prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — De stora samhällsförändringarna ger nyaförutsättningar och ställer än högre krav på lärarnasarbete.Det har riktats en del kritik mot den nuvarande lä-rarutbildningen. Man har pekat på brister i de olikautbildningarna när det gäller yrkesförberedande. Dethandlar om att hantera skolans verklighet.När man kommer som ung student till lärarutbild-ningen har man en positiv syn och känsla för att vida-reförmedla ett budskap, att hjälpa elever att nå målenoch få lust till lärande. Det är oerhört viktigt. Men enundersökning som har gjort visade attungefär en tredjedel av lärarna när de kom ut i skolanefter sin utbildning sade att det inte var riktigt som dehade tänkt sig. Det var många saker som de villeskulle ingå i lärarutbildningen. De sade t.ex.: Tänkom jag hade fått kunskap eller möjlighet till merpraktik. Tänk om jag hade fått vetskap om hur jagagerar i en konflikthantering eller på ett föräldramöteoch hur jag tar hand om och hjälper eleven i dennesunika situation.De sakerna är oerhört viktiga. Till stora delar in-går de i det nya förslaget till lärarutbildning. Skolan är en bild av samhället. Vi måste setill att förändra så att skolan och lärarutbildningenföljer den utvecklingen. Kunskaperna är oerhört vik-tiga. Vi ska inte sänka kunskapsribban. Men vi skautveckla skolan, så att alla som har möjlighet kommerin i systemet och känner att de har en plats att fylla.Centerpartiet menar att en förnyad lärarutbildningmåste till, med en förstärkning av den vetenskapligagrunden. Grunden ska vara att lärare har goda äm-neskunskaper och en sammanhållande kompetens ipedagogik, didaktik och metodik. Utbildningen måsteockså utvecklas mot att kunna ge såväl en bredaregrundkompetens som möjlighet till ökad fördjupningoch specialisering.Alla olika skolformer behöver lärare som kankomplettera varandra och samverka i syfte att ut-veckla verksamheten och uppnå målen. Samarbeteöver ämnesgränserna ska underlättas och prioriteras.Det gäller i synnerhet samarbetet mellan teoretiskaoch praktiska ämnen.Lärarämnet handlar inte bara om att arbeta sompedagog, även om det är huvudämnet. Det handlarockså om att hantera en komplex situation, i ochutanför klassrummet.Centerpartiet vill skapa en skola som utgår från ettförhållningssätt där man ser att alla elever kan ochvill lära, på olika sätt. För elever kan det ta olika långtid. Vårt mål är att alla elever ska gå ut grundskolanmed godkända kunskaper. De ska ha en god syn påframtiden och känna att de har något med sig, så attde kan tackla vidare utbildning och olika förvänt-ningar och krav. Därför måste vi utveckla lärarutbild-ningen på det sättet. Det krävs ett nytt tänk vad gällerundervisningen.Både och ledare taladei förra veckans skoldebatt om att vi måste hitta ettnytt sätt för lärande. Vi måste hitta ett nytt systeminom skolan, sade man. Men varför kan ni inte se attvi behöver en ny typ av lärarutbildning och ett nytttänk i skolan? Varje elev är unik. Det måste ges möj-lighet till kunskaper och ämnesutbildning. Men detmåste också finnas en helhet, där man sätter individeni centrum. Jag skulle gärna vilja ha svar på de frågor-na . Varför väljer man en annan väg? Jag ser detsom att gå tillbaka ett steg, i stället för att möta sam-hällets förändringar och framtiden.Centerpartiet välkomnar en mångfald vad gällerpedagogik. Det är oerhört viktigt för den nya skolanatt man kopplar ihop praktik med pedagogik ochanvänder olika typer av pedagogik för att nå elevenskunskap. Det kan ske t.ex. inom Waldorfutbildning-en. För att olika skolor och pedagogiker ska få enärlig chans krävs att de får tillräckliga resurser ochmöjlighet till en lärarutbildning.Centerpartiet har i en reservation framfört att spe-ciell pedagogik och lärarutbildning som hör till skafinnas.Läs- och skrivutveckling kan inte avgränsas tillsvenskämnet utan måste ingå i en helhet. Att kunnaläsa, skriva och räkna är oerhört viktigt. Det ärgrundkompetensen för eleven när han eller