prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — Det föreslås attbidraget främst ska riktas tillstörre nybyggnadsprojekt med stor andel hyresrätter.Under 2001-2003 kommer totalt 635 miljoner kronoratt kunna användas på det sättet.Vi föreslår också att det inrättas ett byggkostnads-forum inom ramen för som bl.a. ska för-medla kunskaper till byggherrar och främja utveck-lingsarbete och innovationer. Det är också avsiktenatt detta byggkostnadsforum ska hantera ansökningarom ekobidraget och medverka till att byggprojektenutvärderas på ett professionellt sätt.En ny modern stadsdel med bostäder och arbets-platser ska byggas på den mark som staten äger pågamla i . Kom-munen planerar för en stadsdel med en blandad be-byggelse av egnahem, bostadsrätter och hyresrätter.Det stämmer väl överens med regeringens bostadspo-litiska ambitioner.Det investeringsbidrag för byggande av student-bostäder som beslutade om innebäratt det kan byggas minst 10 000 nya stu-dentbostäder. Den insatsen bör också innebära enlättnad på många överhettade bostadsmarknader.I propositionen redovisas en rad åtgärder som re-geringen på olika sätt kommer att arbeta vidare med isyfte att stimulera ett bostadsbyggande till rimligakostnader.Anf. 33 ():Fru talman! Jag kommer inte att gå in på alla de-taljer i propositionen. Även om jag skulle kunna detkommer jag inte att tala länge om varför jag tycker attdet är bra att det exempelvis har föreslagits att manska kunna ta ut en administrativ avgift av den somstår i bostadskö eller andra detaljer.Det viktiga, som jag tycker att det finns särskildanledning att kraftigt uppmärksamma innan ärendetgår till utskottet, är den principiella frågan om denkommunala självstyrelsen.Regeringen konstaterar i propositionen att detfinns vissa orter där det råder brist på bostäder. Föratt råda bot på denna brist föreslår regeringen bl.a. attregeringen får rätt att tvinga fram bostadsförmedling-ar på sådana orter där det enligt regeringens egenbedömning inte finns några lediga lägenheter ochsåledes heller inga lägenheter för förmedlingen attförmedla.Nog faller man, fru talman, i tankar inför dettaprov på regeringens visdom. och påpekar troskyldigt och naivtatt en förutsättning för att inrätta en bostadsförmed-ling trots allt är att det finns lediga lägenheter attförmedla.Nu kan man invända att ett förslag om att inrättaen bostadsförmedling när det inte finns lägenheter attförmedla kan man möjligen göra sig löjlig över. Meni grunden är det ganska betydelselöst, och därförborde jag kanske inte stå här och tala.Men i det här fallet är det annorlunda och mycketallvarligare. Förslaget berör ju en av de frågor somtas upp redan i regeringsformen 1 kap. 1 §. Jag skaläsa upp den för kammaren så att den inte faller iglömska:"All offentlig makt i utgår från folket.Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsikts-bildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverk-ligas genom ett representativt och parlamentarisktstatsskick och genom självstyrelse. "Lagrådet har ju prövat propositionen. kommit fram till följande:"Den kommunala självstyrelsens innersta kärnamåste vara att de folkvalda i form av fullmäktigeskall kunna dryfta och besluta i frågor rörande denegna kommunen. Själva principen skulle komma attsättas åsido om regeringen - låt vara såsom i detta fallpå ett begränsat område - medgavs rätt att dikterabeslutens innehåll. "Statsrådet låter genom pressen meddelaatt han finner Lagrådets yttrande lite tunt. Det ärmöjligen en något udda inställning till grundlagenfrån ett statsråd.Lövdén anför också att man har gjort så tidigare.Det gör inte saken bättre. De jämförelser med planfö-reläggande som görs i propositionen haltar, som mycket riktigt påpekar. I fallen med planfrågorstår riksintressen och regionala intressen mot andraintressen. Men i det här ärendet är det fråga om ettdirekt inklampande på en kommuns val av arbetsme-toder för att fullgöra sina arbetsuppgifter. Som fram-gått av vad jag sagt tidigare är det dessutom en dåligmetod.Jag utgår från att