prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Vi var alla tre med på en debatti där det specifikt folkbildnings-aktiga lyftes fram. Man har tagit sig tid att reflekterakring värden, att reflektera kring existentiella frågor,att våga reflektera och ta tag i det som berör oss till-sammans i den sociala miljön.Kanske är det den vägen man kan gå. Det har ialla fall jag funderat på. Vår livslinje, som man bru-kar kalla det inom den pedagogiska forskningen,bygger på att man hamnar i situationer i livet där manmåste välja, där man prövar och omprövar. Man re-flekterar över det man har omkring sig, över hur manska vara. De flesta av oss kan tänka på vårt eget livoch säkert komma underfund med att vi har ändratoss rätt väsentligt i många avseenden. Många gångerkanske man blir lite ödmjukare med åren.Jag tror att det kanske är den vägen man måste gå:att ge tid, att uppmärksamma, att fokusera på att detär någonting som behöver göras. Det var anledningentill att jag skrev den här interpellationen. Även dettaär ju ett forum där vi genom att debattera och lyftafram frågor också tänker till själva.Det har jag gjort. Jag har tänkt på vad det innebär,när barnen kommer hem och berättar vad de har varitmed om i skolan, att det inte är synkroniserat med attföräldrarna har ungefär de frågorna aktuella någon-stans så att de kan ta fram dem. Våra barn ägnar trotsallt en relativt liten del av sin vakna tid åt skolarbete.De är med om bra projekt och får bra erfarenheter. Defunderar, och de behöver kanske spekuleramed vuxna och väcka frågorna. Om vi då startar endebatt där alltfler omfattas av den och blir engageradei den, tror jag att värdegrundsarbetet också i barn- ochungdomsskolan får ännu större drivkraft.Jag tror vidare inte att moral och etik mellan män-niskor bara växer av sig självt. Jag tror att det måstefinnas en grund som vi uppfattar att vi har gemen-samt, som vi kommer överens om att vi har gemen-samt och där vi kan forma gemensamheten. Därför ärdet viktigt att vi vågar stå upp för den tradition vi harmed oss och stå upp för de värdena. Den goda etikenmellan människor måste erövras på samma sätt somdemokratin får erövras. Därmed kan manstarta arbeten på nya sätt och aktualisera dem.Jag skulle önska att skolministern också i deskrifter som tas fram - det finns i måldokument -betonar att det gäller all utbildning.Anf. 57 ():Fru talman! När det gäller ett gemensamt doku-ment för vuxenutbildningen diskuterar vi alltså det iKunskapslyftskommittén. På ett antal punkter tyckerjag att det i stort sett är ganska bra, även om jag in-ledningsvis var mycket tveksam till att ha ett gemen-samt måldokument för all vuxenutbildning. Det skadå omfatta folkbildningen, komvux och även denutbildning som sker i AMS regi, och de är ju väldigtolika. Vi diskuterar det. Där finns förslag som om-fattar det jag lägger in i begreppet värdegrund, demo-krati och alla människors lika värde, att alla männi-skors åsikter i olika frågor också ska tillmätas bety-delse osv.Med anledning av det skulle jag vilja kommenteralite av det sade. Hon vill inte hatestuggeri och moralism här. Jag vet inte om det ärnågon av oss som står för det. Jag känner mig interiktigt hemma i den beskrivningen, i varje fall inte ifråga om högermoralism. Jag vill inte ha någonvänstermoralism heller.Jag tycker att moralism i sig är fel. Det blockerardirekt ett öppet samtal om man uttrycker sig på detsättet. I stället behöver vi försöka hitta gemensammavärderingar. I dem utesluter man inte olika synpunk-ter och olika åsikter. Drivkraften och livsnerven i alldemokrati är att man kan mötas i gemensamma ar-betsuppgifter trots att man har olika uppfattningar ibåde politiska och religiösa och andra frågor.Anf. 58 ():Fru talman! Jag hade ingen som helst tanke attrikta någon kritik mot som person.Jag tror att det är jätteviktigt att vi förenar oss omdet som är gemensamt. Men när det gäller att jobbamed värderingar måste det också klart framgå vadsom skiljer oss åt - annars är det väldigt svårt attdiskutera