prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — Vården ochrehabiliteringen måste ha bättre kunskap om skillna-der mellan manliga och kvinnliga alkoholister så attvård och behandling kan anpassas till kvinnors behov.Andelen kvinnor som fick vårdinsatser inom soci-altjänstens individ- och familjeomsorg hade den 1november 1998 ökat till . Totalt för öppenvårdenvar kvinnornas andel också . Den var något lägreför institutionsvården, . För institutionsvårdenvar kvinnornas andel högst för de tvångsvårdade,, och för de frivilligt vårdade. Detär en enorm ökning jämfört med mitten av 60-talet,då man räknade med en kvinnlig alkoholist på 23manliga.Kvinnor med missbruksproblem blir dessutomofta utsatta för våld.Jag blev förvånad då jag från CAN-biblioteketfick låna den litteratur som samlats om forskningkring kvinnor och alkohol och fann att en mycketliten del bestod av svensk forskning. Eftersom Sveri-ge i många sammanhang ses som ett föregångslandvad gäller alkoholpolitik är detta ännu mer förvånan-de. Vi skulle helt enkelt sakna underlag om vi villelyfta fram denna fråga som viktig under Sverigesordförandeskap i EU. Och det är egentligen denna typav frågor vi bör lyfta under ordförandeskapet. Jag villdärför fråga socialministern om praktiska förberedel-ser pågår inför ordförandeskapet i EU med tanke påalkoholområdet.Sedan vill jag peka på att iStockholm möter alltmer drogmissbrukande flickor.Under 1998 hade kontakt med sam-manlagt 1 251 unga från . Den yngstavar bara . De flesta tonåringar, 702stycken, kom till mottagningen efter att ha druckitstora mängder alkohol. Av materialet framgår attflickors missbruk närmar sig pojkars.Vad som är ord eller ej i boken vet jag inte. Där framhålls dock folkhäl-san som ett viktigt perspektiv på alkoholdrickandet. Idelbetänkandet av Nationella folkhälsokommitténHälsa på lika villkor menar man också att den totalagenomsnittliga alkoholkonsumtionen bör minska med25 %, 100-procentig alkohol perperson. Här påvisas också att dödligheten ökat förkvinnorna bland tjänstemännen och minskat någotbland arbetare jämfört med hur situationen var på 80-talet.När det gäller dödlighet i alkoholism, alkoholpsy-kos och alkoholförgiftning har de kvinnliga arbetarnafortfarande en högre dödlighet än samtliga tjänste-mannagrupper. Detta gäller särskilt jämfört medtjänstemän på mellannivå men även jämfört med dempå högre nivå. De kvinnliga företagarna intar en sär-ställning med en betydligt högre risknivå än andraförvärvsarbetande kvinnor. Dödligheten är allra högstbland icke yrkesverksamma kvinnor.Kvinnor och män påverkas olika, fysiskt sett, avkonsumtion av alkoholdrycker. Detta har i storutsträckning förbisetts av alkoholforskare och av demsom ska syssla med information kring alkoholfrågor.Anf. 35 Socialminister ():Fru talman! Ett av de mer dystra resultaten av denökade jämställdheten tycks vara att vi blir mer jäm-ställda också när det gäller hållningen till droger. Vikan på tobakens område konstatera att unga flickorbörjar röka i tidig ålder och att detta är en utvecklingsom går på tvärs mot vad som gäller för befolkningeni övrigt. Också när det gäller attityderna till alkoholoch därav följande missbruksproblem tycks proble-met växa bland kvinnor.Detta uppmärksammas dock - det är ett viktigtpåpekande - t.ex. i det program som jag redan harredovisat när det gäller det nya centrumet för alkohol-och narkotikaforskning, där just problemet med kvin-nor och alkohol kommer att uppmärksammas. Detuppmärksammas också när det gäller den allmännaupplysningsverksamheten. Väldigt mycket av denna,inte bara när det gäller alkohol utan också när detgäller tobak och andra droger, har sin udd riktad motkvinnor, helt enkelt för att visa vilka risker som fak-tiskt finns.Det är säkert så att man också ska lägga in ettkönsperspektiv när det gäller att utveckla informa-tionsmetoder och att få en bättre kommunikation. Jagtror att informationen fungerar olika - man är mereller mindre mottaglig för informationen, och manarbetar i