prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Detär naivt och historielöst att inte inse att EU kommeratt ta en del steg framåt men också, av och till, stegtillbaka. Men att politiker möts, debatterar, lyssnar påvarandra och har sig ålagt att fatta gemensammabeslut är vad verkligheten kräver.Fru talman! Jag inbillar mig att vi allesammanskänner som vår tids största utmaning - och jag är gladöver att statsministern tog upp det - att skaläka samman. Vi vill se östutvidgningen förverkligad.Och vi kristdemokrater vill med all vår kraft strykaunder att vi förväntar oss att regeringen under Sveri-ges ordförandeskap verkligenaktualiserar och försöker påskynda processen, så attde många länder som påbörjat medlemskapsförhand-lingarna får slutföra dessa.Det kanske låter patetiskt för en del av lyssnarnaom jag säger att jag tyckte att det var en av de störstapolitiska händelserna jag fått uppleva under hela minlevnad när medierna rapporterade och på kartbildervisade att nu ska , alla tre länderna, ochCentraleuropa ända bort till och Bulgarienbörja förhandla om medlemskap.Det verkar nästan som om vi efter bara harglömt vilka fasor, vilken terror, vilka vidrigheterdessa länder utsatts för under kommunismens grotes-ka diktatur. Och emellanåt låter det som om Polensjordbruk, gatubarn och uslakärnkraftverk inte skulle existera om östutvidgningeninte vore på tal.Att EU och under en hel del kommande da-gar kommer att få sysselsätta sig med vad vi kallaröstutvidgningen är verkligen inte problemfritt. Mendet är, anser vi kristdemokrater, den internationellaoch nationella politikens största glädjeämne. Jagundrar vem eller vilka som i ärlighetens namn vill troeller inbilla sig själv och andra att östutvidgningenhade varit aktuell och kunnat komma någon vart omEU inte funnits, om hade saknat träffpunktdär gemensamma beslut kan fattas och där gemen-samt ansvar kan avkrävas.Fru talman! F.d. kommissionärsordförandenJacques Delors har påpekat att subsidiaritets-principen inte respekteras inom EU. Det är bråttomatt få fastlagt vad EU ska syssla med och vad EU inteska syssla med. Subsidiaritetsprincipen innebär juinte att EU kan ta för sig, snarare tvärtom. Subsidia-ritetsprincipen innebär att beslut ska fattas så att sägapå så låg nivå som möjligt och att besluten ska erhållabåde lagligt och resursmässigt stöd för att kunnafattas där. Det är således inte EU som ska kunna taför sig. EU ska få sig givet. Men, som sagt, medbor-garna har rätt att få klara besked om var beslutsfat-tandet ska ligga. Vi kristdemokrater utgår från attstatsministern och regeringen verkligen aktualiserarmed större kraft än vad som skett vad mankanske skulle kunna kalla beslutsfördelningen.Det är ju nys och nonsens att föresväva människoratt miljöpolitiken, inklusive klimatfrågorna, kundehanteras om EU inte existerade. Det kan heller intevara annat än en självklarhet att exempelvis biståndoch asyl- och flyktingpolitik kräver beslut över na-tionsgränser. Men detta innebär ju inte att nationernaställs utanför besluten. Ofta låter det som om frågorsom EU tar över för att det enskilda parlamentet inteklarar av att hantera dessa skulle hamna i ett slagsBrysselisolering dit ingen svensk röst når. Så är det juinte.Fru talman! Det är positivt att EU-länderna såtydligt uttalar sin vilja att motarbeta främlingsfient-lighet och rasism. EU måste hålla sig med en stadgaför grundläggande mänskliga rättigheter, och vi krist-demokrater anser att EU bör ansluta sig till Europarå-dets konvention om mänskliga rättigheter.Fru talman! Naturligtvis måste beslutsfattandet re-formeras när medlemsländerna blir närmare dubbeltså många som . Självfallet kan inteEuropaparlamentet ha hur många ledamöter somhelst. Det finns en rad svåra frågor att ta ställning tillframöver. Men att bara sitta som åskådare till vadsom sker i , vår världsdel, eller att orda somom kunde rulla historien och utvecklingentillbaka är att svika morgondagens européer,våra barn och barnbarn.Anf. 25 Statsminister ()replik:Fru talman! Det är lätt