de här frågorna.Jag är rädd för pekpinnar. Det första jag lärde migsom vuxenlärare - det framgår också av den litteratursom finns på området - var att det är oerhört viktigtatt man inte kränker den vuxne studerandes identitetutan att man som lärare måste visa respekt. I all un-dervisning, även för barn och ungdomar men specielltför vuxna, är det viktigt att man utgår från sina egnaerfarenheter och lyfter fram dem. Igenkännandet ärmycket viktigt. Det är genom att se sig själv i andrasom man lär sig.Värderingar och attityder hör också ihop medsjälvkänsla; mod att tala, mod att stå för sina åsikter.Det hör också ihop med att kunna sätta sin egenverklighet i ett större samhällsperspektiv och se sinegen roll. Det gäller också för många invandrare,speciellt invandrarkvinnor, som jag har arbetat med;att återupprätta människovärdet så att de kan varastolta över sitt ursprung. Det gäller också att kunnabyta perspektiv. Det är först då som man förmår semöjligheter i stället för hinder, och det är först då somförändring är möjlig både på det personliga planetoch på det samhälleliga planet.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Folkbildningen har nämnts av alla tredebattörerna, och det är en form av utbildning somjag själv tycker väldigt mycket om, även om jag ald-rig någonsin haft förmånen att få arbeta med den.Varför tycker jag då att den är så bra? Jo, den har denlånga traditionen, som jag skriver i interpellationssva-ret, att se hela människan och därmed också utvecklade kvaliteter som finns inom värdegrunden. Man ärdär inte bara för att lära svenska eller engelska, utanman lär sig som människa. Jag har goda erfarenheterav människor som har gått på olika former av folk-bildning på våra folkhögskolor eller rörelsehögskolor,där de har mötts med den respekt som Britt-MarieDanestig tog upp. Det känns väldigt bra.Jag har i debatter här sagt att viborde använda våra folkhögskolor mer för de eleversom mår dåligt, ge dem en möjlighet att få vara i den"hela" miljön och få utvecklas som människor, därman ser alla delarna. Det är många som har mått gottav att bli bemötta på detta sätt.När det gäller den framtida lärarutbildningen ärdet förslag som lagt fram oerhört intressant iperspektivet med demokratifrågor och värdegrund. Idet förslaget finns ett allmänt utbildningsområde på60 poäng som ska omfatta såväl det man kallar socia-lisation, kulturfrågor, värdegrundsfrågor, ett tvärve-tenskapligt ämne som omfattar läsning och skrivning,specialpedagogik m.m. Men man ska där verkligenmöta de unga, som vi var inne på tidigare, och gedem tid och möjlighet att fundera såväl teoretiskt sompraktiskt vad de här frågorna egentligen står för ochvad de innebär i en verklighet. Man ska titta på denekonomiska, sociala och politiska strukturen i om-världen och vad det innebär för de blivande lärarnaskunskaper, för att de sedan ska kunna gå ut och mötabarn och ungdomar på bästa sätt.Det här är ett stort steg, att vi kan få ett gemen-samt allmänt utbildningsområde, som kommer attomfatta alla - var vi än ska arbeta med barnen - somär gemensamt för alla och där det blir en samsyn.Möjligheten att fördjupa sig runt de här frågorna,även i den inriktning man väljer som lärare. Det är enmycket stor öppenhet i LUK:s förslag hur man sedanarbetar vidare. Man ska titta på inte bara traditionellaämnen utan också tvärvetenskapliga ämnen, som ihögsta grad kan belysa det som vi diskuterar här idag.Anf. 60 ():Fru talman! har vitagit upp frågorna om etiken, och jag tror säkert kan komma fram. Men man kanske ändå behö-ver ha forum för diskussioner och nätverk för attstödja vuxna människor när det gäller reflexionerkring värderingar och värdegrunden i samhället. Enetisk grund är viktig för att vi ska kunna relatera detvi möter omkring oss.Jag tänker på ordet moralist, som har tagits upp.Jag läste i en ordbok att det haratt göra med någon som håller på en sträng moral.Ibland behöver man kanske titta på begreppen. Ommänniskors lika värde är en moral håller jag strängtpå