olika miljöer.Det är viktigt att vi inser att kvinnor-nas ökade alkoholkonsumtion är ett växande problemoch att den ökar mer än vad den gör för männen. Jagär övertygad om att detta är en drivkraft såväl bakomden ökade forskningen som bakom de initiativ somtas när det gäller att upplysa om alkoholens skade-verkningar.Anf. 36 ():Fru talman! Jag ska nöja mig med detta anföran-de, eftersom jag förstår att fler interpellanter väntar.Jag har försökt att följa t.ex. frånGöteborg, som arbetar med ett longitudinellt forsk-ningsprojekt om kvinnors alkoholvanor och alkohol-problem enligt speciella teorier som har utvecklatsjust kring kvinnors alkoholmissbruk. Det är väldigtbra med sådana här långsiktiga uppföljningar. Fakto-rer som här betonas mer för kvinnor än män är bety-delsen av partnern och familjen, uppkomst och upp-lösning av högkonsumtion och missbruk, skilda ärft-lighetsmönster, betydelsen av gynekologiska pro-blem, sexualitet, sexuella övergrepp, psykiatriskastörningar samt arbete i miljö dominerad av det andrakönet. Det finns väldigt många olika saker som på-verkar det här.Det finns också en studie i av en läkare,, som visar att klasskillnaderna slårigenom tydligare bland kvinnorna än bland männen.Alkoholforskaren har kommitfram till att ökad utbildning hos kvinnor ger högrekonsumtion och större andel högkonsumenter. Detborde ju egentligen vara tvärtom, eftersom informa-tionskampanjer mest påverkar de högutbildade. Menforskningen är inte färdig.Karin visar att medan mänfår problem genom sin alkoholkonsumtion anseskvinnor självmedicinera tillstånd som ångest, oro ochdepressivitet med alkohol. Det är kanske detta attkvinnorna inte söker hjälp på samma sätt utan försö-ker lösa problemen själva som gör att man inte harforskat så mycket.Folkhälsokommittén har arbetat med fråganoch ställt upp sju mål och strategier. Jag skulle viljafråga socialministern om han ställer sig bakom dessasju mål och tänker därför läsa upp dem. att alkoholkonsumtionen ska minska,2. en höjd debutålder för alkoholkonsumtion medsyftet att uppnå en alkoholfri uppväxt,3. att alkoholrelaterade skador ska minska, särskilti de grupper som har en omfattande konsumtionav alkoholdrycker och som lever i enutsatt social situation,4. att informera och sprida kunskap om alkoholensmedicinska och sociala skadeverkningar i olikaskeden i livet,5. ett reducerat berusningsdrickande,6. punktnykterhet i samband med graviditet, i väg-och sjötrafik, på arbetet samt i idrotts- och mo-tionssammanhang,7. reducerad tillgång till svartsprit.Jag vet att socialministern ställer sig bakom detmålet plus att ytterligare forskning ska göras, och jagkänner därför att denna debatt har varit meningsfull.Anf. 37 Socialminister ():Fru talman! Jag kan ge ett mycket kort svar, där-för att just dessa sju mål har varit vägledande när detgäller den alkoholpolitiska propositionen. Det är justden hållningen som ska prägla alkoholpolitiken fram-över. Och det är intressant därför att den bygger justpå en strävan att acceptera förekomsten av alkoholmen attackera missbruket, se till att vi blir medvetnaom skadeverkningarna, se till att vi skapar alkoholfriamiljöer, att vi höjer debutåldern, att vi ser till att upp-växten blir alkoholfri, osv. Det är en klok beskrivningav svensk alkoholpolitik. Jag ställer mig bakom den.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellationerna 1999/2000:116och 156 om SmittskyddsinstitutetAnf. 