prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Men det går inte,som en del partier och politiker gör, att bortse frånverkligheten och drömma sig bort i ett samhälle sominte existerar. Det är heller inte möjligt att påverka demer eller mindre fantasifulla önskemål man har.Den utlovade infrastrukturpropositionen, somskulle kommit , har hamnat i ett poli-tiskt vakuum. Den var utlovad , menhela frågan har skickats till en arbetsgrupp, ledd avvägminister , som har fått ett halvårsbeting att åstadkomma någonting. Tala om långbänk!Utifrån den höga trafiktäthet som vi har, inteminst i södra och västra och runt våra stor-städer, skulle en expansion av vägbyggandet varamycket angelägen. Det finns en rad flaskhalsar i tra-fiksystemen och det bidrar också till en sämre trafik-säkerhet.Vi har i vårt förslag nämnt vissa sträckor som be-höver bli huvudväg, men också motorvägsstandardenär angelägen ur både ekonomisk och rationell syn-punkt. Även ur trafiksäkerhetssynpunkt borde någrastråk uppmärksammas särskilt. Det är t.ex. den tra-fiktunga , där inlandsvägen bör få status avEuropaväg. Vidare är det den trafiktäta väg 44, därsärskilt avsnittet är specielltfarligt, med svåra och ödesdigra olyckor, flera meddödlig utgång och ännu fler där människor har ska-dats svårt.När det gäller storstadslederna menar vi att detkrävs en ny överenskommelse mellan staten ochregionala och lokala aktörer. Därför är det oerhörtcentralt att den nya beredningen får "rätt" ledning.Folkpartiet har i sin budget en satsning på 4 miljarderöver en tvåårsperiod, som tillsammans med ordinarieanslag till och en satsning på PPP-finansiering skulle kunna få fart på infrastrukturin-vesteringar i såväl som Göteborg.Det här står inte i något slags motsatsförhållandetill att vi nu lyfter fram det enskilda vägnätet, sommåste värnas, och dess stora betydelse för näringslivoch människors möjlighet till arbete, bosättning,friluftsliv, m.m. Därför har vi tydligt markerat sats-ningen på vägupprustning. Vår ökning av väganslagetmed i storleksordningen mer än regeringensatsar markerar att vi finner detta så angeläget att vihar förordat de här extrapengarna.I flera år har förordat en alternativ fi-nansiering av infrastrukturprojekt, s.k. PPP. Vi hadeså sent som glädjen att notera att regeringenvar på väg att följa oss i de tankegångarna. Man utta-lade sig då mycket positivt för en sådan finansiering.Detta i avsikt att komma snabbare fram med angeläg-na vägprojekt.I årets budgetproposition nämns inte något posi-tivt om alternativ finansiering, trots uttalanden somgjordes i den budgetproposition vi har . Och det finns anledning att resa frågan om dethär är en sinnesförändring hos regeringen och social-demokraterna eller om det enbart är hänsyn till stöd-partierna, dvs. de som vill förhindra en god vägupp-rustning. Eller är det priset för att garantera en riks-dagsmajoritet och därmed förhoppningen att rege-ringstaburetterna ska stå stadigare? Men frågan är såprincipiellt viktig att den kräver sitt svar här och nu.Ska en långsiktig upprustning av vägnätet ske, därsjälvfallet stora nybyggnader måste ingå, kommer detinte att räcka med enbart de statsanslag vi förfogaröver. Erfarenheterna från PPP-modellen - inte minst iFinland - är av den arten att vi i mera resolutskulle gå in för en sådan kompletterande ekonomiskordning. Det handlar ju inte om några kortsiktigautgifter, utan här är det fråga om investeringar i någotsom kommer att ha en lång livslängd. Vägarna skulleockså färdigställas snabbare, vilket skulle vara gynn-samt för näringslivet och det allmänna kommunika-tionsväsendet - trafiksäkerheten inte att förglömma.Därför är debatten viktig och det skulle vara välgö-rande med besked från regeringspartiet om var manbefinner sig i sin hållning till en satsning enligt dennaPPP-modell.Fru talman! Det finns två stora publika frågor iårets betänkande. Den ena är den som jag haruppehållit mig vid, vägfrågorna. Den andra är denverksamhet som i princip har alla landets invånaresom dagliga kunder. Då