prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — När vi andra var överens om de nyahuvudprinciperna för modellen och beslut hade fat-tats, fann vi att det var väldigt viktigt att man fortsattesamarbetet och vårdade överenskommelsen.Detta har faktiskt lett till att vi har fått in oerhörtmånga fler synpunkter och att vi verkligen beaktatdem mycket mer än vad man brukar göra i vanligautredningar som sedan behandlas av departementen.Där följer man oftast slaviskt utredningarna.Jag beklagar faktiskt det här sättet att skildraverkligheten. Det var därför jag tog upp nuvarandelandshövding uttalande. Jag skulle vilja sägaatt han är objektiv. Samtalet började med att jag sadeatt det var jättejobbigt eftersom jag hade fått skriva såmycket i . Då sade han: Men Mar-git, detta är ju det som är väsentligt. Här har ni verk-ligen sett till att ni har kommit ut till folket och talatom hur ni har tänkt.Jag höll med honom, och jag skämdes över att jaghade gnölat.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är olyckligt. Jagdelar inte uppfattning om att det harvarit en offentlig debatt. Det beror kanske på att vihar olika verkligheter, att vi bor på olika ställen t.ex.Där jag bor har inte människor tillgång till datorer.De kan alltså inte delta i debatten på det viset.Även vi i och andra inom fackföre-ningsrörelsen som inte tycker att den här överens-kommelsen är bra, som inte tycker att pensionssys-temet är bra, har skrivit debattartiklar och försökt attdelta i debatten på det sätt som vi har kunnat. Omfolk hade kunnat påverka så som , hade kanske inte så många människor blivit såfruktansvärt förvånade över resultaten i de orangekuverten.Det betänkande som Pensionsarbetsgruppen ladefram hade en remisstid på ungefär . Detvar ett stort komplicerat system. Jag kommer inteihåg vad betänkandet kostade, men det kostade kan-ske . Det tar tid att föra ned denhär remissen i en organisation, t.ex. inom ett fackför-bund. Likadant om man vill ha diskussionscirklarosv. Därför anser jag inte att det är förankrat. Jagmenar att om man hade velat förankra systemet hosfolket hade det kunnat genomföras. Dessutom tror jagatt man hade fått ett mycket bättre pensionssystemsom hade varit förankrat. Då hade vi t.ex. inte behövtde här debatterna i kammaren.Anf. 5 () replik:Fru talman! Först angående fackliga företrädareoch folk från andra organisationer. Det är just meddem som debatten har förts. Avtalspensionerna är ettsådant exempel där man lyssnade och faktiskt insågatt man hade tänkt fel.Sedan skulle jag nog vilja säga att har det funnitsnågot som det rått missförstånd om så har det varitATP-systemet. Folk har verkligen varit dåligt infor-merade. En av de väsentligaste punkterna i det nyasystemet är att folk får besked om sina insatser varjeår. Det är klart att man då också kan bli missnöjddärför att man får information. Men den samladeinformationen kommer i längden att ge större trygg-het, och man förstår hur pensioner växer fram. Det ärbra för tänkande människor. Jag anser att svenskafolket består av tänkande, ansvarsfulla, reflekterandemänniskor. ATP-systemet fick man, och ofta komfolk till mig när de blev pensionerade och sade: Ald-rig visste jag att jag skulle få så lite pension.Anf. 6 () replik:Fru talman! Säga vad man vill om ATP-systemet,men nog hade det en lång förankringsperiod. Jag troratt det var eller något sådant. att han tyckte att det skulle vara bra om svenskafolket gick i studiecirklar för att sätta sig in i pen-sionssystemet. Man hade alltså på sig för attförstå vad som hände.Margit vet mycket väl vad jag tycker omATP-systemet och om vad som hade varit nödvändigtatt göra i det nya pensionssystemet för att se till att vihade fått ett stabilt, robust system som följde denekonomiska utvecklingen i landet.Jag tror att det stora problemet för Genomföran-degruppen är att när man började med det här gickman ut med information till medborgarna om att intenågon skulle förlora på det nya systemet. Tvärtomskulle det bli bättre för