prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Alla borde ju få indivi-duell behandling egentligen.Nästa delfråga är: Om det ska vara integrationfrån , hur kan man då tillåta skillnader irättigheter mellan t.ex. asylsökande och medborgare?Jag vet att man håller på att förbättra detta, men skill-naderna finns ju fortfarande.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att svara påden sista frågan, nämligen om asylärenden koppladetill integrationspolitiken.Vi har en uppdelning som innebär att dessaärenden hanteras av helt olika verk och myndigheter.Vi får ibland frågan om det inte vore klokt att flyttaöver dem, så att samma verk som arbetar med integ-rationsfrågorna får större möjlighet att påverka asyl-politiken. Jag har tagit till mig synpunkterna ochfunderar på om det kanske skulle underlätta ellerskynda på integrationsarbetet. Jag är ännu inte klaröver om jag delar den uppfattningen, men jag hartagit intryck av åsikterna.När det gäller de frågor som vi vill att ska arbeta med, tror jag att många i dennakammare och också många runtom i landet ofta rea-gerar mot att det är så lätt att generalisera och klumpaihop människor. Vi talar ofta om invandrare, och dåmenar vi ofta alla människor som inte är födda i Sve-rige, dvs. från all världens länder förutom Sverige.Det kan fungera i något enstaka fall, men ofta betyderdet problem därför att vi inte ser individerna i grup-pen invandrare. Det är förlamande för många männi-skor.Många som har kommit till med hög ut-bildning och lång erfarenhet från sina hemländerkänner att de behandlas som nybörjare och får startaom längst ned på trappan och klättra uppåt, precissom barn gör. Det är ett slöseri att ha det så.Vi ser nu att trots att konjunkturen vänder och detgår allt bättre för vårt land finns det många, framförallt människor med invandrarbakgrund, som inte fårchansen att komma in på arbetsmarknaden. Då har visagt att vi måste bli bättre på att se till individen.Ibland kan vi komplettera med svenskundervisning,ibland med utbildning, men ibland också bli tuffarepå att driva diskrimineringsfrågor så att alla får enchans på arbetsmarknaden. Det är det uppdrag somIntegrationsverket ska ha.Anf. 110 ():Fru talman! Ska jag tolka det så att man även kantänka sig att arbeta individuellt med dem som harkommit tidigare och alltså inte bara med de nyanlän-da? Statsrådet nickar.Jag vill fortsätta med att säga att jag tycker att detär väldigt bra att man flyttar tillbaka asylfrågorna tillInvandrarverket, numera , där dehörde hemma en gång i världen. Det känns bra. Det ären sak som vi måste arbeta på.En del saker måste ju också ske stort, generelltoch övergripande för många, t.ex. mångfaldsplanerna.Då vill jag gärna höra statsrådets syn på mångfalds-planer i den offentliga sektorn, alltså inte statligt, ochi den privata sektorn. Jag vill även höra om antidis-krimineringsklausuler. Jag vet att det pågår en utred-ning om upphandling och att man där håller på ochbehandlar detta. Jag skulle vilja höra statsrådets synpå det.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! har tillsammansmed gjort en enkät i alla landetskommuner och ställt frågan hur man hanterar mång-faldsfrågorna i vid mening. De har också frågat hurmånga kommuner som har mångfaldsplaner.Det är fortfarande alltför få kommuner som har klaramångfaldsplaner. Det är betydligt fler som säger arbetar med mångfaldsplaner. När man säger såmotiverar man alltid svaret med att man ser det somden enda möjligheten att kunna konkurrera om fram-tidens arbetskraft.Kommunförbundet och ver-kar ju inom två stora arbetsmarknader som behövernyanställa många människor . Det ärsjälvklart ett slöseri att då inte också passa på att setill att arbetsorganisationen bättre speglar befolkning-en i vårt land. har man chansen att göra den väx-lingen.Fler och fler arbetar alltså med mångfaldsplaner.Jag välkomnar det, och vi kommer att arbeta tillsam-mans med de planer som ligger på de statligamyndigheterna och verken, med uppdraget till och med roll.Medel till BostadsdelegationenAnf. 