det. använder vi begrepp så att det blir fel,helt enkelt därför att vi använder dem i negativa ut-tryck.Jag tror på en värdegrund som utgår från civilku-rage och etik, och vi måste våga använda tiden för attutveckla de här grundelementen. Jag tror att ett sådantintensifierat värdegrundsarbete också för vuxna, kan-ske genom skapande av nätverk, ger möjligheter somde vuxna kan utnyttja.Jag fick ta del av en värdegrund ge-nom biskopen i , som uttryckte sig ungefärså här: Skäms inte för dina känslor! Var stolt över attvara människa, och minns att varje människa harnågot gudomligt i sig!Det får bli en hälsning från i den härdebatten. Jag vill tacka så mycket för de besked somjag har fått.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:170 omsex- och samlevnadsfrågor i skolanAnf. 61 Statsrådet ():Fru talman! har frågat jordbruks-minister vilka åtgärder hon ärberedd att vidta dels för att bereda väg för en upplys-ningskampanj för sex- och samlevnadsfrågor specielltriktad till tonårsgrupperna, dels för att öka samverkanmellan ungdomsmottagningarna och utbildningarnapå högstadie- och gymnasienivå, dels för att ge möj-ligheter för alla ungdomar, både pojkar och flickor,att få möjlighet till samtal inom sex- och samlevnads-området i mindre grupper.Eftersom dessa frågor huvudsakligen faller inommitt ansvarsområde har interpellationen överlämnatstill mig för besvarande. Frågeställningarna handlarom de för mig så viktiga grundläggande värderingarsom måste genomsyra allt arbete i skolan.Statens skolverk har redovisat ett rege-ringsuppdrag som jag initierat. Uppdraget bestod bl.a.i att granska hur skolorna bedriver sex- och samlev-nadsundervisning i förhållande till de mål som finnsinom området, inte minst i ett jämställdhetsperspek-tiv. Bakgrunden till att fick uppdraget varbl.a. oroande signaler om sexuella trakasserier ochkönsmobbning i form av ett sexistiskt språkbruk,vilket bl.a. kan motverkas genom diskussioner ocherfarenhetsutbyte på dessa områden. Det generellasyftet med kvalitetsgranskningen är att dels kontrolle-ra och redovisa skolans resultat och måluppfyllelse,dels ge stöd till utvecklingen lokalt. Den samladebilden grundar sig på rapporter från de enskilda sko-lorna. Rapporterna avser också att ge underlag för enåterkoppling till kommunerna och skolorna för fort-satt utveckling. Resultatet av rapporten analyseras förnärvarande inom departementet.Statens skolverk har dessutom i regleringsbrevetför fått i uppdrag att, som en förut-sättning för vidare utvecklingsinsatser, ta fram enlångsiktig, strategisk planering för verkets arbete medgrundläggande demokratiska värden.Värdegrundsfrågorna är, som ledamö-ter mycket väl känner till, ett mycket högt prioriteratområde för mig. som gått har därför sär-skilda åtgärder vidtagits för att stödja arbetet medvärdegrunden i skolan. Det s.k. Värdegrundsprojek-tet, som jag initierat och som jag refererat till i mångasammanhang, ska bl.a. stödja de forum för demokratioch elevinflytande som finns i skolan. Ett ungdoms-råd är knutet till projektet. Den sakfråga som rådetenligt direktiven först skulle arbeta med gällde sexoch samlevnad som en del av värdegrunden och somen del av skolans arbetsmiljö och arbetsklimat.Projektet har redan tagit fram material och kom-mer att ta fram ytterligare material som är pedago-giskt anpassade efter barns och ungas mognad ochmed de frågor som känns viktiga för dem att diskute-ra. Syftet är att stimulera en dialog mellan barn ochmellan barn och vuxna. Insatser riktar sig också tillvuxna med olika kompetenser och ansvar som allaspelar en viktig roll i arbetet med värdegrunden iskola och samhälle. Hit hör bl.a. lärare, rektorer,kommunpolitiker och elevvårdande personal såsomskolsköterskor och skolkuratorer. Konferenser somriktar sig till dessa grupper har därför genomförtsunder året. Projektet kommer attlägga fram en slutrapport med analys och åtgärdsför-slag. Jag har fått många positiva reaktioner på värde-grundsprojektets arbete och ser nu fram emot att