prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Men det är just där som man dis-kuterar bl.a. de etiska frågorna.Anf. 69 ():Fru talman! De ekologiska systemen är komplexa.Det är inte självklart att vi kan förutse alla effekter avmänsklig påverkan, t.ex. genom avel eller genteknik.Erfarenheten visar att det kan ta innan defulla konsekvenserna blir uppenbara. Vi kristdemo-krater anser därför att det är nödvändigt med en re-striktiv prövning av arbete med GMO samt av utsät-tande av genmodifierade växter eller djur. Övervak-ningssystemet är väldigt viktigt och måste följas ochfortlöpande värderas.Vid prövning av projekt bör bedömning även gö-ras med hänsyn till substitutionsprincipen, också närman bedömer den tänkta nyttan av slutprodukten. dag vanligt argument som tidigareberörde är att GMO-livsmedel kan bota världssvälten,men man bör i bedömningen av detta ta med om intesvälten kan botas på annat sätt, med kända konsek-venser.Sverige måste inom EU driva frågan om GMO-märkning av livsmedel i konsumentens intresse.Regleringen är för otydlig. Exempelvis reglerastillsatser i ett direktiv för sig. Det gör att exempelvissojalecitintillsats inte behöver framgå av märkningen,inte ens om den är genmodifierad. Informationenmåste kunna göra det möjligt för konsumenten attvälja.Tveksamheten mot GMO-livsmedel är mycketspridd inom EU:s länder. Flera länder vill ha stränga-re regler än de nuvarande, och några EU-länder an-vände den skyddsklausul som finns i direktivet förgodkännande av GMO för att förbjuda GMO-majsrespektive GMO-raps. Kommissionen bedömde skä-len som otillräckliga och uppmanade länderna attupphäva sina förbud, men de är kvar.EU:s miljöministrar har beslutat att inte godkännanågra nya genmodifierade produkter förrän ett nyttEU-direktiv har antagits. Det innebär i praktiken ettmoratorium , då det nya direktivet väntasvara antaget. såg gärna att Sverigekunde besluta om ett nationellt moratorium, men detgår inte eftersom vi som det nu är uppfyller gällandeEU-direktiv och inte kan gå emot det. Därför har vikristdemokrater inte reserverat oss, utan vi har på denhär punkten avgivit ett särskilt yttrande.Med tanke på att vi nu har fått en svensk miljö-kommissionär har ett extra stort ansvar samtmöjlighet att göra något konstruktivt av situationen.Det är som sagt svårt att förutse effekterna av gentek-niken. Allvarliga effekter av den finns, och det ärdärför viktigt att noggrant analy-sera och överväga de etiska aspekterna inom området.En sådan effekt kan vara utarmning av den gene-tiska mångfalden. Det är inte möjligt att förutseframtida betingelser. Därför är det viktigt med en såbred genetisk bas som möjligt. Diskussionerna ochanalysen måste höjas till en världsomspännande nivåför att ges politisk tyngd, och vi kristdemokrateranser att därför bör ta initiativ till en om bioteknik.Detta har vi närmare utvecklat i reservation 5. Jagyrkar bifall till reservation 5.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )8 § Fri- och rättighetsskyddFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU11Fri- och rättighetsskydd.Anf. 70 ():Fru talman! I dagens KU-betänkande behandlasmotioner från allmänna motionstiden såväl 1998 som1999. De har alla samband med fri- och rättigheternaenligt regeringsformen. Utskottet har behandlat mo-tionerna i olika avsnitt. De handlar om frågor omintegritet, föreningsfrihet, religionsfrihet, diskrimine-ring, egendomsskydd och miljö.Utskottet har avstyrkt samtliga motioner, vilketModerata samlingspartiet tycker är olyckligt i tre fall,där vi följaktligen har reserverat oss. Det höll på attbli fyra reservationer - nämligen också en om förslagom förstärkning av den personliga integriteten. Vimoderater har fört framkrav på att en utredning borde tillsättas för att be-handla och komma med förslag gällande förstärkningav den personliga integriteten - inte minst aktualise-rad genom folkrättsliga överenskommelser och in-korporeringen av och de EU-rättsliga principer som följer av anslutningtill EU.Just när vi skulle justera detta betänkande och av-ge en moderat reservation i ärendet annonseraderegeringen att den beslutat tillsätta en utredning idetta ämne. Även om