prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — Det är klart att om parterna är över-ens i fråga om civila insatser så är det inget problem.Då är problemet borta. Problemet uppstår när maninte är överens om tagen men folk ändå lider för attde trakasseras, dödas osv. Då är min fråga: Om det numåste till ett FN-mandat i ett läge och vi har ett vetoav t.ex. , är det då som ska diktera hur EUska hantera en sådan situation inom sina egna grän-ser?Anf. 50 () replik:Herr talman! Detta leder till en FN-debatt, menjag vill ändå säga att vi i samband med reformeringenav säkerhetsrådet ska arbeta starkt för att ska bli så reformerat och beslutsfähigt attdetta inte ska behöva ske. Men jag vill upprepa att fören svensk regering gäller att det vid fredsframtving-ande insatser ska finnas ett FN-mandat i botten - fören svensk socialdemokratisk regering kanske jagskulle lägga till, för jag vet att det finns andra upp-fattningar. Från moderat håll kanske man inte tyckeratt det är så nödvändigt.Jag ser att faller i den fällasom jag inledde mitt anförande med att tala om, attfokusera på det allra svåraste och det som hela politi-ken syftar till att undvika. Han talar nämligen om enmilitär insats där man skulle behöva använda helavåldsmaskineriet och tvinga fram fred. Jag hoppasverkligen att den svenska politiken ska leda till att vihittar en helt annan organisation, en helt annanstruktur och kultur, för krishantering inom EU.Anf. 51 ():Herr talman! Det finns anledning att vara någotbekymrad över de signaler som har kommit om attutvidgningen av EU kan komma att skjutas upp. Där-för är det oerhört viktigt att nu driver att denursprungliga linjen i EU ska hållas kvar, att EU självtska vara klart att ta emot nya medlemmar ochatt därmed också de länder som är redo att komma inden ska få möjlighet till detta.Att det ska bli möjligt kommer också att kräva ettpolitiskt genombrott under ordförandetid.Det kommer att kräva att de länder som har kommitlångt kan få ett genombrott i sina förhandlingar så attde känner att ett medlemskap är möjligt. Vi kan jusjälva erinra oss vad det politiska genombrott som vifick innebar för vårt eget EU-medlemskap.Många kandidatländer har gjort goda framsteg,som kommissionens rapport visar. Det är också in-tressant med den rapport som man gör om Turkiet.Turkiet är varmt välkommet som medlem men måsteuppfylla samma krav som andra medlemmar, varkenmer eller mindre. Kommissionen är mycket tydlig ide krav man ställer på både ekonomiskt och,framför allt kanske, vad gäller brister i demokrati ochmänskliga rättigheter.Låt mig också säga någonting om konflikthante-ring. Det är ingen tvekan om att måste ta ettstörre ansvar för konflikthantering på sin egen konti-nent och kanske också i sitt eget närområde. Vi harmycket länge varit beroende, och är fortfarande bero-ende, av . har något slags fundamentaltansvar för säkerheten i , ochMellanöstern.Vi får inte hamna i den situation som vi hamnadei 1995. Jag tycker att det är så oerhört viktigt att erin-ra sig detta. Vi var för svaga. Vi klarade inte av det påeuropeiskt håll. Det var många döda i Bosnien, fram-för allt bland Bosniens befolkning men också blandde fredsbevarande styrkorna. Därför är det så viktigtatt vi har förmågan i att faktiskt hantera kri-ser.Jag tycker att det är viktigt att komma ihåg att dethär med civil krishantering inte är något nytt. Därtycker jag faktiskt att har fel. Själva idén har ju varit attbygga strukturer för att förhindra konflikter. EU självtär ett exempel på detta liksom , Nato ochfrihandeln. Allt detta är ju strukturer för att se till attdet över huvud taget inte uppstår kriser. Hela Medel-havspolitiken, som syftar just till detta, är också ettsådant exempel.Likväl måste man också ha kapaciteten att ingripaom saker och ting går snett. Det kan vara som denmycket lyckade operationen i , där ,, , och tillsammanshade trupp av ganska beskedlig storlek. Det skickadeen tidig signal om att inte kunde angri-pas. Det