112 ():Fru talman! Jag har en fråga till . I ca 40 kommuner råder det brist på bostäder,och nyproduktionen är alltför låg för att täcka beho-vet. Kommuner som har problem med tomma lägen-heter är dock betydligt fler, ca 180. I vår gemensam-ma budget finns det medel för att hjälpa en del av dehär kommunerna ekonomiskt. Det sköts av den s.k.bostadsdelegationen. 86 kommuner har ansökt ommedel. 83 har fått besked om huruvida de får någonhjälp eller ej. Delegationen har 1,6 miljarder kronortill sitt förfogande.Men långt ifrån alla har fått någon hjälp.400 miljoner kronor till behövs för att hjälpa de värstdrabbade. Frågan blir då: Tänker regeringen skjuta tillde 400 miljoner som Bostadsdelegationen behöver,och i så fall på vilket sätt?Anf. 113 Statsrådet ():Fru talman! är det ju så, som känner till, att det har träffats en budgetöverens-kommelse mellan Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet. Så den fråga som ställerom regeringen tänker skjuta till de 400 miljonerna fårväl då också falla tillbaka på och hansparti.Nu gör regeringen den bedömningen att de medelsom är avsatta till Bostadsdelegationen är tillräckligaför att hantera bekymret med de tomma lägenheternai de berörda kommunerna. Det är den bedömning vigör för dagen. Bostadsdelegationen ska ha avslutatsitt arbete . Därefter får vi göra ensamlad utvärdering av Bostadsdelegationens arbete.För dagen har alltså inte regeringen för avsikt atttillskjuta mer medel till Bostadsdelegationen utöverde medel som är avsatta. Vi bedömer att resurserna ärtillräckliga. Vi har ju ett visst utrymme under kom-mande år som är avsatt till särskilda insatser förkommuner med ekonomiska problem. Skulle detfinnas ett behov även framgent får vi ju väga det motandra åtaganden gentemot kommunsektorn.Anf. 114 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis ministerns in-ställning att det här är ett gemensamt problem. Mendet är bevisligen ett problem just , och delegatio-nen har annonserat att det saknas 400 miljoner kronorför avtal som man sluter - inte med alla de här 86kommunerna men en stor del av dem. Vi måste hjäl-pas åt att hitta de här medlen någonstans, kanske viaden andra påse som finns, kommunakutsmedel. Jaghoppas och tror att vi kan lösa de här problemen,kanske inte nu men under höstens budgetförhandling-ar.Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Det är ju inte så att det är stopp förBostadsdelegationen att träffa avtal med de kommu-ner som är i behov av stöd och som uppfyller de för-utsättningar som är uppsatta för Bostadsdelegationensarbete.Vi följer Bostadsdelegationens arbete väldigt no-ga. Vi ska naturligtvis se till att de kan fullfölja dettaarbete och komma i mål nu . Skulle detdärefter, alltså efter , uppstå ett behov avytterligare resurser får det vägas mot de resurser somär avsatta för särskilda insatser inom kommunsektorn.Det får vi i så fall återkomma till.Åtgärder mot ÖsterrikeAnf. 116 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Vi har ju avbrutit årets granskningsdebatt här i kam-maren för den här frågestunden. harvi bl.a. diskuterat den politiska aktionen mot Österri-ke, eller snarare formerna för beslutet om den häraktionen. Jag beklagar att inte utrikesministern hademöjlighet att lyssna på den debatten men jag får re-kommendera protokollet.Nu diskuteras i EU om, hur och när åtgärdernamot ska avvecklas. Min fråga är då: Vilkenståndpunkt har den för närvarandenär det gäller aktionen mot ? Kommer rege-ringen att motverka ett avbrytande? Kommer rege-ringen att arbeta för ett avbrytande? Eller kommerregeringen att ligga lågt tills vi ser varåt det lutar?Anf. 117 Utrikesminister ():Fru talman! Skälet till att jag inte kunde lyssna påmorgonens debatt var dels att vi har regeringssam-manträde , dels att man öppnadeStockholms första riktiga moské. Vi tyckte att det varen oerhört väsentligt möjlighet för delar av regering-en att närvara och markera sin stora respekt för dennya moskén i det gäller relationerna