den kommer sent - den bordeenligt mitt förmenande ha tillsatts -hälsar vi med tillfredsställelse att det nu blir av ochser med glädje fram emot att ta del av direktivensenare i år.Däremot menar vi att den negtiva föreningsrätteninte har det skydd som den borde ha. Den är skyddadi faktiska ord genom , och Ar-betsdomstolen har gjort klart att enmedlem i en facklig organisation har rätt att lämnaorganisationen. Trots detta förekommer det att dennarättighet förnekas den enskilde och att hinder ellersvårigheter ställs upp för den arbetsgivare som villanställa någon som inte är fackligt ansluten.Vi menar att regeringsformens fri- och rättig-hetskatalog bör innehålla skydd för den enskildes rättatt stå utanför en organisation och yrkar därför bifalltill reservation nr 1.Vår andra reservation behandlar äganderätten ochnäringsfriheten. Enligt är det angelägetatt regeringsformen innehåller den regel som i Euro-pakonventionen slår fast att den enskilda äganderät-tens princip är okränkbar och att inskränkningar idenna rätt endast får göras i klart angivna fall och dåmed full ersättning för den enskilde. Samhällsutveck-lingen - inte minst IT-utvecklingen - har lett till atten ökad andel av samhällets totala förmögenhetsmas-sa består av immateriella tillgångar som utbild-ning, dataprogram, databaser, musik, varumärken,patenträtter och mycket annat. Därför menar vi attgrundlagsskyddet för den enskilda äganderätten börutökas så att det omfattar också annan egendom änmark och byggnader.Fru talman! Vår tredje reservation gäller ökat mi-noritetsskydd. Regeringsformen utgår från att majo-ritetsbeslut är den beslutsform som bäst gagnar de-mokratin och folkstyrets principer. Vi menar att ökadhänsyn bör tas också till minoritetens legitima intres-sen. Därför bör minoritetsskyddet stärkas generelltt.ex. genom att de allmänna begränsningsgrunderna i2 kap. 12 § regeringsformen tillämpas också vid be-gränsningar av äganderätten.Minoritetsskyddet skulle därigenom stärkas, ochdessutom byggs en ofta välbehövlig fördröjningsme-kanism in i lagstiftningen innebärande mer tid fördebatt, eftertanke och noggrant övervägande innanrättighetsinskränkande lagstiftning kan genomföras.Reformen skulle göra det tydligt att är endemokrati som inte automatiskt sätter statens intresseframför individens rätt och därmed stärka medbor-garnas förtroende för det politiska systemet och dendemokratiska beslutsprocessen.Till slut: har avslutatsitt arbete, som i sig är begränsat till vissa frågorrörande regeringsformen. Vi anser att det - förutomvallagsfrågorna - finns flera viktiga frågor som behö-ver utredas. Detta bör bli föremål för överläggningarmellan partierna.Jag står naturligtvis bakom samtliga moderata re-servationer och yttranden, men jag nöjer mig med attyrka bifall till reservation nr 1.Anf. 71 ():Fru talman! Till detta betänkande har jag varitmed att underteckna en reservation, nämligen omförbud mot diskriminering på grund av sexuell lägg-ning. Vi vet att homosexuella och personer medtranssexuell läggning är utsatta för förföljelse, för-tryck och också en viss olikmässighet i lagstiftningen.Vi menar att måste visa sig bestämt vara ettföregångsland när det gäller att undanröja möjlighetertill diskriminering av människor på grund av sexuellläggning eller identitet.Det är förvisso så att harfått ett tilläggsdirektiv, vilket utskottsmajoritetenpåpekar, som möjligen kan leda till att Författningsut-redningen behandlar också de homosexuella. Det ståratt man ska utreda funktionshindrades och andrautsatta gruppers delaktighet och jämlikhet i samhället.Dels får den bara göra detta inom ramen för 1 kap.2 § regeringsformen, dels har inte regeringen i dettatilläggsdirektiv pekat ut t.ex. de homosexuella ochderas situation. Det gör att det egentligen är en gans-ka öppen fråga för utredningen att tolka vad manmenar med dessa andra grupper.Naturligtvis kommer representantoch säkert också representanterna för medreservaran-de partier, och , att bevakafrågan och se till att de homosexuellas rättigheterverkligen tas till vara, så långt det är möjligt. Jaghoppas att vi kan vinna majoritet inom utredningen.Vi har dock funnit det angeläget att