prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — Sedan har över 150väpnade konflikter ägt rum, över 20 miljoner männi-skor har blivit dödade och ungefär 60 miljoner män-niskor har blivit skadade i dessa konflikter på vårjord. Trots att dessa siffror är fasansfulla speglar deändå inte den fulla omfattningen av den smärta ochtragik och ekonomiska och sociala misär som följer ikonflikternas spår. Fattigdom, sjukdomar, miljöför-störing, förtryck och brist på frihet och mänskligarättigheter är ibland orsak till uppkomsten av kon-flikter, men också ofta något som följer på en väpnadkonflikt. En av dessa konflikter är den mellan israeleroch palestinier.I dag har utrikesministern kort men klart redogjortför att stöd för ett bildande av en palestinskstat står fast. Detta är ett självklart men icke destomindre välkommet klarläggande då det förekommitspekulationer om att regeringen stod inför någonform av kursändring.Sida vid sida med ett som självfallet ska harätt att leva inom säkra och erkända gränser ska pa-lestinierna ha möjlighet att på nytt slippa att levaunder ockupation och bygga upp ett självständigtPalestina. För mig som har följt konflikten ochfredsprocessen under känns förhoppning-arna stora. Fredsprocessen har med nya rege-ring, ledd av det israeliska , fått nytt liv.De fredsförhandlingar som under ledningnådde fryspunkten har konkret börjat röra på sigigen.Jag vill dock i likhet med utrikesministern -det har tidigare också kommit uttalanden från FN -beklaga de senaste dagarnas israeliska bombningar avinfrastrukturen i , som på inget sätt tjänarfreden utan bara drabbar oskyldiga civila.Inte heller betjänas fredssträvanden av palestinskaterrordåd eller av att man som från den israeliskaregeringens håll tagit sig för att bygga en stor check-point på vägen mellan och . En-ligt planerna ska denna checkpoint innehålla två sta-tioner - den första för turister, VIP:are och bosättare.Palestinierna kommer att tvingas gå längs en 650meter lång gångväg. Denna nya checkpoint kommerpå ett mycket olyckligt sätt att öka den palestinskafrustrationen, underbygga hat och på ett allvarligt sättdrabba betlehembornas ekonomi och beskära deraslivskvalitet. Projekt av detta slag tjänar inte fredenutan underminerar densamma.För det israeliska och det palestinska folkets skullhoppas jag att regeringarna på ömse sidor mäktar ståstarka i sin övertygelse, fortsätter sina konkreta stegmot fred och inte låter sig vilseledas av extremgrup-per och terroristdåd. I detta arbete bör fortsattnyttja sina politiska kontakter på bägge sidor, främjafolkrörelseprojekt och fortsätta att genom biståndettill den palestinska sidan stödja framväxten av eninfrastruktur och ett civilt samhälle i det kommandePalestina.Fru talman! En annan av de tidigare väpnade kon-flikterna där vapnen tystnat men där fredsprocessenhar gått i stå ägde rum i . Frågan har lyftshär i kammaren av en rad talare , vilket är myck-et positivt och kanske i bästa fall ett tecken på attVästsaharafrågan på allvar börjar ta sig in på denpolitiska dagordningen.Det var som sista koloni skulleha sin folkomröstning, en folkomröstning som skulleavgöra huruvida skulle bli en del av Ma-rocko eller, vilket är mest sannolikt, välja självstän-dighet.Förberedelserna har pågått . Mäng-der av människor har identifierats för att upptas iröstlängden. Biståndsstrategier har gjorts upp frånolika länder och FN-strukturer för att kunna stödja iprocessen. Bl.a. har svenska minröjare varit på plats iSaharaöknen för att röja väg för de ca 150 000 väst-sahariska flyktingarna i södra för att dessaska kunna söka sig en säker väg tillbaka genom ök-nen och delta i den planerade folkomröstningen.I juli 1999 offentliggjorde FN de preliminäraröstlängderna. Det visade sig att ca 85 000 västsaha-rier är röstberättigade enligt identifieringsgruppen,men krävde att ytterligare 80 000 personerskulle få rösträtt. Det vann naturligtvis inte bifall.Kraven och reglerna för vem som ska få och inte fårösträtt är klara