med vill jagbörja med att säga att jag tycker att det har varit enbra aktion att EU gemensamt visat att man inte ac-cepterar den nya regeringen i . Jag är ocksåövertygad om att det har varit en framgångsrik aktion.Visserligen sitter fortfarande med i denösterrikiska regeringen, men den österrikiska rege-ringen har fått bekänna sig till utvidgningen ochtill ett antal av de punkter som väldigtkraftigt var mot. Jag tror att vi hade kunnat få se ettannat agerande från den österrikiska regeringen omden inte hade mötts av dessa åtgärder från de 14 län-derna.Vad som sker i fortsättningen är det inte Sverigesom avgör. Det är 14 länder som har agerat gemen-samt, det är 14 länder som kommer att fortsätta ageragemensamt och det är 14 regeringschefer som kom-mer att diskutera fortsättningen.Anf. 118 ():Fru talman! Jo, jag förstår att det är 14 länder sommåste försöka agera gemensamt även i fortsättningen.Min fråga var: Vilken ståndpunkt intar regeringen idessa diskussioner? Och om jag får hänga på en an-nan, mer nyfiken fråga: I vilka former förs dessadiskussioner? Finns det ett särskilt möte för EU mi-nus eller sker det i andra former?Anf. 119 Utrikesminister ():Fru talman! Den har haft upp-fattningen att det inte är något i sak som har föränd-rats i . Därför har den svenska regeringeninte heller tagit några initiativ till att åtgärderna skaupphöra. Om det kommer att finnas en överensstäm-melse mellan de 13 övriga länderna om att titta påförändrade åtgärder så får naturligtvis också densvenska regeringen diskutera det.Nu är det regeringscheferna som diskuterar frå-gan. Statsministern har efter kontakter med sina kol-leger gjort bedömningen att det inte finns en sådanrörelse bland regeringscheferna för närvarande.Miljön i ÖstersjönAnf. 120 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministernangående oroande tillstånd. Salthalt ochsyrehalt varierar naturligt mycket. Det gör att torskenperiodvis får problem. har det tillkommit mänsk-lig påverkan i form av miljöpåverkan. Det handlar omövergödning, gifter och annat. Vi bedriver ett arbetekring , men det förlöper långsamt. Mångafiskare är nu oroade för sin utkomst. De ser att fiskenminskar markant, och det är mer än naturliga sväng-ningar.Vad har miljöministern för planer för att det snab-bare ska vidtas åtgärder för tillstånd?Anf. 121 Miljöminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att Östersjönsproblem är stora och att det tar väldigt attkomma åt dem. Och det måste det göra. Däremot ärdet klart att vi ska försöka driva detta så snabbt somdet någonsin är möjligt.I detta sammanhang har vi tagit flera olika initia-tiv som rör miljön i . Vi arbetar aktivt medden svenska miljöpolitiken för att minska vårt bidragtill övergödningen av , t.ex. genom lokalainvesteringsprogram, den svenska jordbrukspolitikenoch miljöpolitiken inom jordbruket.Vi har också lagt fram en proposition sominnebär hårdare krav t.ex. för avfall från båtar tillÖstersjön. Vi arbetar med den s.k. Östersjöstrateginnär det gäller sjöfarten och sjöfartens föroreningar.Ett speciellt problem är naturligtvis vad som hän-der med fisken. Det är inte bara miljögifter som göratt fiskebeståndet har minskat kraftigt. Även fiskein-tensiteten i är, såvitt jag förstår, betydligtstörre än vad som är uthålligt möjligt. Jag funderarjust nu på vilken typ av åtgärder som kan behövavidtas. I fråga om detta har jag inget klart svar fördagen.Anf. 122 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för det svaret.Jag undrar bara om miljöministern kan ange någotsom helst tidsperspektiv för hur fort man kan få tillnågra förbättringar av tillståndet. Det är precis sommiljöministern säger, att det inte bara är miljön somgör att fisken hotas. Men det finns miljöfaktorer ock-så, och de är betydande.Anf. 123 Miljöminister ():Fru talman! Det kommer att gå lite olika fort påolika områden. En del av den påverkan som Östersjönhar, t.ex. övergödning, är en väldigt trög process, ochdet kommer att ta . Och även när vi har stop-pat tillförseln