prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — Men ni får gärna återkomma om nivill kontrollera mina uppgifter.Polisens brottsutredande arbete ger anledning tilloro.Genomströmningstiderna har blivit längre.Nyrekryteringen av missbrukare bland ungdomarhar ökat.Angående den ekonomiska brottsligheten har an-talet äldre ärenden minskat, men de mer omfattandeärendena återstår, vilket också detta "inger utskottetviss oro".Närpolisreformen fungerar inte.Riksåklagaren har uttalat oro över utvecklingen avpolisens brottsutredande verksamhet, möjligheten attklara upp brott har minskat och fördetta ger utskottet än en gång uttryck för "en vissoro" och välkomnar regeringens intentioner om enöversyn.Det behövs bättre rekrytering av poliser till gles-bygd.Inom kriminalvården minskad programverksam-het, minskad andel narkomaner i behandlingspro-gram.Alltför få placerade enligt paragraf 34. Finansie-ringsfrågan är orsaken, enligt utskottet.Under 1999 har man arbetat med att höja rappor-teringsfrekvensen hos personalen, står det i betänkan-det. På en direkt fråga till kriminalvårdens säkerhets-chef i utskottet konstaterades att det snarare är så attrapporteringsbenägenheten hos personalen har mins-kat på grund av rädsla.Samarbete med frivilligorganisationer är bra sägerregeringen, men i utskottstexten noterar man samti-digt att kriminalvårdens personal har mött problemmed att genomföra detta samarbete på grund av bris-tande ekonomiska och personella resurser.Sedan är det frågan om häktessituationen. Ut-skottet konstaterar att de åtgärder kriminalvårdenvidtagit ännu inte har fått av-sedd verkan. Antalet fängelsedömda i häkte i avvak-tan på fängelseplacering är alltjämt oförsvarligt högt.Regeringen anför att behovet av kompetensut-veckling bland kriminalvårdens personal för närva-rande är mycket stort. Antalet utbildningsdagar mins-kade . Det anser utskottet ärmycket otillfredsställande.Ja, listan blir lång med konstateranden av majori-teten i utskottet. Det här och det här fungerar inte. Såavstyrks alla motioner från ochoppositionen som innehåller förslag på förbättringarav polisens och kriminalvårdens situation. Hur gårdetta ihop? Kan vänsterfalangen, socialdemokraternamed stödpartierna, på ett trovärdigt sätt förklara föross andra och för myndigheterna och deras personalsom lever i denna verklighet hur detta går ihop?Vi kristdemokrater ser mycket allvarligt på ut-vecklingen i rättssamhället, där bristande resurser harlett till en rad negativa effekter. Den ökade och denavancerade brottsligheten måste mötas med kraftfullainsatser, både på kort sikt och på lång sikt.I regeringsförklaringen för citerar GöranPersson som en gång sade: Barnen ska ståfrämst. Den enda praktiska anknytningen till framti-den som vi egentligen har är barnen. Barns och ung-domars villkor är avgörande för hur framtidensSverige kommer att se ut. En framtidsinriktad politikkräver att barnen står i centrum.Detta är precis vad vi kristdemokrater tycker ärangeläget. Att arbeta förebyggande, komma in tidigtoch skapa levnadsvillkor som gör att barn och ungakommer rätt i livet är det allra viktigaste inom rätts-väsendet. Det är också därför som vi anslår 10 miljo-ner för att genomföra en landsomfattande kampanjsom i första hand skulle vända sig till föräldrar ochpersonalgrupper som arbetar med barn. Kampanjte-mat skulle kunna vara: "Föräldrarna är samhälletsviktigaste brottsförebyggande resurs." Men den mo-tionen har också avstyrkts.Lite längre fram i regeringsförklaringen står detatt brott ska bekämpas liksom brottens orsaker. Poli-serna ska bli fler, och polisens förmåga att förebyggaoch klara upp brott ska öka.Ja, det är en bra inriktning, men den är inte tro-värdig då den inte går hand i hand med konkretainsatser. Den väg den regerande vänsterfalangen harvalt har i stället handlat om att draned och beskära. skördar vi konsekven-serna av detta.Då kan jag inte annat än kommentera AliceÅströms retorik. Den är densamma som . Jagläste i protokollet från fjolåret att vi i