prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Kristdemokraternakräver en fortsatt frysning av taxeringsvärdena samtatt den statliga fastighetsskatten sänks för att på siktavskaffas.Fastighetsskatten strider också mot Smiths tredjesats om den tidpunkt som passar bäst, eftersom det saknas bostäder i tillväxtområdena. Slutligenstrider den mot hans fjärde princip om att ta så litesom möjligt ur folkets fickor utöver vad den inbringartill statskassan. Den har inte längre någon förankringi människors rättsmedvetande. Att skatten tas ut på enkapitalinkomst som inte finns är ganska unikt förSverige.Fru talman! Regeringens oförmåga att skapa vill-kor för att en framtida bostadsförsörjning ska blimöjlig har lett till en handlingsförlamning, som i sintur lett till försök att gå förbi demokratin och centrali-sera makten. Försöket med två tredjedels majoritet ikommunfullmäktige för att få sälja mer än en tiondelav de kommunala bostadsbolagen eller över 1 000lägenheter är ett försök att med makt styra en låtsaddemokrati.Samtidigt går regeringen ut med en bredare remissän någonsin om en uthållig demokrati. Det råder obalans i regeringens agerande - den vänstrahanden vet inte vad den högra gör.Om vi ska sluta slita ut de bostäder tidigare gene-rationer byggt upp och om vi ska kunna förnya ochskapa nya bostäder, krävs starka incitament inomflera olika områden. då var ettfolkhem fanns bostäder för alla. Människor kundehänvisa till ett hem - mitt hem. Ordet hemlängtan varockså vanligare än , då det är otydligt för mångavilket som egentligen är mitt hem. är folkhemmetborta, och det finns människor som förvägras ett hem.Den natt jag var ute med stängdesista härbärget kl. 20.30.Om regeringen ser till att skapa förutsättningar förlägre bygg- och boendekostnader, möjligheter tillkonkurrens i upphandlingen, en moderniserad hy-reslagstiftning och bättre möjligheter till självförvalt-ning, skulle kommunerna kunna sätta tryck på plan-beredskapen och sluta med att beklaga sig över att detkommunala utjämningssystemet förstör allting. Ut-jämningssystemet, där den ena kommunen solidarisktska ge till den andra, är för övrigt snart det enda om-råde där staten värnar om det kommunala självstyret.Det fungerar inte. Jag som har fyra barn vet att maninte kan ta från det ena syskonet och ge till det andra.Det är bättre att själv ge en gåva till den som behöver.Är det något system som subsidiärt skulle lyftas tillstaten, är det detta.Samhällsbyggande måste ske utifrån människansbehov av de små gemenskaperna. En bostadsförsörj-ningslag kan aldrig ersätta den starka kraft att skapagoda bostäder som finns i familjebanden. De tvåströmningar som präglat med ettsocialistiskt kollektivistiskt synsätt i parhäst med ettliberalt individualistiskt synsätt löser varken familje-eller bostadspolitiken. Familjen måste lyftas fram,och människor måste kunna känna trygghet i boendet.Därför behövs valfrihet och mångfald.Människor ska kunna bo i hyresrätt av bekväm-lighetsskäl, ekonomiska skäl, tidsperspektivskäl,studieskäl osv. De som ekonomiskt vill prioritera enbostadsrätt ska kunna göra det. Man ska kunna ägasin bostad i likhet med hur det är i andra länder iEuropa. Det är tragiskt att barnfamiljer straffats utfrån villaboendet. Här har det nya bostadsbidrags-systemet styrt bort flera. Det går inte heller att bygganya villor på det sätt som vi 40-talister kundegöra.Ett sätt att lösa motviljan mot nybyggnationer äratt sänka byggmomsen. Vi kristdemokrater har begärten konsekvensutredning om sänkt byggmoms.Jag har ställt en interpellation om upphandlingentill handelsminister som tyvärr intetog den till sitt bord. Jag kommer dock att få en debattmed konkurrensminister i januariavseende upphandlingen av byggvaror.Att själv kunna förvalta sin bostad eller fastighetmåste också bli enklare. Dels måste skattetaket vidsjälvförvaltning höjas så att det lönar sig, dels måsteman kunna ha olika möjlighet till självförvaltning isamma trappuppgång eller