hon skamöta framtiden. Därför har vi bl.a. lagt fram ett pro-gram för läs- och skrivutveckling. Det är också oer-hört viktigt i den nya lärarutbildningen. Det är bra.Fru talman! välkomnar i huvudsakregeringens förslag om en samlad lärarexamen meden ny struktur. Det är en examen som ersätter åtta avde elva lärarexamina som vi har . Den omfattar120-220 poäng. Det är viktigt att betona att exa-menskraven är angivna i form av ett lägsta poängan-tal.Många studenter vill specialisera sig ytterligare.De menar att ett visst ämne eller en speciell del ärviktig. Då finns möjligheter att vidareutbilda sig.I dag erbjuder högskolorna oftast lärarutbildningför såväl grundskola som gymnasieskola i vissa äm-neskombinationer som studenterna har att välja mel-lan. Fördelarna med det nya förslaget är att det germöjlighet till stor flexibilitet och öppenhet för destuderandes önskemål. Det ger stora fördelar för stu-denterna, som kan välja utbildning med individuellakombinationer. Möjlighet finns t.ex. att sätta sammanen examen där praktiskt estetiska ämnen kombinerasmed teoretiska.I förslaget ingår ett allmänt utbildningsområde om60 poäng. tycker att tanken med engemensam bas och yrkeskärna för alla lärare är bra.Läraruppdraget ställer krav på kompetens som ärgemensamma för alla lärare, oavsett i vilket samman-hang, inom vilka kunskapsområden eller ämnen denblivande läraren kommer att verka.De tvärvetenskapliga studierna kan dessutom ökakunskapen om och förståelsen för andra lärarkatego-rier. Grunden läggs för ett samarbete i det kommandearbetet.Vi anser dock att utformningen av det allmännautbildningsblocket är otydlig. Ett antal områden,inbördes olika, tas upp i beskrivningen av ämnet.Även i ett målstyrt utbildningsväsende måste lagstif-taren tillåta sig att formulera tydliga mål som garante-rar såväl utbildningens innehåll som dess status. Sär-skilt bristen på resonemang kring tre av lärarrollenskärnkompetenser, pedagogik, didaktik och metodik,måste framhållas mer.Länge har både didaktik och metodik varit efter-satta vetenskapliga discipliner, något som knappastförbättras genom det allmänna blocket. Att utbild-ningen ska vara tvärvetenskaplig får inte innebära attde ingående tvärvetenskapliga disciplinerna tunnas utoch osynliggörs. God tvärvetenskap bygger i ställetpå goda kunskaper om något eller några av de ämnensom bär upp ämnet och att förening mellan traditio-nella vetenskapliga discipliner kan tillföra något nytt.Pedagogik, didaktik och metodik ska därför varasynliga i målbeskrivningen för det allmänna utbild-ningsområdet.Jag vill därmed yrka bifall till reservation 6 undermom. vill understryka att ennationell forskningsstrategi för lärarutbildningen ochpedagogisk yrkesverksamhet krävs. Framför alltmåste man stärka den vetenskapliga basen för lärar-utbildningen och pedagogisk verksamhet. Jag har settmed förvåning att regeringen har varit otydlig vadgäller forskningsstrategier för lärarutbildningen.Om vi säger att det är oerhört viktigt att kopplaforskning till högskoleutbildningen måste vi också habåde resurser och en tydlig strategi för det. vill stärka det, och vi har ocksåkonkreta förslag. Därmed vill jag yrka bifall till re-servation 8 under mom. 15.Slutligen, fru talman, är det oerhört viktigt att vistärker både lärarutbildningen och lärarna i sig. Detsaknas ungefär 20 000 utbildade lärare i . Vi måste hitta vägar för att stärka lärarens status.Men vi måste också hitta vägar som ger mig somlärare möjligheter. Det handlar om både karriärvägaroch kvalitets- och kompetensutveckling, men ocksåom t.ex. införande av lärarcertifikat.Jag tycker att det är oerhört viktigt att vi kopplarsamhällets förändringar till vad skolan begär, till vadsom är viktigt för eleven och för det fortsatta kun-skapssamhället. Jag tycker att förslaget till ny lärarut-bildning gör det på många sätt. Men det krävs ocksåytterligare satsningar på lärarrollen och framför alltpå forskningsstrategierna.