talar jag om Postens stationä-ra kassaservice och lantbrevbäringen.Det råder en oklarhet kring statliga PostenAB. Från praktiskt taget alla partier har det väckts ettstort antal motioner, där man ger uttryck för en stororo för en försämrad kassaservice.Oklarhet råder också om Postens betalningsser-vice, detta efter att Posten såldepostgirot till Svenska girot. Den affären avsågs attvara verkställd som kommer om baraett par tre veckor.Konkurrensverket har fortfarande inte kunnat geett besked om Postens avyttring av postgirot. Denprövningen beräknas inte vara avslutad förrän in pånästa år. Därtill kommer att Posten har sagt upp sittavtal med Nordbanken från utan attdet har klargjorts hur nödvändiga bankkontakter där-efter ska lösas. Oklarheter råder också om statensframtida krav på Posten. Avtalet mellan staten ochPosten löper för övrigt ut redan om drygt ett kvartal.Riksdagen har visserligen informerats om de kravsom regeringen har ställt på Postens förändringsar-bete. Någon information om kostnader och konsek-venser för den postala verksamheten och ekonominhar inte redovisats. Det råder dessutom en stor osä-kerhet kring bl.a. definitionen av vissa centrala post-politiska begrepp.Jag hade en stor interpellations debatt här medBjörn . Hanförsäkrade då att inga postkontor ska stängas förränett bättre alternativ till dagens service är på plats ochatt det ska garanteras att Postens kontorsnät ska vararikstäckande och innebära grundläggande kassaser-vice även i framtiden.Trots denna regeringsförsäkran kvarstår oklarhe-terna när det gäller såväl servicegrad som kostnad ochmöjligheten att förverkliga dagens nivå på det somman med god anständighet kan kalla för grundläg-gande kassaservice. Utskottsmajoriteten har nöjt sigmed detta och sätter tydligen stor förhoppning till detsom postministern säger vara förbättringar. Ingen kani dag utläsa eller leda i bevis vad som händer.Det påstås att nya serviceställen ska klara alltdetta. Men det finns ingen garanti för vad som händerom ett serviceställe förlagt till en budtik kanske råkarut för ekonomiska svårigheter som innebär nedlägg-ning av butiken. Därmed försvinner också ett sådantserviceställe.Jag träffade några lanthandlare här i förra veckan.De kom från och . Ett par kvinnligalanthandlare var från och en var frånNämndö i . De påtalade entydigtmed vad deras kolleger affärsmän i städerna har på-talat, nämligen den ökade rånrisken. Antalet rånkommer att explodera då dessa serviceställen kommeratt ha mycket stora kassaflöden i butikerna som intehar det säkerhetssystem som postkontoren har. Detfinns inte heller något uttalat om vad den kassaservicesom erbjuds kommer att kosta.De som tycker att det är hög avgift för en di-rektinbetalning i postkassa - - kommer junärmast chockartat att konstatera att det är mer än detdubbla vid direktinbetalning i bank - för närvarandeofta ca , eller som en kund uttryckte det: Den härgången var portot högre än fakturan.Nu invänder en del att postärenden i kassa kanskötas via den nya tekniken. Antalet transaktioner harökat mycket med IT-förmedling som di-rektinbetalning i postkassa har minskat under senareår. Det är en statistiskt sett korrekt iakttagelse, menser vi till antalet människor som är berörda är detfortfarande en minoritet som sköter sin kassaserviceöver Internet. Men det är en stor majoritet av svenskafolket - inte minst pensionärer - som använder sig avpostens traditionella serviceutbud. De kan inte tänkasig att gå över till en annan hantering. Man har ingaIT-verktyg eller också har man så få transaktioner attdet inte är särskilt meningsfullt att låta sig betjänas aven ny och modern teknik.Fru talman! Jag tror att postledningen - och ren-tav också postministern - har låtit sig bländas av dennya teknikens möjligheter. Därmed inte sagt att deninte för många medborgare är användbar i det prak-tiska dagliga livet.De besked som har givits från postledning och an-svarigt departement har skiftat , och perso-nalfrågorna har inte skötts på ett sätt som man