i samma hus.Jag vill redan nu yrka bifall till reservation 2 un-der mom. 2 och reservation 10 under mom. 5 i betän-kande BoU1. För tids vinnande nöjer jag mig meddessa reservationer. Vad gäller budgetfrågorna kom-mer att rösta gult. Vi har ett fulltfinansierat budgetalternativ.Fru talman! Det byggs inga hyresrätter . Detgår inte att få lönsamhet. Hyreslagstiftningen är dess-utom sådan att en hyresgäst efterinflyttning kan överklaga hyran till hyresnämndenoch fastighetsägaren har att ändra hyran i hela fastig-heten. Det är ett otidsenligt system.Allmännyttans hyresledande roll har övertolkats.Bruksvärde och lägesfaktorer har för låg genomslags-kraft. Denna likriktning slår hårt mot dem som behö-ver en bostad. Många människor väljer hellre enbostad än millimeterrättvisa. Det är viktigt att hyres-gästen har ett starkt besittningsskydd. Ingen fastig-hetsägare ska kunna köra ut en hyresgäst för att enannan är beredd att betala mera, men systemet är högst otillfredsställande.Vi är på väg att få ett klassamhälle där allemans-rätten inte längre gäller en bostad. Folk straffas bortfrån sina bostäder genom fastighetsskattens orättfär-dighet. Familjer måste köpa färdiga villor och får inteuppleva det kreativa skapandet av att bygga någotnytt. Ordet hem håller på att tas upp av andra områ-den. Datavärlden har förstått kraften i ordet hem ochanvänder begreppet hemsida. Uttrycket borta bra menhemma bäst är urvattnat. Ordet bostad har fått slagsi-da. I ett stort antal kommuner står lägenheter tomma.Detta får givetvis andra hyresgäster betala. Till-växtorterna har problem med arbetskraft eftersom intebostäder kan erbjudas.Ett lyft för bostadsförsörjningspolitiken är bygg-och boendeforskningen. Det är av stor vikt att ensammanhållen bygg- och bostadsforskning med tvär-vetenskaplig inriktning ges fortsatt stöd. Tyvärrnämns inte ordet byggforskning i samband med detnya rådet Forskningsråd för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande som startar . Dethar också tilldelats knapphändigt med resurser. Mil-jöminster betonade i en interpellations-debatt att det är regeringens avsiktatt byggforskningen och även experimentbyggandetska utvecklas inom det nya rådet i samverkan medbranschen och andra intressenter. Vi kristdemokraterkommer att bevaka att så sker. Inte minst har varit lyckosamt i där vattensäker-het osv. har tagits fram.Inom bedrivs för närvarandeforskning om bl.a. material, byggnadsteknik ochinstallationer samt utveckling av metoder för förvalt-ning och brukande av byggnader. Det handlar omkvalitetsforskning. Ett syfte är att skapa förutsätt-ningar för en god inomhusmiljö och att minimeraallergirisker. Detta är inte minst viktigt inom försko-lor och skolor. Jag hoppas att den krångliga EU-notifieringen kommer att ge utslag i förskolor ochskolor innan lotteriverksamheten med de lokala in-vesteringsmedlen är avslutad. Dessutom är genus-perspektivet inom bygg- och bostadsforskningenmycket outvecklat. Det har också vi kristdemokratertagit upp.Fru talman! Mitt anförande kommer att följas uppav och . Jag villdärför sluta med att till bostadsminister som sitter här i kammaren överlämna tiobudord inför den fortsatta bostadspolitiken.1. Du ska inte lågprioritera bostadspolitiken ochskylla på kommunerna.2. Du ska inte missbruka allemansrätten till enbostad genom stopplagstiftning.3. Bostaden ska vara en tillflykt till gemenskap,vila och trygghet.4. det bostadsbestånd tidigare generationerbyggt upp och slit inte ut det.5. Dräp inte människors trivsel genom segregationoch hemlöshet.6. Skapa valfrihet och mångfald i boendet, begåinte frihetsbrott.7. Bostäder ska inte utsättas för skattekonfiskation.8. Ha bättre tro på den kommunala självstyrelsenoch baktala den inte.9. Våga släppa lite på den strikta hyreslagstift-ningen och ge marknaden en liten chans.10. Släpp skattetrycket för att öka självförvaltning-en av hyresrätter.Anf. 170 () replik:Fru talman! Det fanns ganska mycket att ta replikpå, men jag