prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — Utredningens hu-vudbetänkande kommer att överlämnas till mig undervåren. Därefter ska utredningens förslag beredas iRegeringskansliet. Jag vill inte föregripa utredningensarbete.Anf. 51 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag tacka finansmi-nister för svaret på min interpella-tion om TV-programmet "Vem vill bli miljonär? ", nui budgettider och med allt som händer kring detta.Eftersom svaret har dröjt kan frågan tyckas varamindre aktuell nu än när jag avlämnade min interpel-lation. Men frågan är ändå fortfarande aktuell, efter-som TV-företaget, efter vad jag erfarit, kommer attsända fler av dessa populära program.Av svaret framgår att finansministern inte vill gö-ra någonting. Det tycker jag inte är bra.Jag anser inte att regeringen ska överpröva dettamyndighetsbeslut, utan säkerställa att liknande inteinträffar . Det måste väl ändå vara så att vihar en regering som har att tillse att våra myndigheterinte agerar på ett sätt som, i likhet med detta fall,enbart väcker förundran både inom landet och utanförlandets gränser.Jag har inte träffat på någon som anser att TV-programmet kan anses somett lotteri. Chansen att gissa rätt på frågan om vemsom är finansminister i , även om man inte haren aning om det, är mycket större. Chansen i detta fallär 1 på 9 miljoner, men att gissa rätt i ärmångdubbelt svårare.Likaledes är det märkligt att anse det vara lotteriatt välja bland ett antal alternativ. Jag anför i mininterpellation att det är samma förfaringssätt som vidhögskoleprov och körkortsprov. Jag är tämligen säkerpå att finansministern inte anser att högskoleprov ochkörkortsprov är lotteri. Eller hur är det med den sa-ken?Jag saknar i svaret kommentarer kring detta. Kan-ske kommer finansministern nu med några kommen-tarer.Det är viktigt att myndigheterna i intefattar beslut som uppenbarligen inte stämmer medverkligheten eller som allmänheten inte har förståelseför. Jag hade i min interpellation efterlyst åtgärderfrån regeringen, så att uppenbara och motstridigabeslut inte ska fattas av olika statliga myndigheter.Nu är såväl skattemyndigheten som Lotteriin-spektionen inom ansvarsområ-de, därför är denna fråga särskilt intressant för justfinansministern.Uppenbarligen ser inte finansministern det sombesvärande att det under departementet finns tvåmyndigheter som kommit fram till olika slutsatser ien till synes enkel fråga som denna. Skattemyndig-heten anser att det är en kunskapstävling och därmedbeskattas vinsten enligt regler för detta. Lotteriin-spektionen anser att det är ett lotteri, med andra reglerför beskattning.Det måste väl ändå vara regeringens skyldighet attvidta åtgärder så att detta inte uppkommer, i vart fallså att det inte finns risk för att det upprepas.Av interpellationssvaret framgår att det inte finnsnågra åtgärder planerade i denna riktning. Möjligenkan jag få någon kommentar senare under debatteneller ett besked från finansministern om en inriktningnär det gäller vilka åtgärder som kommer att vidtas.Jag beklagar att regeringen inte visar större hand-lingskraft för att våra myndigheter ska agera på ettrimligt och rättfärdigt sätt mot enskilda och företag iSverige.Anf. 52 Finansminister ():Fru talman! Jag har i mitt svar anfört att om myn-digheter kommer till olika beslut måste vi naturligtvisfölja den gängse rättsordning vi har. Därför har jaginte för avsikt att göra någonting så länge länsrätteninte har prövat målet.Det är dessutom så, vilket jag har upplyst inter-pellanten om, att den lotterilagsutredning som arbetarför närvarande kommer att beröra den här frågan. Jagtänker avvakta både länsrätten och Lotterilagsutred-ningen. Sedan får vi se hur de förslag som eventuelltkan komma därifrån kan komma att påverka denframtida lagstiftningen.Jag tror att det vore oklokt att i det här läget ge sigin och försöka dra slutsatser, innan både länsrätt ochlotterilagsutredning har slutfört sitt arbete. Det förstafelet skulle vara rent