utskottet inhämtar den konstitu-tionella expertisens syn på regeringens nedlåtandesyn på den kommunala självstyrelsen. Om Lagrådetsyttrande inte anses uttömmande eller måhända ansestunt finns det ju anledning att inhämta expertisenssynpunkter på det här.För utskottet och senare för kammaren finns detall anledning att besinna den stigande arrogans ochnonchalans med vilken regeringen behandlar denkommunala självstyrelsen. Det är ju faktiskt intefråga om första gången detta inträffar. Vi har haftsådana ärenden . Dåhandlade det om kommunernas möjligheter att fritthantera sin egendom. Det handlar om maxtaxa. Omjag inte är fel underrättad handlar det även om skolan.Kommunförbundet har senast uttalat sin sto-ra oro över den kommunala självstyrelsens utvecklingoch framtid.Det finns inför utskottsbehandlingen all anledningatt ta ställning till hur vi ska göra med den kommu-nala självstyrelsen framöver. Ska vi följa grundlagen,eller ska vi avvisa dessa av Lagrådet konstateradebrott mot grundlagen? Jag finner att det finns ettsjälvklart svar på den frågan, nämligen att grundlagenmåste följas.Utskottet har att ta första taget och hävdagrundlagen och den kommunala självstyrelsen. Deföreslagna åtgärderna som Lagrådet finner strida motgrundlagen måste avvisas.Anf. 34 Statsrådet ()replik:Fru talman! Det vore mig främmande, Carl-ErikSkårman, att ta lätt på grundlagsbestämmelserna. Detär inget jag viftar bort så där i första taget. Vi skanaturligtvis allvarligt pröva lagstiftningen motgrundlagsreglerna om kommunalt självstyrelse.Det jag tillåtit mig i min kommentar till Lagrådetär att säga att Lagrådets yttrande framstår som vältunt. Den kommentaren fällde jag mot bakgrund avatt Lagrådet inte ens i sitt yttrande har nämnt att enmotsvarande bestämmelse till den vi nu tar in i dethär lagförslaget fanns i den tidigare lagen om kom-munalt bostadsförsörjningsansvar mellan 1975 och1993.Under hela den tidsperioden kan inte jag påminnamig - och jag har försökt att borra lite i saken - attdet yttrades någon som helst kritik mot lagstiftningenutifrån konstitutionella utgångspunkter. Därav mitt omdöme att jagtyckte och tycker att Lagrådets yttrande är lite vältunt.Lagrådet har ju inte heller haft några synpunkterpå de grundläggande förslagen i lagstiftningen, näm-ligen skyldigheten att upprätta ett bostadsförsörj-ningsprogram och skyldigheten att inrätta en bostads-förmedling om det finns behov av det. Det Lagrådethar haft synpunkter på är ju att regeringen ska kunnaförelägga en kommun att inrätta en bostadsförmed-ling. Men den bestämmelsen fanns, som sagt, i lag-stiftningen mellan 1975 och 1993.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att Lagrådets yttrande ärkort, men det är mycket tydligt. Det är på gränsen tillatt vara lapidariskt, men i och med att det är så tydligtbehöver man inte så oerhört mycket beskriva förhis-torien. Kommunen ansvarar enligt lag för bostadsför-sörjningen, och vad Lagrådet skriver är att självsty-relsens innersta kärna måste vara att de folkvalda iform av fullmäktige ska kunna dryfta och besluta ifrågor rörande den egna kommunen. Själva principenskulle komma att sättas åt sidan, om regeringen gavsrätt att diktera beslutets innehåll.Vad den föreslagna lagen syftar till är ju att dikte-ra för kommunerna vad de ska syssla med och hur deska utföra sina arbetsuppgifter. Detta strider mottydliga utläggningar av vad lagen innebär, oavsett omde är korta eller långa. Jag läste avsiktligt upp förstatsrådet vad 1 § regeringsformen innebär. Det finnsflera paragrafer som det måhända skulle vara bra atthänvisa till, men jag ska inte trötta kammarens leda-möter med det just nu.Anf. 36 Statsrådet ()replik:Fru talman! Än en gång, : har tillstyrkt förslaget om att varje kommun skavara skyldig att upprätta en bostadsförsörjningsplan.Lagrådet har också lämnat utan erinran förslaget omatt kommunerna är skyldiga att inrätta bostadsför-medlingar vid behov. Det som Lagrådet har avstyrktär den punkt där det sägs att regeringen ska kunnaförelägga en kommun att inrätta en bostadsförmed-ling.Nu fanns det ju, som jag nämnde i min tidigarereplik, motsvarande bestämmelser mellan 1975 och1993. Jag har inte funnit att det riktades några kon-stitutionella invändningar mot dessa regler medan defanns under 18 år.