prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — Jag tror att också de kommer att fåväldigt stor effekt i framtiden.Tiden medger inte att jag nu kommenterar de frå-gor och synpunkter som har förts fram tidigare i de-batten, men jag utgår från att vi får en liten debattäven efter det här anförandet.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag får väl börja med att tacka miljö-ministern för att han är här.Jag har i det här läget egentligen bara en snabboch kort fråga till miljöministern: regering-en , innan det finns beslut i ellerinnan ni har redovisat någonting i VÅP:en eller ibudgetpropositionen, att börja motivera sina avslags-beslut? Det viktigaste med ett avslagsbeslut är kanskeinte att en kommun får avslag utan att alla andrakommuner kan ta till sig informationen.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Vi ser redan nu till - och det är enförändring efter den första ansökningsomgången - attkommunerna får klart för sig på vilka grunder vibedömer de här projekten. Därvidlag har det skett förbättring.Jag vill inte nu på rak arm utlova skriftliga beslut,men som jag sade i mitt anförande tänker jag funderapå det och ta reda på om vi kan åstadkomma det påett bra och enkelt sätt.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag får tacka för det. Det kan vara ettsteg i rätt riktning, även om jag personligen är mycketkritisk till det här stödet. Ett skäl till att jag är det ärett av de exempel som miljöministern tog upp, där enkommun får bidrag för att bygga biobränslevärme-verk. Problemet är att massor av kommuner runtom iSverige redan har byggt biobränsleverk och att de intehar fått några statliga pengar för det.Detta innebär på lite att värmeverksa-bonnenterna i vissa kommuner får stå för hela värme-verksinvesteringen via sin taxa, medan staten lämnarbidrag till andra kommuner, vilket kan ge lägre taxor.Jag tycker att det här oroväckande och att miljömi-nistern verkligen måste ta det till sig, för det är osunt.Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! Vi ger inte stöd till enskilda projekt.Vi ger stöd till investeringsprogram som baseras påen bra analys av hurdan miljösituationen är i kommu-nerna och vad man behöver åstadkomma, och somalltså innefattar ett antal åtgärder som tillsammans fårbra effekter av det slag jag tror att vi alla vill åstad-komma. Då kan den effekten uppstå. Den är någon-ting, tycker jag, som vi kan leva med, därför att ef-fekterna av de här stöden är så positiva ur miljösyn-punkt.Sedan är det inte så som sade isitt tidigare anförande att vi stöder de kommuner somligger långt tillbaka i miljöarbetet. Det är tvärtom så,och det har vidimerats på olika sätt, att de kommunersom får stöd är sådana som ligger långt framme, somhar bra miljöpolitik, som har bra miljöanalyser, somhar beredskap att genomföra bra investeringar ochsom också ofta har ett bra lokalt Agenda 21-arbete.Till vill jag säga att jag serdet här stödet som en förstärkning av Agenda 21-arbetet, därför att det gör det möjligt att inom Agen-da 21-arbetet arbeta med målet att också åstadkommastora, tunga investeringar som ett resultat av sitt mil-jöengagemang, och det tycker jag är väldigt positivt.Flera av er har hänvisat till en rapport, på ett sättsom jag, får jag nog erkänna, tycker är tämligen fegt.Ni säger att ni har läst rapporten och att ni inte kanställa er bakom slutsatsen men att det ändå är viktigtatt framföra detta i kammaren. Det är lite dålig smak,tycker jag, att använda en rapport på det sättet. Detintressanta med rapporten är ju inte de vildsinta spe-kulationerna om röstfiske, utan det intressanta är attrapporten säger att stödet går till de kommuner somhar ett utvecklat miljöarbete. Stödet avser ju just attträffa de kommuner som har ett utvecklat miljöarbete,och därmed faller ju egentligen de andra hypotesersom de här utredarna har fört fram. Det är också ettsvar på fråga.Jag vill också påpeka att det häst-och-vagn-exempel som alla älskar att använda inte har stötts avdet här projektet utan är ett inslag i kretsloppsmiljar-den, som regeringen inte beslutar om utan som enlänsstyrelse har beslutat om.