och tydliga. De ytterligare personernauppfyller inte kriterierna. har man från marock-ansk sida överklagat, allt i syfte att fördröja och ommöjligt förändra förutsättningarna för folkomröst-ningen.I december kom en rapport från FN:s generalsek-reterare som började tala om att folkom-röstningen sannolikt måste skjutas upp ännu en gångoch tidigast äger rum . Detta är helt oaccepta-belt. Det är också så som jag uppfattar att man skatolka FN:s generalsekreterares rapport. Det är nu upptill oss att sätta tryck på den marockanska regeringenatt låta Västsaharafrågan avgöras en gång för alla.Jag noterade med tillfredsställelse att Västsahara-frågan nu också fått ett omnämnande i regeringensdeklaration . Det är rimligt, inte minst eftersomjag vet att Västsaharafrågan möter ett starkt intressehär i . I vårt har vi före-trädare för alla partier, och skrev vi tillsam-mans en tvärpolitisk motion i denna fråga.Västsaharafrågan måste enligt överenskommelsedrivas till ett avgörande. Det kan inte vara rimligt attMarocko, ett land som får bistånd av och bedriverhandel med EU-länderna och som flitigt och gärnavill odla sina kontakter med demokratier i ,ska få förhala Västsaharafrågans avgörande.Västsaharierna är helt biståndsberoende, och huvud-delen av dem lever under mycket påvra omständig-heter i öknen i södra . En annan del av demlever under ockupation i eller är tvångs-förflyttade in i Marocko.Detta är en orimlig situation. Därför bör ibilaterala samtal med kraftfullt föra framkravet på en folkomröstning och se till att en sådanförverkligas. bör överväga att öka biståndettill de västsahariska flyktingarna i . Sverigebör driva såväl kravet på folkomröstning som enökning av biståndet inom både EU och FN.Fru talman! Med 30 sekunders talartid kvar skajag göra en kort version av motiveringen till varför vibör öka biståndet. Det är beklämmande att se attklyftorna ökar mellan fattiga och rika i världen samti-digt som det sammanlagda biståndet minskar såvältotalt sett som från EU. , vars ekonomi nu haren hälsa som en elitidrottsman, bör se till att bi-ståndsbudgeten ökar lite fortare än i snigelfart.Anf. 73 ():Fru talman! Dödsstraffet är en fråga som jag somcenterpartist vill ta upp. Dödsstraffet är barbariskt,inhumant, godtyckligt och diskriminerande. Därförmåste det avskaffas.Det gångna seklet fick en dyster avslutning. USAavrättade seklets sista år över hundra personer. Detvar den högsta siffran . Även om dödsstraffettillämpas i färre länder nu än harantalet avrättningar inte minskat. Antalet brott somkan bestraffas med döden har tyvärr också i fleraförfattningar i olika länder ökat. Det förekommeräven dessvärre att länder som avskaffat dödsstraffetåterinför det och att avrättningar återupptas efterlånga uppehåll.EU har intagit en ledande roll i kampen för döds-straffets avskaffande. När signaler nu kommer om attpresident är redo att studera en begäranom att dödsstraffet i ska omprövas är det därföroerhört angeläget att EU ökar pressen på . EUmåste följa upp sitt initiativ från , då maninför lade fram en resolutionmot dödsstraffet.Resolutionen kräver ett moratorium, ett tillfälligtstopp, för dödsstraff. Den vänder sig särskilt motavrättningar av minderåriga. För trots att förbjuder dödsstraff för dem som varunder när brottet begicks förekommer det fort-farande i bl.a. och att unga personerdöms till döden. Jag förutsätter att utrikes-minister fortsätter att arbeta hårt för den här resolu-tionen både i EU och i FN.Av världens ledande demokratier är det bara Ja-pan, och som har kvar dödsstraffet. OmUSA slutgiltigt skulle avskaffa detta barbariska straffskulle det vara en kraftig signal till andra länder omatt straffet saknar all legitimitet. FN och andra män-niskorättsorganisationer skulle få större tyngd i sittarbete med att avskaffa dödsstraffet i flera länder därman med politiska och religiösa argument för-svarar statens rätt att döda.En annan fråga som inte för ofta kan tas upp, frutalman, är Kashmir. Konflikten var för ungefär