prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Det gäller t.ex. miss-handlade kvinnors situation. Det gäller vad barn råkarut för när de blir sexuellt utnyttjade och vilka hänsynman bör ta i samband med brottsutredningar och äveni domstolarnas verksamhet. Vi har en utveckling avekonomisk brottslighet av en mer omfattande ochkomplex art än . Vi har grov organi-serad brottslighet av olika slag.Det krävs väldigt mycket av ingående kunskap påett oerhört brett område. Jag bedömer det inte sommöjligt att en och samma person kan uppfylla de kravsom medborgarna ställer på särskild kompetens i alladessa olika och varierande frågor. Det krävs att endomstol har tillgång till olika kompetenser, och detkräver att det är en större domstol med flera domare.Anf. 155 (mp):Fru talman! Den mångåriga diskussionen om hurden framtida domstolsorganisationen ska se ut harväckt och väcker stor oro, speciellt bland tingsrätternaute i landet. Man vill inte att den egna tingsrätten skasamverka eller läggas ned.Hur gäller den här handlingsplanen, somnu läggs fram för ? Är det här bara en förstaetapp av sammanslagningar och samlokaliseringar idomkretsar? Kommer det med kort varsel att kommasådana här handlingsplaner kontinuerligt, eller kan deövriga tingsrätterna nu pusta ut ett tag?Anf. 156 Justitieminister ():Fru talman! I handlingsplanen redovisas de för-ändringar som redan är genomförda. Där redovisas deförslag till förändringar som regeringen kommer att taställning till, och där redovisas också de olika arbetensom pågår på olika håll i landet när det gäller attöverväga förändringar av domstolens organisation.Jag skulle inte utesluta att det kan finnas domsto-lar som ännu inte har påbörjat något arbete men somfunderar på det. Jag tror att det är fel att uttrycka detsom att någon pustar ut. Jag tror tvärtom att mansamlar sig på många ställen och funderar över sinframtid och hur man bäst ska uppfylla medborgarnaskrav på en bra dömande verksamhet. Jag utesluterinte att det kan påbörjas ytterligare arbete någonstanssom jag ännu inte känner till.Anf. 157 (mp):Fru talman! Är det då som kom-mer att åka runt till övriga domstolar för att initieraett sådant arbete? Jag har svårt att tolka om detta skakomma från domstolarna själva. Det kan ju ocksåvara så att de känner en press på sig, att de måste göranågot till följd av att andra har gjort det.Anf. 158 Justitieminister ():Fru talman! Jag utgår från att det här är en natur-lig del i den dialog som har medcheferna för alla våra domstolar i samband med diskuterar behovet av resurser och gör fördel-ningen av dem. Jag utgår från att man i det samman-hanget också diskuterar frågor som har att göra medresursbehovet, hur det bäst kan tillgodoses och hurförändringar kan göras inom domstolen när det gällert.ex. Vi var tidigare innepå frågan om hur man utnyttjar personalen och vilkenpersonalsammansättning som behövs.Jag utgår från att detta är en naturlig del i den härdialogen. Det gäller det som tas upp både från dom-stolens sida och från sida.Anf. 159 ():Fru talman! Av den handlingsplan som vi har fåttkan man konstatera att flera av de farhågor sommånga hade väldigt länge om att många små tings-rätter skulle försvinna har blivit besannade. Det ärkanske inte så mycket att säga om det i ett läge närväldigt många uppgifter successivt, inte minst detsenaste året i och med det som vi har beslutat om, harlyfts bort från tingsrätterna. Därmed försvinner ju ettunderlag för att man ska kunna hålla en god personal-styrka.Men det är intressant att se att man rullar tillbakaväsentliga samhällsfunktioner från små orter samti-digt som man på annat håll, bl.a. från den här kamma-ren, driver en politik som innebär att man försökergöra allt för att få människor att stanna kvar på de härorterna.Min fråga kommer mest att handla om rekryte-ringen av domare och hur den mer praktiskt ska gåtill. Det råder ju en skriande brist. Det är