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Jag vill också tacka miljöministernför att miljöministern är här. Det känns tryggt, tyckerjag.Det som jag nu vill fråga om är följande: Miljö-ministern redovisade alldeles ett stort antalmiljöeffekter. Men härrör de miljöeffekterna frånverkliga fakta, eller är det utifrån kommunernas an-sökningar som miljöministern tar upp detta?Jag har lite fler frågor. kommun och cykelbanor. Är det då frågaom en kommun med utvecklat miljöarbete; ska intekommunen kunna klara den uppgiften själv?Sedan undrar jag: Kommunerna får själva behålladen finansiella kontrollen. Är det rimligt?Jag vill också fråga om kunskapsbasen kommeratt samlas. Det är viktigt att ta till vara all denna kun-skap.Jag vill också fråga om varför företagens innova-tiva inslag försvann genom att man i vårpropositionenströk de privata företagen.Min sista fråga - om miljöministern nu kommerihåg alla - gäller att miljöministern sade till mig i majatt vi hade grönt ljus för att använda pengar från lo-kala investeringsprogram. Men ansökan gick inte iväg förrän, vad jag förstår, , alltså etthalvår . Vad berodde det på?Anf. 111 Miljöminister ():Fru talman! Det är kommunernas bedömningar avmiljöeffekterna, och de måste kunna redovisas föresista utbetalningen av stödet. Det ligger en stark presspå kommunerna i det avseendet. Når man inte deeffekter man har lovat kommer regeringen att se väl-digt hårt på detta. Det finns alltså en stark press påkommunerna att redovisa realistiska siffror över mil-jöeffekterna.Borås nämndes. Jovisst, det är dessbättre mångakommuner som gör miljöinvesteringar vid sidan avdet här. Men som jag sade tidigare syftar det härstödet till att stödja kommuner som vill göra storainvesteringar samlat i ett system med en bra miljöa-nalys. Det är ett, som jag ser det, bra arbetssätt, ochdet kan motivera stödet även till i högsta grad.Kunskapsbaser har vi byggt upp. Vi har väldigtmycket kunskap systematiskt samlad i databaser. Vihar en hel del information om de här programmen påHållbara Sverige-hemsidan, som jag inbjuder alla attbesöka för att se hur mycket bra vi gör på det härområdet. Vi har också myndigheten som har startatuppe i , Swecol, som också har samlat på sigkunskaper och analyser omkring det här.De privata företagen är inte uteslutna alls. Vi väl-komnar aktivt privata företags deltagande i de härprogrammen. Jag räknar med att vi kommer att ha flerprivata företag i nästa ansökningsomgång än vad vihar haft tidigare, och det ser jag som väldigt positivt.Så kommer jag till frågan om att kunna användade här pengarna till allergisanering och liknandeåtgärder. Vi hade en ansökan nere i . Jag fickfrån början positiva signaler om detta, och det vardem jag refererade i vår interpellationsdebatt. Sedanvisade det sig att det körde fast någonstans, och föratt öka våra möjligheter att få igenom notifieringentog vi tillbaka ansökan, förbättrade den och skickadened den igen, och där nere ligger den.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Då förstår jag att syftet med notifie-ringen var positivt i och med att man arbetade undertiden, så det kan jag inte säga något emot.Jag har då ytterligare frågor, t.ex. om utvärdering-en. Kommunerna sätts under press, men kommerregeringen att göra rejäla utvärderingar och uppfölj-ningar så att vi får ett helhetsgrepp om det här?Jag vill också veta: Jag tycker givetvis att det ärmycket positivt att i får pengar- det har jag inget emot - men var går gränsen förkommunernas uppgifter? Cykelbanor tycker jagmåste höra till kommunernas uppgifter.Anf. 113 Miljöminister ():Fru talman! Om kan kopplar anläggandet av nyacykelbanor till förändringar och investeringar i kol-lektivtrafiken och knyter ihop cykelbanor och kollek-tivtrafik - t.ex. på det sätt som man har gjort i ,där man i princip kan cykla ända upp på tågperrongen- om man gör det på ett systematiskt sätt och har brakalkyler över vilka miljöeffekter man når tycker jagatt det är en bra satsning och en satsning som hörhemma i det här programmet. Det kommer att minskabilresandet och göra användningen av kollektivtrafik ikombination med cykel mer önskvärt för medborgar-na i Borås.