juridiskt och det andra feletskulle vara att det är politiskt oklokt. Har man tillsatten utredning ska man lyssna till den.Anf. 53 ():Fru talman! Jag sade också i mitt inlägg att jaginte förväntade mig någon överprövning i just det härfallet. Det vore oklokt och dessutom direkt felaktigt.Men det jag efterlyser är att man tar ett initiativ, så attdetta inte upprepas.Jag hade förväntat mig att finansministern i dagskulle kunna redovisa åtgärder och samtal med berör-da myndigheter i den här frågan: att man hämtat inuppgifter, hur dessa har tolkats, hur såväl skattemyn-digheten som Lotteriinspektionen har sett på det här.Det kan möjligen vara så att skattemyndighetenhar gjort en felaktig bedömning, att det är en kun-skapstävling, och att det är Lotteriinspektionen somhar rätt. Det vore intressant att få detta redovisat häroch , . Det är många med mig som vill ha redapå detta, inte minst TV-företaget, som planerar nyaprogram i den här serien.Jag tror att det är klokt med en dialog mellan re-gering, departement och berörda myndigheter. Dethär var tydligen ett misstag som inte fått någon för-ståelse bland allmänheten. Jag vet att det har väcktuppmärksamhet utanför landets gränser, där man intekan förstå hur myndigheter kan göra denna bedöm-ning. Jag beklagar som sagt att regeringen inte villanvända sig av möjligheten att rätta till detta, så attinte liknande misstag kommer . Jag bekla-gar att det inte finns någon redovisning i den rikt-ningen i dag.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:274 ombensinskattenAnf. 54 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag ämnar sänka bensinskatten och höja reseavdragen.Jag är medveten om att den senaste tidens storabensinprishöjningar kan innebära påfrestningar fördet enskilda hushållet. Den bakomliggande orsakentill prishöjningarna är i allt väsentligt den mycketkraftiga höjningen av världsmarknadspriset på råolja.Sedan början av har detta pris nästan trefal-digats. En liten vändning har dock kunnat skönjasunder den senaste tiden.Bensinskatten har däremot förändrats obetydligtunder . Genom att skatten är koppladtill konsumentprisindex sänktes den med perliter och höjdes lika mycket den1 januari . Den svenska bensinskatten är av unge-fär samma storleksordning som skatten i våra grann-länder. Vid en jämförelse inom EU har sex länderhögre och åtta länder lägre bensinskatt än Sverige.Skatterna på bensin och andra bränslen utgör vik-tiga styrmedel i miljöpolitiken och syftar till att mins-ka utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser.Regeringen har inga planer på attvare sig sänka eller höja skatten på bensin.Rolf gör i sin interpellation en jämfö-relse mellan skattebelastningen på bensinförbruk-ningen för utnyttjande av en svensk "medelväg" ochanslagen för drift och underhåll till samma väg.Skattebelastningen är större än väganslagen. Detfinns enligt min mening inte någon anledning att görasådana jämförelser eftersom bensinskatten inte ärspecialdestinerad till vägväsendet. Dessutom finns detmiljö-, sjukvårds- och andra samhällskostnader somär förknippade med bilismen men som inte finns medi jämförelsen.Rolf påstår att harföreslagit en höjning av koldioxidskatten med 95 öreper liter. har såvitt jag vet ännu intelagt fram något förslag. Kommitténs arbete pågårfortfarande.När det gäller frågan om reseavdrag vill jag svaraföljande. Avdragsbeloppet för resor till och från ar-betsplatsen med egen bil är beräknat så att det i prin-cip ska täcka de rörliga kostnaderna för att köra enprivat bil, dvs. de kostnader som är direkt beroendeav körd vägsträcka. Beloppet höjdes senast den1 till per mil. Beloppet hade dålegat på . Det var bl.a. mot bakgrundav att bensinpriserna ökat med nära som rege-ringen ansåg att det då fanns anledning att justera uppnivån. Eftersom den nya nivån borde bestå underflera år bestämdes uppjusteringen till per mil.Med hänsyn till statsfinanserna och för att ge åtgär-den en tillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader för resormellan bostad och arbetsplats från till7 . Konstruktionen att dels höja av-dragsbeloppet, dels gränsen för avdragsgilla kostna-der innebar att åtgärden fick en inriktning mot demmed förhållandevis långa resor mellan bostaden ocharbetsplatsen. På detta sätt bidrar avdragsregeln ocksåtill en effektivare arbetsmarknad.Jag har i ett frågesvar redogjort för att av-dragsbeloppet, enligt prelimi-nära beräkningar, fortfarande täcker de rörliga kost-naderna för resor med egen bil och att den senastetidens höjning av bensinpriset därför inte ger anled-ning att ompröva avdragsbeloppet. Jag ser inte skälatt göra någon annan bedömning.Anf. 55 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Det är två svarta debatter jag ska delta i under tvådagar. Dels är det dagens debatt, bensinskatten är ensvart fråga för mig, dels då det är fråga omslakten av det svenska försvaret.Är bensinskatten ett svart kapitel? Svaret från fi-nansministern är mörkt och brutalt. Ordet kyligt an-vändes i en debatt i samma fråga för sedan.Fru talman! Det allra värsta är att regeringen ochfinansministern inte tycks vilja förstå problemet. Denverklighet som finns ute på landet är tydligen heltannorlunda än den som finns här. Jag kan tipsa fi-nansministern att ringa ordföranden i arbetarkommu-nen i . vet jag inte hur verkligheten är iarbetarkommunerna, men den diskussionen kan vi tanågon annan gång. I en insändare i socialdemokratis-ka säger han att problemet är attbensinpriserna börjar bli så höga att snart har ingenråd att bo kvar. Det är allvarsord från en socialdemo-krat i mitt hemlän.Dessa ord klingar inte så ofta i , menjag lovar att detta är det hetaste politiska ämnet i mittlän och i länen ovanför . Jag är lantis! Cen-terledaren kallade oss som kommer från utanför tul-larna för sedan i samma talarstol för "de därute". Vi känner oss lite ute just . Ni har ringa för-ståelse för de problem som finns ute på landet.I det område jag bor i tvingas många att ha t.o.m.två bilar för att klara sina resor till och från arbetetoch de sociala bitarna. Det handlar om att skjutsabarn, kanske barnbarn, till olika aktiviteter. Jag harfunderat på om jag ska räkna ut hurmånga mil jag har kört som ungdomsledare inomidrotten utan ett enda öre i ersättning. Det är skillnadatt nu som riksdagsledamot sätta sig i bilen. Då harman betalt från första kilometern.Jag har varit politiskt aktiv , men jag haraldrig mött en fråga som är föremål för så mycketdiskussion som just . Det är så många samtal ochså många brev. tycker jag att det skulle varalite mer franskliknande - naturligtvis lagliga - de-monstrationer i frågan. Det var en sådan i en vägfrågaför sedan i mitt län.Detta är en glesbygdsfråga. Det är en utflyttning-slänsfråga. Vi är helt på det klara med om att detmåste bli en sänkt bensinskatt. Det här gäller inte osssom tjänar bra, dvs. finansministern och jag. Det ärinte vi som sitter vid köksbordet om morgnarna ochdiskuterar om vi har råd att köpa en ny cykel till bar-nen . Det var en fråga som alltid kom tillba-ka när barnen var små. Detta är en fråga där dethandlar om marginaler. Jag har många sådana exem-pel.Jag erkänner att det är svårt att få gehör för fråganpå sträckan från - som jag går frånvarje morgon. Om jag bodde där skulle jag inte hanågon förståelse för problemen med höjningen avbensinskatten.Jag vädjar inte för de högavlönade, för dem somsitter vid borden och sjunger att det går bra för oss iSverige. Det gäller de personer som jag möter hemmapå ICA i . Det här är ett problem som disku-teras vid köksbordet.Vad tänker regeringen göra? Tänker man göra nå-gonting? Jag hoppas att finansministern vill svaraäven om det råder tidsbrist . Om tiden gör att viinte kan diskutera frågan får jag återkomma med entill interpellation. Jag beklagar i så fall.Anf. 56 Finansminister ():Fru talman! Tidsbristen är inte den här kamma-rens största problem. har vid tvåtillfällen ställt samma fråga till mig ochhar fått svar. Repetition tycks däremot