en hel del människor. Man harockså sagt att t.ex. den övergångsvisa garantipensio-nen skulle genomföras . Det finns bevis för attdet var så man sade. Man gick alltså ut för tidigt ochsade fel saker.Det här har förstås lett till att när människor i dagfår ett kuvert är det inte så kul. Jag skulle juheller inte förlora. Tvärtom skulle jag som är fyrtio-talist bli en av de stora vinnarna. Jag bad försäkrings-kassan räkna ut, utifrån hur pensionsläget ser ut ,vad jag skulle ha fått med ATP-systemet. Jag förlorar1 på det nya systemet. Det är inteheller kul när jag av och resten avGenomförandegruppen får reda på att alla blir vinnareoch att framför allt fyrtiotalisterna blir vinnare.Anf. 7 ():Fru talman! vill med anledningav dagens debatt om SfU8, som bl.a. berör barnår ochpensionsrätt vid adoption, samt SfU13 angåendeomställningspension, göra följande viljeyttring.Inledningsvis vill jag förklara att vi står bakomframlagda motioner, men för tids vinnande yrkar jaghär bifall endast till reservation 6 under mom. 5,betänkande SfU13, Efterlevandepensioner och efter-levandestöd till barn.Låt mig av ordningsskäl gå tillbaka till SfU8, sombl.a. berör pensionsrätt för barnår. Som företrädareför vill jag klart deklarera att bar-nen måste prioriteras, oavsett om de är födda inomden egna familjen eller om de är adopterade. Det fårpå detta område under inga omständigheter råda nå-gon skillnad dem emellan.En av grundpelarna i den kristdemokratiska ideo-login är alla människors lika rätt och värde. Jag minnsmed stor glädje partiledardebatten iår, då flertalet partiledare betonade vikten av att er-känna och se människan och individen. Jag tror inteatt mänskligheten haft större behov av detta någonsintidigare än vad vi har . Barn i har behovav beröring, av att få möta kärleksfulla ögon ochmänsklig värme. Vi svenskar lever egentligen pågränsen till att ge våra barn alltför lite tid och berö-ring.Det är med anledning av barnens situation somkristdemokraterna gång på gång vill påtala och ageraför att föräldrar, adoptivföräldrar likställda, ska kännastöd och uppmuntran att vara med sina barn så myck-et som möjligt.I utskottstexten beskrivs regeringens uppfattningatt adoptivbarn inte skulle kunnaerhålla pensionsrätt för barnår. Kanske är det justadoptivbarnen, som ska adopteras in i den svenskafamiljen, som mer än andra barn behöver sina adop-tivföräldrar på plats i början i bostaden. Det gäller attbygga upp familjebanden.Många av adoptivbarnen kommer från miljöersom har mycket att önska. Jag har i min bekantskap-skrets och även i mina syskons familjer adoptivbarnsom kommit från miljöer som krävt stora och beund-ransvärda insatser av barnens nya föräldrar. Detskulle vara en stor hjälp för dem som vill adopteraoch fortsätta detta arbete att känna ettsamhälleligt stöd. Det får under inga omständigheterråda några åldersgränser som kommer att resultera iatt några barn missgynnas. Barnens rätt till en brastart i livet måste gälla även en bra start i den nyafamiljen.För övrigt vill jag referera till de olika partiernasinlämnade motioner i det här ämnet. Jag är övertygadom att Genomförandegruppen har till uppgift att seöver dessa regler och nöjer mig med att lyfta framfrågan och redogöra för synpunkti ärendet. Jag är helt övertygad om att vår represen-tant tillsammans med övriga partiers representanterkommer att se till att adoptivbarnens och deras föräld-rars bästa kommer att tillgodoses.Fru talman! Så vill jag gå över till betänkandeSfU13, om efterlevandepension och efterlevandestödtill barn.Kristdemokraterna har i olika sam-manhang nästan till leda tjatat om omställningspen-sionens längd och inkomstprövning av änkepensio-nen.Jag trodde att den här debatten år2000 skulle vara överspelad. Men beklagligt nog,även om utskottsbetänkandet andas hopp och till-fredsställelse, måste vi återigen höja rösten till för-mån för efterlevande som drabbats av sorg. Inte nogmed att sorgen ska bearbetas. Det är beklagligt attregeringen dessutom förändrade lagtexten