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om jag kan dela Ulla-BrittHagströms känsla av att vara särskilt trygg för attmiljöministern är här. Däremot måste jag säga att jaganade en lite mera ödmjuk ton hos miljöministern änhos , som företräder socialdemo-kraterna i utskottet.Miljöministern sade bl.a. att det var en plåga attsäga ifrån, och då undrar jag: Varför ta på sig dennasjälvpåtagna plåga? Borde man inte som miljöminis-ter arbeta mer övergripande och mer generellt medmiljöåtgärder som gagnar hela landet, alla kommuneroch alla medborgare i vårt land?Jag undrar också: Varför inrätta en ny myndighet?Det finns ju redan så att säga upparbetade myndighe-ter som jobbar med de här frågorna. Varför inte göradet också övergripande?Varför inte jobba mer med Östersjösamarbetet?Luften känner ju inga gränser. Vi måste arbeta till-sammans internationellt också.Men framför allt vill jag alltså ställa frågan: Vadär anledningen till att ministern tar på sig den härsjälvplågande uppgiften att hantera vissa antal miljar-der kronor och fördela dem till enskilda kommuner?Anf. 115 Miljöminister ():Fru talman! Jag känner mig i varje fall trygg att niär här!Ja, det är en plåga att säga nej till kommuner, där-för att det finns så mycket engagemang som liggerbakom de här ansökningarna. Jag har fått säga nej tillfyra gånger så många kommuner som jag har fåttsäga ja till under den korta tid som jag har varit mil-jöminister.Det kan också möjligen vara en tanke för demsom spekulerar i att det skulle ligga något slags röst-fiskningsmotiv bakom detta. Fyra gånger så mångamissnöjda som nöjda är inte någon säker metod föratt vinna partipolitiska sympatier!Sedan är det självfallet så att jag arbetar väldigtmycket övergripande. Hela miljöpolitiken, allt det vihåller på med - miljömålsarbetet, reformarbetet,förstärkningen av resurserna, som nugenomförs, hela det internationella globala miljöar-betet, hela miljöarbetet inom EU riktat mot försurningoch ny kemikaliepolitik osv. - allting är översiktligt.Det är naturligtvis en stor del, en alldeles domine-rande del, av mitt och arbete.Men det här programmet har ett annat syfte. Det syf-tar till att skapa en koppling mellan det lokala enga-gemanget, det lokala Agenda 21-arbetet och alla demsom i kommunerna vill genomföra bra åtgärder på sinhemmaplan och möjligheten att bygga upp kunskaperoch erfarenheter om sådana investeringar, deras ef-fekter och vad som är bra och vad som kanske är litemindre bra.Det är en viktig uppgift. Vi kan även övergripandesett räkna med bra miljöresultat av detta utöver att viockså kan peka på bra resultat i enskilda kommuner.Det ger också möjligheter att sprida information ominsatserna och på det sättet stärka medborgarnaskänsla för en bättre miljöpolitik och för att ta ytterli-gare steg mot ett ekologiskt uthålligt samhälle.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja rikta ett tack till allade kommuner i det här landet som trots att de inte fåttpengar från det här programmet ändå arbetar väldigtidogt med miljöfrågorna. Det vore ändå väldigt kons-tigt om det inte fanns någonting gott med pengarna.Jag hoppas att man nu delar med sig av erfarenheter-na.Fortfarande har jag inte fått svar på mina frågor.Varför ska man inrätta en ny myndighet, och varförplågar regeringen sig med att sitta med 6 miljarderkronor att dela ut? Jag förstår inte riktigt det. Det voremycket bättre att miljöministern satsar ännu hårdareoch ännu mer på att jobba över hela landet, att jobbamed internationella kontakter och att jobba med gene-rella åtgärder som gagnar alla.Anf. 117 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att resultaten av satsning-arna mer än väl motväger den plåga det är för mig attarbeta med frågorna. Jag tar gärna på mig den"plågan" för resultatens skull.Jag vill tillägga att jag känner mig tacksam för detarbete som pågår i kommunerna och som delvis harstimulerats fram av programmet. Man gör analyseroch funderar på vilka satsningar och investeringarman kan göra. Det är nästintill en folkrö-relse att nu fundera i den riktningen. Det är i sig ettvärdefullt resultat av programmet.Jag har lite svårt att förstå . Honrepresenterar ett parti som var med om att bygga uppprogrammet, vilket jag uppskattar, men som ärnegativt till det när vi har gjort det mycket bättre änvad det var från början. Det är en fråga som jag interiktigt har något svar på.