oppositionenföreslog mer pengar. Men sade själv att för polisens del behövs det inga mer pengar.Nu har hon ändrat sig därför att verklighetsbilden harförändrats. Ja, vi ändrar oss också när verklighetsbil-den ändrar sig. Det är det man måste göra som politi-ker.Kärnan i kristdemokratisk politik är att arbeta fö-rebyggande, att ha långsiktighet och mindre avakutinsatser då det redan har gått snett. Tyvärr harregeringen valt akutinsatsvägen. En del saker försö-ker man att åtgärda i årets budgetproposition, somman kallar "den historiskt största satsningen på rätts-väsendet". Tyvärr har nedmonteringen gått så långtatt man omöjligt kan vända rodret i en handvändning.I december 1999 stod jag här och fick försvaravarför kunde vara så okunniga attde ville ge polisen 180 miljoner utöver regeringensbudget. Vänsterfalangen försökte förlöjliga oss idebatten. sade att i högre anslag till poli-sen att låta som en avgörande insats mot all ondska isamhället. Han tyckte att det talade för sig självt.Ja, marginaliserades. Men iden nuvarande betänkandetexten säger regeringenoch utskottsmajoriteten att varje ny polis kostar ca 0,4miljoner, och en ökning med 140 poliser skulle kosta56 . Ja, jag får väl citera IngvarJohnsson: Det talar för sig självt!I år skulle jag vilja fråga : Hadedet inte varit bättre att ha yrkat bifall tillvårt förslag i stället för att komma igen i vårproposi-tionen och erkänna att ni hade fel? Det är intressantatt i vårpropositionen blev 180 miljoner svaret påpolisens ekonomiska situation enligt socialdemokra-terna.Men är det , och redan i samband medvårpropositionen medgav regeringen att polisväsen-dets ekonomiska situation är bekymmersam. Bådepolisen och kriminalvården har utnyttjat sina anslags-krediter, och resursbehoven är stora trots nedskär-ningarna. Regeringen skriver i sin budgetpropositionatt med de resurser som tillförs polisväsendet kanutbildningskapaciteten ökas så att det blir möjligt attår 2001 anta omkring 660 polisstuderande. Vi väl-komnar denna åtgärd. Vi har hävdat attden är nödvändig. Vi beklagar dock att insatsenkommer så sent och att det med beaktande av deavgångar som kan förutses endast innebär 140 nyapoliser år 2001.Detta kommer inte att räcka. Därtill kommer allt-fler och allt längre sjukskrivningar inom poliskåren.Den förhållandevis höga medelåldern och pen-sionsavgångar framöver bidrar till att behovet avnyrekrytering trots nuvarande insatser är väsentligtstörre. Vi kristdemokrater har därför satsat 290 miljo-ner utöver vad regeringen anslår, och visäger att man borde omgående starta en tredje polis-högskola.Då rikspolischefen besökte ut-skottet sade han: har vi näsan övervattenytan, men är polisen rena konkursboet.Inom en tioårsperiod riskerar polisen att ha ett under-skott på 10 miljarder.Enligt egna beräkningar - jaghar med mig listan här - ser rekryteringen illavars-lande ut. Även om man rekryterar 500 nya poliservarje år , skulle det ändå innebära attdet 2015 finns en poliskår på bara 14 790 poliser. Detär alltså långt ifrån det uppsatta målet som Rikspolis-styrelsen har ställt om 19 000 poliser och också långtifrån det mål som vår nya justitieministertalade om i TV för sedan, nämligen 16 700poliser.I dag är 5 000 poliser . av poliskåren är . ISkåne är under 30 år.Ett annat problem framöver är att få behålla denyanställda poliserna. Alltfler unga poliser slutar. Låglön, stress och en känsla av otillräcklighet driver dematt söka andra jobb. Enligt vice ordförande i är det oftast relativt unga poliser,, som är mest benägna att lämnayrket. Avhoppen sker till andra mindre slitsammayrken med högre lön. Kvar blir en grånad poliskårmed en allt högre medelålder. Långtidssjukskrivning-arna blir alltfler. Detta märks bl.a. genom att mångaäldre polismän får läkarintyg på att de inte orkararbeta skift. Var tionde polis har ett sådant läkarintyg.I har långtidssjukskrivningarna ökatmed . Andelen sjukskrivna på grund av psykiskabesvär ökade mest bland läkarna, därefter följt avpolisen. menar att arbetsmiljönmåste förbättras