så attfolkpensionen i änkepensionen skulle inkomstprövas.Detta var kanske från regeringens håll rätt beslut.Men delar inte den uppfattningen.Hade man dessutom låtit bli att gå retroaktivt hadefrågan om möjligt i någon liten mån varit mindre svåratt förstå och förklara. Men togs allt över en kant.Retroaktiv lagstiftning är inte bra. Det är inte rättemot människor, som har byggt upp en ekonomiskförtröstan bl.a. på folkpensionssystemet, att fråntadem deras både lovade och via skattse-deln finansierade försäkringsförmån.Man kanske ska börja med omställningspensio-nens längd. Det är märkligt att folkvalda av ekono-miska skäl kan korta en försäkringsförmån som manså väl behöver när man drabbas av att ensamhetenslår till. prövotid börjar rege-ringen inse det orimliga i att endast sex månadersomställningstid ska gälla. Det är bra att man kommittill insikt. Men varför ska det då ta ? Är det avstolthet eller okunskap som man inte vill gå oss tillmötes och redan nu besluta om att återgå till tidigaretolv månaders omställningspension?Det kommer att uppfattas som märkligt att vi skaha en anpassningstid , då vi åter ska nåmålsnöret med tolv månaders omställningspension.Varför denna lärotid? Varför inte besluta redan efterdenna debatt om att införa när vi ändåhar i stort sett en gemensam uppfattning om att tolvmånader är det riktiga.Fru talman! Jag vill även säga något till förmånför alla de änkor som fråntagits en rättighet som desjälva tillsammans med sina män, så länge de levde,aktivt finansierat genom skatten. 1997 fråntogs dessakvinnor ett ekonomiskt stöd som inte är obetydligt.Beslutet är regelvidrigt och är ett avtalsbrott. Detkändes märkligt för mig som försäkringstjänstemanatt förklara detta för kunder som hörde av sig. Folk iallmänhet har ett visst förtroende, även om det iblanduppfattas som allt mindre, för riksdag och regering.Man vet mycket väl att den politiska processen kanvara långsam. Men i vissa lägen kan det gå fort ochenkelt. Ett exempel är uttalanden från näringsmi-ninstern om Teliaaktien, som värderas allt-för lågt. Då ska det inte bli någon utförsäljning, sägerministern. Detta är ett exempel på att regeringen kanbesluta om snabba åtgärder. Varför kan då inte dettakomma folk till gagn som är i behov av att återgå tillsin änkepension i folkpensionen? Hur länge ska vivänta på att få svar på denna fråga?Jag lovar att kommer att ageraså länge frågan ej är löst. Vi kommer inte att nöja ossmed märkliga bortförklaringar att man ska sparapengar. Det gäller att använda skattemedel på ettärligt och rättvist sätt. Folk har betalat in folkpen-sionsavgifter, och dessa ska också återgå till dem detberör. har finansierat detta i sittbudgetalternativ, med en återgång till änkepension ifolkpensionsdelen.Här finns, fru talman, en grupp kvinnor som re-gelbundet har demonstrerat bl.a. ute på ,inte endast för sig själva utan för kvinnor från helalandet. Jag trodde att de skulle få uppleva ett resultat idet svenska socialförsäkringssystemet.Nu är frågan om vi ska svika dem ännu en gång.Ska de gå hem från denna kammaresåskådarläktare utan ett beslut där vi rättar till begång-na misstag, eller ska vi tvinga ut dem på barrikadernamed skyltar och rop om rättvisa och trygghet i social-försäkringssystemet?Anf. 8 ():Fru talman! Med jämna mellanrum debatterar vihär i ett av våra viktigaste grundtrygghets-system, pensionssystemet. Pensionssystemet svararför alltfler svenskars ekonomiska försörjning. Ande-len personer som erhåller sin försörjningvia pension ökar, och som befolkning blir vi allt äld-re. När 40-talisterna nu närmar sig pensionsåldern vetvi att det kommer att bli ännu fler. Med tanke på hurstor andel av vårt lands befolkning som är beroendeav detta trygghetssystem är det väldigt viktigt attdetta system är långsiktigt och hållbart över tiden.För sex år sedan tog vi beslutet om riktlinjerna fördet nya pensionssystemet, och tog vibeslutet, och är arbetet med det nya systemet igång. Det har ju varit en del inkörnings- och