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Hela den katalog av insatser sommiljöministern har redovisat är givetvis mycket braoch innebär steg på vägen mot en bättre miljö. Detkan jag hålla med om. Men min huvudinvändningmot programmet är, som jag sade tidigare, att denmodell som har valts för fördelning inte är rättvis.Den avviker från den gängse medelsfördelningen. Dethåller jag fast vid. Det är inte rimligt att regeringenlägger fram förslag, får ett riksdagsbeslut och sedanfår tillbaka pengar att fördela själv. Jag vill gärnahöra en kommentar från miljöministern om detta.Anf. 119 Miljöminister ():Fru talman! Det är ett annorlunda program än ti-digare program. Det är ett nytt program, och det är ettbanbrytande program. Det kommer att få väldigt braeffekter runtom i . Det kommer att leda till enbra utveckling av kunskaper och erfarenheter på dettaviktiga område.För mig är inte formen för hur pengarna ska delasut det avgörande. För mig är det avgörande att få braeffekter och få dem på ett sätt som är tillräckligt ge-nomskinligt för att man ska kunna bedöma om det harskett några oegentligheter eller regeringen har haftnågon sidoagenda för stödet.Det har lett till att vi har blivit granskade av , revisorer och forskare,och vi kommer att granskas ytterligare. Vi har möttden kritik som har kommit fram genom att försökaförbättra i enlighet med den bekräftade kritiken.Jag tycker att det är ett bra och pragmatiskt sätt attarbeta. Det utesluter inte att man kan fundera på omdet finns andra former som är bättre, och det har jagnaturligtvis gjort. Än så länge har jag inte blivitövertygad om att det skulle vara bättre att lägga detpå en myndighet.Det hänger lite grann ihop med att det inte finnsnågon myndighet som arbetar över hela fältet. Vi harsamarbete med energimyndigheter, vi har självfalletsamarbete med , och vi har samar-bete med en rad olika myndigheter när vi berederdessa ärenden. Något självklart alternativ till denhanteringen finns inte.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag håller inte riktigt med på denpunkten. sade tidigare att det vorerimligare att ha ett system som kommer hela landettill godo. Det är möjligt att det gör det , menjag har inte uppfattningen att det är en bra fördel-ningsmodell.Anf. 121 Miljöminister ():Fru talman! Vi har olika uppfattningar. Destotrevligare är det att diskutera på det här sättet. Självasyftet med programmet är inte att sprida pengarnajämnt ut över hela landet. Syftet är att satsa på inves-teringsprogram och investeringar som ger bra resul-tat. Då blir detta utfallet, vilket jag i och för sig kantycka är lite tråkigt.Anf. 122 ():Fru talman! Att skapa ett samhälle som verkarinom ekologiskt hållbara ramar är en betydelsefull deli politik, även om vägen dit är mödo-sam och lång. Hur man uppnår detta finns det delademeningar om. Men att politiken ska vara med ochstyra och stötta den utvecklingen är självklart för oss.Ska vi sedan klara av detta, som målsättningen är förde 15 miljökvalitetsmål som just nu tas fram av , måste takten i omställningen ökaoch levnadsvanor kraftigt förändras i ekologiskt håll-bar riktning.Vi ska naturligtvis använda oss av de politiskastyrmedel som finns - skatter, avgifter och en skarpa-re lagstiftning. Men även stimulans via ekonomisktstöd är en bra metod. De lokala investeringsprog-rammen är ett steg i rätt riktning. Men arbetsformenoch användningen av medlen kan diskuteras. I Väns-terpartiet är vi inte överförtjusta i regeringens roll iden här