38 Socialminister ():Fru talman! och i två interpellationer frågat mig om jag har föravsikt att vidta sådana åtgärder att beredskapmot spridningen av smittsamma sjukdomar kan vid-makthållas.I jämförelse med många andra länder är läget iSverige gott beträffande flertalet av de allvarligasmittsamma sjukdomarna. Positiva förändringar harägt rum genom olika åtgärder som medfört en mar-kant minskning av antalet smittsamma sjukdomar. Ettflertal av de samhällsfarliga sjukdomarna, t.ex. poliooch difteri, har före-kommit endast som något enstaka fall. Vidare harantalet anmälda fall av hivinfektion hållit sig på enrelativt nivå . En jämförelsemellan de nordiska länderna visar även att den all-männa smittskyddssituationen i , ,och ser relativt likartad ut.Trots den generellt sett höga nivån på smittskyd-det i har nya problem tillkommit . Ett sådant problem är före-komsten av antibiotikaresistenta bakterier. Vidare ärSverige mer utsatt för smittsamma sjukdomargenom det ökade utbytet med omvärlden. För att detska finns en beredskap för att möta dessa nya infek-tionsproblem och för att vidmakthålla försvaret för dekända sjukdomsalstrarna är det, enligt min mening,nödvändigt att bibehålla en hög nivå på smittskyddet iSverige.1996 års presenterade imars 1999 sitt slutbetänkande som bl.a. innehåller enutvärdering av det svenska smittskyddet med tonviktpå smittskyddslagen och övriga författningar som hörtill smittskyddet. Betänkandet har remiss-behandlats, och regeringen avser att återkomma meden proposition i frågan under detta år.Smittskyddsinstitutet har som central förvaltning-smyndighet inom smittskyddet till uppgift att bl.a.bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smitt-samma sjukdomar bland människor nationellt ochinternationellt och aktivt medverka till att skyddetmot sådana sjukdomar upprätthålls och förstärks.Ansvaret för att vidta behövliga smittskyddsåtgärdervilar emellertid enligt smittskyddslagen på landsting-en och de smittskyddsläkare som ska finnas samt påmiljö- och hälsoskyddsnämnderna i kommunerna.Frågan om resursbehov förår 2000 aktualiserades i samband med att myndighe-ten inkom med ett budgetunderlagför . Mot bakgrund av de resurs-behov som då framkom föreslog regeringen i budget-propositionen för att Smittskyddsin-stitutet skulle få en ramförstärkning motsvarande 15miljoner kronor.Den första prognos för utfallet som pre-senterades av indi-kerade ett underskott i verksamheten på 8,5miljoner kronor. Regeringen har därefter fört en kon-tinuerlig dialog med om utfalletför . Mot bakgrund av det väntade underskottetför 1999 föreslog regeringen på tilläggsbudget 2 attSmittskyddsinstitutet skulle tilldelas ytterligare 5miljoner kronor för att täcka extraordinä-ra kostnader i samband med flytten till område. Regeringen har dessutom beslutatatt höja myndighetens anslagskredit till för attklara verksamheten under 1999.Smittskyddsinstitutet har vidtagit enrad åtgärder för att myndighetens ekonomi ska kom-ma i balans. Bl.a. har en verksamhetsöversyn genom-förts i syfte att ta fram nödvändiga prioriteringar införplaneringen av verksamheten under år 2000.I syfte att få en samlad genomlysning av situation har regeringen gett myn-digheten i uppdrag att i årredovisa vilka åtgärder som fordras för att myndig-hetens ekonomi ska komma i balans samt att analyse-ra vilka konsekvenser dessa åtgärder får för verksam-heten. I uppdraget ingår även att redovisa vilka åtgär-der som myndigheten har vidtagit eller avser att vidtaför att utveckla kostnads- och intäktskontrollen samtstyrningen av verksamheten.Mot bakgrund av den uppkomna ekonomiska si-tuationen inkom i november1999 med en hemställan om extra anslag 2000 på för att verk-samheten ska kunna upprätthållas nivå.Regeringen har gjort bedömningen att det inte ärmöjligt att ta ställning till denna hemställan förränSmittskyddsinstitutet har redovisat sitt uppdrag den15 februari 2000.Sammanfattningsvis vill jag framhålla att det ärmycket angeläget att försvaret mot de kända smitt-samma sjukdomarna vidmakthålls och att det finns enberedskap för att möta nya infektionsproblem. I dettasammanhang kommer den tidigare nämnda proposi-tionen om smittskydd att utgöra ett viktigt bidrag. Närdet gäller situation kan jag integöra en bedömning i den frågan förrän har redovisat sitt uppdrag.Anf. 39 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för interpellations-svaret. I svaret säger socialministern att han anser attdet är nödvändigt att bibehålla en hög nivå på smitt-skyddet i . Det anser även jag, och det är detsom är anledningen till