tadel av slutrapporten. Till dess avvaktar jag med vida-re åtgärder.När det gäller frågan om ökad samverkan mellanungdomsmottagningarna och utbildningarna på hög-stadie- och gymnasienivå vill jag understryka attsamverkan mellan skolan och samhället utanför ärviktig på alla områden, inte bara när det gäller sex-och samlevnadsfrågor. Skolan måste använda sig avoch utnyttja de resurser som står till buds utanförskolans väggar för att skapa en så intressant och le-vande skola som möjligt.Anf. 62 ():Fru talman! Jag vill först tacka skolministern försvaret. Jag debatterar gärna med skolministern, ävenom jag hade ställt interpellationen till jämställdhets-ministern.Jag lämnade in den här interpellationen före julsom ett led i trygghetskalender. Jag harställt tre frågor. De gällde en upplysningskampanj omsex och samlevnad för tonårsgrupperna, samverkanmellan ungdomsmottagningarna både i grundskolanoch i gymnasieskolan och möjligheter till samtal imindre grupper.Jag är inte riktigt nöjd med svaren och med för-slagen till åtgärder. Det här har ju blivit en ytterstaktuell fråga, och jag tycker att det behövs tydligamarkeringar kopplade till etiska värderingar. Skolmi-nistern tar upp frågorna om sextrakasserier, språkbrukoch könsmobbning, alltså de signaler som var uppho-vet till granskningsuppdraget.Det är nog bra med den värdegrund som ska ge-nomsyra allt arbete i skolan, men det viktigaste är detsom i praktiken händer på högstadiet och på gymna-sieskolorna. Jag har sagt att behovet av sex- ochsamlevnadsundervisning är mycket stort. Jag tyckeratt man bör lägga lika stark betoning på båda orden,dvs. både på sex och på samlevnad.Många tror att det bara är fråga om att dela utkondomer, men det gäller att lära ungdomar att visakärlek och respekt mot sin nästa, även på det sexuellaområdet. Det gäller också att de ska lära sig att umgåsmellan könen och mellan olika åldersgrupper. Sam-levnadsundervisningen är väldigt viktig.På senare tid har gruppvåldtäkter varit mycketomskrivna. Det har talats mycket om en sådan i Riss-ne, och det förekom också en i i . Bakom dem ligger gäng av tonårskillar.Man har diskuterat om och klagat mycket på TV-kanalernas utbud, men jag vill säga att IT-utbudet ärän värre. Jag har fått mycket bekymmersamma sig-naler, särskilt om killar som sitter i sin ensamhet viddatorn och tar del av det utbud som finns, utan att hanågon att prata med. Det är viktigt med fler förebilderav alla de slag och med fler vuxna särskilt i skolanmen också i fritidsverksamheten osv. Då kan ungdo-mar få en möjlighet att diskutera i mindre gruppermed vuxna som de känner förtroende för, något somjag tar upp i en av mina frågor.Expressen har gjort en enkät på högstadiet somvisar att av eleverna saknar någon att pratamed. Jag tycker att detta är mycket allvarligt, och jagvill att det i skolan ska ges möjlighet till fler vuxnaoch utrymme för att ta upp dessa frågor.Anf. 63 ():Fru talman! Sex- och samlevnadsundervisning iskolan är ett viktigt och angeläget ämne. Det är ocksåett ämne som väl lämpar sig för tematiskt och ämne-sövergripande arbete. Här finns ämnen som på olikasätt kan involveras i sex- och samlevnadsundervis-ningen. Det kan vara biologi, det kan vara samhäll-skunskap, det kan vara religion, det kan vara svenska,det kan vara de estetiska ämnena och naturligtvisidrott och hälsa.Som vi har konstaterat är kunskapsdelenen del i arbetet, men den viktigaste delen är att hautrymme för att ta upp attityd- och värderingsfrågor.Därför är det arbete som har gjort viktigtför att sedan kunna gå vidare och stimulera och få brakvalitet i sex- och samlevnadsundervisningen - om vinu ska kalla det för undervisning, eftersom det hand-lar om mer än undervisning.Jag ser positivt på att detta är en del i det värde-grundsarbete som skolministern har påbörjat. Framförallt är det viktigt att få möjlighet att skapa en motbildtill de mediebilder som på ett förvridet sätt beskriverkönsroller, kärlek och sexualitet. Detta är specielltallvarligt om vi tänker på de unga