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation 6under mom. 23 och reservation 8 under mom. 15.Men jag ställer mig givetvis bakom våra andra reser-vationer i betänkandet.Anf. 4 () replik:Fru talman! ställde några frågor tillModeraterna efter att ha lyssnat på debatten om sko-lan som hon själv deltog i för sedan. Om jagförstod det rätt menar att Moderaternaoch - men får tala för sigsjälvt - vill återgå till något slags gammal lärarutbild-ning. Så är inte fallet. Självfallet måste lärarutbild-ningen hänga med i tiden och vara anpassad efter detbehov som finns just för tillfället och i framtiden.Sofia nämnde pedagogik, didaktik ochmetodik som ju är nödvändiga inslag i varje lärarut-bildning. Den måste vara anpassad efter den situationvi befinner oss i nu.Det är också viktigt att man sätter individen icentrum. Jag sade i mitt anförande att varje elev ärunik. Det är därför vi vill ha flera olika typer av lärar-utbildningar.Vi vill också att högskolorna ska vara mer själv-ständiga - även de som har lärarutbildning - föratt de ska kunna anpassa sig efter de behov som finns.Det kan t.ex. gälla att någon satsar på de ämnen, na-turvetenskap och språk, som det är svårt att få lärar-kandidater att ställa upp på.Sedan sympatiserar jag med syn-punkter på att de 60 poängen i allmän utbild-ningskunskap är alldeles för otydliga. Det är mångaremissinstanser som har sagt precis samma sak. Destörre universiteten och även en hel del lärarhögsko-lor har sagt det.Forskningen är också otydlig. Det jag framför alltvänder mig mot när det gäller forskningen är att näs-tan allt ska vara något slags utbildningsforskning. Delärare som vill forska inom sina ämnen - svenska,engelska, matematik eller vad det kan vara fråga om -egentligen inte får något stöd i den här lärarproposi-tionen. Det tycker jag är synd. Jag tror att delar den uppfattningen. Men det är klart att viska ha en lärarutbildning som är anpassad efter dentid vi lever i.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag blev väldigt glad i förra veckannär vi hade debatten och jag fick höra Moderaternasföreträdare prata om att det är kunskapen som är detabsolut viktigaste för eleven. Det är inte den tid dettar eller antalet år i . Jag blev jätteglad.Det verkade i alla fall då som om hargått på linje med eleven och kunska-perna i centrum.Men jag vet inte riktigt om det är så att man troratt det bara är resurser och vissa diskussioner somlöser problemen eller ger förutsättningarna. Det ärinte bara resurser och diskussioner som gör att detblir bättre i skolan. Det krävs ju också stora system-förändringar vad gäller skolans arbete i stort. Detkrävs också ett nytt tänkande vad gäller lärarutbild-ningen. Det är det som gör mig lite ledsen. Å enasidan diskuterar hur framtiden ska se ut,hur vi ska stärka eleverna, hur vi ska stärka lärarna. Åandra sidan vill de inte ge förutsättningarna i bl.a.lärarutbildningen.Jag vill fråga : Hur ser Moderaternapå frågan om hur man kan stärka lärarutbildningenoch på den vidgning som vi ser behövs jämfört meddet förslag som har lagts fram? Vad vill man? Ärdet ämneskunskaper som är det absolut viktigaste?Eller ser och att bl.a. läs-och skrivutveckling, konflikthantering och en känslaför skola och ledarskap också är viktiga i lärarutbild-ningen?Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag är förstås glad när att hon är glad när hon lyssnar på moderaterna.Jag är för det mesta delvis glad när jag lyssnar påSofia Jonsson.Sedan blir jag lite tveksam till vad menar. Är det någon som har talat omkvalitet i skolan är det väl . Det har vigjort . Den kvaliteten måste finnas i skolan,och den måste finnas i lärarutbildningen.Vi är lite tveksamma till precis det som SofiaJonsson säger, nämligen den otydlighet som finns ipropositionen på det viktiga allmänna utbildningsom-rådet. Ska man läsa och det ärotydligt i propositionen måste vi fundera på vad rege-ringen egentligen menar. Jag vet inte det, och tydli-gen vet inte det heller.När man sjösätter en så stor ny reform måste manveta lite grann