interpellationen.Smittskyddsinstitutet är ju i en be-kymmersam situation som också oroar personalen,både när det gäller deras egen situation och när detgäller institutets framtid. Regeringen har ju tillskjutitmedel , och det senaste tillskottet var iform av en kredit. Problemet är ju nu i första handekonomiskt. Men osäkerheten innebärju också att det finns risk att kompetens försvinner.De anställda vid har en sådankompetens att det inte är något större problem fördem att få andra arbeten.Det är riktigt som socialministern säger att Sveri-ge i jämförelse med många andra länder har ett gottläge beträffande flertalet av de allvarliga smittsammasjukdomarna. Men vet vi inte vad som kankomma. Situationen kan faktiskt jämföras med för-svarets. Hotbilden kan förändras, och då måste detfinnas beredskap för att möta det nya hotet. Tuber-kulosen och antibiotikaresistenta bakterier är sådanahot. Även det utökade utbytet med omvärlden ger ossnya problem.Tuberkulosen som ansågs somutrotad i sprider sig i hela världen, inte minstoroande är de totalresistenta tuberkulosbakteriernasom nu bl.a. uppträder i . WHO har i de-cember gått ut med en uppmaning till med-lemsstaterna om att öka tuberkuloskontrollen och attsäkerställa att nationella resurser finns för att stoppautbredningen. Det behövs enligt WHO också ett in-ternationellt samarbete.Nu ska ju till den 15 februariredovisa vilka åtgärder som fordras för att myndig-hetens ekonomi ska komma i balans och även analy-sera vilka konsekvenser som dessa åtgärder får förverksamheten. Det är bra. Men det behövs också enlångsiktig plan om avsikten är att säkerställa att Sve-rige även ska ha en väl fungerande smitt-skyddsverksamhet och kanske också återta positionensom föregångsland på smittskyddsområdet som mantidigare har haft.Socialministern hänvisar till den proposition somska komma , men beslut kommer ju inte attfattas i . De beslut som fattaskan ju också påverka verksam-het. Jag tänker bl.a. på överföringen av utredningarnatill kommunerna där kompetensen inte finns,men där man kanske behöver ett stort stöd från , åtminstone i inledningsskedet.Därför vill jag avslutningsvis fråga socialminis-tern om han är beredd att efter det att Smittskyddsin-stitutet har kommit in med sin redovisning och harhaft möjlighet att titta på den kan komma med nå-gonting som gör att man kan börja planera vidare såatt arbetsron på kan återställas.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill också tacka statsrådet för sva-ret. Vi tycks ju dela uppfattningen att det är nödvän-digt att bibehålla en hög nivå på smittskyddet, och detgläder mig. Vi är också överens om att läget i Sverigefortfarande är relativt gott men också om att nya hothar uppkommit. Jag tror att statsrådet delar min upp-fattning att behöver ett smittskyddsinstitutmed både en nationell och en internationell överblickoch med kapacitet att delta i det internationella sam-arbetet.Fru talman! Det märkliga är ju att avrustningen avjust denna förmåga har fått pågå när vi vet att pro-blemen är i växande , precissom statsrådet sade.Hiv, ebola, marburg, rotavirus, legionella, hanta-virus och hepatit E, F och G är nyupptäckta smittor-ganismer. Bara har 30 nya virus upp-täckts, och vi kan räkna med många fler nya upp-täckter. Prionerna hade ingen förutsett. Sådana häröverraskningar som vi inte alls kan tänka oss kanalltså dyka upp när som helst. Även "gamla goding-ar" som kolera dyker upp i en ny aggressiv form somär hotande.Många forskare liksom WHO och Centers for Di-sease Control har vid ingången till det nya årtu-sendet uppfattningen att både nya och gamla infek-tionssjukdomar kommer att vara de för framtidenabsolut svåraste hälsproblemen.Betydelse har också att resandet ökar. Specielltmedför den ökande andelen invandrare som besökersina gamla hemländer risker att infektioner följer medtill som objudna gäster. Det är nämligenvanligt att man inte besöker vaccinationscentralerföre resan, utan man åker hem ovaccinerad och tänkerinte på att man nu lever under