lyfta fram dettasärskilt starkt. Därför har vi gjort denna gemensammareservation från tre partier.Fru talman! De övriga reservationerna till betän-kandet, vilka jag härmed yrkar avslag på, medan jagyrkar bifall till reservation nr 2, har i sinkonsilianta och eleganta stil pläderat för. Om man gårlite mer grovkornigt bakom säger hon: Stärk kapita-let, försvaga facket. Det är egentligen budskapet ireservationerna. Det är stärkt äganderätt och ökatminoritetsskydd med hänvisning till äganderätten.Men det är också en förstärkt negativ föreningsrätt föratt det ska vara möjligt att undergräva fackets posi-tion.Vi har anslutit oss till den europeiska konventio-nen för mänskliga rättigheter. Det var ursprungligenett vänsterkrav att skulle göra så, vilket sedanriksdagen har ställt sig bakom. I tilläggsprotokollettill Europeiska konventionen, protokoll nr 11, harman gjort en deklaration om skydd för egendom. Densäger att varje fysisk eller juridisk person ska ha rätttill respekt för sin egendom. Ingen får berövas sinegendom annat än i de allmännas intresse och underde förutsättningar som anges i lag och i folkrättensallmänna grundsatser.I vill man gå längre. De borgerliga vill gåmycket längre i sin reservation. Man säger att manvill ge full ersättning. Vad betyder detta? Om t.ex. detav miljöskäl skulle göras intrång i någons disposi-tionsrätt över sin egendom, eller att det allmännaskulle göra ett intrång i personens äganderätt, vadinnebär då full ersättning i ett sådant sammanhang?Det är ett utomordentligt långtgående krav.Förvisso tittar på fråganom äganderätten på regeringens uppdrag. hur den ska bringas i överensstämmelse medmiljöbalken. Men man ser ändå att de borgerligapartierna driver ett extremt starkt egendomsskyddsom saknar motsvarighet i nästan något annat landoch som går vida längre än vad den europeiska kon-ventionen för mänskliga rättigheter gör.Fru talman! Slutligen finns det en ganska filoso-fisk reservation av kd lagd till betänkandet. Det finnsmycket att säga om denna. Men på min korta talartid,och alla har ganska modest tid i den här debatten,hinner jag inte gå in på många detaljer. Det står bl.a.att man ska göra familjen till rättssubjekt. Vad är detegentligen man menar? Ska vi ha förhållanden lik-nande dem i ? Där har man familjen som rätts-subjekt, och fadern som familjens överhuvud utövardärmed familjens rösträtt.Vad är det man menar? Vilken familj är det? Vemhar rätt att definiera sig som familj, ensamståendemed barn? Jag förstår att man menar mamma, pappa,barn. Men hur är det med ett samboförhållande ellerett partnerskapsförhållande med två av samma könsom bor ihop? Hur vill man definiera familjen, ochhur skulle det vara? Man säger i reservationen ska lägga de etiska värdena i den västerländskakulturtraditionen till grund för grundlagen i stället förrättspositivism. Men att definiera familjen som rätts-subjekt verkar ganska unikt och ganska speciellt. Jagundrar vad kd egentligen menar med detta.Fru talman! Med undantag för mitt bifall till re-servation 2 yrkar jag i övrigt bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 72 () replik:Fru talman! Den första frågan som upp var att vi ville stärka arbetsgivaren gentemotlöntagarna. Det gäller den negativa föreningsrätten.Där torde vi vara överens att skaråda. Arbetsdomstolen har också i flera fall dömt pådet sättet i Sverige.Det trista är bara att praxis på många håll har bli-vit att man på olika sätt undergräver Europakonven-tionens beslut om den negativa föreningsrätten. Detgäller t.ex. utbetalning av a-kassa, där de som inte ärmed i en fackförening släpar efter och får vänta längepå sina a-kassepengar. Det finns också andra typer avobstruktion till den lagstiftning som faktiskt gäller.Den andra frågan som tog uppgäller skyddet av äganderätten och näringsfriheten.Vi begär att man ska göra en samlad översyn avgrundlagen när det gäller de här frågorna. Vi tar sär-skilt upp det faktum att det finns fler äganderättsligaobjekt som behöver skydd. Det gäller dem somjag räknade upp under de immateriella tillgångarna.Man måste fundera över om inte dessa också behöverett grundlagsskydd.Anf. 73 () replik:Fru talman! Det är helt