harkunnat förvänta sig. Det är dock välgörande att rege-ringen lägger vikt vid lantbrevbäringens fortlevnad.Lantbrevbäringen är postens flaggskepp, och det ärangeläget att denna goda service inte förfuskas.Nu har det kommit ett nödrop från , mendet rör sig inte om översvämning den här gången.Folkbladet och kan intedelas ut eftersom kostnaden är för hög.Västvärmland drabbas inte bara av översvämning, nuser det också ut att bli nyhetstorka.Folkpartiet ser lantbrevbäringen som ett viktigtled i en god regional medborgerlig service, och vi villvärna om den - särskilt med tanke på hur staten undersenare år har försummat att ge allmänheten i lands-orten och i glesbygden det servicestöd som kan ansesnödvändigt, för att inte säga anständigt, en försum-melse som har bidragit till den allt starkare urbanise-ring som vi upplever.Vi från är glada över att Centerpartiethar ställt upp på att i särskild ordning yrka på stöd föratt kassaservicen ska kunna upprätthållas. Vi hoppa-des att skulle vara med, men vi ärkanske mest förvånade över att - somtalar om människors enskilda behov i sådana härfrågor - inte har opponerat sig. Man nöjer sig medden förnöjsamhet som utskottsmajoriteten har. En radsocialdemokratiska motionärer har ju uttryckt sin oro.De ska bli intressant att se om de tar till orda härunder dagen.En fråga måste ändå ställas till somhar föreslagit att statens kostnad för att upprätthållalantbrevbärarservice helt skulle plockas bort. Jag troratt det krävs en förklaring av om hurman har tänkt sig att lantbrevbärarservicen ska klarasom man inte vill tillskjuta det statliga kostnadsansvarsom är rimligt. Att bara klippa bort ett statsstöd pånära en kvarts miljard kronor kan självfallet inte skeutan vådor. Jag förstår för övrigt inte talom att det är ett förtäckt statsbidrag. Det är viktigt attfå en förklaring i denna debatt.Fru talman! När det gäller andra angelägna områ-den på kommunikationsområdet återkommer vi sena-re till dem. Det rör sig om så skilda verksamhetersom luftfart, färjor, sjöfart, järnväg, Gotlandstrafik -för att nämna några tunga trafikområden. Utskottetuttalar några principiellt viktiga saker. Det sägs att enökad klarhet vunnits om framtida ekonomiska för-pliktelser. Men i samma andetag tas det berömmettillbaka då utskottet beträffande upphandling av sam-hällsåtagande säger att det "inte är helt tydligt".Beskrivningen av i vilken utsträckning som stats-budgeten är intecknad för att betala räntor och amor-teringar är "begränsat till närmaste budgetår". Särskiltkrävs en ökad tydlighet om de långsiktiga utfästelser-na om järnvägsnätet. Tar man i betraktande den för-siktiga ton som regeringspartiet använder är kritiken isak mycket stark. Kan det vara underlaget - eller bristpå underlag - för t.ex. som faller ut-skottet i tankarna? måste vägraatt ställa upp på så bedrövligt dåliga underlag somskedde beträffande den investeringen.Det nya budgetsystemet kan nog vara bra. När detgäller finansieringen av infrastrukturinvesteringarbehöver det emellertid förbättras. harunder senare år fattat beslut om flera stora och myck-et dyra infrastrukturprojekt. Det gäller ,och i . Samtligadessa projekt lånefinansieras. De har därför inte ome-delbart belastat statsbudgeten, men räntekostnaderoch amorteringar kommer . Regeringen harföreslagit att dessa projekt ska genomförasoch lånefinansieras.Riksdagen har sagt ja till detta. Man har egentli-gen inte sagt nej till någonting annat. En sådan situa-tion är ohållbar. En av viktigaste uppgifterär att väga angelägna samhällsbehov - t.ex. in-frastrukturinvesteringar, pensioner och barnbidrag -mot varandra.Fru talman! : Jag vill påstå att det mestefterfrågade just nu beträffande infrasturktur är vägaroch postservice. Detta är för medborgarna brännandefrågor som detta betänkande behandlar.Det är dessutom vitala delar i en fungerande regi-onalpolitik, en politik som har fått stor support såväl iriksdagen som i den allmänna debatten. Då behövsdet både handling och väl underbyggda, tydliga för-slag.