vara ett avkammarens problem. Jag har också haft endiskussion om reseavdrag och bensinskatter, inte barai dag utan . Det ärockså repetitiva föreställningar.Jag underväderar inte på något sätt de kostnadersom finns med höjda bensinpriser. De är inte relate-rade till att en bensinskatt har höjts, utan de hängerihop med det internationella oljepriset. Därför är detglädjande att bensinpriset under de senaste veckornahar gått ned något. Förhoppningen är att med en ökadoljemängd kan bensinpriset komma att pressas ytter-ligare nedåt . Vi har på ett utförligtsätt redovisat att det inte är bensinskatten som ärproblemet utan den internationella oljemarknaden.Rolf borde bekymra sig mer om utveck-lingen på det området.Det finns för övrigt en rad olika insatser av rege-ringen som har redovisats tidigare för att ge glesbyg-den bättre möjligheter. Vi har alldeles diskuteratbåde vägar, IT och annat som det finns förutsättning-ar att göra någonting åt.Jag konstaterar att det enda som möjligenförenar och mig är att vi båda somidrottsledare använder bil för att skjutsa ungdomar tillolika idrottsevenemang. Det är en insats som jaghoppas att vi båda kan fortsätta att göra.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tackar finansministern. Det varkanske pessimistiskt att det sista är det enda vi hargemensamt. Vi kanske kan hitta någonting annat.Jag har i alla fall den otäcka känslan att finansmi-nistern inte vill inse problemet. Om jag har fel är jag iså fall glad för att ni har problemet högt på priorite-ringslistan, men ingenting har talat för det hittills.Jag pratar inte om dem som sitter och läser börs-sidorna vid frukosten, utan jag pratar om de männi-skor jag möter hemma som har tjänst inomvården och inte kan få mer arbete och som är tving-ade att ha bil. Jag har flera bekanta som lever absolutpå marginalen. Jag pratar om ensamstående kvinnormed barn. är beroende av socialbi-drag. Jag pratar om dem som ligger på marginalen,som vänder på slantarna. Jag pratar inte om finansmi-nistern och mig. Vi kan åka på idrottsresor, och detsyns inte i våra plånböcker.Jag har tidningen här. Den står inte mode-raterna så nära. "Bensinpriset knäcker oss." Jag vetinte om finansministern har läst detta. Tidningen ärenkel och pedagogiskt bra. Den har en sammanställ-ning av vad detta betyder för en familj i Västerbotten.Det är inga stora pengar, nämligen ,dvs. Det låter intesom så mycket för finansministerns eller min lön.Men för denna familj i Gummark utanför Skellefteåär det en stor utgift som hamnar på marginalen. "Bensinpriset knäcker oss. "Då funderar man på var de åker? de till ochfrån jobbet? Nej, de har en son som spelar hockeyoch en tjej som spelar fotboll. Dessutom har de i sinkalkyl kostat på sig att skjutsa flickan till disko ochkillen på en fest. Det kanske man inte ska göra omman bor i i utan man ska bonågonstans här där det finns tunnelbana. I resorna för350 kr är de sociala bitarna med.Jag har mitt svar klart, finansministern. Manmåste med två arbeten kunna ha en marginal så att detgår att göra de resorna. Dessa två sidor är utmärktläsning.I förra veckan fanns det en annan insändare i Da-la-Demokraten. var det en socialdemo-krat som sade att nu är måttet rågat. Dethandlade också om bensinskatten. Det fanns en in-sändare från min norra länsdel där man påstod tjänade på att ha a-kassa, att vara hemma ochinte åka till jobbet.På en helsida i stod det omen person som säger att han "tjänar på att vara sjuk-skriven". Jag hoppas att finansministern har läst det.Av de 200 senaste samtalen, mejlen, breven ochfaxen som jag har fått har ca 150 handlat om bensins-katten. 50 har handlat om försvaret och 0 om EMU.Det är den verklighet som jag möter. Om vi ska tittapå saker som inte förenar oss, har finansministern ochjag väldigt olika bekantskapskrets.Jag hoppas ändå, som jag sade, att jag har fel ochatt regeringen har den här frågan högt på sin lista.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:286 omVasakronanAnf. 