prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Det innebär en helt ny handelsmöjlighet. Såuppfattar jag det när jag läser propositionen.Eftersom företräder regeringspartiet,som har skrivit propositionen, förutsätter jag att Cari-na också står bakom den. Men jag är mycketförundrad. Jag tycker inte att det stämmer med vadsom borde vara socialdemokratisk politik, och somofta är socialdemokratisk politik i t.ex. FN-sammanhang.Där kämpar man verkligen för att begränsa han-deln med vapen. Här öppnar man nu dörren och gören helt ny vändning.Anf. 198 ():Fru talman! Jag tycker nog när jag lyssnar på Ma-rianne att hon försöker göra en frågastörre och dramatiserar den på ett helt annat sätt änvad frågan egentligen är värd. Det har ju hänt mycketsedan vi införde den tidigare lagstiftningen, som jagsade, och finns skyddet via konvention. Jagtycker därför att det känns som att det här är en välavvägd lagstiftning. Vi kan hänvisa till betänkandetstexter om tycker att formule-ringen i propositionen inte är lika tillfredsställande.Jag tycker att vi ska hjälpas åt att fortsättningsvisbevaka den här frågan, på så sätt att vi försöker få enförstärkning av konventionerna. Det är på så sätt vikan skapa en ökad trygghet i de här frågorna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Finansiering av marknadskontroll av ra-dio- och teleterminalutrustningFöredrogstrafikutskottets betänkande 2000/01:TU6Finansiering av marknadskontroll av radio- och tele-terminalutrustning (prop. 2000/01:10).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Vissa miljöfrågorFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU3Vissa miljöfrågor (skr. 1999/2000:114).Anf. 199 ():Fru talman! Den svenska miljöpolitiken kan be-skrivas vara i väntans tider. Vi går och väntar på attregeringen ska göra konkreta förslag av de olika stat-liga utredningar som presenterats. Det viska ta ställning till är alla de frågor som fallerutanför dessa väsentliga utredningar, och därför kandagens betänkande tyckas vara något fattigt på idéerför att förbättra miljösituationen i Sverige.Det finns dock ett antal mycket viktiga frågor idetta betänkande som jag vill lyfta fram här i dag.Inledningsvis gäller det de lokala investerings-programmen, de s.k. kretsloppsmiljarderna. De harkritiserats mycket. Inte minst ,, har i en utvärdering av de statliga bidragen tilllokala investeringsprogram konstaterat att det finnsåtskilliga brister, när det gäller både uppnåddaresultat och det sätt på vilket bidragen har administre-rats.I rapporten menar RRV bl.a.- att de förväntade miljöeffekterna har grovt över-skattats,- att kommunerna tycks söka bidrag mest för attmöjligheten finns, snarare än för att lösa mil-jöproblem,- att programmen inte varit anpassade för nytän-kande och innovationer samt- att projektens beräknade sysselsättningseffekterhar överstigit det verkliga utfallet.Det är en ganska tydlig och ganska stark kritik.Vidare konstaterar man att någon bedömning avom bidragen kan tänkas ha konkurrenssnedvridandeeffekter inte har gjorts och att detta riskerar att störaden marknadsdrivna miljöanpassningen samt attMiljödepartementet kommer att behöva avsätta ytter-ligare resurser för att kunna hantera programmen iframtiden.Moderaterna avvisade anslaget till de lokala in-vesteringsprogrammen. Vi befarade att det skulleinnebära ökad byråkrati, snedvriden konkurrens, dyrafelinvesteringar och allmänt slöseri med skattemedel,till en väldigt liten miljönytta. RRV:s rapport visar attvåra farhågor kring de lokala investeringsprogram-men till stor del besannats. Vi anser att stödet tilllokala investeringsprogram ska avskaffas och att bidrag ska beviljas då ansöknings- och uppfölj-ningsrutiner har grundläggande brister.På grund av detta vill jag härmed yrka bifall tillreservationen 1 under mom. 2. Givetvis står vi bakomsamtliga de reservationer som vi har i betänkandet,men för att spara tid yrkar jag bifall endast till dennareservation.Allemansrätten, fru talman, är något som mångauppskattar. Men