klart att linjen i reservatio-nerna och argumentationen entydigt går ut på att manska stärka rättigheterna för dem som har tillgångar.Däremot ska det vara lättare för människor att gå urfackföreningarna. I förlängningen ska det också där-med vara lättare för arbetsgivare att t.ex. inte slutakollektivavtal. Det ligger i linje med detta resone-mang.Utskottsmajoriteten menar att den negativa före-ningsrätten är tillgodosedd genom rättspraxis. Denstår inte i bokstaven i den europeiska konventionen,utan den har uttolkats såsom en konsekvens av denpositiva föreningsfriheten av domstolen i . Dettahar också följts i svensk rättspraxis i Arbetsdomsto-len.Äganderätten har ett starkare skydd i vårt land änvad den har eljest och i den europeiska konventionenför mänskliga rättigheter. Det finns ingen anledningatt ytterligare stärka den, för egentligen är äganderättpå sätt och vis också en grund för övermakt. Ägande-rätt till vissa tillgångar är den enes rätt att disponerat.ex. kapitaltillgångar, och den ger därmed makt överandras arbete och andras liv. På det viset grundlags-fäster man på sätt och vis ojämlikheten i samhället.Anf. 74 () replik:Fru talman! säger sig läsa in saker ivåra reservationer som får stå för honom själv.Som en konklusion kan man säga att det är riktigtatt vi inte alltid sätter statens rätt framför den enskildamänniskans rätt. På det sättet är jag övertygad om attvi på ett markant sätt skiljer oss från Vänsterpartietoch dess ideologi. Det är riktigt - jag menar att viockså ska göra det.Jag vill ställa en fråga till om dennegativa föreningsrätten: Tycker han och Vänsterpar-tiet att det är riktigt att när det gäller människor somvalt att ställa sig utanför, dvs. som har använt sin rätttill en negativ föreningsrätt, så sölas det med en delav de förmåner som de skulle ha haft om de hadeingått i ett kollektiv av något slag?Anf. 75 () replik:Fru talman! Det är orätt om det handlar omlagstadgade rättigheter. Däremot kan jag förstå att såblir fallet om en organisation utverkar vissa förmånerför sina medlemmar. Den som ställer sig utanförgemenskapen då kanske inte är den mest prioriteradenär det gäller att få ut förmånerna. Men är det lagligrätt ska den gälla lika för alla, oavsett föreningstillhö-righet.Jag läser nog inte in, eller ens pläderar för, statensrätt mot enskilda. Äganderätten handlar ju också omrelationen mellan enskilda, om vi tänker närmare pådet. Vissa egendomar ger nämligen makt över andrasarbete och liv. De ger makt över användningen avsamhälleliga resurser med konsekvenser för miljön,och därmed också konsekvenser för andra medborga-res eller invånares miljö.Detta gör att en väldigt stark äganderätt också gersvårigheter för det allmänna och för de gemensammaintressena att göra sig gällande mot starka enskildamakthavare i samhället. Motsättningen gäller alltsåinte riktigt att vi värnar statens rätt emot enskilda.Snarare värnar vi de breda folklagrens rätt mot vissa,mycket starka, enskilda.Anf. 76 ():Fru talman! Det finns tre viktiga fundamentalaoch sammanhängande kriterier för demokratin: män-niskovärdet med de grundläggande fri- och rättighe-terna, majoritetsstyret och hänsynen till minoriteter.Denna demokratisyn är värdegrundad. Demokratin äralltså inte något teknokratiskt system för beslutsfat-tande. Ett styre där majoriteten kränker, hotar ellereliminerar minoriteter, eller där en majoritet tolererarsådant, är därför ingen demokrati.Betänkandet fokuserar på fri- och rättighetstän-kandet som det utvecklats i och som det ivissa fall skulle kunna vidareutvecklas. Det här ärcentrala frågor som borde diskuteras i många sam-manhang i det offentliga samtalet; inte bara under sjusekunder i en TV-intervju. Frågeställningarna är intealltid enkla. De är tvärtom tämligen ofta abstrakta,men - och det är ett viktigt men - de är centrala ochgrundläggande för umgänget mellan den enskilde ochdet offentliga och faktiskt i grunden också mellanenskilda. Alldeles speciellt viktiga är de i orostiderdär värdegemenskapen utsätts för påfrestningar. Detär i stormen som rotsystemet prövas.Fru talman! Det finns en del oroande influ-enser som vill bortse från den grundläggande synenpå människan. Därför