män, killar ochpojkar som växer upp utan att ha någon naturlig kon-takt med någon manlig förebild. Många pojkar växerupp i en familj där det saknas naturlig kontakt medden biologiske fadern. I förskolan och i skolan är detbrist på män, osv. Det finns inte någon naturlig kon-takt.Vi som är män har ett kollektivt ansvar att disku-tera mansrollen och hur vi ser på ofoget att användaett språkbruk i skolan och ungdomsgrupper som gårut på att använda könsord och kränkande tillmälen.Det är viktigt att vi män reagerar. När man frågarungdomar varför de säger så och vad de menar meddessa uttryck är det många som säger: "Vi gör det föratt provocera, och det är ingen som bryr sig ellerreagerar." Därför tycker jag att det är viktigt att vimän känner ett kollektivt ansvar och reagerar.I och med att ämnet är ett tematiskt övergripandeämne är det viktigt att ta till vara de möjligheter tillsamverkan med det omgivande samhället som finns.Där finns det en möjlighet att få in fler män i skolansom kan delta i de gruppdiskussioner som är nödvän-diga. De gruppdiskussionerna kan med fördel förasmed killar och tjejer för sig. Killarna har en vuxenmanlig gruppledare, och tjejerna kan ha en kvinnliggruppledare. Men det går också att ha blandade grup-per. Det går att arbeta på olika sätt.Jag anser att detta är ett angeläget ämne, och jagär positiv till det som vi har sett inom området.Att öppna för att arbeta i skolan med timplanelösorganisation gör det möjligt för sex- och samlevnads-undervisning att få ett större utrymme.Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill redovisa en del av de förslagsom jämställdhetsminister hartagit fram i sitt arbete.Vi började med att ha en gemensam konferensmellan justitieministern, jämställdhetsministern ochmig själv. Konferensen var runt temat att skapa posi-tiva förebilder för ungdomar när det gäller sex ochsamlevnad. I samband med konferensen avsattes 1miljon kronor till olika typer av projekt i det syftet.En av dem som har fått medel är iStockholms län - man kallar detta för Operationkvinnofrid.Cirkus Tigerbrand är just nu ute och turnerar ilandet med en teaterföreställning som handlar omsexualitet, kärlek och våld. Jag tror att det är oerhörtbra att använda dramat för att få en dialog - man sernågon annan göra något och kan med utgångspunkt idet se till sig själv.Det har dessutom fördelats till 13länsstyrelser. Tanken är att länsstyrelserna ska varaansvariga för att anordna regionala konferenser påtemat sex och samlevnad för ungdomar. En annansatsning är en ungdomsfilm som tar upp frågor omhur grupptryck kan tvinga enskilda personer tillhandlingar som de egentligen inte vill begå. Där finnsde exempel som tog upp. Det finnsockså en metodvideo som JämO och Ungdomsstyrel-sen har givit ut om sexuella trakasserier och värde-ringar i skolmiljö.JämO har ett projekt i skolorna kallat Våga brytamönstret. Syftet med det projektet är att pröva meto-der vid två skolor för att motverka könsmobbning ochsexuella trakasserier. Här finns också en metodhand-bok. Vi försöker att inom våra olika områden hittaolika vägar för att få i gång en djupare diskussion utei skolorna för att stärka skolledarna, personalen ochungdomarna.Jag befinner mig precis mitt i arbetet med kurs-planerna, som är mitt ansvarsområde. Förslaget tillkursplaner för ska presenteras av rege-ringen . Där har vi det läget att det ärSkolverket som tar fram kursplanerna, och det ärregeringen som slutligt avgör hur de ska se ut. lämnade ifrån sig kursplanerna precis innanrapporten från inspektörerna om sex och samlevnadlades fram. Det var olyckligt. Det vi lärde av utred-ningen kunde inte direkt föras in i arbetet. försö-ker vi att hantera frågan på departementet. Vi får sehur vi kan lyckas. En av anmärkningarna i rapportenvar att bli tydligare i kursplanerna. Men detta har viinte kunnat arbeta med på det långsiktiga sätt vi hadeönskat.Vi har beaktat synpunkter som har kommit frånandra. Sedan är det Värdegrundsrapporten som läggsfram , som också kommer att