vad man vill. Men även på den härpunkten tvekar tydligen regeringen. Man är inte rik-tigt klar över det hela. Och det är ju ganska mångautbildningsanordnare inom , bl.a. destora universiteten, som har precis samma tveksamhetsom tydligen både och jag har.Kvaliteten i skolan måste byggas upp på alla ni-våer, inte minst inom . Det gäller för-stås inte bara ämneskunskaperna, men jag menar attdet är det centrala. Det är viktigt att läraren alltid ärbäst i klassen, att han eller hon har de kunskaper somkrävs för att undervisa i ämnena och för att ge svar påelevernas ofta svåra frågor. Det kan vara elever somt.ex. följer utvecklingen i TV-program som är mycketavancerade. De måste i skolan ha en lärare som kantala om hur det förhåller sig inom naturvetenskapeller inom historia. Det är därför vi menar att det ärmycket viktigt med mycket goda ämneskunskaper.Och det måste nog komma i första hand.Att lära sig till lärare gör man på lärarhögskolan.Men den viktigaste lärarinsatsen gör man ändå i sko-lan. Därför behöver man ha mentorer när man kom-mer ut som nyutbildad lärare som hjälper en till rättafrån början så att man hamnar rätt.Anf. 7 () replik:Fru talman! Givetvis är ämneskunskaperna oer-hört viktiga. Det skrivs både i betänkandet och i våramotioner. Vi måste stärka ämneskunskaperna. Givet-vis är det så.Men hur ska och jag kunna mötastudenter på eller en lärare på en skolasom säger: Tänk om jag hade vetat hur det fungerar.Tänk om jag hade fått möjlighet att fördjupa mig iläs- och skrivutveckling. Tänk om jag hade fått möj-lighet till mer praktik.Hur ska vi diskutera? Hur ska vi kunna försvaraoss och säga: Vi vill ytterligare bara stärka ett visstantal år i lärarutbildningen för specialisering i äm-neskunskaper. Vi struntar i samhällets krav. Vistruntar i elevernas möjligheter till individuell ut-veckling.Man måste hitta en väg mittemellan med bådestarka ämneskunskaper och möjligheter för mig somlärare att få den flexibilitet som gör att jag kan väljaen teoretisk ämnesinriktning och blanda den med detpraktiska. Men jag behöver också möjlighet att fåkontakt med eleven på ett tidigt stadium genom t.ex.praktik för att kunna ta hand om det i min fortsattalärarutbildning. Det är oerhört viktigt.Anf. 8 ():Fru talman! Sorgligt nog kan dagens föräldrar interäkna med att deras barn ska bli undervisade av per-soner som har utbildning för att undervisa. Just i dagsaknas det över 3 000 lärare i landet, och om några årkommer det att saknas över 20 000 utbildade lärare.Mer än hälften av lärarna är , och intressetför lärarutbildningarna är lågt. Mot den bakgrundenvill vi liberaler säga nej till förslaget om ny lärarut-bildning. Vi är övertygade om att den nya lärarutbild-ningen kommer att göra läraryrket ännu mindre at-traktivt för många studenter.De senaste åren har många skolpolitiker på olikahåll, särskilt på vänstersidan, alltför ofta sagt att sko-lans problem beror på lärarna. "De har inte förstått denya läroplanernas idéer", har det hetat. Läraryrket iSverige har nedvärderats . De svenskalärarna har de näst sämsta lönerna i , och kar-riär- och utvecklingsmöjligheter för lärare är dåliga.Följden har blivit att allt färre studenter väljer attutbilda sig till lärare.I den situationen kommer regeringens propositionom en ny lärarutbildning som en stor besvikelse.Genomförs det här förslaget kommer läraryrket attförändras till det sämre. Därför föreslår attriksdagen ska avslå propositionen.