativen. Vi har många exempel på områden där FRNhar tagit initiativ som sedan har fått en positiv ut-veckling och gått över i forskarsamhället, tagits handom där och utvecklats vidare.Detsamma gäller det övergripande gransknings-uppdraget som man har skött på ett bra sätt. Man harockså kommit med rekommendationer bl.a. till rege-ringen och om vad som behöver göras.Miljösidan är ett sådant område där man har gjort enmycket bra utredning om hur man ska leda forskning-en fram så att den gagnar utvecklingen till ett ekolo-giskt långsiktigt samhälle. Jämställdhetsfrågorna ären annan övergripande fråga och genusforskningen entredje. Det finns många exempel.Att ta bort detta organ och tro att de här forsk-ningsråden separat ska klara av det, tror jag är attöverskatta deras funktion och verksamhet.Anf. 157 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med det sista. Vi kannaturligtvis ha olika gissningar om detta. Min giss-ning är snarare att man får för mycket ovanifrånpers-pektiv. Jag tycker att med den nya strukturen blir detett FRN som läggs på toppen. Sedan läggs det treklossar under. Då var det bättre med den gamla orga-nisationen som hade tre klossar ovanpå och sedanFRN under. Jag tror att den centralistiska idén ochidén om att maskineriet ska titta ned på forskarna ochmedborgarna, dvs. uppifrån och ned, är en felsyn. Vimåste försöka bygga saker nerifrån och upp. Vårkritik här gäller att detta bygge ser ut att börja förmycket i toppen och sedan trycka ned saker i ställetför att leta efter motsatsen.Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag vill verkligen inte göra mig tilltalesman för motsatsen. Jag ser självfallet inte det härsystemet som en toppstyrd forskningsorganisation,utan tvärtom så att man kan fånga upp rörelser. Det ären kanal ut i samhället. Det är också en översyn somär viktig för att kunna ta initiativ för att utvecklaforskning och byta inriktning på olika områden.Forskningsforum kommer att vara en viktig del ivetenskapsrådets arbete. Styrelsen kommer att ha ennära samverkan med . FRN:s upp-gifter är inte på något sätt överflyttade så att vi harfått en forskningsstyrelse. Vi har ju tidigare i diskus-sionen varit inne på att man skulle ha en forsknings-styrelse. Det har man förkastat. I stället har man valtden här uppdelningen. Där har vi allmänintressenaföreträdda, och det finns ett allmänt forskningsintres-se med diskussions- och informationsmöjligheter ochsådant i . Det är en del av det somFRN har arbetat med på ett lyckat sätt. Den andradelen har förts till . Jag tror att det ären uppdelning som kan vara bra. Vi får väl se. Fram-tiden får väl utvisa var man hamnar.Jag tror att många universitetsinstitutioner har etthelt annat problem än toppstyrningen. De upplevernog inte att det är regering och riksdag som bestäm-mer vad de ska forska på. Däremot är marknaden,stora bolag som har samverkan med institutionerna,kraftfull. Den obalans som jag har pratat om tidigarenär det gäller grundforskningen är så tydlig att manpasserar femtioprocentsgränsen, dvs. den tillämpadeforskningen på avmedlen. Man får en maktförskjutning så att bolagsin-tresset tar över grundforskningens frihet. Det är na-turligtvis något som vi måste bevaka. Jag anser attden faran är större. Det är egentligen ingen fara. Jagvill gärna ha denna samverkan, men vi måste förstär-ka grundforskningen. Där har staten ett ansvar. Jagupplever nog att det är precis som , nämligen att det är statens uppgift att garanterafriheten. Det är inte toppstyrning, utan det är någothelt annat.Anf. 159 ():Fru talman! Forskningspropositionens principiellautgångspunkter är lätta att dela. För en god utvecklingär det avgörande att förmår att generera kun-skap samt tillgodogöra sig den och omsätta den istrukturer, produkter och resurser som nyttiggörs avnäringsliv och övriga delar av samhället.Politiken måste verka sektorsövergripande. Det ärsamspelet mellan god infrastruktur, väl fungerandeinstitutioner och människors kunskaper och drivkraf-ter som skapar en god utveckling. Utvecklingenmåste ske med hänsyn till människors arbets- ochlivsvillkor, miljön och den långsiktiga tillgången pånaturresurser. Ungefär så är det uttryckt i propositio-nen.Regeringens allmänna