intressant attse vilket tryck det är på notarieplatserna runtom hosvåra domstolar medan det visar sig attväldigt många lämnar domstolsväsendet beroende påatt de inte tycker att det riktigt ger det som de för-väntar sig. Framför allt finns det mycket mer spän-nande och mera utvecklande uppgifter på annat håll.Om jag skulle kunna få en konkretisering i det häravseendet vore jag tacksam.Avslutningsvis vill jag berömma justitieministernför viljan att göra någonting åt problemet på nämn-demannasidan. Där är det ju väldigt stereotypt på ettsätt som är allvarligt ur rättssäkerhetssynpunkt. Jagser fram emot denna utredning.Anf. 160 Justitieminister ():Fru talman! Man har gjort försöksverksamheteroch överväganden av olika slag hos domstolarna.Med de lösningar som man har funnit bedömer jagdet som att det är betydligt färre domstolar som på dethär viset försvinner och går upp i en större domstoltillsammans med någon annan. De lösningar somföreslås från många håll innebär att domstolen blirkvar, men man säkerställer målunderlaget genom attdomstolen ingår i en större domkrets. Jag tror därföratt kan se positivt på de förslag somfinns redovisade i handlingsplanen i förhållande tillt.ex. de förslag som den tidigare domstolsutredningenvar inne på.När det gäller uppgifter som har tagits bort ochrenodlingen av domstolarna vill jag understryka,vilket jag har haft anledning att göra ett antal gångernu, att det inte påverkar behovet av domare. De upp-gifter som flyttas bort från domstolarna är just sådanauppgifter som inte kräver domarkompetens.När det gäller rekryteringen av domare vill jaginte säga att vi har någon skriande brist på domare. Såär verkligen inte situationen. Domaryrket är fortfa-rande ett attraktivt yrke, men resonemanget i hand-lingsplanen går ut på att säkerställa att den attrak-tionskraften även kan bibehållas när för-utsättningarna på olika sätt förändrar sig. Det är rik-tigt att det finns ett tryck på notarieplatser. Vi seralltså inte heller någon flykt från notarietjänstgöring idomstol, utan efterfrågan är stor. Och jag bedömer attbehovet av notarier är minst lika stort somi dag, kanske större.Anf. 161 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaret.Jag skulle vilja veta mer konkret hur den breda re-kryteringen ska främjas. Vad har man tänkt sig? Skadet vara riktade kampanjer, ska man delta i mässor,eller vad kan det vara?Anf. 162 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror inte att det är via kampanjersom man rekryterar goda domare. Jag tror däremot kan göra det genom att göra domaryrket attrak-tivt och domstolsverksamheten attraktiv för de riktigtduktiga juristerna. Det handlar om att man efter enkarriär som advokat eller jurist i näringslivet ska haen möjlighet att utnyttja sin mycket speciella kompe-tens och erfarenhet även i den dömande verksamhe-ten, och det handlar om att det finns en domstolsor-ganisation som är beredd att ta emot en sådan personmed denna speciella kompetens. Det tror jag skaparförutsättningar för en bredare rekrytering. De förut-sättningarna finns inte på samma sätt , och ingakampanjer i världen, tror jag, skulle kunna göra nå-gonting åt det.Anf. 163 ():Fru talman! Jag vill också tacka för skrivelsen.Jag har en fråga som rör . Detberor på att jag bor i är inte lätt för en ort och det är inte lätt attsom politiker leva på en ort när man lägger ned insti-tutioner av vilket slag de än är. Det är alltid motstånd.Människor som lever och verkar i bygden blir räddaoch tror att det handlar om ortens överlevnad, vilketdet i en del fall kanske gör.I har det varit en mångårig och smärtsamprocess. Den har pågått ända , och manhar pratat om att det måste hända något med Ljusdalstingsrätt.Jag och stöder tanken att Ljusdalstingsrätt är för liten för att man ska kunna bibehållarättssäkerheten för människorna i kommunoch även för att man ska kunna bibehålla kompeten-sen hos de människor som arbetar där. Det