av övergödande ämnen kommer det attta väldigt innan återgår till någotslags naturlig status.Så sent som i går presenterades den statliga mil-jömålskommittén sitt betänkande - 1 400 sidor - därett av de viktiga miljömålen rör just vattenkvalitetenoch övergödningen. Och där finns det tidsplaner ochåtgärdsstrategier på ett heltäckande sätt. Jag hoppasatt kunna lägga fram en proposition baserad på dennakommittés resultat . Och jag hoppas att jagdär kan vara väldigt tydlig och att vi dessutom kanutforma en väldigt kraftfull politik för att minskadenna fortsatta påverkan.De nationella minoriteterna i SverigeAnf. 124 ():Fru talman! Jag skulle vilja rikta min fråga tillstatsrådet . beslutade den2 om en samlad nationell minoritets-politik till skydd för de nationella minoriteterna -samer, tornedalingar, sverigefinnar, judar, romer -och deras språk. Lagen har börjat gälla iår. Men redan månaden därpå kunde man läsa i Syd-svenskan att det finns allvarliga planer påatt lägga ned den finsk-ugriska institutionen i Lund.Det i sin tur innebär att undervisningen i bl.a. finska,ungerska och estniska försvinner.Min fråga kan tyckas vara en fråga för utbild-ningsministern, men jag vänder mig till som ansvarig för den samlade nationella mino-ritetspolitiken. Enligt SCB var antalet sverigefinnarvid nästan 450 000. Mot den bakgrundenvill jag ställa en fråga om det specifika fallet medfinsk-ugriska institutionens bevarande i Lund.På vilket sätt kan statsrådet agera för att intentio-nerna i den samlade nationella politiken tillvaratas iLund så att institutionen kan bevaras?Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! När antog den nya minori-tetslagstiftningen så var det ett historiskt beslut. Meddet beslutet införlivade vi två europeiska konventio-ner som var hett efterlängtade från vårt lands minori-teter. Utgångspunkten i den nya lagen är att stärkaoch synliggöra men också skydda de nationella mino-riteternas språk och kulturella särart. Det är viktigt förminoriteterna själva, men det är också viktigt förmajoritetssamhället, därför att vi har ett gemensamtkulturarv. börjar det riktiga arbetet, nämligen attfå alla samhällsområden och alla landets olika insti-tutioner att i sin verksamhet också titta på frågornamed glasögon. Och minoritetsperspektivet måste in idetta arbete.Redan med den nya lagen gav vi ett uppdrag tillKulturrådet, och att tittapå hur vi lever upp till detta när det gäller kultu-ren, hemspråksundervisningen och omsorgen om deäldre. Det är ett första steg. Men självklart måste viockså ta nya steg. Och i det arbetet tar jag nu till migdet som sade också om den högre utbild-ningen. Jag kommer tillsammans med resten av rege-ringen att slå vakt om att vi inte på något sätt backar ivår inställning till minoritetsspråken utan självklartflyttar fram positionerna när vi nu också har en nylag.Anf. 126 ():Fru talman! Jag tycker att det var väldigt positivt,och det var ett historiskt beslut. I samband med dettaskulle jag vilja ställa en fråga.I flertalet fall har representanter från de olika na-tionella minoriteterna tagit kontakt med beslutsfattarepå lokal och regional nivå för att inleda en dialog omjust denna lagstiftnings intentioner och betydelse.Tyvärr har dessa representanter blivit avvisade pågrund av att kommuner och landsting saknat infor-mation om lagstiftningens innehåll. Vad avser stats-rådet att göra i detta fall?Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! I fråga om detta har vi redan nu för-delat pengar till kommuner och län för att de skakunna informera personer i sina organisationer omvad den nya lagen betyder och vad den innebär. Vihar gett extra mycket pengar till de kommuner somberörs allra mest, nämligen de kommuner i Norrlandsom också har skyldighet att ge medborgarna servicepå deras minoritetsspråk. Vi betalar nu för att fler skakunna få information om vad lagen innebär.Sedan har vi också bildat en arbetsgrupp på Kul-turdepartementet där alla minoriteter finns företrädda,därför att min och regeringens ambition är att närnästa steg tas har vi gemensamt föreslagit vad detsteget bör vara. Och redan nu är vi överens om att denstora utmaningen är att få fler att bli medvetna omvad lagen innebär och vilka möjligheter och rättighe-ter minoriteterna har. Och där arbetar vi tillsammansmed Kommunförbundet.