tvåoch , när jag hade förmånen att varadär, med mycket små steg på väg mot något somkunde ha blivit en politisk lösning.Tyvärr har situationen förändrats till det sämre.Man har trappat upp våldet på både den indiska ochden pakistanska sidan. Situationen vad gäller demänskliga rättigheterna för människorna som lever iKashmirområdet har blivit sämre. Västvärlden måsteta ett större ansvar för konflikten, som bottnar i ensituation som grundlades redan för mer än 150 årsedan. Det var som man intelyckades dra gränser mellan det som då var Indienoch . gäller det , och Kina.Och i denna konflikt har då den lilla delstaten - det är för all del ett ganska stort område - ham-nat med alla dess människor.Man måste nu ta ett ansvar för att den här kon-flikten löses, för att man drar riktiga gränser som ärgodkända av alla parter och för att familjer får för-enas även i denna del av världen, såsom har skett it.ex. östra och som är på väg att ske iNordirland. Det måste också få ske i Kashmirområ-det.Den utrikespolitiska debatten var härmed avslu-tad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 februari.3 § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i kammarens sammanträdesplandelats ut till kammarens ledamöter.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:T5 till trafikutskottet1999/2000:Ju13 och Ju14 till justitieutskottet5 § Redovisning och aktiekapital i euroFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU8Redovisning och aktiekapital i euro (prop.1999/2000:23).Anf. 74 ():Fru talman! Det är mycket välkom-met att regeringen har valt att tillmötesgå det behovsom många företag har av att kunna redovisa i euro.Den föreslagna lagstiftningen innebär en anpassningtill den verklighet som följer av inrättandet av deneuropeiska valutaunionen EMU. I och med denkommer euron att vara den aktuella valutan i enmycket stor andel av affärshändelserna. De svenskaföretagen får tack vare detta möjlighet att slippa någraav de konkurrensnackdelar som följer av att Sverigestår utanför valutaunionen.Samtidigt finns det ändå skäl att konstatera att detföreliggande lagförslaget i flera delar är kompliceratoch svåröverskådligt. Det kommer att vara till nack-del för inte minst små och medelstora företag.Många av de svåra avvägningar som regeringenhar tvingats göra har sin bakgrund i att stårutanför valutaunionen.Som ett exempel kan nämnas att den rörliga väx-elkursen mellan kronor och euro uppenbarligen harvarit orsak till mycket huvudbry. Detta gäller såvälvikten av en rättvisande redovisning som eventuellamöjligheter till skatteplanering, exempelvis i sam-band med byte av redovisnings- och aktiekapitalsva-luta.Förslaget kan inte helt och hållet uppväga denackdelar som följer av att står utanför valu-taunionen, även om dessa mildras något. Inte minstfinns det anledning att påminna om de stora kostnadersom valutakursrörelser orsakar många svenska före-tag. Det kan inte nog betonas att en anslutning avSverige till EMU:s tredje steg är angelägen.Precis som det också framhålls i propositionen ärden gemensamma valutan av stor betydelse för Sveri-ge trots vårt utanförskap. Därför borde företagen intebara ges möjlighet att redovisa i euro utan också attdeklarera och betala skatt i euro.En närliggande fråga är att enskilda näringsidkare,handelsbolag och stiftelser inte ges möj-lighet att redovisa i euro, mer eller mindre uteslutan-de av skatteskäl. Vad framför allt gäller handelsbolagmed enbart aktiebolag eller andra juridiska personersom bolagsmän kan det inte uteslutas att detta kom-mer att medföra betydande praktiska problem. I enkoncern med ett moderbolag som äger aktier ochandelar i såväl aktiebolag som handelsbolag i ensådan omfattning att dessa inkluderas i koncernredo-visningen kommer handelsbolaget att vara det endaav bolagen i koncernen som inte får ha sin redovis-ning i euro. Motsvarande situation uppstår när fleraaktiebolag gemensamt äger ett handelsbolag, därhandelsbolaget kan fungera som självacentrum i