andra förhållanden. Detgör att det finns en stor risk för ett utbyte genomresande till hemländer.Det kan inte vara klokt att rusta ned vårt smitt-skydd när problemen väntas öka - inte minska. har naturligtvis rätt i att ansvaret för behövligasmittskyddsåtgärder vilar på landstingen och smitt-skyddsläkarna, liksom på kommunerna. Men dessakan inte ta ansvar för det ovana och för det överras-kande och kanske helt nya.Sverige har ca 35 bakteriologiska och virologiskalaboratorier. Vart och ett av dessa kan inte bygga uppkompetens för diagnostik av samtliga smittämnen.Det skulle bli fullständigt ohanterbart ekonomiskt ochdet skulle bli mycket värre än det är därför attdet vore så oekonomiskt.Fåtalsdiagnostik måste koncentreras och lands-tingslaboratorierna måste utföra rutindiagnostiken. Enav Smittskyddsinstitutets huvuduppgifter är att varaett referenslaboratorium dit övriga laboratorier kanvända sig. Minskar man resurserna för det kan maninte stödja landstingslaboratorierna och smitt-skyddsläkarna i den uppgift som de enligt lag är an-svariga för. Man har helt enkelt sänkt garden. Det kaninte vara klokt att sänka garden när problemen ökar,utan man bör väl hålla garden uppe.Nu sägs det att det skulle kosta runt 25 miljoneratt uppfylla dagens krav på smittskydd; detta enligtden konsekvensutredning som Smittskyddsinstitutetspersonalorganisationer har gjort. Institutets ledninghar begärt 15 miljoner. Det kan i och för sig inteanses vara stora pengar med tanke på konsekvensernaom skyddet fallerar men det är naturligtvis viktigt utreder ordentligt.Med tanke på vikten av att behålla kompetent per-sonal tycker jag att det är bråttom med besked; detgår inte att vänta. En bra signal , fru talman, vorekanske att här klart säga att det, även om statsrådetinte kan ta ställning till de exakta åtgärderna innandet uppdrag som institutet fått har redovisats, är stats-rådets alldeles klara avsikt att tillförsäkra ettsmittskydd som kan möta nya problem som vi ställsinför och att göra det möjligt att delta i det internatio-nella samarbetet så att vi inte får tacka nej till väsent-liga uppgifter för allas vår säkerhet. Kan statsrådet geen deklaration av den arten?Anf. 41 ():Fru talman och socialministern! Jag delar KerstinHeinemanns och oro över den situationsom har hamnat i.Smittskyddsinstitutet har en mycket stor betydelseför det förebyggande arbetet. Det är just på det före-byggande arbetet som vi kanske måste satsa mer iframtiden. De måste därför tillförsäkras sådana resur-ser att de kan utföra ett bra arbete och behålla viktigoch kompetent personal.Efter kontakter vet jag att de är tacksamma för attdet händer något i frågan - för att de fått sin anslags-kredit höjd till och för att regeringen lovat attåterkomma med besked om eventuellt ytterligareresurser till verksamheten. Men de tycker att det äroroande att det sker först i februari.Vad som behövs är ett tydligt budskap från so-cialministern så att de vet att deras verksamhet inteåderlåts. De behöver få ett besked så att de kan lugnaned sig - de är rätt oroliga just nu - och så att det vetatt personalen kan vara kvar.Oron vid är motiverad efter-som eftertraktad personal redan lämnat verksamhetenför andra arbeten. Risken är uppenbar att ytterligarepersonal flyr om beskeden inteär tillräckligt tydliga.Kan socialministern ge några tydliga ochlugnande besked?Anf. 42 Socialminister ():Fru talman! Som svar på fråga kanjag säga att regeringen naturligtvis kommer att se tillatt vi har ett fungerande smittskydd som lever upp tillde krav som gäller både nationellt och internationellt.Problemet är emellertid följande - detta gör oss iregeringen och faktiskt alla som sitter i litekonfunderade.I sitt anslagsäskande begärde . Man måsteutgå från att det var en beräkning av vad som faktisktbehövs för att hålla ett fungerande smittskydd. Ävenom jag antar att ledningen för Smittskyddsinstitutetallmänt vet vilka krav som ställs på statliga institutio-ner är det rimligt att tro att man menade att manskulle kunna