ambition att samla forsk-ningsresurserna till ett begränsat antal instanser un-derlättar för överblickbarhet, minskad administrationoch en mer ändamålsenlig prioritering av de medelsom står till buds.Den kunskapsutveckling som är relevant förframtida transporter är huvudsakligen transportslags-övergripande. För att de av antagna trafik-politiska målen ska nås krävs en övergång från detransportslag som är särskilt miljö- och olycksbelas-tade till transporter vars effekter är bättre i förhållan-de till miljö- och trafiksäkerhetsmålen.Av naturliga skäl finns det inom respektive trafik-verk en egen kultur som sätter en expansion av detegna trafikslaget i centrum. Detta fenomen är redovi-sat bl.a. i SOU 1998:137 Slutrapport från . Ska kunskaperna vad gäller integre-ring av transporter och volymminskning av transpor-ter kunna utvecklas bör denna uppgift läggas på ettorgan som inte företräder ett särskilt trafikslags in-tressen.Att föra över godstransporter från väg till räls ären ambition som ingår i regeringsförklaringen. Hit-tills har denna ambition inte realiserats. Lastbilstrafi-ken har ökat det gångna året, medan voly-men gods på spår bara har förändrats marginellt.För att klara den av regeringen uttryckta ambitio-nen krävs en utveckling av lastbärare och annat sombehövs för att järnväg och sjöfart ska höja sin attrak-tionskraft i förhållande till åkerinäringen. Den senareär den näring i som näst efterIT-branschen expanderar mest. Forskning kring om-lastning och integrering av godstransporter bör få merresurser. Målet är att varje transportslag ska utnyttjastill det det är bäst på. Så är inte fallet . Vägarnaär överutnyttjade med luftföroreningar, trafikolyckoroch förslitning av vägnätet som följd.Kommunikationsforskningsberedningens verk-samhet har hög vetenskaplig kvalitet, vilket visatsbl.a. i internationella utvärderingar. Det är tack vareKFB som får tillbaka väsentligt större andelav EU:s trafikforskningsmedel i förhållande till vadSverige betalar in. KFB är tillräckligt stort för attkunna utgöra den kreativa och prövande miljö sombehövs för att forskningen ska vara innovativ. Forsk-ningspropositionen föreslår att Kommunikations-forskningsberedningen läggs ned som deolika trafikverken ska behålla sin FoU-verksamhet.I den utredning som genomförts av AndersFlodström påpekas vikten av att hålla ihop transport-forskningen. Detta förslag återfinns dessvärre inte ipropositionen. Förvisso sägs att myndigheternas FoU-verksamhet bör byggas upp kring ett antal progra-mområden som ska utformas för tidsperioder på upptill . Men trafik och transporter nämns inteexplicit.Trafikutskottet har yttrat sig till utbildningsut-skottet vad gäller forskningspropositionen. I yttrandetframhåller utskottet vikten av att KFB:s nuvarandearbetsuppgifter med en sammanhållen transportforsk-ning övertas av den nya . Det varett enhälligt utskott som hade den synpunkten.Regeringen avser att tillsätta en organisations-kommitté med uppgift att lämna förslag beträffandeansvar och omfattning samt resurstilldelning till dennya myndigheten. Jag anser att inom ramen för detuppdrag den nya organisationskommittén får ska ingåett specifikt program för hela trafik- och transport-forskningen. Med hänvisning till detta yrkar jag bifalltill och min motion Ub30, första att-satsen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Vissa organisationsfrågor inom närings-politikenFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU17Vissa organisationsfrågor inom näringspolitiken(prop. 1999/2000:71).Anf. 160 ():Fru talman! Bakom rubriken inom näringspolitiken i dagens betänkan-de från näringsutskottet döljer sig regeringens förslagom att slå ihop det som blir kvar av , efter detatt först energidelen och sedan forskningsdelen för-svunnit, med centrala och därigenom inrätta enny myndighet för företagsutveckling. Dessutom före-slås inrättandet av en analysmyndighet.I en bakomliggande utredning av diskuteras myndigheternas roll ochförutsättningarna för ett bra närings- och konkur-rensklimat.Utredningen visar tydligt att den nuvarande små-företagarpolitiken vilar på bräcklig grund. Efter 30års näringspolitik med i avsattamedel för olika insatser vet vi i stort sett ingenting omvad