ska inskränka mig till en del.Ulla-Britt hyllade det gamla svenskafolkhemmet. Det svenska folkhemmet byggdes upppå en del olika fundament. Ett av de fundamenten varallmännyttan, det statliga och kommunala ansvaretför allas rätt till en bostad. Till det fundamentet fördesganska snart också en rättvis hyressättning genom ettbruksvärdessystem. Man skulle ha en allmännyttautan vinstintresse som skulle kunna vara ett objektivtjämförelseobjekt för hyressättningen.När jag läser era reservationer vill ni avskaffafundamentet för folkhemmet. Jag kan inte se någon-stans att ni är beredda att återinföra folkhemmet nå-gon annanstans. Er politik lever inte upp till särskiltmånga av de tio budord som upp. Er poltik har lett fram till en ökad hemlös-het, till en ökad svårighet att komma in på bostads-marknaden. Den politik ni för är marknadens politik.Marknaden är inte intresserad av sociala hänsyn.Anf. 171 ()replik:Fru talman! Så illa är det nog inte. Om vi börjarmed frågan om allmännyttan är vi kristdemokraterpositiva till den. Vi hade önskat att hade börjat i en annan ände, att man hadesett behovet av bostäder i stället för att som medmaktmedel och med alla medel försöka behålla styr-ningen och sätta sig över den kommunala självstyrel-sen. Vi är för den kommunala självstyrelsen.Vad gäller allmännyttans hyresledande roll övertolkats . Tolkningen var inte riktigt pådet sättet. Det fanns ett bruksvärdesincitament. Detfanns ett marknadsincitament. De incitamenten vill viha tillbaka. Vi vill föra in att läget kan spela roll. Vivill också föra in bruksvärdets roll. Jag har diskuteratmed ledande tjänstemän inom allmännyttan som villkonkurrera på lika villkor som privata fastighetsägareoch som inte vill ha särskilda lagar.De tio buden är givna som förslag och råd. Ingenkan berömma sig av att kunna leva upp till alla bud.Men vi har dem som en tillförsikt. Vårt mål är attkunna leva upp till dem så mycket som möjligt. Detär mitt svar.Anf. 172 () replik:Fru talman! När man uttrycker sig så slarvigt ombruksvärdesprincipen som görvill jag att hon definierar på vilka sätt reglerna förbruksvärdesprincipen har förändrats. Vad är det ibruksvärdesprincipen som gör att lägesfaktorn inteslår igenom? Så vitt jag vet - jag kan se på min egenhemkommun - har lägesfaktorn slagit igenom ganskakraftigt, enligt mitt förmenande t.o.m. kraftigare.Tittar man på vad hyresgäster framför allt efterfrågarär det trygghet och säkerhet i boendet. Det är det allahyresgäster sätter högst i sitt boende.Jag har mycket svårt att förstå. Jag tycker att dethär handlar om något slags propaganda. Om manupprepar en sak tillräckligt ofta kommer man attmisskreditera ett system.Att man sedan i vissa kommuner i förhandlingarmellan hyresgästföreningen och fastighetsägarföre-ningen tolkar bruksvärdesprincipen på ett annat sätthar inte med bruksvärdessystemet att göra. Dethandlar om fria förhandlingar mellan två parter somförhoppningsvis kan vara ganska likställda.När det gäller utförsäljning av allmännyttan kanjag konstatera att man inte kan vara för allmännyttansamtidigt som man i kommun efter kommun medver-kar till en utförsäljning och ett borttagande av all-männyttan. Det är att sitta på två stolar . Ochdet är väldigt långt mellan de stolarna. Risken är ramlar ned och slår sig ganska illa.Anf. 173 ()replik:Fru talman! Risken är nog att slårsig hårdare om han tror att vi med centralistiska me-del ska kunna sätta oss över alla kommuner.I den kommun som kommer från,, lever MKB nära ett privat fastighetsägarbo-lags sätt att hantera frågorna. Man har t.o.m. olikagårdsherrar, eller vad de kallas, som ser till vilka somska få bo där. Det är den som bäst passar in i ett hus,som man tror ska trivas bäst, osv. Man har inte råkatut för några överklaganden, vad jag har förstått.Om jag tittar på min kommun säger man: vi skullekunna ha lägre hyra i vissa områden om vi inte vorepiskade att försöka upprätthålla en s.k. hyresledanderoll. Vi skulle kunna sänka hyran inom