Åtta lärarexamina ska slås ihop till en. Examenför t.ex. gymnasielärare, musiklärare, slöjdlärare ochgrundskollärare avskaffas. I den nya utbildningen skaalla blivande lärare läsa ett s.k. allmänt utbildnings-område på tre terminer eller 60 poäng. Alla ska göradetta, oavsett om de ska bli förskollärare eller gymna-sielärare.Samtidigt minskar kraven på ämneskunskaper,särskilt för lärare i senare år och i gym-nasiet. Det är bara att läsa innantill och räkna poäng.Tiden för studier i ämnet kommer att minska, och deämnesstudier som blir kvar kommer dessutom att blimindre högskolemässiga.Det är uppenbart att hela förslaget genomsyras aven vilja att göra de olika lärarutbildningarna meraenhetliga. Men det är stor skillnad mellan att arbetamed t.ex. sexåringars språkutveckling och med gym-nasieelevers ämnesstudier. Därför menar man måste ha respekt för att olika lärare behöverhelt olika, men lika viktiga, kompetenser.I den här propositionen sägs många vackra ord omhur en helt ny typ av lärare ska se ut. Man nämner attläraren har ensidigt lärt ut och styrt undervis-ningen osv. däremot ska läraren förändra sin yr-kesroll, bli handledare, , samtalspartner osv.Fru talman! Det är lätt att tolka beskrivningen såatt dagens lärare är gammalmodiga och saknar alladessa goda egenskaper. Uppenbarligen menar rege-ringen att med den nya utbildningen kommer det pånågot mystiskt sätt att skapas en annorlunda, fantas-tisk och ny typ av lärare, som inte har skådats.Jag tror inte att det blir en bra lärarutbildning bara föratt man skriver en massa fraser som kan tolkas påolika sätt. Man ska tvärtom vara försiktig med sve-pande innehållslösa formuleringar, som har före-kommit i debatten . Skolpolitiska skri-velser har innehållit en massa dumheter, som att or-den "lärare" och "elev" borde bytas ut. Det klassiskaexemplet är när skrev denberömda meningen "undervisning undviker vi helt".Centerpartiet och frågar varförFolkpartiet inte vill möta den nya tidens krav. Detenkla svaret på den frågan är att vi inte tror att manmöter den nya tidens krav genom att sudda ut speci-alkompetenserna i skolan. Skolans olika stadier ocholika ämnen skiljer sig så mycket åt att lärare måsteha skilda specialkompetenser och skilda utbildningar.Om man räknar ihop tiden för alla olika momentsom enligt förslaget ska ingå i studierna för gymnasi-elärare visar det att tiden för rent akademisk utbild-ning i ämnena blir mindre. Detta har t.ex. universite-ten i och påpekat i sina remissvar, ochde konstaterar att ämnesutbildningen för gymnasielä-rare kommer att minska med ca 50 poäng.Folkpartiet menar tvärtom att det behövs godaämneskunskaper för att undervisningen ska bli om-växlande och mindre läroboksbunden. Det behövs enämnesutbildad lärare för att hjälpa eleverna att ut-veckla en ifrågasättande och kritisk attityd i de olikaämnena.Fru talman! Till råga på allt vill regeringen nu för-svåra för människor med gedigen akademisk examenatt vidareutbilda sig till lärare, och detta i närlärarbristen börjar bli katastrofal. kan en personmed ämnesexamen från högskolan vidareutbilda sigtill lärare på två terminer. Detta genomfördes av denborgerliga regeringen, mot Socialdemokraternas vilja,, när man gav människor möjlighetatt läsa på i efterhand. Det visar sig attlärarstudenterna , i varje fall blivande gymnasi-elärare, föredrar den här utbildningen. En majoritet avde lärarstudenter som går på gymnasielärarutbild-ningar har först tagit en filosofie magisterexamen ochkompletterar sedan med två terminer.Enligt det nya förslaget måste studenten läsa treterminers lärarutbildning i stället. Den extra termi-nens studielån, som det kan bli fråga om, kan vara detsom avgör att en människa väljer bort läraryrket.Lärarbristen avhjälps inte genom att man försvårarför kvalificerade akademiker att bli lärare.Om fler akademiker ska välja läraryrket måste lä-rarutbildningen se annorlunda ut. Utbildningen måsteinnehålla så mycket av ämneskunskaper att lärarenska kunna välja att gå vidare inom sitt ämne. Menregeringens förslag innebär att de studenter som skabli lärare i allt mindre utsträckning kommer att läsasamma ämneskurser som andra studenter inom re-spektive ämne. Lärarstudenterna kommer att läsaandra kurser. Därför blir det svårare för en ämneslära-re att gå vidare och forska i sitt ämne. Sammanfatt-ningsvis blir det dels svårare för en akademiker att blilärare, dels svårare för en lärare att göra akademiskkarriär.En av de många examina som ska avskaffas enligtregeringens förslag är musiklärarexamen. Det är ock-så ett exempel på att man