58 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att privatisera . Vi-dare frågar han vilka åtgärder som kommer att vidtasför att täcka kapitalbehov och därmedförhindra en eventuell omstrukturering av fastighets-beståndet ifall regeringen inte avser att genomföra enprivatisering.Någon privatisering av är inte aktuell,och jag kan här hänvisa till det svar jag läm-nade på interpellation 1999/2000:21 om Vasakronan.Vasakronan är ett av största fastig-hetsbolag med ett väl strukturerat fastighetsbeståndoch en mycket god ekonomisk ställning. Sedan verk-samhetens start har totalt sålt fas-tigheter för ca och köpt fastighe-ter för . Denna om-strukturering har varit mycket framgångsrik.Jag delar inte uppfattningen att eget kapital i Va-sakronan utgör en knapp resurs. Vid en jämförelsemed övriga fastighetsbolag har en godsoliditet. Något kapitaltillskott är ej aktuellt.Vad gäller köp och försäljningar av fastigheter ärdetta ett ansvar som ytterst ligger på bolagets styrelse.Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för dethär svaret. Jag har noterat att jag förutom svaret ävenhar fått en PM som gäller interpellationen som tydli-gen enbart gäller finansministern.Det som jag tycker är väldigt angeläget att kon-statera är att är största fastig-hetsägare på kommersiella lokaler. De har starkapositioner i , , och . Dehar målmedvetet byggt upp sina positioner på detområdet. har bolaget gått ur en rad andrastörre samhällen i och därmed markerat varden största värdetillväxten i finns.Det finns naturligtvis från min sida som norrlän-ning ett intresse att se hur ett statligt företag agerar iNorrland. Det har kommit till min kännedom att Va-sakronan har för avsikt att överge och an-vända det kapital som finns för att stärka sin situationi de mer expansiva områdena, t.ex. i Stockholm.Är det i linje med den regionpolitiska ambitionsom regeringen har, och som man som företrädare förägaren till i så många andra sammanhangför fram, att tillmötesgå ambition att gåur de här norrländska städerna? Vad är anledningentill att går ur? Som jag kan se beror detdels på att det finns grönare gräs på andra ställen, delspå att till skillnad från sina börsnoteradekonkurrenter inte har tillgång till börsens kapital.Finansministern antyder också i sitt svar att någotkapitaltillskott inte är aktuellt, och inte heller en pri-vatisering är aktuell. har därmed enligtmin mening stängts ute från två sätt att skaffa sig detkapital som konkurrenterna kan förfoga över. Denenda återstående vägen är att realisera tillgångar,uppenbarligen i , och använda dem här iStockholm.Anser finansministern att staten som enda ägareav gör en tjänst genom att drasig ur? Varför ligger det i finansministerns och rege-ringens intresse att förneka det ytterst kommersielltinriktade en börsnotering? Det skullevara rätt intressant att få ta del av de skäl finansmi-nistern har att vägra kapitaltillskott och en börsnote-ring och därmed medverka till att , ettkommersiellt inriktat företag, överger ochdärmed markera att residensstäderna , ,och är intressanta för detstatliga , som finansministern är ansvarigför.Anf. 60 Finansminister ():Fru talman! Jag har i mitt interpellationssvar kon-staterat att när det gäller försäljning och köp av en-skilda fastigheter är det ingen fråga varken för riks-dagen eller regeringen, utan det är en fråga för bola-gets styrelse. Jag trodde möjligtvis att en representantför Moderata samlingspartiet, som i andra samman-hang brukar slå vakt om företagens integritet ochföretagens möjlighet att på egen hand göra den härtypen av företagsmässiga bedömningar, skulle re-spektera detta. Det är inte avsikten att vi ska detaljsty-ra statliga företag varken från den här kammaren ellerpå annat sätt, utan vi har statliga företag som ska levaefter de regler som finns på marknaden. Det är det jaghar markerat i mitt svar.Jag avser inte att ge mig in på någon diskussionom fastighet för fastighet i . Jag tror attVasakronan har en utomordentligt kompetent