processen. Risken finns att politiska löftenom stöd får en högre prioritet än kvaliteten på ansök-ningarna visar, något som också granskats ochkritiserats.Ett tydligt bevis för detta är statsministerns löfteom stöd till på en regerings-konferens i staden långt innan ansökningarna överhuvud taget hamnade på bord.Det är tveksamt om regeringen ska hantera stöd i denhär omfattningen när det finns sakkunniga myndig-heter och länsstyrelser som har god kunskap om denregionala och den lokala utvecklingen.Vänsterpartiet har också lyftfrågan att de av medlen som går till olikaformer av byggprojekt i stället skulle hanteras gene-rellt via och användas som investeringsbi-drag med uttalade miljökrav för ny- och ombyggna-tion. Vi har tyvärr inte fått gehör för våra ståndpunk-ter och får i stället inrikta oss på att se till att medlenanvänds på bästa sätt inom de villkor och ramar somgäller. Att som de borgerliga partierna vilja avbrytaprojektet tycker vi ger fel signaler och skulle minskaintresset i kommunerna för den nödvändiga ekologis-ka omställningen, där takten i arbetet snarare måstehöjas.Utskottsmajoriteten delar i stort revi-sorers och förslag till hur hante-ringen av de lokala investeringsprogrammen börförbättras utom på en punkt, den om hur ny teknikoch nytänkande ska stimuleras inom ramen för pro-grammet. Utskottet gör det dock utan att riktigt iklartext tala om det för regeringen. Därför är det braatt utskottsmajoriteten ställer sig bakom Vänsterparti-ets krav att regeringen redan i vårpropositionen skaredovisa hur man tänker förändra processen ochärendehanteringen utifrån de förslag som finns i be-tänkandet. Vi har nöjt oss med detta, men tänkernaturligtvis bevaka det i samband med förhandlingar-na inför vårpropositionen mellan regeringen, Väns-terpartiet och Miljöpartiet.Jag vill redan nu ställa en fråga till ministern. Närdet gäller avslagsmotiveringar kan ministern tänka sigatt göra förändringar. Finns det andra förändringarsom ministern kan tänka sig att göra utifrån de förslagsom ligger? Vi är i sådana fall väldigt intresserade avatt föra ett samtal med ministern runt de här frågorna.Riksdagens revisorers kritik omfattar åtta punkter.Åtgärdsförslag finns för sex av dem. Några av åt-gärdsförslagen är inte så lätta att hantera, men böruppfyllas så långt det är möjligt. tyckeratt AMS som myndighet när det gäller de arbetstill-fällen som skapas har en självklar roll i processen förstöd och rådgivning, men också för tillsyn och kon-troll.Likaså bör länsstyrelsernas roll tydliggöras genomatt ge kommunerna vägledning och stimulans. De börockså vara en garant för att nationella mål inte åsido-sätts. Länsstyrelsernas ord bör väga tungt när rege-ringen fattar beslut om vilka kommuner som får stat-ligt stöd inom programmen.Besluten om att ha en löpande prövning och be-slutsgång när det gäller stödet är ett bra beslut. Det ärdärför ännu viktigare att ett eventuellt avslagsbeslutblir allmänt känt både för den sökande kommunenoch för andra, som tänker söka stöd. Motiven föravslaget ska anges, och vilka bedömningar som liggertill grund för detta. En sådan process kan spara myck-et arbete i kommuner som är på gång med sina an-sökningar. Den stärker också regeringens ställning.Misstankar om att politiska bedömningar går före derent kvalitetsmässiga kan elimineras. Vi förutsätter attregeringen faktiskt kommer med ett sådant förslag ivårpropositionen, och vi behöver därför inte tillstyrkayrk. 