avsevärt för polisen, och vi vill medde resurstillskott vi har lagt fram också införa rehabi-literande insatser.Närpolisreformen infördes efter ett riks-dagsbeslut. Reformen hade goda intentioner, ochmånga gick in i organisationen med glädje och för-väntan. har många tappat gnistan.Enligt BRÅ, , har antaletnärpolisområden skurits ned från 480 till 360 underde . finns det en närpolis per 1 400invånare. Vi kristdemokrater har ett mål om att detåtminstone ska finnas en närpolis per 1 000 invånare.När inte polisen har resurser så att den kan be-kämpa brottsligheten blir samhällsbilden annorlunda.I dag har vi kommit dithän att kommunerna hyr invaktbolag. Bevakning, konsulttjänster och säkerhets-utrustning omsätter . Deuppgifter som polisen inte hinner klara av får vakt-bolagen klara av. På det sättet har faktiskt inbrotten imin hemstad sjunkit med 80 %.En viktig fråga att diskutera är hur Socialdemo-kraternas rättspolitik förhåller sig till deras grundläg-gande ideologiska tankar. Socialdemokraterna talarom klasskamp och om att vilja motverka klassklyftor.Men vad är det då som händer i samhället? Vad görden enskilde medborgaren som inte har råd att anlitaett bevakningsbolag? Här erbjuds inga alternativ.Polisen kan inte skydda hans egendom. Kostnaden förvaktbolagets tjänster blir alltför hög. Näringsidkarenskjuter inbrottstjuven i benet. Brottsoffret blir gärningsmannen somhyllas för sina tjänster. Allmänhetens tilltro till rätts-samhället får sig en allvarlig knäck.Regeringen skriver i sitt brottsförebyggande pro-gram Allas vårt ansvar att rättsväsendet inte ensamtkan bekämpa brottsligheten, detta trots att medbor-garna betalar skatt för att staten ska klara rättssäker-heten på ett tillfredsställande sätt. Den nya inriktning-en framgår ganska tydligt av programmet där det stårså här: "Ordningsvakter och väktare har en viktig rollför att förebygga brott, liksom bevakningsföretag ochandra organ som verkar för ökad säkerhet i samhället.I slutbetänkande föreslåsbland annat att användningen av ordningsvakter skautvidgas. "Hur blir det då med de som inte har råd att betalaför sin säkerhet? Kommer vi att få samma utvecklingsom i ? Jag kanske kan få ett svar på dessa frå-gor av senare.Fru talman! vill jag bara med några få ordberöra kriminalvården. Vi vet att kriminalvården hadeett underskott som aviserades i vårpropositionen med240 miljoner, vilket regeringen blundade för. Nusäger regeringen att man vill satsa hela 270 miljoner,och detta ska räcka till 66 nya platser, till utökadprogramverksamhet med ett hundratal nya platser ochtill kraftfulla insatser för att bekämpa narkotikan påanstalterna.Men såvitt vi vet nu är underskottet 190miljoner. Då är det förvånansvärt att man kan säga att270 miljoner är en historisk satsning.Enligt , planeringschef för kriminal-vården, måste man betala tillbaka 175 miljoner av detilldelade resurserna på 270 miljoner, och då har manbara 70 miljoner kvar. Dessa 70 miljoner ska räckatill alla aviserade satsningar som justitieministerntalade om i TV i samband med Österåkershändelsen,till bättre säkerhet, mer personal, mindre avdelningar,66 nya platser osv. Det förstår vem som helst att närdet gäller kriminalvården handlar det inte om resur-stillskott, det handlar om besparingar.Här har vi anslagit utöver re-geringens anslag till kriminalvården. Med dessapengar vill vi försöka förbättra programverksamhe-ten. Vi vill se till att missbrukarna får genomgå sinaprogram för att de ska kunna bli fria från sitt miss-bruk osv.Mot bakgrund av det som jag har redogjort för imitt anförande skulle jag gärna vilja veta vad rege-ringspartierna menar när de säger att allt står så vältill. Skulle man kunna få en redogörelse? Planerings-chef sade i utskottet att det t.o.m. var nöd-vändigt att utöka anslagskrediten för att man skakunna jobba vidare. Är det regeringspartiernas me-ning att kriminalvården ska arbeta med lånade peng-ar? Är det detta som är långsiktig verksamhet?Anf. 27 () replik:Fru talman! Till att börja med pekade RagnwiMarcelind