vissa områ-den.Det finns också områden med många tomma lä-genheter. Det finns många kommuner som faktiskthar otroligt många outhyrda lägenheter. Jag har siff-rorna här, men jag tar mig inte tid att leta efter demnu.På det sättet skulle det bli mycket bättre om vifinge en friare marknad där man skulle kunna ingåindividuella avtal, långsiktiga avtal osv.Sedan har vi också det sociala perspektivet. Vimåste ju utgå från att stödet ska ges till den enskildapersonen. Vi måste se till hur vi bär oss åt för attenskilda människor ska kunna få rätt till en lägenhet.Det kan vi göra genom att kanske förtydliga social-tjänstlagen eller från andra håll. Det är ju inte så attallmännyttan ser till att personer med t.ex. problemfår en lägenhet.Anf. 174 ():Fru talman! Trygghet, närhet och miljö är tre le-dord som är betecknande för politik.Det är tre begrepp som är lätta att koppla till bostads-politikens område.Begreppet boende är för mig inte bara hemmet.Det är lite större. Det är lite mer. Det har att göra medarbetsplatser, med vårdinrättningar, med all möjligsocial service. Det är en av de absolut viktigaste för-utsättningarna för att vi människor ska få livskvalitet ivåra liv, för att vi ska få trygghet, närhet och en bramiljö såväl inne som ute.Alla människor är unika. Varje person har sin per-sonlighet. Varje person formar sitt eget liv men på-verkar även andras.Egentligen borde ingen annan få bestämma överdig och mig, över hur vi vill inrätta våra liv. Var ochen borde ha rätt att få välja hur och på vilket sätt manönskar bo, om man vill hyra eller äga sin villa ellersin lägenhet.Fru talman! Det finns även människor i vårt väl-färdsland som inte har någonstans att bo. Tänk er in iden situationen. Det skulle behövas en debatt bara omdetta, om hur vi i jämförelse välbärgade riksdagsle-damöter skulle kunna tackla det stora problemet. Hurser närheten, tryggheten och miljön ut för de härmänniskorna?Andra bostadsfrågor känns, tycker jag, små i jäm-förelse med hur de bostadslösas situation är. Dockmåste vi ta itu även med andra övergripande bostads-frågor för allas bästa i hela landet. Problembilden fårså att säga inte ta över, för då ser vi inte heller möj-ligheterna.Fru talman! Valfrihet och mångfald är grundpela-re i program för boendefrågorna.Dagens bostadspolitik svarar inte mot de härgrundläggande kraven. Politiken som den utformas avsocialdemokraterna präglas i stället av reglering ochcentralstyrning. Det senaste exemplet på detta är juden nya bostadsförsörjningslag som socialdemokra-terna med hjälp av v och mp driver igenom. Genomlagen kommer kommunerna att åläggas en rad upp-gifter som de redan har frihet att fatta beslut omutifrån de unika förhållanden som råder i varje kom-mun.Pajala, , , , - detär några av de kommuner i som är fullstän-digt olika. Vi skulle kunna rada upp alla kommuner iSverige och tänka: Vad behövs i just den här kom-munen?Det behövs i varje fall inga pekpinnar eller straff-kommenderingar från högre ort av det slag som vigång på gång ser här i riksdagen.Ett av de främsta problemen i dagens samhälle ärhur livskraften och utvecklingen i hela vårt land skakunna stärkas. Det behövs morötter; det behövs sti-mulans. Det behövs en dialog och ett lyssnande för attkunna ta till vara olikheterna. Det är nödvändigt föratt man ska kunna ta hänsyn till människors önskemåloch till lokala och regionala intressen.Jag skulle vilja påstå att man egentligen inte be-höver några budord.Den bostadspolitik som förs verkar dock sna-rast i motsatt riktning. Vi ser effekterna av en stelbentpolitik. I vårt land råder kraftiga regionala skillnader.Vi har bostadsbrist i de s.k. överhettade områdena.