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna nr18, 26, 35, 39 och 44.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Jag vet att har det litestressigt just . Därför har kanske intehaft tillfälle att ta del av rapporten från Riksdagensrevisorer. Men jag vill erinra om en formulering därsom jag tycker är intressant med tanke på vad ElverJonsson sade tidigare:"PPP-lösningar innebär att framtida anslag in-tecknas för betalning av redan gjorda investeringar,vilket kan begränsa framtida riksdagars möjlighet attbesluta om nyinvesteringar eller ändra inriktningeller omfattning på investeringarna. Dessutom finnsdet risk för att utgiftstaket förlorar sin roll i den måndet är ett uttryck för strävan att begränsa de storautgifterna. "Mot bakgrund av detta undrar jag om de borgerli-ga partierna inte har någon som helst ambition attåterta regeringsmakten i det här landet. I så fall bordeman vara lite intresserad av att inte underminera möj-ligheterna för kommande riksdagar att fatta beslut.Vi värnar genom regeringssamarbetet för långsik-tigt hållbara statsfinanser, och då kanske man ska setill att använda sig av statsministerns devis, dvs. attden som är satt i skuld är icke fri.Elver hänvisade till det finska exemplet.Det är mycket intressant därför att avkrävdeju den finska regeringen ett löfte om att inte fattabeslut som innebar en höjning av bränsleskatt ellersom på annat sätt försvårade en ökning av vägtra-fikvolymen. Det var ju en förutsättning för återbetal-ningen till för det vägprojekt som man finan-sierade med alternativ finansieringsmodell. Är det enmodell som tycker är föredömlig, ochhur ska den gå ihop med miljömålen? Den formule-ring som vi har kommit fram till i Miljömålskommit-tén föreslogs av , , som hävdade att man måste minska tra-fiken om man ska klara miljömålen.Anf. 19 () replik:Fru talman! hänger sig iförsta hand åt att bekymra sig om den borgerligaregeringssamverkan. Hon kan väl ge lite exempel påhur det går till när man är med i en regeringssamver-kan utan att sitta i en regering, så får vi se om vi kanha användning av det.När det gäller att underminera framtidens stats-budgetar gav jag ju exempel på hur det kan ske ocksåutan att man har en alternativfinansiering. Å andrasidan har vi redan gått in för det i vissa projekt -lånefinansiering och PPP-modellen till viss del. Detsom jag kritiserade är att det är så diskret tyst om hurman vill ha det framöver med den alternativa finansi-eringen. Men eftersom Socialdemokraterna inte hargett besked om det i utskottsbetänkandet lär det välinte sägas här från talarstolen. Ministern är ju här,även om han inte är det för ögonblicket, och kommersäkerligen att ta upp den frågan eftersom den är såstarkt apostroferad här.Mer intressant var det som sade om min kritik av , som lär halämnat postfrågorna helt åt den förnöjsamhet somSocialdemokraterna håller sig medmen som hela svenska toppfolket, för att inte tala omde postanställda, talar om just nu.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! När det gäller Posten är vi inte sär-skilt förnöjsamma. Det tror jag inte att vi är inomnågot område över huvud taget. Vi vidhåller denpostlag som finns , och den har inte ändrats. Till-gången till en effektiv postservice ska finnas överhela landet. Jag har inte här tid att närmare utveckladen tanken, utan hoppas att näringsministern använ-der sin tid till att förklara vad som menas med det här.Men jag vill försäkra om att vi har kravoch tryck på oss att se till att postservicen inte för-sämras.När det gäller detta med alternativa finansieringarräcker de skulder som vi redan har. Vi tycker att detär mycket oansvarigt av någon med aspirationer på attha makten i det här landet att utöka skuldbördan yt-terligare. Det finns 31 miljarder intecknade som synsi redovisningarna. Men risken finns att även , kanske och ännu fler av delånefinansierade projekten kommer att övervältras påstatskassan och på det viset minska kommande riks-dagars möjlighet att upprätthålla en hög kvalitet påvägnätet, särskilt