i sitt anförande på att det fanns en hel delområden där även majoriteten säger att det finns pro-blem. Vi möter nu dessa problem med en väldigtstark satsning.Om man gör en jämförelse med förra årets debattföreslog merän vad majoriteten hade föreslagit. är beloppetuppe i 1 miljard utöver vad regeringen har skjutit till.Det här är en fråga där man måste se på helhets-bilden. Vad sparar då på? Jo, mansparar på ekonomisk trygghet vid sjukdom och han-dikapp. Där drar ned med 5,8miljarder. Man drar ned med 845 miljoner på ekono-misk trygghet för familjer med barn. Man drar ned påekonomisk trygghet vid arbetslöshet, minus 9 miljar-der. Så fortsätter det på område efter område.Med den politik som för ochmed dessa neddragningar kommer det säkert att be-hövas ytterligare kraftfulla satsningar på rättsväsendetför att man ska kunna möta de problem som dettakommer att skapa. Det handlar om en avvägning.Vi i är väl medvetna om att detfinns mängder av saker som behöver göras inom helaområdet, inom kriminalpolitiken, inom kriminalvår-den, inom polisen, inom domstolsväsendet. Men manmåste ha en helhetsbild. Man kan inte blunda för attdet ändå finns en begränsning i ekonomin. Det vikti-gaste är att man har en helhetssyn och kan erbjuda ensocial trygghet för människor. Det är detta som göratt man får ett tryggt samhälle.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Det är väldigt viktigt med en helhets-bild, . Precis som sade isitt anförande är det viktigt att man inte bara arbetarmed de repressiva uppgifterna, att det är inte baradessa uppgifter som finns kvar för polisens verksam-het. Där är vi Kristdemokrater oerhört angelägna omatt man jobbar brottsförebyggande, inte minst blandbarn och unga.När det gäller helheten satsar Kristdemokraternamer på kommunerna än vad stödpartitill regeringen har gjort. Jag tror att det handlar om ensiffra på 3 miljarder utöver vad regeringen har ansla-git till verksamhet. Dessa satsningar görspå verksamheter som ska komma in tidigt för att barnoch ungdomar ska hamna på rätt köl, precis som jagsade i mitt anförande.Beträffande vem man tar pengar ifrån eller vemman ger pengar till har varit med om attinföra en maxtaxa som enbart gynnar höginkomstta-gare. Ta en ensamstående mamma som exempel, somi dagsläget har en väldigt låg dagisavgift. Om hon villgå upp i arbetstid för att få en bättre inkomst straffashon. De föräldrar som inte har någon kommunalbarnomsorg straffas också.Tänk om vi hade ett skattesystem där det gick tillpå samma sätt, att vi sänkte skatten bara för högin-komsttagarna och inte för låginkomsttagarna! Detskulle verkligen vara upprörande, även för AliceÅström.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag hade inte riktigt förberett mig påatt diskutera maxtaxan. beskrevmaxtaxan som att den enbart skulle gynna högin-komsttagare medan låginkomsttagare inte får någon-ting. Hon borde nog studera detta med maxtaxanytterligare. Procentuellt sett kommer maxtaxan förmånga låginkomsttagare att innebära en möjlighet attgå upp från ett deltidsarbete till ett heltidsarbete utanatt straffas för det. Sedan är det genom skattesystemetsom det ska ske en omfördelning, inte genom avgift-spolitiken.För att återgå till diskussionen om rättsväsendetvill jag lyfta fram ytterligare två frågor.Jag har också stött på kommuner som hyr in vakt-bolag därför att det är oroligt i centrum på helgernanär ungdomar drar omkring. Men det är sammakommun som för att göra en besparing har stängtfritidsgårdarna. Då drar ungdomarna omkring i cent-rum och ställer till problem. I stället för att öppnafritidsgårdarna hyr kommunen in vaktbolag som skaförsöka komma till rätta med detta.Det är den här politiken som har bedrivits. Manhar skurit ned på missbruksvården, på fritidsgårdarnaoch på många sociala områden. Detta har också ska-pat ökade problem i samhället.Men frågan är: Ska vi möta problemet med vakt-bolag, som i kommunen, eller med ökade polisresur-ser och mer poliser? Eller ska vi kanske möta det medatt återigen se till att det finns fritidsgårdar och att detfinns vuxna på barns och ungdomars område?Sedan måste jag ändå ta upp detta med att drivakriminalvården på kredit. Under de borgerliga årendrev man ju det mesta av verksamheten på kreditöver huvud taget, så jag tycker nog att vi har kommiten väldigt bra bit på väg när vi nu kan satsa pengaroch när inte all verksamhet bedrivs på kredit.