för mig att i stort sett in-stämma i vad har sagt. Det vittnar omatt det finns en bred samsyn i Europafrågorna här ikammaren.Jag är också av den uppfattningen att vi står infören utveckling av unionen där vi behöver sortera vemsom gör vad. Kalla det gärna för subsidiaritet ellernågot annat. Det handlar ju ytterst om att se till att viutvecklar en union som ger just den här kammarenökad kraft. En del av de frågor vi talar om klarar viinte av att lösa nationellt, exempelvis miljöfrågan.Om vi då som politiker inte har ett svar gentemot våramedborgare om hur vi hanterar en sådan fråga fördär-vas ju hela förtroendet för politiken, och det drabbarju också denna kammare.Lyft därför de frågor till överstatlig europeisk nivåsom vi inte klarar av att hantera i våra parlament.Därigenom stärker vi också parlamentens roll ochställning. Det kan bli en motvikt inte minst till ettinternationellt kapital som blir allt kraftfullare och alltsnabbare och som ingriper i vår vardag, så gärna ensådan diskussion. Den är nödvändig, och jag tror attden är riktig.Jag är också glad över tydliga mar-kering om utvidgningen. Jag reser nu runt i ansökar-länderna och kommer att göra det än intensivare un-der . Det är klart att när man ser deövergrepp som har begåtts mot enskilda individer ochmot hela stater i kommunismens namn är det ett brottsom är av historiska dimensioner. Det är fruktansvärt.I , detta land som levde under kommu-nistiskt förtryck, har av befolkningen enlevnadsstandard som motsvarar mindre än en dollarper dag, åtta per dag. Det är fattigdom,djupaste fattigdom, av plundring och förtryck,och det är hemskt. Deras hopp är en utvidgning avEU, en union som vi har anledning att försöka attgemensamt förbättra.Anf. 26 () replik:Fru talman och alla ni som lyssnar! Det är fulltriktigt, som säger, att ärdjupt kritiskt till EU:s utveckling. Det kommer vårtparti att fortsätta att vara så länge utvecklingen går åtfel håll.Alf talar om att beslut ska fattas så näramänniskor som möjligt. Kan ge ett endaexempel på något beslut som har flyttats nedåt desenaste åren? Jag kan ge ganska många exempel påfrågor som har flyttats uppåt, bort från människor. Jagtror att det är en väldigt farlig utveckling för demo-kratin när avståndet mellan dem som tar besluten ochdem som berörs av beslut ökar.Jag tycker inte att man med enkla retoriska slag-ord ska smutskasta dem som för fram den här kriti-ken. Det har från den här talarstolen väldigt ofta på-ståtts att vi som har en annan syn på Europasamarbe-tet inte är Europavänner. Men kanske är det så att vivärnar demokratin och delaktigheten.Jag skulle vilja ställa en väldigt konkret fråga tillAlf : Varför kan inte t.ex.i ställa sig bakom att varje land skaha rätten att gå före med att ställa hårdare miljökrav?Det berör ju människor. Det kan handla om genmani-pulerad mat som vi tvingas ta in, och det kan handlaom allergiframkallande kemikalier som vi inte längrefår förbjuda. Varför ska vi inte få det?Det är alltför stora likheter i detta avseende mel-lan EU och . Det är en enfald. Denamerikanska konstitutionen ger varje delstat rätten attgå före och ställa hårdare miljökrav. Det var t.ex. pådet sättet som vi fick katalytisk avgasrening. Varförkan inte ställa sig bakom en mil-jögaranti som innebär att varje land har rätt att gå föreoch ställa hårdare miljökrav? Det är så man får endynamisk utveckling, Alf.Anf. 27 () replik:Fru talman! Först frågade om jagkan ge ett exempel på något beslut som har flyttatsnedåt. Jag förmodar att han då menar ned från EU tillnationell nivå. Det är en fullständigt omöjlig fråga.Det är för väl om vi inte hamnar i en situation där EUkan pytsa ned beslutsfunktioner till nationer. Det är juvi som ska lägga över sådana till EU, och har vi lagtöver för mycket, är det inte EU:s fel utan de natio-nella parlamentens fel.Jag tycker att det är tämligen enkelt att få dettaklart för sig, men ser på EU som nå-got slags hydra eller som jätten som tarför sig medan vi i alla de 15 parlamenten sitter somen samling passiva mähän