hålla en verksamhet som kunde klara dekrav som riksdag och regering ställer.I budgetpropositionen tilldelades Smittskyddsin-stitutet mer . Samman-taget fick man alltså . Skillnadenmellan de begärda 129,7 miljonerna och de 125 mil-jonerna var att regeringen sade nej till en del ambi-tionshöjningar som hade redovisats. Dessutom ansåginte regeringen att man kunde ställa upp på detta nu.Det motsvarade . I praktiken inne-bär det att i förhållande till vad man faktiskt begärde,och fick, var skillnaden . Detta ärsituationen.Senare anmälde - från led-ningens sida - att man i själva verket behöver 15miljoner kronor mer än det som anslagits för att klaraverksamheten . Personalen gör bedöm-ningen att det behövs . Vi har tittatlite grann på personalens ansökan. Det finns ett ochannat uppenbart fel i beräkningen men det är tydligtatt olika bedömningar görs.Som framhåller är det, apropå beloppför statliga myndigheter, inte så stora belopp som dethandlar om. Problemet är helt enkelt att vi har haft atthantera skilda bedömningar och framför allt attSmittskyddsinstitutets ledning gjorde en annan be-dömning än man gjorde förra våren.Enda möjligheten för oss att hantera frågan är attbe att med hjälp av gå igenom verksamheten och talaom på vilket sätt vi ska försäkra oss om att få tydliga-re, bättre, underlag för våra bedömningar. Det kan juvara så att man gjorde felaktiga bedöm-ningar eller att man var för optimistisk om vissa sakernär det gäller kostnadsutveckling eller intäkter -uppfattningar som man senare har tvingats revidera.Oavsett vilket så är det ett krav som vi har frånregeringens sida och som rimligtvis måste stödjas avriksdagen att vi får ett fungerande underlag för vårabedömningar av medlen till våra statliga institutioner.Jag vill inte ta ställning till var felet ligger ellerhur det kan förklaras att man gör en så skild bedöm-ning, utan vi väntar tills vi får materialet den15 februari. Det är trots allt bara något mer än tvåveckor till dess. Däremot kan jag svaraatt vår uppfattning naturligtvis är att vi ska se till attvi har ett smittskydd som fungerar och att vi måstefatta de beslut som krävs för att också i det avseendetlugna personalen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att socialmi-nistern här gör klart att vi ska ha ett fungerande smitt-skydd. Jag har full förståelse för att man måste tittaigenom vad det är som är orsaken till att man inte harklarat ekonomin och behöver tillskott. Samtidigtmåste man verkligen se över vad det är som vi skasyssla med.Jag kan gott vänta tills utredningen är klar ochman på departementet har tittat på detta. Men detskulle vara väldigt bra med vissa signaler så snartsom möjligt efter det, så att man på Smittskyddsin-stitutet slipper vänta ytterligare ungefär innanman vet hur det ska se ut i framtiden.Anf. 44 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra att so-cialministern tar tag i problemet. Det finns självklartmånga orsaker till ökade kostnader. Det är flytt, det ärökad hyra och det är byggnationer. Men det är ocksåalldeles uppenbart att det inte räcker som förklaring.Det måste självklart skapas en klar bild av den eko-nomiska situationen så att man kan vidta korrektaåtgärder. Jag tror att vi är helt ense om detta, liksomatt smittskyddet med tanke på framtida risker måstevara av hög klass.Nu är det, som har sagts här, kvarungefär tills interna utredningska redovisas. Jag hoppas att man i varje fall dåsnabbt kan fatta de beslut som så att säga behövsgenast. En sak som kommermed har mycket att göra med tvångslagstiftning,mänskliga rättigheter, den ställning hiv har i förhål-lande till andra smittsamma sjukdomar m.m. Men dethär är en sak som vi måste göra. Det får inte falleraunder tiden.Risken om man inte gör något är att förfallet gårväldigt fort och mycket längre än man hade tänkt sig.Det beror på att när personalen känner att det är osä-kert börjar den röra sig. Det är personal med speciellkompetens som har lätt att få arbete inom andra me-dicinska branscher.