da-taproblem under resans gång, men enligt uppgift tillsocialförsäkringsutskottet från Riksförsäkringsverketsgeneraldirektör vid hennes senastebesök i utskottet går det nu som på räls. Vi har alla nufått våra kuvert där vi kan ta del av hur våregen pension kommer att se ut.I höstas sköt regeringen upp införandet av garan-tipensionen. Alla låginkomstpensionärer skulle ha fåtten förbättring om garantipensionen införts som plane-rat. Regeringens passivitet medförde att pensionärer-nas berättigade krav på kompensation uteblev. Dennu föreslagna höjningen av bostadstillägget för pen-sionärer kan inte betraktas som en kompensation förden fördröjda garantipensionen. Höjningen ger inteheller kompensation till alla pensionärer.Vi i anser att alla pensionärer hardrabbats av fördröjningen av garantipensionen, ochdärför bör de pensionärer som skulle fått en ekono-misk förbättring via garantipensionen kompenseras.Centerpartiet har föreslagit en höjning av pen-sionstillskottet med i stället för re-gelförändringar inom BTP.När vi debatterar betänkandet SfU8, Vissafrågor om det nya pensionssystemet, är det ett antalmotioner från den allmänna motionstiden som av-styrks. Jag vill kommentera några motioner frånCenterpartiet.Vi har i en motion lyft fram frågan om flexibelpensionsålder. Den frågan ingår i det nya pensions-systemet, och de ekonomiska förutsättningarna fördetta är reglerade där. Men det finns ingen arbets-rättslig rätt att för den som så önskar använda flexibi-liteten i det nya pensionssystemet. Attityden till äldrearbetstagares medverkan på arbetsmarknaden måsteförändras, så att möjligheten att senarelägga pensio-neringen, för den som så önskar, blir en realitet.I den ekonomiska vårpropositionen anges i fi-nansplanen att regeringen avser att föreslåen lagstiftning som innebär att ingen ska tvingas slutasin anställning . Och med det löftetavvaktar vi detta förslag.Det är också några frågor i det här betänkandetsom vi har utgått från att Genomförandegruppenkommer att jobba vidare med. En av de frågorna äratt adoptivföräldrar ska ha större möjlighet än i dagatt få rätt till pensionsgrundande belopp för barnaår.I ett uppsamlingsbetänkande som detta är detganska stor variation mellan motionsyrkandena. I enav motioner från allmänna motionsti-den som handlar om arbetsmarknadspolitik har vi ettyrkande som hamnat just i det här betänkandet. Därbeskriver vi vikten av att även mitt i livet kunna satsapå utbildning. För att kunna finansiera detta har viföreslagit att man från premiereserven skulle kunnalåna pengar för detta ändamål.Utskottet är tveksamt till detta. Anledningen tillatt jag inte reserverat mig till förmån för vår motionär att det sedan motionen skrevs har hänt en del pådet här området. Bl.a. har regeringen i sitt budgetför-slag avsatt 3 miljarder för reducerad skatt vid kom-petensutveckling i arbetslivet . Syftet är att stimulera till kontinuerlig kompe-tensutveckling i arbetslivet, vilket kan öka individensmöjligheter att välja och byta arbete. Ett system förindividuell kompetensutveckling i arbetslivet som vi iCenterpartiet förordar kommer att utredas, ochdärför nöjer jag mig med ett särskilt yttrande.Fru talman! Nästa motion handlar om lagen ominkomstgrundad ålderspension, där rätt till pensioninte tjänas in före det år då den försäkrade fyller 16år. Det vi i denna motion anser felaktigt är att densom är är skyldig att erlägga egenavgiftför inkomst från förvärvsarbete utan att förmånsrätterhålls. Det kan upplevas som orättvist att betala inavgift till pensionssystemet utan att detta senare kanräknas in i livsinkomsten. Jag utgår från att Genomfö-randegruppen också beaktar denna fråga i senareställningstagande.Fru talman! Så går jag över till nästa betänkande,SfU13, Efterlevandepensioner och efterlevandestödtill barn. I betänkandet behandlas förslag till föränd-ringar av efterlevandepensionen med anledning avflerpartiöverenskommelsen om det reformerade pen-sionssystemet.Fru talman! Änkepensionen infördes ursprungli-gen för