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att Lagrådet inte ifråga-sätter kommunernas uppgift att svara för bostadsför-sörjningen. Detta framgår av lag, och landet ska en-ligt regeringsformen också styras av lag. Men i dethär fallet är det fråga om att man vill ge regeringenrätt att gå in och diktera hur en viss uppgift ska utfö-ras, i det här fallet genom att tvinga kommunerna attinrätta bostadsförmedlingar. Det kan sedan ha mindrebetydelse att regeringen avser att tvinga kommunersom inte har några lägenheter att förmedla att ha enbostadsförmedling. Det är en detalj i sammanhanget.Anf. 38 ():Fru talman! Äntligen har regeringen insett bety-delsen av att föra en social bostadspolitik. har drivit länge i riksda-gen utan stöd från något annat parti. Det gäller bo-stadsförsörjning, bostadsförmedling m.m.I propositionen finns förslag i dessa frågor somVänsterpartiet naturligtvis stöder men som ändåkommer att föranleda oss att motionera. Vi tyckerinte att regeringen vågar gå så långt som behövs föratt de lagstiftningsförändringar som föreslås ska fun-gera fullt ut.De borgerliga partierna motsätter sig naturligtvisdessa förändringar, och det är inte så konstigt. Det varju den borgerliga regeringen som mellan 1991 och1994 avskaffade bostadsministerposten, Bostadsde-partementet och bostadsförsörjningslagen, som äraktuell igen. När det gäller bostadspolitiken tyckerborgerligheten att kommunerna ska få göra som devill. Den enskildes rätt till en bostad och skyldighetenatt föra en social bostadspolitik är ovidkommande.Det ska tydligen vara så att rätten till en bostad förungdomar som flyttar t.ex. till ska avgörasav den egna plånbokens tjocklek eller genom godakontakter. säger ju borgerligheten inte så utanhänvisar till att mer av avregleringar ska lösa proble-men. Marknaden ska få ännu större spelrum. Detkommer att leda till ännu högre boendekostnader, inteminst i överhettade områden med en bostadsefterfrå-gan i obalans. Den borgerliga kritiken ska avvisas ochlagförslagen för att få kommunerna att bedriva en mersocial bostadspolitik tillstyrkas.Utvecklingen visar på en alltmermarknadsanpassad allmännytta, där kommunfull-mäktige och kommunstyrelser allt mindre bryr sig omvad som sker i de kommunala bostadsbolagen.Granskningen och urvalet av hyresgäster är hårdare,vinstutdelningskraven har skärpts och nyproduktio-nen av hyresrätter nästan avstannat. avlandets kommuner upprättar bostadsförsörjningspro-gram, och endast ett fåtal bostadsförmedlingar finnskvar. Inom bostadsbolagens egna uthyrningsverk-samheter florerar en mängd olika villkor för den somvill bli hyresgäst. Det ena obefogade kravet efter detandra ställs, helt utan samordning och med ett stortmått av godtycke. Bland privata fastighetsägare finnsdet ännu värre exempel.Det här bryr sig borgerligheten inte om, utan denslåss nu med näbbar och klor för att förhindra försö-ken att göra något åt problemen. Avreglering och merav marknadsanpassning är det som gäller. Här finnsen mycket tydlig ideologisk skiljelinje, och det är bra,för då vet medborgarna att det finns olika alternativ ipolitiken.Borgerligheten vill ha remissdebatt för att Lagrå-det kritiserat regeringen för möjligheten att ingripa iden kommunala beslutanderätten, om det visar siguppenbart att en eller flera kommuner för medborgar-nas bästa bör inrätta en bostadsförmedling. Det kom-munala självbestämmandet är inte en gång för givetoch kan ändras när staten tycker att det finns uppgif-ter som är så viktiga att kommunerna bör utföra des-sa.Den lagstiftning som ska införas är i stort återgång till vad som rådde . Därför kanman nog påstå att Lagrådets kritik är ovanligt tunnden här gången. tycker dock att dethade varit bättre om alla tvivel i frågan hade varitundanröjda. Det enklaste sättet hade varit att