detta har betytt för utveckling och tillväxt. Utanutvärderingar av befintlig verksamhet har hela tidennya stödformer och nya organ tillkommit. Antaletaktörer och rollfördelningen mellan dem är svåröver-skådlig.Vidare konstateras i utredningen att staten gjortföretagaren beroende av myndighetsbeslut i alltförmånga frågor och att staten har fragmenterat ochsönderdelat sättet att hantera både företagarens behovoch de många olika regelkraven på företagen.Utredningen framhåller att det svenska näringsli-vet är för litet och att det startas för få företag. Manpoängterar att förståelse av situationen för de småföretagen är nödvändig för att ta småföretagarpoliti-ken ur den återvändsgränd som samlade analyservisat att den numera hamnat i.Utredningen pekar på problem såsom de diskri-minerande skattereglerna, t.ex. fåmansbolagsbeskatt-ningen, de attitydpåverkande skattereglerna, t.ex.stoppreglerna och dubbelbeskattningen, de arbets-rättsliga reglerna som gör anställningar vanskliga försmå och medelstora företag samt den växande mäng-den administrativa regler som tar oproportionerligtstor del av småföretagens tid.Annell och drar slutsatsen att regelsys-temen på ett avgörande negativt sätt påverkar bådeföretagandets omfattning och tillväxtens kostnader.Det anses vara speciellt olyckligt att de många årenav till synes samstämmig politisk debatt inte lett framtill någon minskning av regelmängdens omfattning.Sverige bedöms av utredarna ligga påtagligt under deteuropeiska snittet inom regelförenklingsområdet.Utredarna kritiserar också de svenska konkurrens-villkoren, gråzonen mellan offentlig och privat verk-samhet, att skattefinansierad verksamhet drivs i osundkonkurrens med enskild verksamhet, den otillräckligaoffentliga upphandlingen samt de statliga stödenskonkurrenspåverkande effekter. Konkurrenssnedvrid-ningar eller för liten konkurrens lyfts fram som pro-blem i denna utredning, liksom tidigare av Konkur-rensverket.Regeringens förslag om en ny myndighet för fö-retagsutveckling ändrar inte de grundläggande fakto-rerna som påverkar näringsklimatet. De konkretaproblemen med juridiska hinder, skatteregler, konkur-rensvillkor, innovationsklimat, kompetensförsörjningoch regelinflation löses inte med regeringens förslag.Den beskrivna situationen med den såväl centralasom regionala röra av svåröverskådlig mångfald avnäringspolitiska myndigheter och aktörer påverkasinte mer än ytterst marginellt.Annell och har en viktig utgångspunkt iatt staten inte ska ägna sig åt något som marknadensjälv kan hantera. Man poängterar att myndigheterska vara beställare och inte utförare. I detta samman-hang har förhållandet att drar i gång ett ka-nadensiskt koncept för nyföretagande väckt oro blandaktörer som är verksamma i liknande verksamhet ochsom riktar sig till samma målgrupp.Representanter för and Society som fram-gångsrikt arbetat med liknande koncept under 15 århar inför utskottet ifrågasatt lämpligheten av att NU-TEK som aktör riskerar att skapa osund konkurrenssom kan försvåra verksamheten för Nyföretagarcent-rum, liksom för Ung Företagsamhet, Drivhuset m.fl.redan verksamma privata och ideella aktörer.NUTEK har inför utskottet beskrivit sitt engage-mang i Open for Business, som ägs av ett organ inomdet kanadensiska . För attkunna ta del av delvis hemligstämplad handling isyfte att kunna bedöma sakfrågan om osund konkur-rens har utskottets ledamöter, representerande Mode-raterna, , , begärt att utskottet via Näringsdepartementetskulle få ta del av avtalet mellan och denkanadensiska staten. Av outgrundlig anledning mot-satte sig utskottets majoritet - med socialdemokrater-na i spetsen - att näringsutskottet skulle få ta del avmaterialet med bibehållen sekretess.Frågan om huruvida med Open for riskerar att snedvrida konkurrensenkvarstår, och ärendet har inte fått en tillfredsställandeberedning.Mot bakgrund av vad som sägs i riksdagsordning-en, 4:10, är det mer än anmärkningsvärt att en begä-ran av åtta ledamöter i näringsutskottet har avvisats.Oklarheter kring ansvaret när det gäller besluts-fattandet föreligger också. svarade an-gående detta i ett interpellationssvar att beslutet omNUTEK:s engagemang i Open for Business ingick imyndighetsutövningen.Ministerns