vill sudda ut specialkom-petenserna. Enligt uppfattning är detviktigt att utbildningen av musiklärare även i framti-den kan genomföras i anslutning till högre musikut-bildningar på musikhögskolorna. Det är också viktigtatt utbildningen får vara en utbildning med konstnär-lig inriktning. Musiklärarutbildningen ska förberedaför en mångsidig pedagogisk yrkesverksamhet inomolika skolformer. Inte minst den för unikakommunala behöver en mångfald avvälutbildade lärare med olika inriktningar. Det finnsdärför ingen anledning att ta ifrån musikhögskolornaexaminationsrätten för musiklärare.Enligt ska också fristående högskolormed godkända utbildningar erhålla samma statligastöd som statliga högskolor. Det gäller även lärarut-bildningar. Exempelvis anord-nar utbildning med alternativ pedagogik som tilläm-pas i av godkända . Natur-ligtvis ska anordnaren av en sådan lärarutbildningkunna ansöka om och erhålla examensrätt. Folkpartiethar tillsammans med de andra borgerliga partiernabegärt att regeringen ska pröva möjligheten att geRudolf Steinerskolan ett uppdrag att forska och utbil-da i Waldorfpedagogik.Fru talman! anser inte att dagens lä-rarutbildningar är för olika varandra. Tvärtom behövsdet olika kompetenser i skolan. Därför föreslår Folk-partiet helt andra förändringar av lärarutbildningen.Den kanske viktigaste och svåraste läraruppgiften äratt lära de mindre barnen att läsa och skriva. Merkunskaper om små barns läs- och skrivinlärning be-hövs. Därför föreslår att utbildningen förlärare i utökas med en ter-min, med 20 poäng.Speciallärarna är på väg att försvinna från skolor-na. De har minskat med närmare hälften . Denya specialpedagogerna, som började utbildas förnågra år sedan, har uppgiften att vara stödjande föralla andra lärare. Det handlar mer om det än att un-dervisa elever enskilt eller i grupp. Därför måste enspeciallärarutbildning genomföras med klar inriktningmot undervisning i mindre grupp. En sådan utbild-ning, kombinerad med krav på skolorna att öka stödettill elever som behöver hjälp, skulle leda till att speci-allärartjänster inrättas.Läraryrket behöver värderas högre. Professionellalärare måste premieras framför outbildade. Därför villFolkpartiet att en lärarlegitimation ska införas. Denska vara ett bevis på att läraryrket kräver en särskildkompetens. En särskild ansvarsnämnd ska, precis somför läkare, kunna dra in legitimationen vid uppenbarafall av misskötsel. En lärarlegitimation skulle göra detsvårare för en skola att anställa lågavlönade outbilda-de lärare.En lärarlegitimation skulle göra att man slutar tala ombehöriga och obehöriga lärare. Man talar ju inte ombehöriga eller obehöriga läkare. Antingen är en per-son lärare eller också inte.Det behövs också fler lärare med högskolean-knytning. Åtminstone var tionde gymnasielärareborde vara lektor. Därför måste ämneslärare kunnadoktorera i sitt ämne som lärare. Därförmåste ämneslärarutbildningen bli så kvalificerad attämneslärare har en akademisk utbildning som mot-svarar andra studenters grundutbildning i sina ämnen.Sedan behövs det också fler andra karriärtjänster iskolan. Lärarens enda karriärmöjlighet ska inte varaatt byta yrke. De lärare som tar på sig mentorskap föryngre lärare eller tar ansvar för ämnesutvecklingmåste kunna få belönas för detta.Fru talman! Jag tror inte att regeringens förslagkommer att öka intresset bland studenter för att utbil-da sig till lärare. Inte heller kommer läraryrkets statusatt höjas. Alltfler elever kommer därför att undervisasav outbildade lärare. anser att denna re-form, om det beslutas om den , måste rivas uppså snart det är möjligt.Jag ställer mig bakom ett stort antal Folkpartiyr-kanden men nöjer mig, fru talman, med att yrka bifalltill reservation 1 under mom. 1 och reservation 4under mom. 12.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! målar upp en mycket pes-simistisk bild, som jag ser det, av skolan och av an-sökningarna till lärarutbildningen. Jag tror att det ärväldigt många som vill bli lärare.