var naturligtvis framför allt närvarosom gjorde att det krig som annars skulle ha kommitaldrig kom.Men det finns också en lärdom från Bosnien. Manfår inte vara för svag, för då kan det hända som händei Bosnien, där hela konflikten trappades upp. Denmilitära tyngden var för liten. Därför är det oerhörtviktigt att gå in militärt tungt - t.o.m. övertungt - ochsedan kunna dra bort om det går bra. Ofta är ju förut-sättningen för att det civila ska funka att det inte ärstridigheter. Råder det stridigheter klarar man inte avallt det andra, den viktiga civila delen av krishante-ringen. Man får inte ha något slags motsatsställningmellan militär och civil krishantering. Ofta är just denmilitära krishanteringen en förutsättning för att dencivila krishanteringen ska fungera.Därför är det också viktigt nu att vi bygger en or-dentlig krishanteringsförmåga, att vi inte gör en pap-perstiger och att vi inte förskjuter och försenar detta.Det är väl den oron man kan ha; att de europeiskaländerna, och åtskilliga andra, har för litenkapacitet. Ytterst i ryggmärgen, förlitar man sig på attUSA ändå på något sätt ska komma till hjälp om detgår illa. Det är den oansvarigheten som vi i Europakanske har haft och fortfarande har, tycker jag, i allt-för stor utsträckning. Vi måste se till att vi faktiskt taransvar för vår egen säkerhet.Dessutom bör vi faktiskt kunna se till att vi ocksåkan använda detta utanför . Jag tänker framförallt på , en kontinent där en tredjedel av be-folkningen finns i länder som befinner sig i krig. Däromintetgörs naturligtvis utvecklingsansträngningarna.Det behövs en afrikansk fredsordning. Det behövsstöd och hjälp för att komma till rätta med det här.Det borde finnas ett erbjudande från EU om att varamed och klara av detta. Det saknas lite i regeringensskrivelse om krishantering. Det borde man kanske hatagit upp tydligare.Herr talman! Låt mig avslutningsvis ta upp någrasaker vad gäller ordförandeskap som kanskeinte varit uppe i debatten så mycket tidigare.Det ena är chansen att tillsammans med den in-kommande administrationen i driva på i frihan-delsfrågor. EU bör ha nolltullar, i första hand gente-mot , i det längre perspektivet gentemothela övriga världen. Man bör även ta bort antidump-ningsåtgärder som skadar så många andra länder. Dethär bör ta initiativ till och driva när Sverigeär ordförandeland. Det är exakt rätt tid.Det andra, och det har varit uppe tidigare i debat-ten, är koldioxidfrågorna, Kyotoprotokollet, att manser till att man i faktiskt följer de internatio-nella överenskommelserna. Det förutsätter också attSverige gör det. Det är svårt att ha moralisk ledningom man själv struntar i det.En tredje sak gäller en konsumenträttighetsfråga,att ge de svagaste konsumenterna av alla, svårt sjukapatienter, rätten att söka sjukvård över gränserna. Detborde vara en av de kanske viktigaste konsumentfrå-gorna av alla. Tyvärr har den svenska regeringenagerat i rakt motsatt riktning vad gäller detta.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är alldeles riktigt, , att vi har ägnat oss åt fredsfrämjande, kon-fliktförebyggande insatser i FN:s regi tidigare. Men vihar aldrig utvecklat metoderna på ett sådant systema-tiskt sätt att de har kunnat hävda sig i förhållande tillden militära strukturen. Ofta har diskussionen ominsatser bara varit ett snabbt rundningsmärke, för sedan i stället skulle kunna sätta in militära,hårdare bandage.Göran Lennmarker säger själv att en tredjedel avAfrikas befolkning befinner sig i krig . Det är välett exempel så gott som något på att vi inte har lyck-ats med det konfliktförebyggande arbetet.Jag tror inte riktigt att har för-stått vad det här egentligen innebär. När han säger måste ha ett tungt militärt maskineri för att sedandra sig tillbaka och ge plats för konfliktförebyggande,kan det naturligtvis undantagsvis vara så att det ocksåhar krävts en militär insats från början. Men syftet ärsjälvfallet att man tidigt och långt innan man ens hartänkt tanken "militär intervention" ska ha börjat ar-beta systematiskt och metodiskt konfliktförebyggan-de.Anf. 