inställning till vad som kan ligga imyndighetsrollen kontrasterar helt med den inriktningsom anges i och utredning, där detbetonas att myndigheter eller andra statliga organ intebör vara utförare utan ha en beställarroll.Open for ställer hela fråganom verksamhetsinriktningen hos den nya myndighe-ten för företagsutveckling i fokus. Dessutom aktuali-seras den viktiga principfrågan hur ett utskott överhuvud taget ska kunna fullfölja sitt uppföljnings- ochutvärderingsuppdrag om utskottet inte kan få ta del avunderlagsmaterial med bevarad sekretess.Vi moderater avvisar förslaget om en ny nationellmyndighet för företagsutveckling. Regeringen böråterkomma till med ett mer heltäckandeförslag som tar sin utgångspunkt i slutsatserna i Eli-sabet och utredning Statensåtgärder för fler och växande företag.Fru talman! Det står helt klart att det finns ett stortbehov av att utvärdera den förda näringspoliti-ken. En sådan utvärdering bör skyndsamt göras innanförslag om inrättande av nya myndigheter läggs fram.När det gäller förslaget att inrätta en ny statliganalysmyndighet borde regeringen först ta till sig allafakta från redan verksamma analysorgan, och meddetta som underlag vidta lämpliga åtgärder för attstärka det svenska näringsklimatet. Vid behov avytterligare analyser bör regeringen upphandla tjänsterfrån olika aktörer på marknaden.Regeringens förslag i den del som berör STATTär oroande. bör bibehållasin ställning som oberoende organisation. STATT harett starkt varumärke som byggts upp under årtionden.Tekniska attachéer med kvalificerad teknisk kunskapoch förmåga att knyta förtroendefulla kontakter harskapat nätverk utomlands vad avser teknisk utveck-ling, företag och individkontakt. STATT:s arbete påstrategiska platser i världen har bidragit till svensknäringslivsutveckling och därmed till vårt välstånd.Att delvis omforma STATT till en rapportskri-vande omvärldsanalysmyndighet för regering ochdepartement innebär att den ursprungliga STATT-tanken försvinner. Det starka varumärket att förstöras med regeringens förslag.I stället borde samarbetet mellan STATT och ISAutvecklas. Med tanke på att både STATT och hartill uppgift att ta hem i ena fallet teknik, i andra falletinvesteringar har de båda organisationerna mångaberöringspunkter. STATT och har, och har underde gångna åren också haft, samarbete i bl.a. ,och Detroit.Samarbetet har underlättats av att de båda organi-sationerna kompletterar varandra vad avser uppdragoch inriktning.För del är det viktigt och av avgörandebetydelse att existerande kluster och kompetensblockförstärks med ett inflöde av utländska aktörer. I dessaansträngningar torde STATT och kunna hamycket att bidra med i samverkan. Ett närmare sam-arbete mellan de två organisationerna skulle kunnaskapa mer av kritisk massa vad gäller dels möjlighe-ten att till ta hem teknik och investeringar,dels önskvärdheten att få viss volym på utlandskonto-ren.De naturliga beröringspunkter som finns och detsamarbete som äger rum samt den representation somde båda organisationerna har i utlandet motiverar ennärmare analys av hur STATT och skulle kunnafördjupa sitt samarbete, både vad avser verksamhets-områden och utlandsorganisation.Vi moderater avvisar förslaget om en ny myndig-het för analyser och omvärldsbevakning. Vi efterfrå-gar en genomgående analys av vad som hargjorts och bör göras inom näringspolitikens område,och vi efterfrågar en analys av samarbete mellanSTATT och ISA.Fru talman! Jag avvisar förslagen i propositionenoch yrkar bifall till reservationen.Anf. 161 ():Fru talman! Propositionen med namnet Vissa or-ganisationsfrågor inom näringspolitiken är en i enrad propositioner som inte innehåller några konkretadetaljer. Det är mer inriktning än raka besked. Mankan inte ens ana sig till hur det ska bli när det en gångblir färdigt.Fru talman! köper inte grisen isäcken. Vi ställer inte upp på vaga inriktningar därslutbudet faktiskt kan landa var som helst. Den pro-position vi nu debatterar innehåller inte mycket kon-kret, mer än att det ska bildas en ny myndighet förföretagsutveckling och en ny myndighet för analyser,omvärldsbevakning och utvärderingar somStatens ska avvecklas.Det är vad ska ta ställning till.Fru talman! Här kan man faktiskt