är interoligt att vara politiker i och säga så och detär inte enkelt. Men det är rätt och det är riktigt.Domstolsverket föreslog att man skulle slå sam-man med . Såvittjag förstår handlade det framför allt om att det varhalvvägs till häktet i och att kommunikationer-na mellan och är rätt goda. Därförfrågar jag: Vad är huvudargumenten för att man nufrån regeringens sida väljer att slå samman Ljusdalstingsrätt med ?Anf. 164 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller hardet som sagt var rått en ganska stor enighet om att detinte är möjligt att ha en självständig domstolsverk-samhet i , som har en halv domartjänst.Därför har många varit engagerade i att diskuteravilken lösning som är den bästa.Det har varit lite fram och tillbaka med förslagen.Domstolsverket ändrade sig vid någon tidpunkt.Vi har berett det här ärendet mycket noggrant ochremissbehandlat det med alla berörda. Genom uttolk-ningen av de remissvaren kom regeringen fram till attdet bästa ändå var att fördes till Hudiksvall.Jag kan inte mer exakt i detalj ange de olika ar-gument som fanns, men de framgår av remissunder-laget som finns på departementet.Anf. 165 ():Fru talman! Justitieministern sade att alltför småtingsrätter inte klarar sina uppgifter på ett tillfreds-ställande sätt och att det krävs rimliga avstånd. Jagkan inse att det kan finnas problem med sårbarhet ochmed att man inte kan ha en total kompetens om detinte är så många domare. Men det finns också exem-pel på, som justitieministern har pekat på, att man kanha gemensamma domkretsar, att man kan öka sam-verkan, och att man på det sättet kan bibehålla dendömande verksamheten lokalt.I , som är ett stort geografiskt län, har vifem tingsrätter. För min del kan jag säga, och jag troratt det är en ganska allmän uppfattning, att vi är månaom att åtminstone ha den dömande verksamhetenkvar där. Då är min fråga: Kan justitieministern ut-veckla något vad hon menar med rimliga avstånd?Det pågår en enmansutredning vad gäller Dalarnasom ska vara klar . Kan justitieministernsäga något om när det kan komma beslut? Jag utgårdå från att utredningen presenteras den 31 maj.Slutligen får jag ofta frågan på hemmaplan: Var-för får inte ni i , som riksdagsledamöter,trycka på knappen och fatta beslut när det gäller atteventuellt avveckla olika tingsrätter? Jag tycker attdet är intressant att få vidarebefordra den frågan.Anf. 166 Justitieminister ():Fru talman! Det pågår alltså ett arbete när detgäller att överväga hur domstolsorganisationen bör seut i . Det är helt riktigt att det under vårenkommer ett förslag från en arbetsgrupp där domsto-larna har varit involverade. Den har letts av en hov-rättslagman.Vad som är rimligt avstånd under de förhållandensom råder i hoppas jag att man kommer framtill i det här arbetet. Man kanske hittar något slagsenighet kring vad som är de lämpligaste avvägning-arna när det gäller motstridiga intressen av olika slag.Jag avstår från att ha någon som helst uppfattningi dag om och hur organisationen bör se utdär.Däremot hoppas jag att ärendet kan vara mogetför något beslut . Det beror också litegrann på hur förslaget som kommerser ut.När det gäller frågan om beslutsformerna är det pådet sättet, som jag redogjort för, att det liggerinom regeringens uppdrag att fatta beslut om dom-kretsindelningar och tingsrätterna.Anf. 167 (m):Fru talman! Låt mig liksom många andra instäm-ma i det positiva i delar av skrivelsen. Borta är detmesta av de förlamande besparingar som tidigare lågöver hela diskussionen om reformeringen av detsvenska rättsväsendet. Det mörka 200-miljonersmolnet är borta, om man får uttrycka det så.Det är bra. Det innebär definitivt att många som ärengagerade i förändringen av domstolsväsendetkommer att uppleva detta som mycket positivt.Det är också bra att kompetensutvecklingen mar-keras, att man ska få möjlighet att rekrytera de dukti-gaste juristerna till den viktiga domarbanan.Det