det finns problem som vi måstehantera. Det finns exempel i där enskildanäringsidkare missbrukar allemansrätten i syfte attkringgå äganderätten. Det bedrivs kommersiell verk-samhet på privat mark utan att den som ägermarken får del av vinsten eller ibland utan dennesmedgivande eller vetskap. Vi har hört talas om raf-ting, dvs. gummibåtsåkning i åar, och det finns ex-empel på kommersiell svamp- och bärplockning m.m.Detta problem måste vi komma åt. Äganderättenoch i detta fall det privata ägandet av mark är denbästa drivkraften för att naturvärden ska skyddas. Detfinns oändligt många duktiga privata förvaltare avmark vars rättigheter och skyldigheter i fråga ommarken borde ökas. undergräver dessa bieffek-ter av allemansrätten dessa markägares möjligheteratt vårda naturen. Det vore lämpligt att regeringenåterkommer till med åtgärder som leder stärkt äganderätt genom att de nämnda näringsid-karna tvingas sluta avtal med markägaren.En tredje fråga, fru talman, som är värd att kom-menteras är det generella strandskyddet.Det är nog svårt att undgå att se att har enmycket lång kust och mängder med sjöar. Ändå han-teras dessa vattendrag som om de vore en bristvara.Det generella strandskyddet leder till att vi politisktbetraktar alla sjöar och hela vår kust som skyddsvärd.Man får inte bebygga i närheten om det inte finnssynnerliga skäl för att göra det. Miljömotivet för dettaär obefintligt.Vi moderater vill vända på perspektivet. Att byg-ga och bo strandnära bör vara generellt tillåtet, ochendast i undantagsfall ska dessa platser vara skyddade- detta endast då stranden anses vara särskiltskyddsvärd. Då kan vi få trovärdighet för miljöargu-menten. Dessutom finns det en äganderättslig dimen-sion av detta. Varför ska vi hindra dem som ägermark i närheten av vatten att bo så att de får se justvatten? Vatten är både rogivande och vackert, och detkänns ologiskt att man inte ska få betrakta det vackrafrån sitt fönster.Den fjärde frågan, fru talman, är handel med ut-släppsrätter, och det är en fråga som jag anser varanågot misshandlad. Det är bra att det inom Rege-ringskansliet arbetas med hur ska kunna drivahandel med utsläppsrätter inom koldioxidområdet påEuropanivå. Men detta räcker inte. Alltför mångatalar om utsläppsrätter som ett sätt för stater att kunnaväxla miljöinvesteringar med andra stater. Detta ärbra i sig.Men när vi moderater talar om handel med ut-släppsrätter talar vi om ett systemskifte inom miljö-politiken. I stället för miljöskatter vill vi skapa ettsystem där man inom ett område, en s.k. miljöbubbla,ser till vad miljön tål. Därefter får aktörer, som före-tag och andra, med marknadsprinciper hantera deutsläppsrättigheter som finns inom området. Statensuppgift är endast att följa upp att ingen bryter motsina gränsnivåer. Detta kan appliceras inte bara påkoldioxidutsläpp utan även på kväve, svavel, kolmo-noxid och andra utsläpp både i vatten och i luft. Detfinns goda exempel att studera såväl i som iStorbritannien. Det är bara att beklaga att regeringeninte verkar ha förstått de stora miljövinster som mankan uppnå genom att införa handel med utsläppsrätterpå riktigt i en bredare mening.Detta, fru talman, är några av de förslag som vihar och som vi tror leder till ett större ansvar för en-skilda individer. Vi återkommer när regeringen vällägger några konkreta förslag i samband med denproposition som jag nämnt. Skillnaden mellan oss ochvänsterblocket är tydlig även i denna fråga. Medan dehar en stor övertro på politiska lösningar med statensom främsta aktör är vår övertygelse att vi måstealltmer blanda in dem som är berörda - alla dem sombor i vårt land. Varje gång enskilda individer tar ökatansvar för sin del av miljön är det oerhört mycketviktigare än varje lag eller varje beslut som tas i Sve-riges riksdag.Anf. 200 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar en miljö-orienterad produktpolitik samt många olika motioneri miljöfrågor som väckts i . Jag ska ta uppnågra av de frågor som behandlas i betänkandet.För