verksamheten. Det är verklighetsfrämman-de att inte handelsbolaget i denna situation ska kunnaredovisa i euro.Ett lagförslag med denna inriktning bör beredasmed förtur och läggas fram för så snart sommöjligt.Det svenska näringslivet har en mycket interna-tionell inriktning, och på många håll finns det ett stortbehov av redovisning i annan valuta än euro ellersvenska kronor, framför allt US-dollar. I takt med attgränserna för handel blir alltmer utsuddade kommerdetta behov att fortsätta öka. Mot den bakgrunden ärdet viktigt att få till stånd en möjlighet att redovisa iandra utländska valutor än euro, i första hand US-dollar, japanska yen, brittiska pund och danska ochnorska kronor.Fru talman! Den föreliggande propositionen ärändå, trots att den i vissa delar är otillräcklig, ett stegi riktning mot en anpassning till den alltmer gränslösatillvaro vi lever i. Jag tillstyrker bifall till propositio-nen men vill yrka bifall till reservation 1.Anf. 75 ():Fru talman! som debatten pågår i Sveri-ge om vi ska gå med i eller inte, tar vi här idenna kammare små steg mot ökade möjligheter förde företag som verkar i internationella miljöer attanvända EU:s gemensamma valuta.Man kan väl säga att det betänkande som vi nudiskuterar och ska fatta beslut om innebär en möjlig-het för företagen att använda euron i sina redovis-ningar, trots att vi inte deltar i valutasamarbetet sam-tidigt som det också ökar möjligheten för oss att somnation stå utanför EMU i och med att företagen ändåkan använda euron som redovisningsvaluta. Det ärinte möjligt att beräkna hur många svenska företagsom kommer att nyttja möjligheten att redovisa ieuro, men det är ett steg mot att underlätta affärskon-takterna för de företag som verkar i en global miljö.På lite ser vi framför oss en möjlighetför svenska företag att redovisa även i andra valutorän kronor och euro. Det är troligt att vi om några årkommer att se redovisningar också i dollar och yeneller någon annan valuta, precis som . Det som vi nu talar om är alltså ett stegsom kan följas av flera.Lagutskottets betänkande 8 handlar om svenskaaktiebolags möjligheter att redovisa sina räkenskaperoch sitt aktiekapital i euro. Den möjligheten ska ock-så gälla för ekonomiska föreningar, sparbanker,medlemsbanker, understödsföreningar, försäkrings-bolag och ömsesidiga försäkringsbolag. Det ska blimöjligt för den som vill och som bedriver sin verk-samhet i någon av nämnda företagsformer att redovi-sa i euro i stället för i svenska kronor. Detsammaföreslås gälla utländska filialer i Sverige.Undantagen i detta betänkande är enskilda nä-ringsidkare, handelsbolag och stiftelser. De som dri-ver sin verksamhet i någon av dessa företagsformer ärtills vidare undantagna från möjligheten att göra sinaredovisningar i euro och är därmed hänvisade till attäven fortsättningsvis redovisa i svenska kronor.Det är viktigt att påpeka att den som tillåts väljaoch som väljer redovisning i euro även fortsättnings-vis ska avlämna deklarationshandlingar och kontrol-luppgifter och redovisa skatter m.m. i svenska kronorenligt särskilda omräkningsmodeller som ska tilläm-pas vid beskattning.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till hem-ställan i lagutskottets betänkande 8 och avslag påreservationerna 1 och 2.Anf. 76 (mp):Fru talman! Jag vill yrka bifall till Miljöpartietsmotion 1999/2000:L10. Regeringens förslag att vissaföretag, bl.a. aktiebolag, ekonomiska föreningar,sparbanker och försäkringsbolag, ska kunna välja attredovisa antingen i euro eller i svenska kronor är somRune sade ett steg på väg mot euron.Vi tycker, vilket vår motion går ut på, att det skafinnas en parallell bokföring och att dessa företag skaredovisa även i svenska kronor. Skälen till vår stånd-punkt är att det finns en risk att schabloniserade om-räkningar från euro till kronor, vilket måste göras närman ska redovisa skatt, kan inbjuda till skatteplane-ring. Det blir också svårare att få en översikt. har i sitt remiss-svar hävdat att företag som redovisar