är dessutom viktigt att man pekar på värdetoch vikten av notariatinstitutet, notarieutbildningenoch notarieverksamheten.Jag tycker också att det är viktigt att man marke-rar nämndemännens särskilda roll i det svenska rätts-väsendet.Sedan kommer vi fram till det centrala, eftersomman allmänt håller fram betydelsen av dömandet iden första instansen, nämligen hur tingsrätterna skaorganiseras framöver. Där finns i princip ett resone-mang som går ut på att ett större befolkningsunderlag,målunderlag, behövs och därför behövs det störredomsagor.I pläderar man för att slå sammantingsrätter. Där det är lite glesare säger man att det iden nya domkretsen kan finnas flera domstolar, därdet antingen kan vara dömande verksamhet vid tvåeller tre eller vid någon och vid speciella tillfällen vidandra.Min fråga till justitieministern blir då, eftersomsödra är tämligen tätbefolkat: Innebär det attvi i den här processen framöver kommer att se väldigtmånga förslag om sammanslagningar av tingsrätter,eftersom det är logiken i det resonemanget?Får jag också passa på att göra en liten lokalvinkling av frågan. I ett pressmeddelande från detsocialdemokratiska riksdagskansliet går man ut ochtalar om att är räddad. Jag vet inteom det gäller flera tingsrätter. Vem är detsom har utövat hotet? Om jag var polemiskt lagdkunde jag anta att det var justitieministern som hadeutövat hotet. Men jag är inte polemiskt lagd i dag.Anf. 168 Justitieminister ():Fru talman! Jag kanske måste erinra om hur denekonomiska situationen var mot bakgrund av formu-leringen "förlamande besparingar".Domstolsväsendet hade t.o.m. ett över-skott i sina ekonomiska resurser. Redan i förra åretsbudget beslutade att tillföra domstolarna200 . Jag tror egentligen inte att frå-gan om tillgång till medel har varit problemet. Snara-re har problemet varit att kravet på att förändra verk-samheten så att den anpassar sig till en god resursan-vändning har känts lite ovant och svårt på sina håll.Att domstolarna tillförs nya resurser innebär inte,vill jag därför passa på att understryka, att kravet påen god resursanvändning inte kvarstår. Det är en avutgångspunkterna i reformarbetet. Det måste vararimligt i varje verksamhet att man utgår från att depengar som anslås ska användas på ett så klokt ochbra sätt som möjligt. Men jag hoppas att ingen upple-ver det som ett svart moln, utan som ett naturligtkrav.När det gäller vilka sammanslagningar man kangöra i södra eller norra har det naturligtvisbetydelse hur geografin och demografin ser ut. Detråder inget tvivel om att det är tätt mellan domstolar-na på sina håll i . I det arbete som pågårhar vi valt att inte försöka fastlägga några principersom ska gälla rakt över, utan vi har gjort det möjligtatt regionalt och lokalt ta hänsyn till förhållanden avolika slag i sammanhanget.En vägledande bild kan vara att se på vad somhänder i , där det finns fyra tingsrätter. Därär förslaget att slå samman dem till en tingsrätt ochbehålla tingsrättsverksamheten i två av orterna. Det ser annorlunda ut i , ochdet ser annorlunda ut i Småland.Anf. 169 (m):Fru talman! Jag kunde först få bekräftat att justi-tieministern inte ville bekräfta att var räd-dad. Jag hade inte heller väntat att hon skulle svara.Det kanske kan vara en vägledning till de mångaledamöter ute i landet som anser att tingsrätter häroch där är räddade.Det vore mig främmande att uppfatta mera resur-ser som ett argument för att inte hushålla väl. Det ärmot de småländska principer jag står för. - där jag sitter, och vi lyckadesfå en reell höjning av äskandena - också vill markeraatt de pengar som behövs ska användas väl. Jag seringet motsatsförhållande. Det finns så många ange-lägna frågor, inte minst när det gäller resurser tilldomstolsväsendet, kompetensutveckling, IT-stöd osv.Det finns många goda områden att placera pengarnaoch investera för framtiden.Jag förstår också av justitieministerns svar att detfinns