görabostadsförmedlingskravet obligatoriskt. En generelllagstiftning hade undanröjt alla tvivel om vad somgäller. Till den skulle sedan en generös dispensmöj-lighet kopplas med möjligheter till undantag.Visst finns det kommuner där bostadsförmed-lingsbehovet är litet. Det gäller särskilt i små kom-muner med tomma lägenheter och behov av fler invå-nare. Principen måste ändå vara att den enskilde in-vånaren eller en tilltänkt sådan lätt och överskådligtska kunna få information om kommunens bostadsbe-stånd och att rättvisa köregler ska ersätta dagens situ-ation, där kontakter och en tjock plånbok styr möjlig-heterna att få en bostad. En bostadsanvisningslag ärdärför ett nödvändigt komplement till bostadsför-medlingskravet. Det ger tillgång till både privata ochkommunala hyresbostäder att förmedla.Vi vet att planeringen av bostäder är en processdär det tar fyra till från idé till färdig produkt.Då måste kommunerna faktiskt planera. Vänsterparti-et tycker att det är rimligt att varje kommun tar ställ-ning till ett bostadsförsörjningsprogram åtminstoneen gång per mandatperiod, ett krav som regeringeninte ställer i sin proposition.Vi tycker också att begreppet bostadsförsörjningska ersättas med begreppet boendeplanering. Bostads-försörjning i den gamla ordningen handlar mest omplaner för nyproduktion, medan boendeplanering ilika hög grad handlar om det redan byggda beståndet.I denna planering är frågor som berör integration,hemlöshet, äldres och funktionshindrades rätt tillbostad, trafikfrågor, trygghetsfrågor m.m. lika viktigasom nyproduktionen.Nu är vi i medvetna om att dessaåtgärder inte löser alla problem, särskilt inte denalltmer tilltagande bostadsbristen. Vi tycker att rege-ringen ska göra mer redan nu och vill därför tillsättaen boendekostnadskommission. Den ska bestå avledande företrädare för stat, kommun, byggbransch,fastighetsägare och boendeorganisationer - ja, i prin-cip alla de som kan påverka boendekostnadsutveck-lingen och produktionen av framför allt hyresrätter.Uppgiften är att granska den egna insatsen, kommamed förslag till lösningar på problem och i någonform av samhällskontrakt ta itu med dem. För statensdel kan det handla om att gå vidare med förslag och titta på lösningar därproduktionskostnaderna kan bli lägre, t.ex. i form avett statligt investeringsbidrag liknande det som tillfäl-ligt införs , men med krav pålåga boendekostnader.Vi behöver bygga kanske 30 000-40 000 lägen-heter för att komma till rättamed den sjuka bostadsmarknaden, som finns framförallt i . Då måste det byggas hyres-rätter, inte i skalmodell som miljonprogramsområde-na, utan i mindre skala i trivsamma, välplanerademiljöer med en allsidig sammansättning av olikaboendeformer.Fru talman! Bostadspolitiken ska återupprättasoch borgerlighetens och Lagrådets kritik tillbakavi-sas.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! Jag blir inte förvånad över att OweHellberg försvarar regeringens förslag, men jag note-rar också att han uttrycker sig något mera finurligt änvad man gör i propositionen. Han säger att det hadevarit bra om man infört bostadsförmedling i bostad-försörjningslagen och gjort den obligatorisk för allakommuner, för då hade det kanske varit lättare attklara sig genom Lagrådets granskning även om dethade inneburit samma vilja att detaljstyra kommuner-na.Med det föreliggande förslaget vill ju regeringenha möjlighet att gå in och styra den enskilda, utvaldakommunen efter sitt eget gottfinnande i fråga om hurden ska handlägga sina frågor. Det strider definitivtmot grundlagen. Det borde också tänkapå.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det gläder mig att pratar om obligatoriska bostadsförmedlingar.Det är mycket trevligt. Det är ett mycket bra förslag.Att vi har tagit upp den frågan beror naturligtvispå att vi i funderar över sådana härsaker och hur man på bästa sätt ska lösa dem. Vi harnu fått beskrivet här att den gamla lagstiftning somhar gällt har dugt, men att man naturligtvis kanlösa saker och ting på ett annat sätt, och kanske t.o.m.bättre.Vi får diskutera det här i bostadsutskottet, , för fr.o.m. är det vi som ägerfrågan.