och bara accepterar detta.Så är det ju inte. Tala om retoriska slagord!Att jämföra EU med är vidare heltfel. Det är ju detta som gör det så hopplöst i debattenmed er. Kan inte sluta med dessagroteskerier? Det är murar mellan EU och Sovjet-unionen, och det är en skymf mot oss som tror på EUatt dra in i sammanhanget.Det är sedan naturligtvis ett problem med att låtavarje stat få bestämma för sig om sina miljöregler. Viär då tillbaka i en situation där en stat lägger sig påen viss nivå och andra stater lägger sig på en annannivå, så att det blir en konkurrens om näringslivet.Detta är ett problem, men tack vare att EU finnskommer vi att kunna lösa det.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det blir alltid väldigt upprört när mansäger att det tyvärr brister t.ex. när det gäller synen påenskilda delstaters rätt att gå före och ställa hårdaremiljökrav. Man kan ha ett golv inom EU - det har viinget emot, utan det är tvärtom bra - men att hindraenskilda stater från att gå före och ställa hårdare kravär helt i linje med vad som skedde i ,däremot inte med vad som sker i USA.Jag tog upp denna centraliserade enfald som mantillämpar i stället för att acceptera och uppmuntra endynamisk utveckling på marknaden. Det handlar intealls om att lägga sig lägre än vad EU tillåter, utan dethandlar om rätten att gå före och ställa hårdare krav.Jag ställer fortfarande frågan varför kristdemo-kraterna inte kan acceptera att länder som så vill kanfå säga nej t.ex. till genmanipulerad mat eller tillutsättning av genmanipulerade grödor? Varför kan deinte få säga nej till allergiframkallande kemikalier?Det finns på listor på vad man villmen inte får göra. Varför får man inte det? Det ärdåligt.Jag menar att EU-konceptet i sig är omodernt.Man måste dessutom ta till sig den allvarliga funde-ring som alltfler människor har när det gäller demo-kratin. Alltfler beslut som rör människors vardag -t.ex. om allergiframkallande kemikalier, om genma-nipulerad mat e.d. - fattas långt borta. Även om majoritet i vårt land och i andra länder säger inte vill ha detta, får dessa länder inte gå före.Då blir det en sorts antidemokrati som är farlig. Dettahotar hela demokratin. Känner sig människor utanföri nästa lågkonjunktur, vad är det då som hotar? Dåkommer de bruna männen och de bruna kvinnorna.Anf. 29 () replik:Fru talman! I mitt anförande bad jag BirgerSchlaug tala om vad han vill ha i stället. Han säger nuatt EU-konceptet är omodernt. Kan vi nu få höra frånnågon miljöpartist framöver hur det moderna kon-ceptet ser ut? Ni kan väl inte inbilla oss att vi ska haett där det inte någonstans kan fattas gemen-samma beslut i miljöfrågor som berör oss alla övernationsgränserna?Birger talar om enfald. Enfalden domine-rar 15 staters regeringar och parlament. Också i ettmotsvarande antal stater som är på väg in regerarenfalden. Må vi hysa en stor tacksamhet för att enfal-den i varje fall har sin motståndare i !Anf. 30 ():Fru talman! Jag och tycker att EU ärett modernt koncept i den meningen att det ger möj-ligheter för självständiga länder att förena sig i sam-arbete kring viktiga och angelägna frågor för vårkontinent och för världen i stort. Vi är, fru talman,som ju har framgått tidigare, kritiska mot utveckling-en av valutaunionen, men att vi vill att skakunna stå starkt demokratiskt och ekonomiskt utanförEMU får enligt vår mening inte hindra ochregeringen att offensivt driva arbetet i EU. Vi tänkermedverka till det.Den mest akuta frågan att diskutera är själv-klart ordförandeskapet i EU, som nalkas snabbt. Mankan om man surfar in på Utrikesdepartementetswebbsida se nedräkningen . Det är nu235 dagar fram till dess att vi övertar ordförandeska-pet. Man kan också märka det på en nervositet i Brys-sel över hur man har lyckats eller inte lyckats förbe-reda sig för detta. Jag tror att detta är nyttigt. Detbehövs en anspänning inför den uppgift som Sverigegår in i.Jag vill gärna instämma i inledan-de ord om vikten av att detta uppdrag lyckas för Sve-riges del. Det är ju en angelägenhet