en överhängande risk i att vi fårse ett betydande antal nedläggningar av tingsrätter.Anf. 170 Justitieminister ():Fru talman! Det gläder mig att höra resonemang kring behovet av en god resursan-vändning. Jag har förtroende för Domstolsverketsstyrelse när det gäller att se till att arbetet förs vidare,att se till att de domstolar som behöver nya resurserockså får det och att rationaliseringar genomförs i dedomstolar där det är möjligt. Det är naturligtvis så detmåste gå till. Jag delar helt upp-fattning. Den är helt i överensstämmelse med deförslag som regeringen har lagt fram i budgetpropo-sitionen, dvs. att de nya medel som tillförs domstol-sväsendet ska användas för att utveckla verksamhe-ten, bl.a. kompetensutveckling, investeringar i teknikoch annat.Jag måste tillstå att jag inte förstår resonemangetom vem som är hotad och vem som är räddad. Ihandlingsplanen redogörs för de beslut som är tidiga-re fattade, vilka förslag som finns, vad regeringenföreslår att göra och vilket arbete som pågår. Någraställningstaganden vid sidan om detta av annat slagfinns naturligtvis inte.Anf. 171 ():Fru talman! Jag tycker att det är intressant att detblir förändringar inom domstolsväsendet, framför alltnär det gäller utvecklingen av domstolsväsendet. Detfinns mycket att göra. Jag tror att det finns en hel delatt göra med ledningsorganisation, effektiv personal-politik, arbetsmiljöfrågor. De är viktiga instrument iatt effektivisera organisationerna.Chefen har en oerhört viktig roll i näringslivetmen även i domstolsväsendet. I domarrollen ingår är oavsättlig. Det är bra när det gäller den dö-mande verksamheten. Men många domare har ocksåpersonal- och chefsansvar. Där blir man också oav-sättlig. Hur ser justitieministern på de två rollerna i endär båda blir oavsättliga? Finns det något att göra pådet området?Anf. 172 Justitieminister ():Fru talman! Frågor som har att göra med ledning-en av domstolarna, personalfrågor, administrativtansvar och sådant, har naturligtvis ökat i betydelsemed den utveckling som har funnits. I varje verksam-het ställs krav på den som har chefsansvaret att verkaför en utveckling av verksamheten och ta ansvar förde olika delar som arbetsgivarrollen innebär. Dom-stolarna är inget undantag från detta.Det är en något ovan situation att diskutera denhögste domaren i en domstol utifrån ett perspektiv atthan också har ett ledningsansvar för domstolen. Menjag tror att det finns en större öppenhet och förståelseför behovet av att diskutera detta. Det var också bak-grunden till att det tillsattes en särskild utredning somhar till uppgift att bl.a. se över frågan om dom-stolscheferna, deras uppgifter och roll. Jag förväntarmig förslag från utredningen under hösten.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande 1999/2000:SoU9Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m. (skr. 1999/2000:21).Anf. 173 ():Fru talman! SoU9 är ett mycket omfattande mo-tionsbetänkande, och jag avser inte att gå in i detaljerutan hålla mig till det jag tycker är mer övergripandeväsentligt för sjukvården.Få verksamheter, fru talman, är så fascinerandeoch mångfasetterad som sjukvården. Den betydermycket för människors känsla av trygghet. Framtidenför sjukvården ter sig också oerhört dynamisk ochexpansiv. Demografiska förändringar medför störreefterfrågan, och den vetenskaplig-tekniska utveck-lingen tycks ge oanade möjligheter. Svensk sjukvårdhar en mycket högutbildad och kompetent personal.Vi brukar traditionellt ligga långt framme i forsk-ningen. I världen ser man bara stigande efterfråganoch enorma utvecklingsmöjligheter för den som kanoch vill. Sjukvårdssektorn är just nu den snabbastväxande delen av världsekonomin, och investerings-behoven är enorma. Detta är fakta som borde ge enbransch full av optimism. Uppenbarligen kan hälso-och sjukvården bli en blomstrande framtidsbranschom man tar till vara dessa nya möjligheter.Fru talman! Sjukvården