Överhettade områden - vad gör man åt dem?Vi har bostadsöverskott och tomma lägenheter iunderstimulerade områden där varken arbetstillfälleneller godtagbar service kan ges till de människor sominte väljer eller kan välja att flytta. Understimuleradeområden - vad gör man åt dem?Det är obalans i riket. håller på attkantra.Fru talman! anser att bostadspoliti-ken ska formas av en politik som präglas av att manskapar mångfald i utbudet av bostäder, boendeformeroch utformning, att man har en överblickbar ochmänsklig skala för bostadsområden, att bostadskost-naderna är rimliga för alla samt att man har en valfri-het för det enskilda hushållet - både i fråga om bo-stadsort och upplåtelseform.Utbudet av bostäder med olika upplåtelseformerär inte tillräckligt . Familjen kan i daginte välja ens mellan en hyreslägenhet eller bostads-rätt. Man får ta det som erbjuds till de kostnader somär satta - inte sällan oöverstigliga. Det tar alldeles förmycket av deras hushållsekonomi.Jag kan ta exemplet som har två småbarn.Hon säger: Jag måste ned minst en tusenlapp i hyraför att klara vår ekonomi.Lägenheten den lilla familjen har är fin och lägetär perfekt. Den är intehelt anpassad för hennes familj, och hon ser sig omefter en lägenhet som passar familjens behov bättre.I dag betalar i hyra . Attekvationen inte går ihop för henne är uppenbart närhon berättar att hon får ut runt i lön. Hon fårbostadsbidrag på i månaden.Hon skulle behöva en trerummare. "Men de sadeatt det inte ens var idé att sätta upp sig i en kö. Treor-na i området är så attraktiva att de går åt till internabyten", säger efter besöket hos bostadsbolaget.Det tycks mixtras mycket i bostadsbranschen.Om hyran skulle gå upp? "Ve och fasa", säger . "Då måste jag flytta direkt; kanske hem till minaföräldrar som jag redan är beroende av för att klaraekonomin. Det är inte bra. Det känns inte som omman är riktigt vuxen. "Det här var bara ett exempel på hur vardagslivetkan vara för en ung småbarnsmamma som är sökandei bostadsvimlet.Bostadskostnaderna i är för höga. Jag vetinte hur vi har konstaterat det i bo-stadsdebatterna, men inget radikalt händer. Vi måstefå en allsidig belysning av hur olika bostadskostnaderslår.Skatter av olika slag finns som direkt berör boen-det men som inte kommer tillbaka för att främjasamma område. Vi har inte en öronmärkt skattefinan-siering, utan den är så att säga solidarisk. Staten tar inskatter och fördelar sedan pengarna på de områdensom den sittande regeringen tycker är på bästa sätt.Det är smart att ta ut fastighetsskatt. Husen flyttar juinte precis utomlands.Bostadssektorn måste få lägre skatter och avgifterom vi ska få rimliga kostnader för boendet. Det ärmin och övertygelse. Delar bostadsmi-nistern den uppfattningen?Fru talman! Bostadsminister - behövs det? Ja, ärvårt svar. Det är ju upp till regeringen att själv be-stämma fördelningen av ministerposter, men jag villockså skicka med vår uppfattning till bostadsminis-tern: att vi önskar att alla de frågor som berör plane-ring och boende bör hållas samman i ett departementmed ett ansvarigt statsråd. Bostadsfrågorna är livs-viktiga för hela befolkningen - även planeringsfrå-gorna.Fru talman! Att äga sin bostad, lägenhet eller villamåste få vara ett alternativ. Att äga sin bostad har ettvärde i sig.Att hyra en villa eller en lägenhet är också ettmycket bra alternativ i olika skeden i livet, så denmöjligheten måste också finnas. Jag tror att det be-hövs en attitydförändring till hyresrätten. Det visar,tycker jag, de trätor som stundom dyker upp i den härkammaren.Skulle vi få en samlad mening att vi måste hamångfald och olika upplåtelseformer, tror jag att viskulle se en helt annan debatt. Vi skulle dessutom fåse ett helt annat ansvarstagande i kommunerna för attdet skulle förverkligas.