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Jag måste säga till regeringspartiet har fått en väldigt samspelt partner i AliceÅström, som går i svaromål till . Jaghoppas att hon ska få betalt för detta, kanske i formav någon bra post framöver.När det gäller det brottsförebyggande arbetet ärdet faktiskt så här, , att även polisenarbetar brottsförebyggande. I min kommun har detvarit nedskärningar inom polisen. Det har gjort har fått dra in ungdomspatrullerna, som faktiskthar ägnat en stor del av sina fredags- och lördags-kvällar åt att finnas på ungdomsgårdarna. Vi har fåtten ökad kriminalitet på ungdomsgårdarna därför attungdomspatrullerna inte har funnits där. Jag var påpolisstationen och frågade: Varför finns ni inte därlängre? Man svarade: Vi måste vara med vid utryck-ningen för vi har inte tillräckligt med poliser. Så detgår hand i hand hela vägen.När det gäller brottsförebyggande arbete blandbarn och unga finns det en rad förslag att genomföra.Jag har också tagit fram ett förslag i motionen somhandlar om att göra en kampanj om att tala om fa-miljens roll. Men inte heller där har upp på mitt förslag.Jag säger inte att det är helt fel att anlita vaktbo-lag. Men jag blir rädd när vaktbolagen omsätter likamycket pengar som polisen och när regeringspartier-na säger att det är en klar inriktning inför framtiden.Då frågar jag mig hur det går med klasskampen, hurdet går med de svaga som inte har råd att anlita be-vakningsbolag. Ska vi få en utveckling som i ?För övrigt, , finns det en rad kostna-der som tillkommer genom EU-ordförandeskapet. Jagska inte ställa någon fråga om detta, men det kommeratt kosta cirka en halv miljard, enligt uppgifter i me-dierna i går. Dessa pengar finns inte heller avsattainom polisbudgeten, så vi som opposition kommernog att få avsätta ännu mer pengar , befararjag, därför att verklighetsbilden kommer att bli ytter-ligare förändrad framöver. Vi tror på ett tryggt rätts-samhälle där polisen har sin uppgift, men där AliceÅström och jag som politiker har vår uppgift.Anf. 31 ():Fru talman! anser att en av de vikti-gaste uppgifterna för samhället är att minska brotts-ligheten och därigenom öka människors trygghet ochlivskvalitet.Brottsutvecklingen kan inte stävjas bara genomtraditionella åtgärder inom rättsväsendets ram, utanäven det brottsförebyggande arbetet måste förstärkas.Engagemanget från allmänheten och de ideellaorganisationerna bör tas till vara bättre. Samordning-en och samarbetet mellan myndigheter, enskildamedborgare och olika organisationer måste utvecklas.Även samordningen mellan de olika rättsmyndighe-terna måste klart förbättras.Normbildningen i samhället spelar en avgöranderoll för att förhindra brott.Det är främst i familjen som barn ges värderingaroch normer som de följer hela livet. Familjepolitikenmåste utgå från barnens rätt att känna trygghet underuppväxten, och samhället måste naturligtvis erbjudafamiljerna stöd i detta arbete.Individen har ett stort behov av såväl trygghet ochbekräftelse som frihet för att kunna förverkliga sinainneboende möjligheter. Det är viktigt för en personssjälvrespekt och inre trygghet att få bekräftelse frånandra och att få känna att man betyder något. Trygg-heten under barndomen är ofta avgörande för barnetsframtid.Alla människor måste också ha möjlighet att på-verka sina egna liv. Ofrihet och otrygghet leder oftatill frustration, aggression och förtvivlan, vilket i sintur kan leda en person in på den kriminella banan.Skolan och föreningslivet har också ett viktigt an-svar för barns och ungdomars normbildning. Våld,nedsättande ord och andra former av dåligt uppföran-de får aldrig tolereras i