3 i motion.Kravet på att få jämförliga kriterier för vilka mil-jöförbättringar som uppnås och vilka beräknings-grunder som ska finnas för det är en viktig fråga. Detär lättare att ställa kravet än att kunna leva upp tilldet. Det finns dock inget som hindrar att regeringenförsöker sig på detta arbete vid kommande ansök-ningar. Men det är lika viktigt att ifrågasätta kommu-nernas egna beräkningar och vara överens med kom-munerna om att deras bedömningar stämmer överensmed regeringens.Det är viktigt att åtgärden för allergisanering avinomhusmiljöer i t.ex. daghem och skolor blir verk-lighet. Där är det ju inte regeringen som är broms-kloss, utan EU-systemet och . Dels accepterarman inte begreppet inomhusmiljö, dels vill man prövaom ett bidrag till detta ändamål inte strider mot kon-kurrensreglerna. Här ser man hur EU:s överstatligaregelsystem lägger sig i svensk regeltillämpning utanatt det sker med inblandning av några som helst EU-medel. Det är oacceptabelt. Risken är också över-hängande att EU-prövningen drar ut och attallergisaneringsåtgärden inte blir aktuell inom ramenför de lokala investeringsprogrammen, trots att detfinns ett riksdagsbeslut om att detta ska gälla. Blir detså, så kommer att kräva ett särskiltanslag för detta till offentlig sektor - i första hand tilldaghem och skolor.Tyvärr finns det också stora miljöproblem sominte ryms inom ramen för de lokala investeringsprog-rammen, men som borde finnas med där. saneringen av PCB i fogmassor i blockhusbygg-da flerfamiljshus, och radonproblemen. Fler dör pågrund av detta än i trafiken . Nya radonbi-dragsansökningar stoppades på grund av medelsbristredan i april månad 1999. Hur det blir vetman ännu inte. Dessa åtgärder är betydligt viktigareän de medel som regeringen delat ut ur potten för delokala investeringsprogrammen i tillBomässan 2001, och i för uppbygg-naden av ett Science Center. De klavertrampen ärsmolk i glädjebägaren, och ska inte upprepas - i allafall inte med stöd. Vi anser att detta ärprojekt som ligger utanför ramarna för vad dessamedel var avsedda för.Med dessa, i många stycken kritiska, ordalag yr-kar jag bifall till utskottets hemställan i betänkandetoch den generella inriktningen.Anf. 123 ()replik:Fru talman! Jag undrar hur vänstern kan accepteraatt inte kunna påverka de lokala investeringsmedlenoch att inte få en tydlig uppvärdering, uppföljningoch utvärdering. Hur ska vänstern egentligen kunnabevaka förhandlingarna?Jag sade att jag var trygg när miljöministern varhär. Han är ju den enda person man kan fråga i sam-manhanget, eftersom han har allt beslutsfattande ifrågan. Jag undrar hur kan accepteradet här, när jag hör de kritiska synpunkter han har.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är som äger regelsys-temen runt de lokala investeringsprogrammen. Det ärdärför vi har sett till att få skrivningen i betänkandetom att regeringen ska komma tillbaka i vårproposi-tionen och redovisa åtminstone en del av de åtgärderden tänker vidta. Ministern har nämnt en . Vi fårnaturligtvis sätta oss ned och diskutera inom samar-betspartiernas arbetsområden vilka andra förändringarvi kan göra. Men lagstiftningen och regelsystemetrunt detta äger naturligtvis , och inte rege-ringen.Anf. 125 ()replik:Fru talman! Då kan man ju undra hur det har kun-nat bli så snett och så ojämnt fördelat i landet. Kom-munerna får inte reda på motiven till avslagen. Detverkar inte som om regelverket på något sätt har följtsupp.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det är faktiskt inte somhar iscensatt det lokala investeringsprogrammet - detgjorde Socialdemokraterna tillsammans med Centern.Jag tror att det hade varit mycket bättre om den kon-stellation som finns hade gjort det. Då tror jagatt det hade sett lite annorlunda ut.Från har vi väldigt tydligt markeratatt vi har ansett att det var mycket pengar på en korttidsperiod. Vi har försökt dra och tänja ut det hela såatt vi skjuter fram medelsanvändningen under tidenför att förbättra kvaliteten i systemet.Signalen till kommunerna måste fortsättningsvisvara att det är bra att de jobbar med miljöförbättrandeåtgärder. Det är nödvändigt att man gör det, och detär viktigt att staten också ställer upp med stöd i pro-cessen.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Om jag ska åka tågfrån till så går jag ned till Cent-ralstationen. Om jag sätter mig på fel tåg och hamnari i stället kan jag inte bara fortsätta på det tåget- då hamnar jag ju uppe i Sundsvalleller någonstans. Jag är helt enkelt tvungen att vändahelt om om jag ska komma till målet, dvs. Stockholm.Så är det med när det gäller den härfrågan. Miljöministern frågade också om detta.