i glesbygd. Bekymrar inte dettaFolkpartiet och det minsta, ni som talarså varmt för vägarna?Jag hoppas också att får tillfälle attutveckla hur man ska göra om trafikutvecklingen ståri konflikt med miljömålen. Är trafikutvecklingen dåviktigare än klimatmålen? Är det me-ning?Anf. 21 () replik:Fru talman! Miljömålen är mycket viktiga, ochgenomförandet av dem får ske på bred front och meduthållighet och långsiktighet. På den punkten är viändå överens, även om metoderna synes skilja sig.Jag tror , som jag sade i mitt inlägg, attkommunikationerna är så oerhört viktiga om vi ocksåska ha en framtida välfärd. Det gäller handel, kom-munikation, arbetsresor, och jag vill ofta tala omnyttoresor därför att inte minst barnfamiljerna är såhelt beroende, också i städerna, av att ha tillgång personbil. Därför gäller det att inte spela ut det enamot det andra. Men självfallet ska vi ha hårda krav påt.ex. avgasrening och annat som kan förbättra miljön.Sedan är det intressant att höra när frågar om det inte är nog med de skulder vihar och sedan jämför viktiga framtidsinvesteringarmed kortsiktiga, för att inte säga slarviga, skulder.Det är två helt skilda saker att tala om. När det gällerframtida investeringar kan man med fördel låna upp.Det är det som vi har gjort till dels och som regering-en gör, och då har ju inte haftnågra invändningar. Men hon spjärnar emot när detgäller framtida väginvesteringar, för att inte tala omde brobyggen som vi ännu inte har beslutat om. Detskulle framför allt underlätta färjetrafiken. Det här ärnågot som har föreslagit, så visst går detatt göra mycket genom trafikinvesteringar som ocksågynnar miljön.Anf. 22 () replik:Fru talman! När får prata postfrå-gor märks det tydligt att glansen i knapparna frånpostiljontiden har putsats upp och att han tycker attdet här är viktigt och riktigt. Vi delar gärna både hansglädje över att värna om Posten och de målsättningarsom han slåss för.Jag är enbart tacksam för att tar uppden här frågan, därför att det är en försåtlighet i ar-gumenteringen som inte bara han använder, utan somflera använder sig av när man försöker misstänkliggö-ra våra ambitioner att klara en rikstäckande post- ochkassaservice.Vad vi har sagt, vilket faktiskt också är på väg attske genom den åtgärd som nugenomför gentemot Posten, är att vi vill ha en upp-handling i konkurrens för att klara de här tjänsterna.Var detta slutar, , det vet ingen av oss.Men förhoppningen är fortfarande att vi ska få selantbrevbärarna om inte traskande i snö och is, somdet står i visan, så i alla fall med sina bilar kunnalotsa sig fram till de mest avlägsna postlådor påsamma sätt som sker . Det är ingen skillnad. Vadvi vill göra är att effektivisera och se till att det blirlösningar som är ekonomiskt försvarbara. Det är ettgemensamt mål vi slåss för.Anf. 23 () replik:Fru talman! När det gäller kravet på effektivise-ring inom Posten behöver man inte ens ha någon rockmed putsade knappar för att kunna se att det har varitett oerhört starkt tryck på den rationaliseringsiversom i sak är riktig. Men att klippa till med att huggaav ett statsbidrag som inte är någon förtäckt statssub-vention, som skriver att det är, utan enersättning för olönsam lantbrevbäring. Vi ser det somangeläget att behålla den. Man kan inte bara såga den.Precis som uttryckte det vet vi interiktigt var det slutar. Han nämnde ju t.o.m. HjalmarGullbergs gamla fina dikt om att gå i snö och is. Ris-ken är att det kan bli snart förestående om moderat-förslaget går igenom, så jag yrkar avslag på det justnu.Anf. 24 () replik:Fru talman! återvänder till miss-tänkliggörandet av vårt syfte med det här. Jag skullevilja att använder de återstående tvåminuterna till att redovisa vilken kostnadsberäkningoch vilka fakta han har bakom sig när han säger attdet är ett statsbidrag som Posten behöver för att klarade här åtgärderna. Det finns nämligen ganska mot-stridiga uppfattningar och även uppgifter om hurkostnadsberäkningen sker.Med vårt förslag vill vi helt enkelt tvinga fram enfaktaredovisning