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag får be ledamöterna respektera de tider vi harkommit överens om. Det är en minut per replik.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Själva poängen är ju att vi ska skapastrukturer för att inte ens behöva ha krishantering.Där är EU ett föredöme för andra kontinenter. Förövrigt inte bara EU, jag vill också säga ,som har varit en viktig del i detta. Att bygga samar-betsstrukturer för demokrati, mänskliga rättigheter,ekonomi och handel och att öppna för mänsklighetenär det centrala.Men om det misslyckas måste man i bakfickan hamöjlighet att hantera konflikten, när det har gått såilla. Det kan finnas behov av en tung konflikthante-ring när det har gått illa. Då är rekommendationen attinte gå in för svagt. Det är framför allt den lärdom vihar från Bosnien, att inte gå in för svagt, så att våldetfortsätter i en spiral uppåt, som det gjorde där. I såfall ska man gå in tillräckligt tungt för att få stopp påvåldet och sedan fylla i med de civila insatser somgör att man kan bygga upp det civila och fredligasamhället. Det tror jag är vår alldeles centrala lärdom.Anf. 55 () replik:Herr talman! Det är förvirrande att höra GöranLennmarker. Det han beskriver är självklart ett miss-lyckande av en konfliktförebyggande insats i ett tidigtskede. Att vi sedan också ska återupprepa de insat-serna för att man inte återigen ska falla tillbaka i krigär alldeles självklart.Men det jag talar om är ett nytt sätt att se på kon-flikthantering som gör att man agerar så tidigt att manöver huvud taget inte behöver använda det tungamilitära maskineriet. Det ska finnas där om manskulle misslyckas. Men vi måste bygga upp en struk-tur för att som första option sätta in konfliktförebyg-gande civil krishantering, allt i syfte att undvika väp-nade konflikter och blodspillan.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Det är väl rätt. Men jag förstår intevar det nya i detta ligger.När vi fattade beslutet om Makedonieninsatsen1992, att sätta in militär trupp i förebyggande syfte såatt inte angreps av - det var judet som var syftet - var det väl ett i högsta grad före-byggande tänkande. Det var oerhört lyckat. Det kan-ske var FN:s mest lyckade operation på sitt sätt. Därfanns just insikten att man inte behövde ha så tungastyrkor. Det var ganska lätta styrkor som behövdesför att inte skulle bli möjligt att angripa.Det var ett exempel på hur man kan resonera i djuptförebyggande syfte.Det andra är som sagt att bygga strukturer. HelaEU:s västra är ju en del i detta. De härländerna, som har befunnit sig i krig och hartrassliga relationer, ska ha något gemensamt att jobbaför, gemensamma strukturer och också natur-ligtvis ett medlemskap i . Via EU kan man byggaupp mycket av det som har raserats.Men det är ju inget nytt. Det är inget originellt.Det är lika gammalt som hela Europatanken.Anf. 57 ()replik:Herr talman! Det är fascinerande att lyssna på Gö-ran Lennmarker. Först gör han en utläggning omvikten av utvidgningen och vikten av samarbete, fördet skulle kunna vara en garanti för att hafred. Men tilltron till detta tycks hos vara noll och ingen, för i nästa andedrag sägerGöran Lennmarker att vi måste ha resurser för att gåin militärt övertungt.Dessutom tycker att dessa re-surser ska kunna användas utanför , t.ex. iAfrika.Jag blir väldigt bekymrad över de här uttalandena.