låna från HasseAlfredson och säga att förslaget är som en påse: tomtoch innehållslöst tills man fyller det med något.Utredningar jobbar nu för högtryck för att ta framförslag som ska ge de nya myndigheterna ett innehålloch en organisation.Vi kristdemokrater delar regeringens uppfattningatt det finns alldeles för många aktörer och aktivitetersom ibland t.o.m. konkurrerar om att erbjuda sinatjänster till nystartade och växande företag. Det är ettsundhetstecken att regeringen har insett att för attförenkla för de blivande och befintliga företagenmåste det till en ökad samordning och en ökad tyd-lighet i rollfördelningen mellan de statliga aktörerna.Men, fru talman, enligt vårt synsätt, har regering-en helt fel angreppssätt. I stället för att utgå från nä-ringslivets behov och önskemål och därigenom byggaen ny organisation underifrån, startar man uppifrånutifrån behov av förenkling ochsamordning.Vi kristdemokrater arbetar för förenklingar ochbättre villkor för företagen. Vi anser, precis som vihar utvecklat i vår reservation tillsammans med Mo-deraterna och , att regeringen först bordeha låtit göra en djupgående utvärdering av den hittillsförda näringspolitiken, innan man kommer med för-slag om nya myndigheter och omorganisationer.De 30 årens statliga näringspolitik har haft förde-lar, men också brister. Detta måste utvärderas för attvi ska vara säkra på att de statliga insatserna i daganvänds på de för dagens företag absolut mest effek-tiva och verksamma sätten, utan snedvridande kon-sekvenser.Efter en sådan utvärdering hade regeringen kunnatpresentera en utvecklad proposition, där man på etttydligt sätt hade kunnat se konsekvenserna för företa-gen.Som jag sade tidigare: Vi kristdemokrater köperinte grisen i säcken. Vi yrkar avslag på propositionen.Jag vill passa på att yrka bifall till reservationen.I de utredningar som låg till grund för propositio-nen fanns tydliga signaler om behovet av ett ännubättre företagsklimat och behovet av en utvärderingav den förda näringspolitiken. Vi kristdemokraterinstämmer helt i slutsatserna från utredningen för fler och växande företag, som konstateraratt staten bör effektivisera den offentliga sektorn,avreglera, konkurrensutsätta och upphandla. Då får viett ökat antal livskraftiga företag och fler företag kanväxa.Den offentliga statistiken visar att det redan star-tats väldigt många företag i . I TV-programmet som visades fram-gick att av de många starta-eget-företagarna har var tredje person blivit registrerad hos Krono-fogden. Fyra av tio lever på sina företag säger denofficiella statistiken. Detta kommenterades i pro-grammet som acceptabelt av den förre arbetsmark-nads- och näringsministern , fru talman, i realiteten visar undersökningaratt bara två av tio starta-eget-företag ger lön överexistensminimum . AMS, som ju beviljarbidragen, kände inte till dessa nedslående uppgifter.Man har inte gjort uppföljningar av lönsamheten i dehär företagen.Jag menar att detta och mycket annat skulle fram-komma tydligt i en utvärdering av den förda närings-politiken.För att ta fram sådana fakta behövs ingen nymyndighet. ansvarar både förnäringspolitiken och arbetsmarknadspolitiken, som ärberörd i det här fallet. Allt som behövs för att få framfakta om hur det fungerar bland företagen i är att besluta om en utredning.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att omorga-nisation och nya myndigheter inte är den medicinsom behövs för att förbättra företagsklimatet ochtillväxten. I stället behövs färre och flexiblare regler,sänkta skatter och avgifter och en helt ny syn på fö-retagande som måste genomsyra skolan, högskolan,politiken, medierna, ja hela samhället.Byråkratin och regelbördan drabbar de små före-tagen hårdast. Det vet vi. Stoppreglerna, fåmansbo-lagslagstiftningen och arbetsrättslagstiftningen ärnågra av de klart tillväxthämmande regelverk sommåste förändras ur ett småföretagarperspektiv.Fru talman! Den osunda konkurrens som bedrivseller stöds av kommuner, landsting, länsstyrelser ochstatliga verk och myndigheter måste upphöra. Solari-er, kaféer och busstrafik är några väl kända exempel.Ett mycket aktuellt fall som jag menar bör grans-kas ur konkurrensperspektiv är engage-mang i Open for Business.