ledning,som kan göra de bedömningarna. Om det är så attinterpellanten vill ge ett annat uppdrag till Vasakro-nan är det väl bättre att interpellanten säger det än atttala om andra saker. Per definition vill ju alla mode-rata riksdagsledamöter sälja ut i princip all statligförvärvsverksamhet, och jag får se det som ett led idetta. Med det språkbruk som interpellanten använderkan jag möjligen säga: Varför ska man förvägrasvenska folket ett få behålla i sin regi?Anf. 61 ():Fru talman! Staten är en stor fastighetsägare ge-nom och , men det harunder senare år inneburit att statliga företag har såltstora fastighetsbestånd till Telaris, Stenvalvet ochdelar av Postfastigheter. Det här har lett till att Va-sakronan har renodlat sin verksamhet. De har enmycket kommersiell ledning.Jag tycker utifrån mina ekonomiska kunskaper attdet är rimligt att finansministern, som ansvarig ochrepresentant för ägarna, måste inse att i den storaförändring som sker på den svenska fastighets-marknaden, med bolag som finns på börsen, kommerVasakronan - eftersom kapitaltillskott från ägarenuppenbarligen inte är tänkbart och icke heller enbörsnotering - att ha möjlighet att frigöra kapitalendast genom att gå ur en del av sina fastighetsinne-hav. Då kommer uppenbarligen finansministern somrepresentant för ägaren att lämna , ,och för att frigöra någon eller ett parmiljarder för att kunna gå in och förvärva fastighetermed en betydligt större värdetillväxt.Jag tycker att det är tragiskt att man som ägareinte skapar de möjligheter som är nödvändiga för ettföretag, oberoende om det är statligt eller inte, ochinte ger det företaget med den duktiga kommersiellaledningen de förutsättningarna. Jag kan inte på någotsätt begripa vad det finns för statligt intresse att ägaVasakronan när man enbart tillhandahåller kommer-siellt intressanta lokaler. Vad finns det för intresse förstaten att äga detta bolag?Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.10 § Svar på interpellation 1999/2000:300 omuppföljning av handläggningstiderAnf. 62 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkaytterligare åtgärder regeringen försökte vidta underförra året, utöver dem man redan vidtagit, för attuppnå målet för beslut i varumärkesä-renden, och vilka åtgärder jag avser att vidta om detinom kort visar sig att nya ärenden ej kommer attkunna behandlas inom tio månader.Jag ser mycket allvarligt på Patent- och registre-ringsverkets alltför långa handläggningstider. I bud-getpropositionen för konstaterar regeringennär det gäller PRV att "måluppfyllelsen för närvaran-de inte är tillfredsställande och att det är särskilt vik-tigt att komma tillrätta med långa handläggningstidervid bolagsavdelningen i och varumärkes-avdelningen i . De alltför långa handlägg-ningstiderna måste framöver ägnas den största upp-märksamhet och prioriteras under budgetåret. "PRV genomförde för att säkra en hög produktionpå varumärkesavdelningen en förstärkning av sinorganisation och tog in ytterligare perso-nal. Enligt uppgifter från PRV gav detta tillfälligt ennegativ effekt på produktionen under denna höst dåde mest erfarna handläggarna måste användas somhandledare.Förstärkningen av organisationen börjar därförförst innevarande år ge resultat.Avdelningen har 115 anställda, varav40 handläggare på varumärkesområdet.Då jag mot slutet av fick indikationerom att PRV inte på egen hand skulle kunna klara avatt komma till rätta med de alltför långa handlägg-ningstiderna beslutade jag atten översyn skulle göras av PRV:s verksamhet avse-ende främst ärendeprocesser, styrning och ekonomi.En konsult har således anlitats som stöd åt myndig-heten i arbetet med att komma till rätta med de pro-blem som uppstått i verksamheten.Konsultuppdraget gäller bl.a. att närmare kartläg-ga och analysera de förhållanden i PRV:s verksamhetsom har betydelse för att uppnå rimliga handlägg-ningstider ur ett kundperspektiv. I uppdraget ingår attgöra en analys av processer och flöden vid bolags-och varumärkesavdelningarna.