Är det den moderata linjen att vi, utan FN-mandat,men på EU:s direktiv, tillsammans med kärnvapen-landet ska bidra till att övertung militär gårin för att lösa konflikterna och få fred i ? Jagtror att vi kommer att bidra till att väldigt mångamänniskor inte kommer att finnas kvar efter detövertunga ingreppet.Anf. 58 () re-plik:Herr talman! Men, , Sverigehar ett försvar. Det innebär inte att vi strävar efter attanvända försvaret, men vi har sagt att vi måste ha detsom en yttersta garant för vår nationella självständig-het. Vi samarbetar på många olika sätt i , Efta,nu EU, och kanske Nato.Dessa saker står inte emot varandra. Själva idén ärju att ha möjlighet att hantera situationen om det gårsnett, om det går illa. Det har vi tyvärr sett ganskamånga exempel på, inte minst på vår egen kontinentden . Då måste vi faktiskt hantera detta.Vi kan inte vända oss bort och säga: Vi struntar i attdet är krig i Bosnien. Vi bryr oss inte om det. Eller attdet pågår krig i : Det bryr vi oss inte om. Defår väl ha ihjäl varandra då.Vi har faktiskt ett ansvar, vi inte minst har ett ansvar från sidamot bakgrund av allt har gjort mot Afrikatidigare. Därför kanske vi har ett ansvar att hjälpa tillden här gången, om de så vill och på inbjudan natur-ligtvis. Det handlar inte om att gå in utan deras vilja,utan med deras vilja.Jag vill säga att gör en viktig insatsför att det över huvud taget ska vara möjligt att leva iSierra . Vi ska vara innerligt tacksamma attStorbritannien gör denna militära insats i Sierra Leo-ne.Anf. 59 ()replik:Herr talman! Ja, , vi har ett för-svar. I huvudsak har vi byggt upp det försvaret för attkunna försvara oss och vårt land om någonting inträf-far. Men det säger nu är att vårtförsvar ska användas i konflikter i , utan FN-mandat. På vems sida i tänker GöranLennmarker att svenska soldater ska jobba?För mig är den syn som tycks ha påfreds- och nedrustningsarbetet väldigt alarmerande,liksom att det tycks vara övertung militär som skalösa konflikter.Anf. 60 () re-plik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad MarianneSamuelsson syftar på. Det stora problemet i ärväl de krig som pågår. Det finns väl inte för mångaförsök till fredsbevarande insatser i ?Någon proportion får det väl vara på det hela?Människor dör i mängder i . Då är detväl angeläget att vi kan bidra med att i första handförsöka skapa fred och sedan vidare kunna bygga uppett samarbete så att krig inte ska återuppstå. Det är detalldeles centrala problemet.Jag förstod inte riktigt detta med att gå in utanFN-mandat. Det normala är väl ändå att söka FN-mandat? Det kan finnas extrema situationer - folk-mordet i är ett sådant exempel - där manmåste ingripa även utan mandat om det inte går att fåett sådant. När människor mördas - ett folkmord -kan det vara en humanitär plikt att hjälpa till att stop-pa detta. Det tror jag att de flesta civiliserade männi-skor är överens om. Vi känner till det förfärliga somskedde i sedan.Anf. 61 ():Herr talman! Regeringen har redovisat sina prio-riteringar inför ordförandeskapet. Kristdemokraternahar tidigare gett uttryck för att vi i huvudsak stårbakom prioriteringarna. Jag tänker på utvidgningenspåskyndande, en stabil sysselsättning genom tillväxt-främjande åtgärder och att flytta fram positionerna förmiljöfrågorna.Men jag vill framhålla att vi dels har synpunkterpå hur detta ska ske, dels att vi har ett tilläggsområdesom jag särskilt vill markera i debatten.Herr talman! Utvidgningsprocessen måste på-skyndas både vad avser EU:s förhandlingskapacitetoch vad avser viljan från EU:s sida att ge ansökarlän-derna ett effektivt stöd i deras utveckling så att depassar in i en västeuropeisk demokrati och marknad-sekonomi.Vid internationella möten som jag har deltagit ihar man larmat om en tilltagande trötthet i medlem-skapsförhandlingarna. Man anser att långbänken iförhandlingarna bottnar i en tilltagande likgiltighetfrån nuvarande medlemsländer. Den svenska rege-ringen måste ta detta på största allvar om EU inte skamisslyckas med största fredsprojekt genomtiderna. Den bör ta initiativ till attsätta upp måldatum - som det har givits ut-tryck för - för en första grupp länder att följaupp kommissionens beslut i medlemsländerna. Dettaska öka tempot i förhandlingarna och anpassningentill för de enskilda länderna.Herr talman! anser att syssel-sättningspolitiken i första hand är ett nationellt an-svar. Man ska inte kunna gömma sig bakom EU vidökad arbetslöshet. Men det finns vissa