skolan eller i föreningslivet.Målet, att öka rättsväsendets förmåga och effekti-vitet när det gäller att förebygga och bekämpa brottav olika slag, kräver ett ökat antal poliser mot vad vihar . I hela landet finns det knappt 16 000poliser. Det är svårt att säga ett exakt antal, för detfinns många siffror i luften. Behovet sägs vara 19 000poliser. Om siffran är exakt vet jag inte, men att detbehövs fler poliser är vi nog alla överens om. Och detbehövs fler utbildningsplatser för polisen, på flerplatser och med en nära koppling till verksamhetenute på fältet. Det är därför som satsarmer resurser på rättsväsendet, och då särskilt på poli-sen och kriminalvården.Polisväsendet har självklart en huvudroll i arbetetför att motverka våldstendenser i samhället. För attdetta ska vara möjligt är det en förutsättning att detfinns tillgång till polis under dygnets alla timmar ivarje kommun och, i de stora städerna, i varje stads-del.Poliserna ska göra det som de är utbildade för.Anställ civila till övrigt arbete som polisen inte är såbra på!Närpolisen är nödvändig eftersom den möjliggöratt polisens arbete i högre grad kan utformas utifrånde lokala behoven och förutsättningarna. Centerparti-et har ställt sig bakom närpolisorganisationen. Menden ska ju fungera, och då krävs det att det finnspoliser på tjänsterna, vilket borde vara en självklar-het. Vi kan ta och som exempel, där20 % ska vara närpoliser. Någon sade att det bara ären kuliss.Centerpartiet tar avstånd från den centraliseringav närpolisen som pågår över hela landet; det som ipoliskretsar kallas för lokalpolisområden.Min fråga är: Hur avser regering och majoritet attlösa det som så vackert skrivs i budgeten, att med deresurser som tillförs åter öka antalet poliser och setill att närpolisen får de resurser som behövs? Fråganär när det ska inträffa i verkligheten. Ska vi ha närpo-lisorganisationen? Ska den finnas, eller ska centrali-seringsvågen fortsätta? Jag kan rikta dessa frågorockså till stödpartierna och Vänstern.Fru talman! Det är precis samma sak med tings-rätterna. I min hembygd, nordvästra , föreslåsen nedläggning av . Den behövsmer än någonsin i dagens läge, inte minst för att mar-kera rättstryggheten ur ett medborgarperspektiv.Och när det gäller tingsrätten i ska Äng-elholm bli kansliort.Jag kan ta motsvarande exempel som tog tidigare från södra med Simrishamnoch . På tingsrätten i finns detnämligen inte ett enda utrymme över för att få inövrig verksamhet.Centerpartiet kräver en decentraliserad tings-rättsorganisation. Jag har från den-na talarstol frågat efter en kvalitetsanalys, om det ärbättre kvalitet på de större tingsrätterna jämfört medde mindre tingsrätterna. Jag har också frågat efter enekonomisk konsekvensanalys, men jag har inte fåttnågot svar. Det krävs mer specialisering och meradministration är det svar som jag har fått. Hur är detmed medborgarperspektivet?Från tog man upp denna underi-frånprocess som ser så vacker ut. När man kommer utpå tingsrätterna, och jag har besökt många, känner deinte igen den.Om ställning blir för stark kandet innebära ett hot mot självständigheten. En tänkbarmöjlighet är ju att lägga ut verkets uppgifter på dom-stolarna - en decentralisering. Därför föreslår vi iCenterpartiet en utredning av den framtida rollen närdet gäller Domstolsverket.Åklagarna genomförde en om-organisation i centraliseringens tecken. fortsätterden i södra , i som vi hörde här . Dettar för åklagarna att ta sig , ochdärför ska de in till . Jag efterlyser också härmedborgarperspektivet. Jag vill ändå tillstå precis detsom tog upp här. Visst har åklagarnalyckats i sin rekrytering, kompetenshöjande utbild-ning och uppföljning på ett föredömligt sätt trots desnäva budgetramarna. Men det har kostat på för per-sonalen. De är ganska slutkörda.Sedan har vi det stora problemet när det gällerförhållandet mellan åklagare och polis, att utredning-arna från polisen dröjer och att detta går ut över med-borgarna. Det är väntetid, och utredningarna läggsned för att brott ej kan styrkas.