Är vi ett hinder? Hinder för att mångfalden skakunna blomstra måste undanröjas. Det innebär bl.a.ett samlad krafttag kring de här frågorna och ett när-mande mellan de olika politiska partierna. En välfungerande bostadsmarknad måste skapas. Neutrali-teten mellan upplåtelseformerna måste återställas.Bruksvärdessystemet måste tillämpas på ett merflexibelt sätt - och det syns som om det är dags för enhelhetsöversyn av det begreppet. De regelsystem somstyr byggande och boende måste göras stabila ochlångsiktiga. Bostadsfinansieringen bör reformerasgenom att riktade investeringsbidrag införs vid be-hov, t.ex. som sker för studentbostäder - det tyck-er vi är bra - och för ekologiskt byggande i alla dessformer som de s.k. eviga räntebidragenavvecklas.De kommunala bostadsföretagens roll bör stärkasså att de kan fungera på samma villkor som privatabostadsföretag.Fru talman! Med det vill jag yrka bifall till reser-vation 3 mom. 2 i bostadsutskottets första betänkan-de.Fru talman! Det finns mycket i det här betänkan-det som jag skulle önska att jag kunde ta upp i mittanförande och debattera med mina utskottskolleger,men på grund av tidsbrist kan jag inte beröra allt. Jagber att få hänvisa till de reservationer och särskildayrkanden som jag står bakom.Jag vill framföra kritik över att vi har fört sammande här två betänkandena till en debatt. Det spelaringen roll för de partier som är stora, men för oss småpartier är det inte bra. Det tycker jag är en del avdemokratin här i riksdagen.Jag vill beröra några saker till.Jag vill beröra vikten av att flytta fram bygg- ochbostadsforskningen i vårt samhälle eftersom det ärgrunden för hur vi formar samhället . Detär oerhört viktigt att forskningsinsatser som kommervår fysiska livsmiljö till del - hur vi lever och bor -inte försämras utan förbättras i framtiden.Det gäller särskilt alla miljöfrågor: kvaliteten påbyggprodukter, ventilationen i lokaler osv.Livet måste ju fungera för oss människor, i helgoch vardag. Män och kvinnor, barn och äldre formarju tillsammans livet. Ingen enda får vara utanför dens.k. Vi centerkvinnor har fått våracentermän med oss på att i alla våra motioner här iriksdagen ha med det kvinnliga perspektivet i sam-hällsplaneringen. Så också på detta område.Ännu är inte jämställdheten självklar och synligpå det här området, som trots allt berör oss alla. Ävenbarnens uppväxtmiljö, de etiska frågorna och de var-dagsnära frågorna måste lyftas fram.Fru talman! Alla partier borde därför kunna in-stämma i reservation 34 under mom. 20, som jagockså yrkar bifall till.Till sist gäller det bostadsutskottets andra betän-kande som kommer tillbaka till kammaren just iform av dagens betänkande. Redan den 24 oktoberhade vi ju en remissdebatt om de frågorna. Därförnöjer jag mig , av tidsskäl, med att redovisa barade yrkanden som har framfört i motio-nen:· yrkar avslag på förslaget om attreglera det kommunala bostadsförsörjningsansva-ret i en särskild lag.· yrkar avslag på förslaget om att enkommun ska vara skyldig att göra en särskild pla-nering för bostadsförsörjningen.· yrkar avslag på förslaget om att enkommun ska vara skyldig att anordna bostadsför-medling.· anser att alla yrkesmässiga bostads-förmedlare som förmedlar lägenheter i turordningefter kötid ska ha rätt att ta ut en avgift av de bo-stadssökande.Jag har redan berört frågor som även tagits upp idet här betänkandet. Vi anser alltså att skage regeringen i uppdrag att återkomma med förslagtill åtgärder som kan bidra till en bättre fungerandebostadsmarknad i hela landet, såväl i storstad som imindre tätort, landsbygd och glesbygd.Vidare är det nödvändigt med åtgärder för att ökabostadsbyggandet. Det är främst i storstadsområdenoch på universitets- och högskoleorter som det be-hövs nya hyresbostäder - ett boende med närhet,trygghet och bra miljö.Jag yrkar därför bifall även till reservationerna 1och 9 i bostadsutskottets betänkande nr 2.Anf. 175 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag delar Rig-mor uppfattning. Också jag beklagar alltsåatt man sammanfört två betänkanden på det sätt somman gjort. Det är inte bara så att det är besvärligt förde partier som har endast en representant i utskottet,utan debatten blir också ganska förvirrande ochhoppig. Jag menar att det hade varit bättre att ta be-tänkandena i två delar.Rigmor tog upp problemen med dehemlösa men de hemlösa bor också i en kommun.Samtidigt anklagar hon Socialdemokraterna ochVänsterpartiet för reglering och centralstyrning.