angelägnaerfarenhetsutbyten som bör göras på EU-nivå. Detgäller främst gränsöverskridande ekonomiska frågorsom strukturella åtgärder inom ekonomin, lönebild-ningsmodeller och kunskapstillväxt genom forskning.Där är det viktigt att vi utbyter erfarenheter.Men vi accepterar inte att exporterarsnedvridande åtgärdspaket av modell AMS.Herr talman! Om regeringen ska kunna flytta frampositionerna för EU på miljöområdet måste manacceptera skillnaden mellan styrande miljöavgifteroch skatter som är avsedda för finansiering. För attkomma till rätta med förorenade utsläpp måste EUskapa en beslutskapacitet genom majoritetsbeslut.Herr talman! Så kommer jag till tilläggsområdet.Kristdemokraterna anser att regeringen borde haprioriterat ett annat viktigt område under ordförande-året. Det gäller fattiga och utsatta människors rättssä-kerhet.Jag arbetar inom för mänskliga rät-tigheter. Där kan vi konstatera att demokrati ochmänskliga rättigheter nu sprider sig väl till de flestaländernas regeringar i och runt . Men samti-digt växer det fram en fruktansvärd maffiaorienteradverksamhet i de gamla kommunistländerna, där män-niskovärdet nu fullständigt trampas under fötterna.I nyhetsprogrammet sändning onsdagenden - - visades ettreportage om att ca 500 000 kvinnor har försatts iprostitution mot sin vilja. Det är fattiga, unga kvinnorfrån f.d. kommuniststater som lockas med ett bättreliv i väst. I stället fångas de in i tvångsprostitutionoch kriminalitet. Kvinnor säljs för perstyck. Någon som hade blivit intervjuad hade haft 15olika ägare! De som fysiskt protesterar blir, enligtRapportinslaget, skjutna.Kristdemokraterna kräver att regeringen, som bli-vande ordförande i , i jämställdhetens, solidarite-tens och människovärdets namn tar de initiativ somerfordras för att skapa en motkraft till dessa djävulskahandlingar mot kvinnor. Kvinnor behandlas i det härfallet som kreatur! Vi kan inte åse detta. Sker inte detfinns inte heller någon trovärdighet i regeringensjämställdhetsarbete.I ett land som ska bli medlem i EU måste det ska-pas ett fungerande rättssamhälle som kan skydda sinamedborgare till liv och lem. Därför kräver Kristde-mokraterna att EU ska hjälpa och stödja genom attbygga upp institutioner som polis, åklagare, försvara-re, domstolar och sociala myndigheter. Här måsteregeringen ta ett initiativ under ordförandeåret.Vi stöder EU:s arbete med en stadga för mänskli-ga fri- och rättigheter. Men kom ihåg att de hallickaroch rövare som trampar på kvinnors identi-tet och människovärde varken läser eller bryr sig omen sådan stadga. Det måste till åtgärder på fältet avmyndigheter och socialarbetare.Herr talman! Vårt krav ställs för den enskilde,drabbade medmänniskans skull. Men det finns ocksåen sekundär baksida som inte ska underskattas, näm-ligen att nuvarande medlemsländer när de tar del avdenna avskyvärda hantering av människor självklarttvekar inför utvidgningen. Detta samhällets bakgårdkan hota hela fredsarbetet i om vi inte gör densynlig och vidtar åtgärder. Detta är inom knappt tvåmånader den ansvar.Anf. 62 (fp):Herr talman! I den replikomgång som jag för enstund sedan hade med menade att jag gick i den fälla som hon varna-de för i sitt inledningsanförande, nämligen att fokuse-ra på militär kapacitet och militärt ingripande. Nej,jag gick inte i den fällan. Jag sade att det som ViolaFurubjelke koncentrerade sig på, civil krishantering,är vi överens om. Precis som harpåpekat här går mycket av det arbete som görs i Eu-ropa ut på detta. Där är vi överens, och därför blir detingen större debatt på det området. Debatten uppstårpå grund av den tveksamhet som både och har gett uttryck för,nämligen att det är fel att använda sig av militär styr-ka.Jag tycker att bevisbördan ligger på dem somhävdar att vi inte behöver ha någon sådan kapacitet.Det låter åtminstone så när jag lyssnar på MarianneSamuelsson, dvs. den behövs över huvud taget inte.Då ställer ni oss som har denna uppfattning till svars,dvs. att vi kan hamna, har