en miljöorienterad produktpolitik krävs det enhelhetssyn - en helhetssyn som ser på produktenshela livscykel. Därför är det viktigt att även de viktigaarbetsmiljöaspekterna utöver andra miljö- och hälso-aspekter vägs in i en produkts livscykel.Arbetsmiljöaspekterna har, tyvärr, kommit på un-dantag sett till en produkts livscykel. Vi har alltförmånga produkter med alltför lite information omderas miljöpåverkan. Vi behöver göra ett aktivaremiljöval och ställa miljökrav när vi köper en produkt.Vi behöver utökade miljövarudeklarationer samt ettbättre producentansvar. Därför är det positivt att dettillsätts en särskild utredare för en bred översyn avproducentansvaret.Vi har alla ett ansvar för att förbättra vår miljö.För att vi ska uppnå målet om ett ekologiskt hållbartsamhälle krävs det vilja och engagemang, inte enbartfrån människor som arbetar med miljöfrågor på olikasätt utan även från alla oss andra. Genom det val somvi gör som vardagsmänniskor påverkar vi vår framtidmycket mer än vad många av oss tror. Därför gällerdet att vi gör rätt val när vi konstruerar, tillverkar ochsäljer samt köper och förbrukar.Vad gör vi sedan, när vi har förbrukat produkten?Även här måste vi ha med miljötanken. Återigen ärdet helhetssynen som måste gälla i produktvalet och imiljöarbetet. Producenter, användare och avfallsaktö-rer bör komma närmare varandra. Tanken är att varjeavfallsslag ska behandlas utifrån inneboende egen-skaper och användningsmöjligheter. Även avfall är juen resurs som kan nyttiggöras på olika sätt.Just nu oroas vi av den ökning som sker av för-bränningen av osorterat avfall. Det gäller också denimport av olika typer av mer eller mindre farligt av-fall eller sopor som ständigt ökar på grund av att detär ekonomiskt fördelaktigt att förbränna sopor i Sve-rige.Ekonomiska styrmedel måste till för att styra av-fallsströmmarna i en hållbar utveckling. Därför är detangeläget att följa upp och utvärdera avfallsbeskatt-ningens styreffekt. En fråga som då bör aktualiserasär om skattebasen bör utvidgas till att omfatta ävenförbränning av avfall.Vi vill förstärka miljöansvar.Av instruktionen till framgår att deska göra avvägningar som är betingade av hänsyn tillkostnader och konsekvenser för näringslivet. Givetvismåste den typen av avvägningar göras men frågan ärvem som ska göra det. Jag frågar mig om risken finnsatt verkningsfulla förslag till lösningar av mil-jöproblemen läggs i byrålådan därför att de kostar förmycket. Sådant som leder till en långsiktigt hållbarutveckling borde vara överordnat annat som åläggs väga in i sina beslut.Naturvårdsverket behövs som en oförfalskad röstsom utgår från naturvetenskapliga fakta. Verket har,och ska ha, en strategisk roll i det pågående miljö-målsarbetet. Därför behöver dess uppgift renodlas.Att vi behöver gå från ord till handling i miljöfrå-gorna visar inte minst de översvämningar som även vii har drabbats av under den senaste tiden.Detta stämmer kanske till eftertanke hos en del.De stater som deltog i FN:s miljö- och ut-vecklingskonferens i förpliktade sig,genom att ansluta sig till , att verka för enövergång till en ekonomisk utveckling som är fören-lig med de spelregler som finns för upprätthållandetav liv på jorden. underströk behovetav en mer rättvis fördelning av jordens resurser. Fort-farande, efteråt, lever en stor andel av våramedmänniskor i yttersta armod. ägnar sigen stor andel av västvärldens politiker åt att sjungaöverkonsumtionens lov.Det är angeläget att uppfyller sina inter-nationella förpliktelser. Vi behöver få verkningsfullaagendor. Där kan miljömålsarbetet vara ett led i ar-betet med att skapa ett handlingsprogram för dettjugoförsta århundradet - en nationell Agenda 21.Men vi behöver även regionala sådana agendor.Enligt konventionen om biologisk mångfald skavi arbeta för att det ska finnas livskraftiga stammar avolika slag. lyfter jag gärna fram den i de tvånordligaste länen havsvandrande öringen, som tyvärrnästan är utrotningshotad. För att stärka stammen avhavsöring