borde med tanke på dettaperspektiv, dessa enorma möjligheter, sjuda av glädjeoch framtidstro. Men så är det inte. I stället möts manav uppgivenhet. Man vill byta jobb och flytta. Verk-samheten kännetecknas av ransoneringar och köer istället för förnyelseglädje. Detta är problem typiskaför en planekonomi.Inom sjukvården, som på så många andra sam-hällsområden, ligger innovationerna ofta i att detstartas nya företag som utvecklar spännande idéer. Ettsätt att förverkliga idéerna är att anställda startar eget.Det försvåras om det finns starka offentliga institu-tioner som gör anspråk på monopolställning där fi-nansiering och organisation fortfarande har de gamlaöststatsekonomierna som förebild. Det är svårt att fåtill stånd den nyetablering av vård som är ett måsteför en nödvändig förnyelse av sjukvården. Om vi skaklara av de ökade krav som utvecklingen kommer attställa och ta till vara de möjligheter att skapa en väl-färdsgenerator som erbjuds, måste vi reformera destela, ineffektiva system som skapar köer och hindrarsjukvårdspersonalen i deras utveckling.Mer av den politik som har skapat problemen kan,fru talman, aldrig vara lösningen. Det behövs i ställetmångfald och konkurrens. Monopol kostar, inomsjukvården som överallt annars. Ingen hävdar längreatt monopol är effektivare än konkurrens, och ingen -utanför den inskränktaste Vänstern - tror attplanekonomi är bra på att producera vad det än måvara eller bra på att tillfredsställa behov. Ändockenvisas socialdemokraterna med att just sjukvårdenska drivas som en planekonomi. Det är i sanninggåtfullt.Fru talman! De svenska landstingen klarar intelängre av, trots sina goda resurser - ekonomiskt,materiellt och personellt - sin mest elementära upp-gift, nämligen att ge människor vård . Det är inteså att man sparar pengar på att låta folk stå i kö - manär bara inhuman. Förutom allt lidande och att allakostnaderna för själva vårdinsatserna kan bli högre pågrund av förvärrade sjukdomstillstånd, finns det and-ra kostnader förknippade med köerna. Det handlar omproduktionsbortfall genom sjukfrånvaro, förtidspen-sioneringar samt de extra sociala stödinsatser sominte minst pensionärer kan behöva under väntetiden.Jag tar ett konkret exempel, nämligen kön för ope-ration av gråstarr. står ungefär 35 000 männi-skor i kö för en sådan operation. Den sammanlagdakostnaden för att genomföra dessa operationer skulleenligt vara runt 225 mil-joner kronor. Bara extrakostnaderna för att ha männi-skor stående i kö, t.ex. hemtjänst, uppgår enligt SPFtill över 100 miljoner. Alltså betalas av kost-naderna för operationerna genom mindre utgifter iannan kassa. Men man klarar inte resurssamordning-en i dagens organisation, och därför får människorlida.Fru talman! Misshushållning är det ord som kan-ske bättre än något annat beskriver den sjukvårdspo-litik som förts och som fortfarande förs i stora delarav - misshushållning med mänskliga resursergenom att låta människor stå i kö, misshushållningmed personalresurser genom att inte tillräckligt tillva-rata personalens kompetens, misshushållning genomatt inte våga pröva nya alternativa verksamhetsfor-mer, misshushållning genom att den ena handen intevet vad den andra gör och slutligen misshushållninggenom att inte möjliggöra för sjukvården att utveck-las till en dynamisk framtidsbransch.Därför far också personalen illa. I frustrationenöver att ha ansvar men inte befogenhet att utnyttjasina kunskaper tilltar vantrivseln. Man vill allt oftarehitta en annan arbetsgivare än , och mångahar allvarligt funderat på attsluta. Landstingen får allt svårare att rekrytera nypersonal. För socialdemokraterna handlar det här omatt lappa, laga och skjuta till lite extrapengar där för-fallet är som mest uppenbart.Men framtidens utmaningar innebär krav på attekonomiska resurser nyttjas bättre men också på attny personal kan rekryteras. Det kommer att behövaanställas 15 000-20 000 personer .