Åtgärder för en renare båttrafikAnf. 128 ():Fru talman! Det är ingenting som tyder på att till-komsten av på något märkbart sättkommer att påverka turtätheten för båtar mellan och och därmed inte heller innebäraminskade avgasutsläpp från båtarna.I t.ex. ligger alltid minst en båt inne ihamn och spyr ut avgaser. Jag vill därför, fru talman,fråga miljöministern:Är det ministerns mening att det nu är dags attstaten ger sina rederier i uppdrag att sätta in avgasre-ning på båtarna? Vore det inte läge att göra det nu?Anf. 129 Miljöminister ():Fru talman! Det låter som en bra idé att rena av-gaserna. Det har prövats på en mängd olika områdenmed väldigt gott resultat. Det skulle jag gärna viljamedverka i om det inte redan har skett när det gällerstatens båtar.Jag har inte sett någon prognos av den innebördsom nämner, att båttrafiken inteskulle förändras. Däremot vet jag ju att det är väldigtviktigt att vi inför renare bränslen, bättre avgasreningoch bättre motorer även på fartyg. Och det gäller intebara fartygen i utan naturligtvis även farty-gen runt hela vår kust som ju svarar för en mycketstor del av miljöförstöringen, inte minst när det gällerutsläpp av kväveoxider som är molekyler som skaparövergödning i väldigt stor utsträckning.Därför är det viktigt att vi kan gå vidare och ut-veckla ytterligare det system för miljörelateradehamn- och farledsavgifter vi har, där vi ligger främst ivärlden. Vi kan dessutom redan nu se att det har givitväldigt goda resultat. Jag tror att det kan vara till-lämpligt även i Öresundstrafiken, om det inte redan ärdet.Anf. 130 ():Fru talman! Även om skulle kom-ma att innebära något minskad båttrafik står det kvaratt detta är ett miljöproblem. Därför är det med till-fredsställelse jag noterar - om jag nu ska uppfattaministerns svar på det sättet - att staten är beredd attta initiativ och sätta in renare. Jag har erfarit att re-ning på en motor kostar en miljon kronor.Jag har också inhämtat att rederierna här nere le-vererar till SJ. Rederier som ägs av och av Dan-mark levererar ca 100 miljoner i vinst till SJ ,så här borde också finnas ekonomiskt utrymme för attomedelbart vidta dessa åtgärder.Anf. 131 Miljöminister ():Fru talman! Det är nog, när jag tänker efter, intebara så att kan tolka mig på detsättet, utan det är så att redan har pågång ett antal åtgärder i denna region i precis denriktning som både och jag eftersträ-var. Här händer det en hel del.Låt mig när vi ändå talar om sägaså här: Oavsett vilken uppfattning man har om dennabros värde tror jag att man kan säga att vi genom denhårda miljöprövning som vi lagt på detta brobyggehar skapat helt ny kunskap och helt nya förutsättning-ar för att genomföra en bra miljöprövning av liknandestora projekt också , naturligtvis inte bara iSverige utan även internationellt. Det tror jag ocksåär en intressant företeelse.FörtroendevaldaAnf. 132 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga omde senaste siffrorna som har kommit fram när detgäller antalet förtroendevalda. Det har gått stadigtnedåt efter kommunreformer av olika slag, men under90-talet verkar nedgången ha accelererat. Det är intefärre kommuner - vi har faktiskt haft något fler undersenare år på grund av delning - men ändå sjunkerantalet förtroendevalda drastiskt.Det är i och för sig inte säkert att det innebär enminskad demokrati. Färre förtroendevalda kan möj-ligtvis fatta klokare, snabbare och många fler beslut.Men jag tror ändå att det är en oroväckande utveck-ling. Jag undrar om det finns några funderingar omvad man kan göra åt detta. En delorsak är väl kom-munernas ökade frihet när det gäller att fatta beslutom hur många nämnder och styrelser de ska ha, menjag undrar om det finns några funderingar kring hurman kan motverka detta.Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer med kan man kanske inte dra några enklaslutsatser av utvecklingen - av det faktum att vi hartappat ungefär 150 000 förtroendevalda sedan mittenav 50-talet. Men jag tror ändå, precis som frågeställa-ren, att det är en utveckling som är värd att ta påallvar, och jag ser den som oroväckande. Det harockså lyft fram i sina analysernär den har funderat över den demokratiska utveck-lingen i vårt land.En del av de orostecken vi ser i dagens samhälle,som vi måste kunna påverka, påverkar vi genom attöka incitamenten för många fler att delta i demokratinoch i politiken. Självklart är detta ett område som jagoch regeringen har funderat över. Vad kan vi göra föratt försöka förändra utvecklingen?En av de saker som jag tror att det är viktigt atttitta närmare på är vad vi kan göra för att underlättaför människor att vara förtroendevalda. Alla somsitter i denna kammare och alla som har politisk erfa-renhet vet att det finns mycket att förbättra på detområdet.Anf. 134 ():Fru talman! Ett faktum - det är i och för sig intenytt, men valstatistiken från senaste valet visar dettatydligt - är att valdeltagandet är klart lägre i de områ-den och valkretsar i där man har lägst in-komster, lägst utbildning och flest människor somlever på socialhjälp, osv. Det finns sådana samband.Samtidigt är det, om jag får vara lite partiegoistisk,väldigt troligt att ett ökat valdeltagande just i de om-rådena skulle ge fler röster åt s och v och kanskegarantera oss en egen majoritet. Men det är en paren-tes.Jag undrar om det är några förslag på gång. Tidi-gare demokratiutredningar har ju haft förslag, menväldigt få har genomförts. Man tillsätter hela tidennya utredningar, är mitt intryck.Anf. 135 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill säga, även om det gäller enutredning, att jag har ansett att en av de mest ange-lägna frågorna är hur vi ska kunna öka antalet förtro-endevalda och bryta den nedåtgående spiral vi nubefinner oss i. Jag tror att det är ett av de absolutviktigaste sätten att öka närheten mellan väljare ochvalda och också bryta den snedrekrytering till depolitiska förtroendeuppdragen som vi ser i dag.Den kommunaldemokratiska utredningen, somPeter leder och som är en parlamentariskutredning, har som ett av sina absolut viktigaste upp-drag att hitta konkreta åtgärder när det gäller att un-derlätta för människor att vara förtroendevalda, hur viska stimulera och göra det mer meriterande och hur viska se till att få in fler invandrare och fler människormed funktionshinder bland de förtroendevalda, justför att bryta snedrekryteringen.Jag hoppas att vi, när de blir klara , harkonkreta förslag på bordet som vi kan sätta i sjön.Ministrarnas ansvarsområdenAnf. 136 ():Fru talman! Med all respekt för att det behövs enuppdelning av de politiska frågorna vill jag säga attdetta ibland kan vålla lite problem. Därför vill jagställa min fråga till den minister som har ansvar förde allmänpolitiska frågorna här i dag.Det gäller antagningen. är det aktuelltmed betygssättning på gymnasieskolor och antagningtill högre utbildning. Jag skrev en interpellation angå-ende detta till utbildningsministern, som med tydlig-het talade om att denna fråga till fullo inte kundebesvaras av honom utan skulle hänvisas till skolmi-nistern. En interpellation till skolministern gav sam-ma svar, dvs. att frågan bara delvis kunde belysas avhenne och skulle överlämnas till utbildningsminis-tern.Nu skulle jag vilja veta hur man ska förfara närman har frågor som faktiskt hamnar mellan ansvar-sområdena i den uppdelning som har gjorts när detgäller de politiska områdena.Anf. 137 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en bra fråga. Jaghar heller inget gott svar på frågan, mer än att mannaturligtvis får försöka att ta två interpellationsde-batter - en med skolministern och en med utbild-ningsministern - och på det sättet få svar på de olikafrågor man har som hör till olika ministrar.