krävs det kraftfulla åtgärder.Kalhyggen, dikningar och avverkningar längsvattendragen är några av de saker som har negativtpåverkat, och påverkar, reproduktion och uppväxtom-råden. För att skydda havsöringsstammen borde enfångstkvot införas.I lagstiftningen borde man införa en regel om attden som orsakar sådan fiskdöd att allmänna intressenskadas ska ersätta skadan. Eventuella böter borde dåtillfalla fiskevården.I detta betänkande har en reservationsom går ut på att älska att äga genom att stänga uteallmänheten från stränder, såvida stränderna inte ärsärskilt skyddsvärda. Vad betyder begreppet särskiltskyddsvärda för ?Fru talman! Vi i har valt att i dethär betänkandet inte reservera oss till förmån förmotionsyrkanden som berör miljö-respektive klimat-mål eftersom det snart kommer att läggas fram propo-sitioner i dessa frågor. I stället redovisar vi i ett sär-skilt yttrande vår inställning i några specifika frågorsom behandlas i betänkandet.Slutligen yrkar jag bifall till reservationerna 12samt 27.Anf. 201 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlargrundas på en skrivelse om en strategi för miljöori-enterad produktpolitik och på 250 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden . Det gör att ämnet spretar. Betänkandet omfattarmånga områden, från makrokosmos till mikrokos-mos.Just nu pågår en konferens i . Vi hoppas allaatt en överenskommelse där kan träffas angåenderegleringen av koldioxidutsläppen.Här hemma i pågår översvämningar, medstora påfrestningar för det civila. Om växthuseffektenbidrar eller om det enbart är fråga om variationer i detvanliga klimatet tvistar vetenskapen om. Långa ob-servationsperioder behövs för att veta. Men när vi vetkan det vara för sent att göra något. Blotta misstankenföranleder oss därför att vidta åtgärder.Förra veckan fick ur kungenshand motta pris för sitt miljöarbete. Man har redananvänt sig av miljömålen och försökt bryta ned målenpå lokal nivå. Basen i det här arbetet är det lokalaAgenda 21-arbetet. Där finns vilja och engagemang.Ur global synvinkel betyder koldixidutsläppalls ingenting. Men för att få en global effekt krävsdet att många människor över hela vår jord gör det-samma. Det förutsätter att många har vilja och enga-gemang att påverka sin livsstil.Kristdemokraterna har tidigare kritiserat de lokalainvesteringsprogrammen - som vi hörde av tidigaretalare här. Vi menar att dessa program tar pengar frånordinarie miljöarbete och att programmen inte harhaft någon träffsäker miljöeffekt. I en del fall har defaktiskt haft motsatt effekt. En del av projekten skullei alla fall ha kommit till stånd. Detta har också anmärkt på, som vi också tidigare härhörde om. Sysselsättningseffekten torde därför varamindre än den som regeringen uppger. Efter de häranmärkningarna från RRV har regeringen gjort någrajusteringar.Vi kristdemokrater har i stället velat satsa på detlokala arbetet med . Vi har länge krävt etthandlingsprogram för våra svenska koldioxidutsläpp.Varken energisektorn eller transportsektorn får tillå-tas ökade utsläpp. Ändå ökar utsläp-pen av koldioxid. Till råga på allt vet vi inte hur storautsläppen är eftersom beräkningarna har visat sig varafelaktiga. Det handlar om utfasning av fossilbränslensåväl i energiproduktionen som inom transportsek-torn, begränsningar av metanavgång, åtgärder för attöka kolbindningen samt återvinning och, om möjligt,lagring av koldioxid.Jag yrkar bifall till reservation 6. Där pekar vi påvissa effekter av vid skogsbruk.Skogsvårdslagen - där miljö- och produktionsmåljämställs - bygger på förvaltarskapstanken, ansvaretgentemot kommande generationer. Lagen ska geskydd åt den biologiska mångfalden i skogen, samti-digt som virkesförsörjningen ska vara säkrad för densvenska skogsindustrin.Lagen har bara gällt . Det är iskogens omloppstid för att vi ska kunna bedömaeffekten.Miljöbalkens regler förefaller oss dåligt anpassadetill skogs- och lantbrukets förutsättningar. Oklarheteri balken kan drabba skogsbruket hårt till nackdel förskogsvården