hamnat och kommer att iframtiden hamna i den situationen att vi måste ingripamilitärt och med kraft.Då har den civila krishanteringen misslyckats. Detbeklagar vi naturligtvis. Det är mycket olyckligt.Samtidigt kan vi inte stillatigande se hur folk massak-reras, hur folk förföljs och fördrivs från sina hem.Menar ni då att vi på grund av att den civila krishan-teringen har misslyckats ska "gilla" läget? Det kan viinte göra. Det är där ett ansvar kommer in i bilden.Då måste man ibland ta till sådana medel som vi sågexempel på i Kosovo. Det beklagar jag naturligtvis;det är mycket olyckligt. Men vad är alternativet i detskedet, när vi står i den situationen? Det skulle jagvilja veta.Debatten har på många sätt varit intressantatt lyssna till. En sak som jag har saknat och som jagskulle vilja lyfta fram är EU:s ansvar utanför Europasgränser, det globala ansvar som EU har. Jag tycker attvi med fog kan rikta en hel del kritik mot EU:s bi-ståndspolitik.Den europeiska gemenskapen är inte bara en eko-nomisk förening utan också en union som bygger pågemensamma värderingar. Kampen för demokrati,rättsstatens principer och försvaret för mänskligarättigheter är grundläggande värden för det europeis-ka samarbetet. Inte minst har ettstort engagemang i mänskliga rättigheter och harbetytt och betyder mycket. måste dockEU-institutionerna arbeta med dessa frågor enligt enmer sammanhållen, konsekvent och tydlig strategi.Det gäller det interna såväl som det externa arbetet.EU:s internationella ansvar får inte stanna vidgränserna. Som ett av de rikaste områdena på vårtklot har ett ansvar för att minska klyftornamellan rika och fattiga. EU bör fördjupa sitt samar-bete med länder i , och föratt främja en demokratisk, ekonomisk och socialutveckling för människorna där.Den viktigaste utvecklingshjälpen är frihandel.Europa ska gå i spetsen i kampen för global frihandel.Stark kritik måste dock riktas mot en hel del av detarbete som sker inom EU:s gemensamma politik närdet gäller . Det förefaller inte alltid varautvecklingsambitionerna som styr, utan ofta lyserandra, exempelvis koloniala eller ekonomiska, intres-sen igenom.De mänskliga rättigheterna måste bli en viktig delinom EU och inom EU:s utvecklingspolitik. EU:sutvecklingspolitik måste också präglas av högrekompetens och en större närvaro i de länder som mansamarbetar med.Det är att beklaga att det arbete som gäller attbryta ned tullarna gentemot de fattiga länderna tar sålång tid. Vi fick en dragning i utrikesut-skottet som visar att de förhandlingar som gäller t.ex.tekoindustrin går mycket trögt. Det kan betyda att detsom är målet, att avveckla tekotullarna , intekommer att uppfyllas. Det drabbar de fattigaste ivärlden.Anf. 63 () replik:Herr talman! Vi är överens om att vi ska ha en ci-vil krishanteringsförmåga, säger . Ja, men vi är också överens om att vi ska haen militär kapacitet för att understödja detta. Jagförstår inte varför man då inte kan prata lika mycketom den civila krishanteringen och det konfliktföre-byggande som om den militära kapaciteten. Vi äröverens om alla de tre delarna, åtminstone mellanvåra båda partier.Genom att fokusera enbart på det militära, somom det vore den kraftfulla och verkningsfulla lös-ningen på konflikthanteringen, innebär tankens maktöver handlingen att det är detta som snabbast tillgrips.Vi behöver en mental beredskap för att arbeta ti-digt och agera på tidiga varningssignaler och att göradet med andra medel än de som konventionellt haranvänts för konflikthantering. Det är politiskt, mora-liskt och ekonomiskt en skyldighet för oss att försökaskapa en sådan konfliktförebyggande struktur att viinte behöver bomba fram fred som sedan ska vaktas i20 år.Anf. 64 ()replik:Herr talman! Vi är överens om detta. Jag pratargärna om civil krishantering, och jag gör det ofta,också i många inlägg här i kammaren. I civil kris-hantering ingår bl.a. det som jag avslutade mitt anfö-rande med, nämligen biståndsarbete. Det är ocksåkrishantering.