i euro även börvara skyldiga att ha en parallell redovisning i kronor.Jag kan inte se deras motiv här i betänkandet, men detär väl detsamma som , nämligen att detär viktigt att kunna se och jämföra, speciellt för bor-genärer och kreditupplysningsföretag som det nu blirmycket svårare för. Anledningen till att man intetycker att detta ska genomföras är kostnaderna. Mansäger att det blir krångligt för företag och jättestorakostnader, och det finns inga dataprogram för detta.Men inom denna verksamhet, dvs. dataprogram, gårdet med rekordfart, och om det finns en efterfrågan ärdet självklart att sådana dataprogram skulle tas fram,och det skulle bli enklare för företagen, speciellt somdet sägs här att det är små steg som tas och att nästasteg blir att tillåta även andra valutor. Då skulle det juvara bra att, nu när man tar det första steget, ha den-na parallella redovisning. Det skulle bli lättare medtanke på andra valutor om man gjorde det, annarskommer det att bli svårt att få en översikt.Av dessa skäl vill vi att det betänkande som jaghar redogjort för ska omformas på ett annat sätt.Anf. 77 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2 un-der mom. 3. Vi kristdemokrater tycker att man ska tasteget fullt ut. I en situation där man får redovisa ieuro ska man också kunna deklarera och betala i euro.Mot detta har det invänts att det krävs ytterligareskatteöverväganden - jag har inte riktigt förstått vaddet är för överväganden - och att detta medför kost-nader för som man inte är beredd attta. Däremot är man beredd att ta en schabloniseringav omräkningen från kronor till euro på ett som jagtycker ganska krångligt vis. Det skulle inte kostapengar. Men det skulle vara mycket enklare att köramed euro rätt igenom. Jag tycker alltså att argumen-tationen här är i varje fall något tveksam.Däremot vill jag också understryka att det är braatt regeringen varit djärv nog att i dessa tider ändålägga fram ett sådant här förslag där man så att sägagår åt rätt håll. Till skillnad från isolationisten KiaAndreasson tycker jag att det är väldigt fint att vi blirlite mer internationella och faktiskt också anpassaross till den verklighet som ändå gäller.Jag förstår inte riktigt inställning attvi ska ha ett slags parallellredovisning. Då är det välingen poäng med detta över huvud taget. Jag tror inteatt det är svårt att jämföra om man väljer kronor ellereuro.Det handlar alltså om ett bra förslag. Det bör föl-jas upp i enlighet med de önskemål som vi här harframställt.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag tyckte mig höra att det inte skulle kosta någonting om de företagsom får göra sina redovisningar i euro också fick göraskatteredovisningar i euro. Jag hoppas att jag hörderätt.Det kommer naturligtvis att kosta någonting, an-ser jag. Vad som händer om man skulle göra somRolf säger är ju att får takostnaderna för att översätta de här summorna isvenska kronor. I det svenska officiella valutasystem-et har vi ju kronor. Såvitt jag förstår kan inte hantera pengar i annan valuta när det gäl-ler skatter och avgifter.Jag skulle vilja passa på att yrka avslag på motionL10 av bl.a. , Miljöpartiet.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag menar nog inte att det inte kostarnågonting men det här systemet blir ju också krång-ligt. Hur vi än gör blir det vissa administrativa kost-nader. Jag inbillade mig bara att genom att gå helavägen skulle de administrativa kostnaderna faktisktbli lägre - det var min synpunkt.Anf. 80 () replik:Fru talman! Jag skulle också kunna tro att kostna-derna kan bli lägre för företagen men det är ju ettfrivilligt inträde som företagen gör. Vi avser ju inteatt lagstifta och säga att man måste göra sina redovis-ningar i euro. Om det vore så skulle jag ha förståelseför att svenska staten också fick ta på sig kostnadernaför det men eftersom det är frivilligt tycker jag att detär rimligt att företagen själva tar kostnaderna. Närredovisningarna kommer till svenska staten är de isvenska kronor.Anf. 