att ge kvinnor möjlighet till ekonomisk för-sörjning om mannen avled innan hon hade rätt tillegen ålderspension. Den tillkom i då det varovanligt att kvinnor förvärvsarbetade och då mannenoftast var ensam familjeförsörjare. beslöt att avveckla änkepensionen ochinföra en efterlevandepension. Övergångsbestämmel-serna för den gamla änkepensionen innebär att detgamla systemet kommer att finnas kvar många årframöver.Efterlevandepensionerna måste anpassas till detreformerade ålderspensionssystemet. I det nya pen-sionssystemet blir pensionen baserad på livsinkomst,och dagens folkpension och ATP ersätts av en in-komstpension och premiepension. Pensionstillskottetoch det särskilda grundavdraget ersätts med garanti-pension.Den 1 januari 1990 infördes den s.k. efterlevande-pensionen, som innebär att kvinnor och män fårsamma stöd. Det består av en omställningspensionunder som kan förlängas under vissaförutsättningar. Regeringen föreslår i propositionenatt omställningsperioden ska förlängas till tio måna-der . Vi i har vid ettflertal tillfällen motionerat om att omställningsperio-den är för kort och att den måste förlängas. Vi anseratt perioden bör vara och att förläng-ningen ska ske nu och träda i kraft senast den 1 janua-ri 2001.Anf. 9 BO ():Fru talman! Det nya pensionssystemet har vi dis-kuterat i , och det kommer visäkert att fortsätta att göra. Det är på intet sätt någotfel i det, eftersom det är ett stort och viktigt system -den viktigaste socialförsäkringen - och handlar omden ekonomiska tryggheten på äldre dagar.Två grundtankar fanns i samband med det nyapensionssystemet när det konstruerades. Den ena varförstås att skapa ett hållbart och uthålligt pensions-system som kunde hantera sin huvuduppgift att se tillatt de äldre fick en ekonomisk trygghet på gamladagar. Det andra inslaget har kanske inte diskuteratslika ofta. Det handlade om att se till att pensionssys-temet i sig i största möjliga utsträckning utformadesså att drivkrafterna gick åt rätt håll. De drivkraftersom var bra för samhällets utveckling skulle ocksåvara bra för den enskilde, och därför skulle sannolik-heten för en bra samhällsekonomisk utveckling öka.Några exempel på det är de s.k. raka rören, dvs.att det skulle finnas ett bra samband mellan de avgif-ter man betalar och de förmåner man får, men ocksåinslag som att den som stannar lite på ar-betsmarknaden får mer i årlig pension än den somstannar kortare tid.Dessa frågor diskuteras just nu i alla länder av vårtyp. Debatten blir bara mer och mer intensiv för varjeår som går. Det har förstås att göra med förändringar ivåra samhällen. Det har att göra med demografin. Inästan alla länder av vår typ är det glädjande nog såatt medellivslängden bara fortsätter att öka - påmånga håll, liksom i , snabbare än vad manhar trott. Det är också så, vilket inte är lika glädjande,att den faktiska ålder när människor lämnar yrkesar-betet förefaller att sjunka, dvs. att gå åt motsatt hållän vad som gäller för medellivslängden.Till detta kommer med stor kraft i många av våraländer att födelsetalen går ned mycket kraftigt. I vårtland är vi nu nere i de lägsta födelsetalen vi har haftsedan statistiken infördes . Det finns flera länderi som har ännu lägre födelsetal. Som mångakänner till behövs det lite drygt två barn per kvinnaför att man på lång sikt ska kunna behålla folkmäng-den - annars kommer den att sjunka.Bland de betänkanden som vi diskuterar underdenna punkt finns betänkandet om vissa frågor omdet nya pensionssystemet. I det sammanhanget har vivalt att i ett särskilt yttrande kommentera en motionsom vi har väckt som handlar om pensionsmedel förkompetensutveckling. Det gäller inte huvudfåran ipensionssystemet, men det handlar om en tankegångsom vi väckte för tre , nämligen att visom medborgare skulle kunna få välja att någon gångmitt i livet ta ut delar av såväl privata pensionsförsäk-ringar, i den mån man har sådana, som avtalspen-sionsförsäkringar, vilket eller kanske t.o.m. merav de yrkesarbetande har. Man skulle