och därmed också för svensk ekonomi.Exempelvis gäller för en skogsägare, som gör enavverkningsanmälan, att denna anmälan kan kommaatt prövas av två myndigheter utifrån skilda lagar medolika effekter. Jag tänker då på det s.k. Norafallet, därmiljö- och hälsoskyddsförvaltningen bedömdeskogsavverkning som miljöfarlig verksamhet somman stoppade.Vi utgår från att det här tas upp av den parlamen-tariska kommitté som ser över miljöbalkenVi är glada att regeringen har börjat arbeta medvårt gamla motionskrav på en miljöjusterad nettona-tionalprodukt. behöver ett instrument som påett samlat sätt mäter ekonomi- och miljöutvecklingen.De svenska miljöräkenskaperna har alltså nu på-börjats, i enlighet med vad vi har motionerat om för-ut.En sådan här miljöjusterad nettonationalprodukttar hänsyn till förändringen av kapital i form av vårtnaturkapital som skog, fisk m.m. men beaktar ocksådet kapital som människan skapar. Vi avser att följafrågan även i fortsättningen, men är glada för attarbetet har påbörjats.Jag ber att få sluta mitt anförande med att påpekaatt jag alltså yrkar bifall till reservation 6.Anf. 202 ():Fru talman! Grunden för det här betänkandet ärsom sagt regeringens skrivelse om en miljöorienteradproduktpolitik. Jag tycker att det är symptomatiskt förden socialdemokratiska majoriteten att det är skrivel-ser som man levererar till , men ytterligt fåpropositioner. Att i skrivelser berätta vad man even-tuellt har gjort och eventuellt kommer att göra kallarjag knappast för handlingskraft. vet vi, ochär säkert helt överens om, att det är handling sombehövs för att värna och skydda vår miljö.Därtill kan sägas att dagens debatt är, och kommeratt bli, fragmenterad då det i detta betänkande är storastycken av rena avslag.Jag tycker att det är litet synd eftersom det i be-tänkandet borde finnas plats för att på ett seriöst sättdiskutera viktiga frågor som förtjänar att debatterasoch diskuteras och, framför allt, fattas beslut kring.Men så är icke fallet i detta fall.För övrigt kan man konstatera att det inte bara ärdagens debatt som är fragmenterad. Regeringensmiljöpolitik i sig är ju det i stora stycken.Bristen på sammanhållen strategi i det här sam-manhanget är tydlig från regeringens sida. Man lever-erar skrivelser, som sagt, och man petar litet här ochdär. Det sammanhållna greppet saknas. Det måste bliändring på det här, fru talman, om man menar allvarmed talet om ett ekologiskt hållbart samhälle.Fru talman! Både i skrivelsen och i betänkandethar man missat en mycket avgörande grundpelare imiljöarbetet, enligt min uppfattning. Vad jag avser ärfunktionstänkandet. Funktionstänkandet är ett sätt attverkligen ta ett helhetsgrepp på miljöpolitiken. Detklarar regeringen inte av.I skrivelsen efterlyser regeringen däremot helhets-syn på miljöpolitiken. Trots detta uteblev funktions-tänkandet i stort sett helt och hållet i den skrivelse videbatterar.Två meningar om funktionsförsäljning var allt re-geringen orkade med i en skrivelse som handlar omett område där funktion i allra högsta grad är det somska vara utgångspunkten.Lika illa är det för övrigt i andra dokument frånregeringens sida.Tyvärr måste jag också konstatera att inte hellerutskottet har klarat av att tänka i funktioner. Utskot-tets avslag på yrkande i denna del ärklent utformat, minst sagt, mycket klent utformat. Jagvill med anledning härav yrka bifall till min reserva-tion nr 2.Fru talman! Att skapa ett ekologiskt, ekonomisktoch uthålligt samhälle är en stor utmaning. Tyvärrverkar det som om regeringens och samarbetspartier-nas väg till kretsloppssamhället går genom de lokalainvesteringsprogrammen. Det är en uppfattning somjag och inte delar. De lokala investe-ringsprogrammen har liten miljönytta i relation till desatsade medlen. Bland annat har ju detta påpekats avRiksrevisionsverket som konstaterat att miljönyttan iprogrammen har överskattats.De lokala investeringsprogrammen verkar mest haanvänts av regeringen för arbetsmarknadspolitiskasyften. Att klä arbetsmarknadsprojekt