81 () replik:Fru talman! Möjligen skulle jag vilja nyanserasynsättet genom att säga att det som är bra för företa-gen ofta är bra för staten och, ytterst, bra för medbor-garna.Anf. 82 (mp) replik:Fru talman! Jag kan inte förstå att jag får tillmäletisolationist därför att vi vill att man ska redovisaparallellt i svenska kronor. Den schabloniserade om-räkningen för inkomstskatt, mervärdesskatt och re-klamskatt vilar på ett osäkert underlag. Varje enskildtransaktion ska, tycker vi, räknas upp löpande - dethar alltså inte med ordet som sådant att göra. Det äräven en åsikt som skattemyndigheterna, ,har framfört. Jag tycker att man ska ta stor hänsyn tillderas synpunkter eftersom det är de som sedan ska tahand om det hela.Anf. 83 ():Fru talman! Man kan ha olika uppfattningar omdetta. Jag tycker inte att uppfattningen är riktig att detska vara en parallellredovisning. Jag förstår faktisktinte poängen med det här lagförslaget om det ska varaså men det är möjligt att jag inte trängt in i detta fulltut. Jag har i varje fall min uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §. )6 § betänkande 1999/2000:JuU6Polisfrågor.Anf. 84 ():Fru talman! I betänkande JuU6 behandlas ett antalmotionsärenden - gamla motioner som rör polisfrågoroch som har framställts under den allmänna motions-tiden hösten 1999.När det gäller polisens arbetsuppgifter anser jagatt det är mycket bra att vi kunde få en majoritetstextoch därmed ett tillkännagivande till regeringen. Detär oerhört viktigt att få till stånd en utredning för attnoggrant kartlägga polisens arbetsuppgifter. Då gesmöjlighet att analysera och tränga in i polisens arbetepå ett helt annat sätt.Efter en sådan här kartläggning finner man kanskeatt polisen har arbetsuppgifter som inte alls behöverligga hos polisen längre. Det är kanske också på detsättet att man finner att det finns arbetsuppgifter sominte rör polisen men som kanskeborde underordnas polisen.Fru talman! Jag kan ta ett exempel: trafikpolisen,alltså trafikövervakningen. Det kanske visar sig i ensådan här utredning - om den kommer till stånd - atttrafikpolisen är ännu viktigare och betydelsefullareför polisväsendet än som är fallet . Detta är alltsåbara ett exempel på vilka lösningar man kan hitta omman gör en total utvärdering och översyn av polisvä-sendet.När det gäller behovet av poliser har ni socialde-mokrater sedan regeringsskiftet och fram till nukonsekvent hävdat att antalet poliser inte blivit mind-re, snarare större.I den senaste budgetpropositionen fann man fak-tiskt en nyhet, nämligen att regeringen anser att re-kryteringen av nya poliser måste öka väsentligt. Iannat fall, antar regeringen, blir det omöjligt att full-följa polisreformen och att utveckla det problemori-enterade arbetssättet.Vi moderater har i debatt efter debatt påpekat huridiotiskt det var att stänga under tvåår. Det har vi fått känna av . Vi har gått missteom 800 poliser under stängningspe-riod. Bara i saknas det 200 poliser. I Stock-holmsområdet lider man akut brist på ca 300 poliser. norra delarna av landet är det glest med poliser.För sedan besökte vi från utskottetUmeå, och då erhöll vi information om den nya po-lishögskolan. Moderata samlingspartiet välkomnardenna utveckling, och jag vill i detta sammanhangsärskilt framhålla våra tidigare framförda ståndpunk-ter vad gäller polisutbildningens geografiska place-ring. Om man placerar polishögskolor på flera orterkan det innebära att fler kvinnor lockas att söka poli-syrket och genomgå en utbildning utanför Stockholm.I vår gemensamma reservation angående polisut-bildningen framför vi också att det inte är givet attalla poliser måste ha exakt samma utbildning. Vadjag menar är att kanske vissa utbildningsavsnitt börha en mer geografisk karaktär.Det kommer i alla fall att bli väldigt spännande attfölja utvecklingen i och hur utbildningenkommer att fungera. Det har också uttalats från rege-ringen att det kan bli nödvändigt att bedrivapolisutbildning på ytterligare en eller flera orter.