taupp dessa frågor.Det var lite mer tydliga besked än i det första sva-ret till om hur vi arbetar.Anf. 65 ():Fru talman! Jag är glad för de upplysningarna.Men precis som min meddebattör säger behövs detutrymme. Det kom ett TT-meddelande när rapportenpresenterades. Någon från har uttalat atttrots att det i läroplanen står att rektor har ansvaret föratt integrera ämnet i skolarbetet, beror det på de en-skilda lärarnas intresse om frågorna tas upp.Jag tycker också att det är viktigt med ett brettsamarbete i frågorna i skolan. Men det måste varanågon som initierar och driver frågorna framåt.Jag har också lyft upp frågan om barnmorskornassamarbete vid ungdomsmottagningarna. De står fören bred kompetens. Ungdomarna ska tidigt länkas tillde vuxna i samhället som de kan vända sig till - attskapa förtroende. De grupper som jag har varit ikontakt med när det gäller ungdomsmottagningarnasäger att det inte finns utrymme. Särskilt i gymnasie-skolan är hetsen så stor att det inte finns plats. Det skavara poäng, och det här är den sociala delen. Jag villskicka med skolministern att det måste finnas ettutrymme.På många skolor tror man att sexualundervisning-en handlar om fortplantning i biologiämnet. Sedanförekommer ingenting mer. Då har man missat detta.Jag undervisade i ämnet barnkunskap detämnet fanns. Det är nu borta. Det är svårt att hitta dennormala platsen för ämnet.I dag är sexdebuten tidig. Den kryper långt ned iåldrarna. Förebilderna kommer från t.ex. Internet. Påungdomsmottagningarna kan man berätta om tolvåri-ga tjejer som har rakat könshåren därför att de är såoroliga för att bli utstötta ur gruppen - att inte varasom alla andra. De har sett att så ska de se ut. Att bliutstött från gruppen, att inte vara med i gemenskapen,är bland det värsta en ung person kan utsättas för.Jag har varit på Brottsförebyggande rådet.Där beskrev man kvinnojourernas arbete. 20 styckentjejjourer är i gång. Det tycker jag talar för att det ärväldigt bråttom att göra någonting. I rapporten frånkvinnojourerna och tjejjourerna sades också att beho-vet är stort. Det kommer alltfler. Unga flickor far illai skolorna. Men vi får inte glömma pojkarna och demanliga förebilderna - det behövs både-och.Man ska ta vara på de vuxenkontakter som ung-domsmottagningarna och barnmorskorna ger när dekommer ut. Jag är glad att ministern lyfte upp fråganom att man ska ta till vara samhällets utbud.Det är viktigt att ta fasta på pornografins kränk-ningar av människovärdet. Det är jätteviktigt att vi taravstånd från det.Anf. 66 ():Fru talman! Som sagt är detta ett angeläget ämne- också utifrån diskussionen om vilken möjlighet detfinns att få utrymme för ett sådant här ämne. I ochmed att man använder fantasin och kreativiteten kanman använda många ämnen som finns redan i dagoch på det viset skapa ett större utrymme. Enligt minmening är det möjligt att både bedriva svenskunder-visning eller religionsundervisning och sex- ochsamlevnadsundervisning , och på det visetockså få ett bredare utrymme.Framför allt tror jag att det är viktigt att ta till varade tankar och idéer som barn och ungdomar, specielltpå gymnasieskolan, själva har när det gäller de härfrågorna. Jag tror nämligen att det är viktigt att sevilka behov de själva bedömer att de har och på vilketsätt de skulle vilja att sex- och samlevnadsundervis-ningen byggs upp. Vi har en möjlighet genom attengagera elever i lokala styrelser osv. och därmed fåen sådan dialog. Det är viktigt för att få bra kvalitetpå sex- och samlevnadsundervisningen.Jag kan helt kort nämna något om den utredningsom jag hade ansvar . Denhandlade om föräldrautbildning, och kom att kallasför Stöd i föräldraskap. Där lyfte vi, utanför ramenför de direktiv vi hade, just fram behovet av att manpå gymnasienivå, i tematiska studier, ges möjlighetatt prata om förberedelser för hur det är att bli sambooch förälder.Man bör också ta upp detta med hur vi beter oss,vad som är manligt och kvinnligt och hur vi lär oss attrespektera varandra och utveckla empati, dvs.