för del,inte för den del.Det kommer alldeles självklart att ställa krav påregeringen i arbetet. Det gäller inte minst förberedel-ser och beredskap. Det handlar t.ex. om beredskap föratt snabbt och smidigt kunna slutföra en eventuellfördröjning av regeringskonferensen på det att ut-vidgningen inte kommer att fördröjas, den utvidgningsom vi för vår del uppfattar som det kanske mestangelägna.Man glömmer ibland vikten av, möjligheten ochdet angelägna i att nu utnyttja att vi från den 1 juliingår i den s.k. trojkan. Det ger möjlighet att redan nuvara med dem som sköter ordförandeskapet i attförbereda den egna verksamhet som kommer underdet direkta ordförandeskapet.Fru talman! Man får med en viss beklagan kon-statera att inte har förberett ochdrivit flaggskepp, eller tunga frågor, som vi vill skakunna blomma ut under ordförandeskapet. Det hartyvärr inte varit på det sättet. Det går inte att riktigtmed kraft driva de egna angelägna sakfrågorna närman själv sitter som ordförande.Vi har talat om det tidigare från vår sida här ikammaren . Den frågan är väl nulite gången, men det är på det sättet. Man får då merkoncentrera sig på att kraftsamla för att genomföraordförandeskapet på ett bra, smidigt och uppskattatsätt. Det är i sig någonting som kan ge fort-satt gott renommé så att vi fortsatt somkommer kan ha den respekt som behövs i arbetet iEU.Trots att sakfrågorna kanske är gångna i den me-ningen att det inte finns några flaggskepp att bearbetaoch jobba med under ordförandeskapet finns möjlig-heten att skickligt och duktigt arbeta med själva ord-förandeskapet och på den vägen väcka respekt.Om man ska lyfta fram någon ytterligare fråga attbetona under ordförandeskapet tror jag att det viktigaär att hela måste göras redo för EU. Det gäl-ler just detta att många människor kan göras delakti-ga: det aktiva föreningslivet, folkrörelserna, lands-tingen, kommunerna, ja kort sagt hela Sverige.Om det kan ske kan man också förmedla en bredoch mångfasetterad bild av vårt samhälle till övrigaEU, och man kan naturligtvis den vägen få den rollsom EU bör ha som en del i den svenska uppfattning-en. Man kan alltså starkare få människor att fortsätt-ningsvis arbeta med EU-projektet.Sedan finns det några frågor som vi tycker är sär-skilt viktiga i arbetet under ordförandeskapet. Det harvi haft tillfälle att diskutera tidigare. Det gäller natur-ligtvis utvidgningen, självklart institutionella refor-mer, miljöfrågorna, sysselsättningen och jämställd-heten.Till det bör man, fru talman, lägga arbetet medden infrastruktur som krävs för IT-frågan, den digi-tala allemansrätten. Man kan gärna säga: kravet påbredband.Anf. 31 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag tycker som vanligt att LennartDaléus har rätt i det mesta han säger. Jag har ingasvårigheter med det resonemang han för om unionen,utom dock på en punkt. Visst har vi förberett ochvisst förbereder vi en offensiv i en fråga som har etttydligt nationellt märke, och det är miljöfrågan.Vi kommer att ha det uppe på toppmötet i Göte-borg. Det är klart att det underlättas av att vi ocksåhar en svensk kommissionär som sysslar med denfrågan, men det är självklart inte någon förutsättning.Den frågan finns där, och likaså jämställdhetsfrågor-na. De har vi drivit länge liksom sysselsättningsfrå-gorna, men särskilt under vårt ordförandeskap gällerdet miljöfrågan.Sedan är det bra att också upp-märksammar att vi sprider många av arrangemangenut över landet. Det är 44 kommuner och orter som harvärdskap för olika EU-arrangemang under vårt halv-år. Jag tror inte att något ordförandeland före oss harförsökt sig på en sådan decentraliserad ordförandepe-riod. Jag är glad för att vi gör det, och jag tror ocksåatt delar den glädjen.