i grön skrudgynnar inte miljön.Centerpartiets uppfattning är emellertid att in-gångna avtal ska fullföljas, medan programmet iövrigt bör avslutas. Medlen kan användas på ett förmiljön betydligt effektivare sätt. Ett betydligt bättresätt är att satsa de här pengarna på t.ex. miljöexportsom föreslås i den offentliga utredning som har tagit fram.Där skulle vi med de här pengarna kunna säker-ställa ett jämnt flöde av miljöanpassade företag, lös-ningar och teknologier som kommer fram, menmånga gånger alltför sent och alltför sällan.Fru talman! Så över till allemansrätten. Allemans-rätten är en viktig resurs som vi ska och bör värna.Jag tror att allemansrätten i mångt och mycket bidra-git till att vi svenskar tillhör de mest miljömedvetnamänniskorna i världen. För att allemansrätten skavärnas är det av största vikt att den inte missbrukas.Missbruk riskerar att undergräva allemansrätten, ochdet är just den utvecklingen vi inte vill se. Kommersi-ell verksamhet sker utan att fastighetsägarebehöver informeras eller rådfrågas. Enligt mitt för-menande är detta inte någon riktig ordning. Det ärrimligt att lagstiftningen ändras så att kommersielltanordnade verksamheter på annans mark inte får skeutan markägarens tillåtelse.Det är en viktig åtgärd för att värna allemansrät-ten, både . Jag beklagar att ut-skottsmajoriteten inte har insett detta.Strandskyddet tillämpas generellt i landet,på ett mycket trubbigt sätt, tycker jag. Det kan intevara rimligt att regler som behövs för att skydda om-råden där besökstrycket är hårt, som det är i t.ex., utgör mall för hela landet. Itätortsnära områden och områden med hårt be-sökstryck är ett starkt och hårt strandskydd motiverat.Samtidigt vet vi att det finns jätteområden i vårt landdär en uppluckring av strandskyddet är till fördel förden befolkning som bor i området och ger möjlighetertill en positiv utveckling i den bygd som kan komma ifråga utan att uppluckringen utgör ett hinder för t.ex.det rörliga friluftslivet.Lagstiftningen rörande strandskydd bör förändrasså att den ger möjlighet till lokal anpassning. Dennaanpassning bör kunna utövas av kommunerna i sam-band med att man upprättar sina kommunala över-siktsplaner, självklart efter samråd med centralamyndigheter, som ju de här översiktsplanerna upp-rättas i.Att även vill förändra strandskyddetvälkomnar jag. Jag blir dock fundersam, fru talman,kring den modell som vill använda.Den står enligt mitt förmenande i motsats till detkommunala självstyret, ett självstyre iretoriken men inte alltid i praktiken är bra på attskydda. En förklaring av hur tänker ireservation 8 vore på sin plats.I reservation 9 står vi i bakom detkommunala självstyret som strandskyddetsgenerella karaktär förändras. Det är en bra ordning,tycker jag. Jag vill därmed, fru talman, yrka bifall tillreservation 9.Anf. 203 ():Fru talman! ringde mig en miljöen-gagerad person som pratade klimatfrågor och ville attjag skulle motionera. Jag kunde då berätta att jag hargjort det. Men när det visade sig att han hade syn-punkter som faktiskt kunde resultera i ytterligare enmotion var jag tvungen att säga att jag inte kan mo-tionera . Möjligen kan jag göra det omoch när regeringen lägger fram sin proposition ommiljömålen vid årsskiftet.Eftersom den propositionen kommer avfärdas nude flesta av de 250 motionsyrkandena i det betänkan-de vi nu har att behandla. Det är kanske nödvändigt.Men det är en ordning som inte är acceptabel. Vi iden borgerliga vänstern har ett stort antal yrkandensom vi kommer att upprepa när vi kommer att be-handla miljömålen.Jag vill nu kommentera, fru talman, några av desocialliberala miljöhjärtefrågorna. I varje miljödebattsägs från i stort sett alla partier att klimatfrågan ärakut och kräver snara och radikala politiska beslut.Som en viktig åtgärd ser vi beslutet om en minimini-vå på koldioxidutsläpp inom EU. Våra utsläpp avväxthusgaser måste, enligt vår mening, minska med4 % till 2010. För att nå dit krävs mer kunskap hosbåde företag och enskilda människor.