av kostnaderna för de olika tjänstersom Posten tillhandahåller i den nya organisation somman nu är på väg att rigga upp. Vi har ingen somhelst anledning att beröva människor deras möjlighe-ter att utnyttja postal kassa- och postservice i helalandet. Det är en viktig angelägenhet och någontingsom vi slår vakt om i den s.k. nattväktarstaten. Det ären av de sista utgiftsposter som vi skulle kunna tänkaoss att stryka. Detta står högt på listan.Jag tackar än en gång för att hangav mig tillfälle att utveckla de här tankarna.Anf. 25 () replik:Fru talman! blir något gåtfull närhan resonerar kring nattväktarstaten och säger attdetta är det sista som vi vill mista, som hansäger: Bort med de pengar som vi betalade för det.Sedan frågar han vad det kostar. Men det vet vi juinte riktigt, och det måste vi undersöka. À la bonneheure, jag försökte ju tala för behovet av en tydligarekostnadsredovisning. Hela utskottet har ju ställt sigbakom att vi kräver en sådan från näringsministern.Men att i avvaktan på det klippa av statsbidragetförefaller mig vara minst sagt äventyrligt.Eftersom vi nu talar om lantbrevbäring får jag välsäga att det kan ju bli så att medan gräset växer dörkon.Anf. 26 HANS ():Fru talman! utgiftsområde 22spänner över ett mycket stort politiskt fält, och kam-marens regler innebär att vi måste begränsa tiden fördebatten. Vi har därför valt att koncentrera oss på treområden: vägar, järnvägar och sjöfart. Det innebärtyvärr att vi inte kan ägna särskilda debattrundor åtexempelvis flyg, post och IT-politik, vilket är väldigtviktiga sakområden. Jag vill för formens skull ändåsäga att vi finner förslagen i betänkandet på de områ-dena väl avvägda och yrkar därför bifall till utskottetshemställan i betänkandet i dess helhet och avslag påsamtliga reservationer.Fru talman! När man ska utforma en sammanhål-len trafikpolitik är det många aspekter och ibland rentmotstående intressen som man måste ta hänsyn till.Trafikpolitiken har till uppgift att främja tillväxt ochekonomisk utveckling som man ska verkaför en god miljö och färre dödade och svårt skadade itrafiken. Förbättrad framkomlighet och kortare trans-porttider bidrar till att öka tillväxt och välfärd samti-digt som den ökade trafikvolymen leder till ökadeolycksrisker och ökad miljöförstöring. Det är ganskasvåra avvägningar att göra när man ska fördela ansla-get inom kommunikationsområdet. Det handlar jufaktiskt inte bara om var pengarna gör bäst nytta urett rent tillväxtperspektiv. Man måste också väga inmiljö, regional balans och trafiksäkerhet när manfördelar resurserna.Samma svåra avvägning som vi har att göra inomutgiftsområdet finns naturligtvis också i fördelningenmellan utgiftsområdena i den totala statsbudgeten.Det är väl närmast självklart att vi som arbetar medtrafikpolitik skulle önska oss mer resurser till områ-det. Jag är också övertygad om att våra ramar kom-mer att kunna ökas i takt med att samhällsekonominoch landets ekonomi nu snabbt förbättras.För att den positiva ekonomiska utvecklingen ilandet ska kunna fortsätta är det nödvändigt att underde närmaste åren satsa betydligt mer på infrastruktu-ren. Annars kan transportsystemet bli en propp i denekonomiska utvecklingen. Däremot kan vi socialde-mokrater inte tänka oss att skära ned kraftigt på detsociala området för att få ökade resurser till trafikom-rådet. Vi kan heller inte tänka oss en storskalig utför-säljning av statlig egendom för att kortsiktigt få losspengar att satsa på infrastrukturen. Vi anser att manmåste se det här långsiktigt. Man måste vara rädd omstatens resurser. Framför allt får den sociala välfärdeninte sättas åt sidan för att ge pengar till området. Därskiljer vi oss från de borgerliga partierna.Fru talman! Vägarna är utan tvekan den viktigastebeståndsdelen i en fungerande infrastruktur. Sverigehar ett mycket stort vägnät i förhållande till vår rela-tivt lilla befolkning. Den svåra ekonomiska situatio-nen och budgetsaneringen har gjort attalltför lite resurser har satsats på att underhålla väg-nätet.