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det är nog så att en del sakfrågor in-träffar under vårt ordförandeskap. Det gäller antagli-gen inte minst kemikaliedelen av miljöfrågorna. Meddet är just därför att de inträffar och inte därför attSverige gör på ett likartat sätt som , som drevden nordiska dimensionen. Det har börjat i ett upp-lopp som sträckt sig för att det skablomma ut med vår kraft under ordförandeskapet.Här är det möjligt att vi har delade meningar. Denbild jag får när jag talar med dem som arbetar meddetta på olika nivåer och i olika sammanhang är: Nufår vi lägga alltmer krut vid att vara skickliga, dukti-ga, kompetenta och drivande i själva ordförande-funktionen. Sakfrågorna är inte det som vi nu kanhinna ikapp med.Sedan till den andra delen. Jag delar naturligtvisGöran uppfattning att aktiviteterna underordförandeskapet ska spridas på olika sätt. Men detska vara mer till människorna än till kommunerna,om jag uttrycker det lite förenklat. Det ska vara mertill människorna än till landstingen. FN är folketsprojekt för vår del. i miljöarbetet var fol-kets, människornas, projekt.Det viktiga är att vi för vår del under ordförande-skapet gör detta till människornas projekt och inte såmycket till kommunernas, landstingens, regeringensoch projekt. Det ska göras till människor-nas projekt. Det kommer nog att kräva ytterligare enansträngning från regeringens sida.Anf. 33 Statsminister ()replik:Fru talman! Det är faktiskt så att vi har drivitmiljöfrågorna länge och konsekvent. Det finns nå-gonting som heter Cardiffprocessen inom EU, som ärett uttryck för att vi konsekvent lägger ett miljöpers-pektiv på alla frågor. Det föreslogs av den svenskestatsministern direkt vid sittande bord. Det är vårainitiativ.Sedan ska man kanske inte överdriva att just deegna initiativen kommer att dominera dagordningen.Jag vill erinra om att de finländska ansträngningarnaatt sätta den nordiska dimensionen i centrum ju full-ständigt kom att överflyglas av Turkietfrågan. Jag vetatt portugiserna sysslat väldigt mycket med att göraAfrika till en stor fråga under sitt ordförandeskap. Dehar fått syssla med . Vi hoppas att miljöfrå-gorna blir stora, men vi kan komma att få syssla mednågonting helt annat. Det måste man ha beredskapför.Det är klart att vi inte tror att det är till den juri-diska personen kommunen eller som en-gagemanget ska spridas. Det är tillSveriges befolkning det ska spridas. Det tror jag ock-så förstår när jag säger det. Annarsblir debatten lite konstig.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag tror att man ibland förblindas avatt det är strukturer och institutioner som ska arbeta.Det andra är miljöfrågorna. Om det är som statsmi-nistern säger, vilket jag inte alls vill betvivla, är jagden första att tycka att det är bra om miljöfrågornakan ha det utrymmet i arbetet.Kan de lyftas fram ännu mer under ordförande-skapet ska vi från sida gärna medverkai det arbetet. Likaså medverkar vi gärna till att arbetethos människor, om det nu är ute i kommuner eller ilandsting, blir sådant att de kan känna sig förankrademed vårt ordförandeskap.Anf. 35 ():Fru talman! Det var i går. Vi firademed en välbesökt fest i där MaritPaulsen stekte grekiska köttbullar, och det var myckettrevligt.Den underliggande tanken är förstås att vi vill attEuropadagen ska utvecklas till någonting lika natur-ligt som nationaldag. På samma sätt som detär naturligt att sluta upp bakom den svenska nationen,även om man tycker illa om en del inslag i den, så skadet vara naturligt att sluta upp bakom unionstanken.Vi måste komma bort ifrån resonemangen kring omvi ska vara medlemmar och komma till hur vi skavara medlemmar.Mot den bakgrunden är jag mycket upplivad avdet besked som jag fick av tidigarei debatten. Det var ett klart besked om att Vänster-partiet kommer att lägga ned sin talan i EU-frågan omdet blir ett ja i folkomröstningen om EMU.Det vore mycket bra om i dennasin sista debatt som språkrör kunde lämna ett liknan-de besked från . Då skulle vi äntligenkunna få den Europadebatt som är så viktig, nämligendär det inte är ja-eller-nej-frågan som står i centrumutan i stället frågan om hur vi ska utnyttja medlem-skapet.I går på firade vi att det nu har gått50 år sedan lanserade idén om Kol-och stålunionen. Det var en intressant idé, som vardjupt förankrad