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Ja, det är alldeles riktigt, och den härdebatten hålls som vägledning för utskottet.Jag talar om obligatoriska bostadsförmedlingardärför att jag noterar att är något merafinurlig än regeringen när det gäller att lirka sig förbide juridiska problemen med att iståndsätta ambitionenatt styra kommunerna och lägga sig i det kommunalasjälvstyret.Jag har inte sagt att obligatorisk bostadsförmed-ling är någonting som saliggör landet. Däremot harjag sagt att det inte är förenligt med grundlagen attregeringen går in och styr enskilda kommuner eftereget gottfinnande och hur de ska handlägga sina bo-stadsförsörjningsfrågor. Det är någonting som ärviktigt att komma ihåg inför utskottsbehandlingen.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag kan inte annat än tacka för be-römmet av för att Vänsterpartietär klokare än regeringen. Det ska han ha heder ochära för.När det gäller själva sakfrågan får vi naturligtvisdiskutera vilken metod som är bäst. Det vi framförhär är kanske mycket tydligare, rakare och lättare attförstå. Vi försöker inte säga nja eller jaså, utan vitalar om klart och tydligt vad vi vill och försöker lösadet på ett sådant sätt att även alla kommuner skakunna acceptera det.Anf. 43 ():Fru talman! I den kommunala världen kan manåterremittera ett förslag från kommunstyrelsen när detkommer upp i kommunfullmäktige. Det kan man integöra i riksdagsvärlden. Jag kan alltså inte begära attfå återremittera propositionen till regeringen även omjag skulle vilja göra det.Det talas i propositionen om att förtydliga kom-munernas ansvar. Det finns redan nu två lagar somreglerar att kommunerna har ett ansvar för invånarnasbostäder och bostadsförhållanden. Men detta anserregeringen att man måste förtydliga.Finns det då inte något annat sätt att göra detta,statsrådet , än genom en lag? Det är ännu ettexempel, enligt mitt sätt att se, på regeringens klå-fingrighet att vilja detaljstyra.Det borde ha gått att göra detta på olika sätt, medskrivelser och med hjälp av , föratt få fram rekommendationer. Det är ändå frivilligt -det har hitintills inte varit förbjudet att upprätta enbostadsförsörjningsplan, eller en bostadsplan, somOwe hellre vill kalla det.Länsstyrelserna ska få ännu en uppgift utan att fåmer resurser. Min erfarenhet från iKronobergs län är att de har nog mycket att göra. Dehar fått en hel del uppgifter trots kraftigt minskaderesurser, och får de ännu mer att göra inom denenhet som sysslar med bostäderna.Pengarna till länsstyrelserna är också bostadsut-skottets ansvar, och därmed har också ett ansvar för detta. Jag tycker att länsstyrelsernahar nog mycket att göra utan att de ska få fler upp-gifter men inte mer resurser.Svenska kommunförbundet gör en logisk kuller-bytta i sitt remissvar på promemorian från Finans-och Justitiedepartementen om kommunernas bostads-försörjningsansvar, när man först tillstyrker förslagetoch därefter i sin argumentation sågar det sönder ochsamman. Det förvånade mig när jag läste detta ytt-rande att man först kunde tillstyrka det och sedanhacka sönder det.Lars-Erik ! Förslaget om bostadsförmed-lingar och bostadsförsörjning på det här sättet är ettingrepp i den kommunala självstyrelsen.Det hjälper inte, som anfördes i replikskiftet medCarl-Erik Skårman, att detta har tillämpats i många årtidigare. En lögn blir inte mera sanning för att denupprepas. Det blir inte bättre av att det nu återtas igenatt man ska lägga sig i kommunernas ansvar.Det blir inte mera byggt med hjälp av dessa pla-ner, och att uttrycka det så. Jag kan inte förstå det.Som anförts av i interpellationsde-batten tidigare säger ju bl.a. attdet är andra faktorer som styr bostadsbyggandet. Manräknar upp en rad olika saker som styr om det byggsmer eller mindre.Vi kristdemokrater har i vår bostadspolitiska mo-tion anfört att byggmomsen är en faktor, och förvalt-ningsmomsen är en annan. Vi skulle gärna ha sett attden här propositionen hade handlat