också få enökad möjlighet att med hjälp av det allmänna pen-sionssystemet ta ut ett kompetensutvecklingsår mitt ilivet. Självfallet skulle det påverka behållningen ochden framtida pensionen.Vi har arbetat för det , bl.a. genomdenna motion. Vi har ännu inte lyckats övertyga kam-raterna som har varit med oss om att reformera detsvenska pensionssystemet, och därför har vi valt attinte skriva en reservation, vilket hade varit det natur-liga, utan ett särskilt yttrande som avrundas med att vihoppas att kunna övertyga våra kamrater pådenna punkt om att vi ska skapa ett bättre system.På den punkten har det så sent som i går kommiten enmansutredning, som såvitt vi kan förstå avpressmeddelande och annat går åt rätt håll. Dethandlar om ökade möjligheter för medborgare attspara för framtida kompetensutveckling med sammaenkla tanke som gäller pensionsförsäkringar. Manslipper skatten , när man sätter in pengarna, menden dag man tar ut dem får man beskatta dem. Jaghoppas alltså att det som kom fram i går är ett teckenpå att dessa tankar väcker ökat intresse i vårt sam-hälle och att de sedan också kommer att kunna för-verkligas.Om jag går över till frågan om det nya pensions-systemet i allmänhet kan jag säga att det är så att vihar, som redan har nämnts i dagens de-batt, en genomförandegrupp som har i uppgift attgenomföra och vårda pensionsöverenskommelsen.Det har kritiserats - senast - avde partier som inte ville vara med om att genomföraett nytt pensionssystem. Det var ju så att Vänsterpar-tiet och Ny demokrati, som fanns med iPensionsarbetsgruppen , fick sammamöjligheter som de andra fem partierna att ställa uppbakom huvudprinciperna. Det gällde inte varje kom-matecken eller semikolon inledningsvis, utan huvud-principerna för en fortsatt diskussion. Såväl Ny de-mokrati som valde att ställa sig utanfördet arbetet.Genomförandegruppen är till för att genomföradet som fanns med i den ursprungliga pensionsuppgö-relsen och några angränsande frågor. Den enda störrenya fråga som har dykt upp under resans gång kan vikonstatera är frågan om den automatiska balansering-en, som har att göra med att vi på några punkter hargenomfört, jämfört med ett försäkringsmässigt sys-tem, mot pensionstagarna generösa regler som gör har anledning att fundera över uthålligheten påsikt.En följd av detta nya pensionssystem är förstås attett antal angränsande system behöver anpassas till detnya systemet. Det är huvudsakligen fråga om en tek-nisk anpassning. Jag kan ta ett exempel. Det säger sigsjälvt att man, om man går från en i praktiken obe-skattad folkpension till en beskattad folkpension,kommer att få ändra reglerna för pensionärers rätt attfå bostadsbidrag. Det är också så att vi behöver an-passa det som är uppe på dagens dagordning - fråganom efterlevandepensionerna - till det nya systemet.Det har nästan helt och hållet handlat om en tekniskanpassning till det nya pensionssystemet.Men tyvärr tvingas vi också diskutera några andrafrågor som har med änkepensionen att göra. Det berorpå att några av partierna /97 valde att försäm-ra villkoren för änkepensionen jämfört med dem somutarbetades av och bör-jan . Det har vi diskuterat idenna kammare. De partier som är emot har väcktmotioner, nu senast i samband med vårbudgeten och isamband med dagens betänkande.Det gäller två saker. Det ena är den s.k. inkomst-prövningen av folkpensionsdelen av änkepensionensom genomfördes och som har drabbatmånga människor med stor kraft. Det rör sig om tio-tusentals änkor som har fått sin ekonomiska situationväsentligen försämrad. Jag ska återkomma till det omett ögonblick, men jag vill innan jag går vidare yrkabifall till den reservation nr 6 som finns i betänkande13, där , nu kräver ett tillkännagivande till regeringenom att man ska återgå till de gamla reglerna så fortsom möjligt - i praktiken från -och att man ska ta tillbaka de regler som gällde föreden 1 april 1997.En annan del av den försämringen var att man för-sämrade den s.k. omställningspensionen från tolvmånader .