i de verkliga problemen i efterkrigsti-dens . Hur skulle man binda länderna så tätttillsammans att krig blev omöjligt? Men idén rymdeockså en mer långsiktig vision om hur detta samar-bete skulle kunna vidgas och därigenom säkra fredenoch demokratin i vår världsdel.Det är viktigt att vi följer båda dessa spår. Vi skavara mycket engagerade i arbetet med att förändraoch förbättra den europeiska unionen , menvi ska också vara medvetna om att det ingår i en lång-siktig vision.Folkpartiet vill ju gärna vara det främsta Europa-partiet. Här har nämnts några siffror på hur mångaländer som kommer att ingå i deneuropeiska unionen. Jag vill ju gärna vara värst ochlägga mig på en siffra som ingen kan överträffa. IEuropa finns det 40 länder. Jag menar att visioneninte kan ligga på en lägre nivå än att alla länder somhelt eller delvis ligger i ska ingå i den euro-peiska unionen.Det är klart att detta ligger mycket, mycket långtfram i tiden. Många av dessa länder är diktaturer,t.ex. och , som jag redan harnämnt. Några länder behandlar sina minoriteter på etthelt orimligt sätt, som . begår krigs-handlingar i på ett helt oacceptabelt sätt.Men på samma sätt som hade en visionsom fortfarande, senare, håller på att förverkli-gas, så tycker jag att vårt mål inte kan sättas lägre änså.De flesta av oss gör deklarationer om hur viktigutvidgningen är. Det kan nästan tyckas vara lite litur-gi i det, men det är det ju inte. I dagens verklighethåller utvidgningsprocessen på att bromsas upp.Ungern har en liberal premiärminister som heterViktor . På ett liberalt möte sedansade han att de år hade fått höra att de fårkomma med i EU . Vi kan nu konstatera attdet har gått muren föll, och ärfortfarande inte medlem. talas det om att det kan-ske kommer att dröja till 2004. Det är nästan ytterli-gare tills de får komma med.Jag menar att det som redan har sagts här skullevara att byta en historisk möjlighet mot ett historisktmisslyckande.Visst kan man, om man blickar ut över världen,säga att är en lycklig del av världen. Vi är rikaoch välmående, relativt sett, vi har en högtståendekultur och är vetenskapligt framstående osv. Men vifår aldrig förblindas av det perspektivet och glömmabort vår 1900-talshistoria t.ex.Vi hade goda förutsättningar också under det förraårhundradet, men då visade det sig ju hur tunn civili-sationens hinna är och hur även gamla kulturfolk kanråka i krig och barbari.Som jag redan varit inne på i debatten ser vi i dagi att det också finns en annan verklighet. Vi ser hur främlingsfientligheten breder utsig. Det finns stora miljöproblem. Jag uppskattarmycket inlägg om gränsöverskri-dande organiserad brottslighet, som drabbar inteminst kvinnor. Det är verkligheten. Det är nödvändigt att vi med all kraft griper ossan sådana problem.Västeuropas premiärministrar är till övervägandedel socialdemokrater. Det har vi då och då hört GöranPersson tala lyriskt om. Han brukar vara glad över attbli fotograferad tillsammans med sina kompisar påkontinenten.Men om man knyter ihop dessa båda resonemangser man att det faktiskt är under socialdemokratisktledarskap som glöden i den europeiska visionen hål-ler på att falna. I talas det allmänt om dettaoch om att vi håller på att tappa tempo i utvidgning-en. Jag menar att det vi ser i är en brist påledarskap. Eftersom det i mycket stor utsträckning ärsocialdemokrater som sitter vid makten är det alltsåhos dem ledarskapet brister.Även om jag uppskattar väldigt mycket av detGöran säger här i talarstolen och kännervarmt för de allra flesta av hans argument, så är Sve-rige i verkligheten en stor del av den här problemati-ken. är inte ett land som med kraft, engage-mang och entusiasm driver frågan om europeisktsamarbete. Inom EU uppfattas som ett brom-sande land.Jag kan ge några exempel. taladeom toppmötet i och om hur arbetslöshetensattes i centrum. Man talade mycket om att vi i Euro-pa har en mycket sämre utveckling än , och att vimåste lära oss av . talade lyrisktom hur bra det vore om vi i fick lika mångatjänstejobb som man fått i .