om vad det skullebetyda om man halverade eller helt tog bort bygg-momsen. Det kostar 16-18 miljarder att ta bort helamomsen, men vad skulle det ha betytt i mer byggan-de? Hur mycket skulle vi ta tillbaka genom att voly-men byggande hade ökat? Det vet vi inte . Såda-na dynamiska effekter får vi inte arbeta med i ettmotionsförfarande. Men vi anser att det finns en goddel dynamiska effekter som man skulle kunna ta varapå, och på det sättet kunde man sänka momsen och fåfart på byggandet.Jag tror personligen att det hade varit betydligtmera effektivt än att resonera om en massa olikasaker, som man gör i propositionen, och landa i denbyggkostnad som nu ska starta med. Jagtror inte mycket på det, ärligt talat.Så var det Lagrådet. Jag nämnde att man avstyrkerförslaget. Det gör man faktiskt. Jag kan inte förstå attLagrådet kan använda så mycket kraftfullare termerän man gör. Man kan ju inte tvinga regeringen, utanman har att antingen tillstyrka eller avstyrka.Vi har ingen författningsdomstol i , menom det blir för många sådana övergrepp - om man nufår kalla det så - från regeringen när det gäller Lagrå-dets yttranden kommer antalet krav på en författ-ningsdomstol att öka ganska dramatiskt. Det är minuppfattning.Anf. 44 () replik:Fru talman! säger att det intebehövs mer lagstiftning. Det är faktiskt så att denlagstiftning som finns inte kommer åt dessaproblem. Det finns ingen lagstiftning som garanterarrätten till en bostad. Jag har själv suttit och diskuteratdessa frågor i Bostadspolitiska utredningen. Vi komfram till att det finns ett glapp när det framför alltgäller utsatta människor som har svårt att skaffa sigbostad antingen via det sociala nätverket eller via detekonomiska nätverket.Är det då inte rimligt att kommunfullmäktige ochoperativ kommunstyrelse diskuterar och planerar fördetta på ett helt annat sätt än vad man gör ?Hemlösheten ökar, och bostadsbristen ökar. Är det dåinte naturligt att man gör detta?Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Det efterlyser är alltsåen rättighetslagstiftning. Enligt mitt sätt att se det harvi tillräckligt mycket rättighetslagstiftning i vårt land.Vi kan dra på oss så mycket att vi får alldeles förhöga kostnader. Det är en rättighet att leva, men inteens det är lagfäst i grundlagen. Men det skulle alltsåbli en rättighet att ha en bostad. Jag är inte överensmed i den frågan.Anf. 46 () replik:Fru talman! Det var inte riktigt så jag uttrycktemig, men man ska naturligtvis diskutera rätten tillbostad i en kommun. Då får man faktiskt finna sig iatt de lagar som ska hjälpa till att ordna detta kommertill. Då räcker det inte att prata om att halvera mom-sen. Man måste planera för saker och ting. Man måsteengagera sig i de människor som har dessa problem.Man kan ställa frågan om det är kommunernasrättigheter som vi ska titta på, eller om det är kom-muninnevånarnas.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Enligt mitt sätt att se tillgodoser soci-altjänstlagen väl de behov som finns i detta fall. Närdet gäller rättighetslagstiftning vill jag säga att vinaturligtvis kan införa rätt till både ett och annat, menfrågan är ju hur mycket vi ska ha av detta. Jag tyckerinte att vi ska införa rättighetslagstiftning i så mångastycken som jag förstår att vill. När detgäller bostadsförsörjningen räcker, som jag har sagt,det vi har.Anf. 48 ():Fru talman! När jag satt på tåget hit undradejag som varför människor vill boså tätt ihop. Varför tillbringar människor så myckettid med att resa? Vad är det som gör att vi säger attsomliga människor är stadsmänniskor och andralandsbygdsbor? Varför ska vi i de-battera hur man ska se till att människor får möjlighetatt bo ännu närmare varandra och ännu trängre i stor-stadsregionerna?Sverige är ett fantastiskt land. Här finns plats. Härfinns stad och land. Här finns underbar natur. Härfinns hav, och här finns sjöar. Vi har god plats för varoch en av oss.Men det är markant att den plats där människorväljer att bo oftast finns i någon av de sex tillväxtre-gioner som nämns i propositionen.