är det viktigt att vårt fri- ochrättighetstänkande är sammanhängande och tydligt,och framför allt att vi tydligt och klart vågar argu-mentera för det.Jag erinrar mig ett par meningar av . På ett ställe i boken skriver han:Dåren ropade på torget, ingen stannade för att svara.Så bevisades det att hans teser var oemotsägliga.En sådan utveckling kan och får inte inträffa närdet gäller vår demokratisyn och vår syn på medmän-niskan och hennes fri- och rättigheter. Vi måste svaradåren, eller dårarna!Fru talman! Omtanke börjar hemma. Så skulleman kunna översätta ett bevingat engelskt uttryck.Det är i de nära relationerna som människovärdet ochfri- och rättigheterna införlivas i vårt tänkande och ivår syn på medmänniskan och hela samhället. Deförsta uppväxtåren är extra viktiga. Moderna krimi-nologer har på upptäckt vad somsedan urminnes tider varit en levande kunskap hosföräldrar, nämligen att uppfostran faktiskt har bety-delse. Föräldrarnas allra viktigaste uppgift utöver denkärleksfulla omtanken är att vidarebefordra ett vär-detänkande, en värdesyn och en människosyn.Fru talman! Men det räcker förstås inte. Det om-givande samhället bör också medverka och stödjaföräldrarna i deras arbete med värdeöverföringen.Förskola, skola och övriga samhälleliga institutionerbör ta ett stort ansvar på det området. Jag betonar attäven det civila samhället borde känna sitt ansvar. Detär ofrånkomligt att medierna t.ex. har ett alldelessärskilt ansvar för värdeinternaliseringen.Fru talman! Lagstiftaren har förstås ett ansvarbl.a. genom att lagstiftningen fokuserar och argu-menterar för värdefrågorna. Lagstiftningen är faktisktockså opinionsbildande, och inte bara krasst inriktadpå rättsliga grunder. De s.k. målsättningsstadgandenai regeringsformens 1 kap. 2 § är ett exempel på detta.Där talas det om respekt för människans lika värdeoch om frihet och värdighet, etc.Paragrafen kan inte användas för rättsligt grunda-de krav i sig. Den pekar dock ut viktiga mål, ochpåverkar därmed indirekt tilliten och värdegemenska-pen i samhället.Fru talman! Lagar mot olika företeelser har förståsen substantiell effekt i och med att de pekar ut vadsom är oacceptabelt i ett samhälle och anger sanktio-ner mot ett sådant beteende. Den allmänpreventivaeffekten är även den en del i värdeuppbyggnaden isamhället.Rättskänsla och vad som är rättvisa utvecklas idetta samspel. Lagstiftaren, dvs. vi här, har med andraord ett stort ansvar för att som det så vackert heterimplementera en god etik i lagar och beslut.Fru talman! Vi kristdemokrater har ett antal årdrivit kravet på en effektivare lagstiftning mot rasis-tiska organisationer. Faktiskt visade det sig vid ennärmare analys att den lagstiftningstekniken är an-vändbar även mot övriga kriminella organisationer.Vad det handlar om är möjligheten att kriminaliseraenskilds deltagande i eller stöd till kriminella organi-sationer, t.ex. rasistiska eller maffiainriktade organi-sationer. Lagkriterierna för sådana grupper blir av-gränsade så att det måste vara uppenbart att de ägnarsig åt våld, hot eller tvång.Förre JK Hans Stark gjorde en utredning som le-vererades 1991. Den är en god grund för en sådanlagstiftning. Tyvärr har vi varit ensamma i riksdagenom att driva förslag om en sådan lagstiftning. Menhäromåret bytte i alla fall justitieministern fot ochmedgav att det behövs en utredning kring denna frå-geställning. Det är bra. Här i kammaren har hon sagtatt en sådan lagstiftning är en tänkbar möjlighet. Vifår hoppas att utredningen ser seriöst på de här fråge-ställningarna.Vi kristdemokrater har en motion från hösten1998 i frågan, men vi avvaktar utredningens förslag.Fru talman! Regeringsformen tillförsäkrar medsmärre undantag endast medborgarna fri- och rättig-heter, uppräknade i 2 kap. 1 § i regeringsformen, iförhållande till det allmänna. Det är i relationen mel-lan det enskilda och det allmänna som man garanterarfri- och rättigheter. Däremot tillförsäkras enskildainte några fri- och rättigheter i förhållande till andraenskilda eller enskilda rättssubjekt, t.ex. företag ellerorganisationer.I denna del kan det inte anses råda full parallellitetmellan regeringsformen och Europakonventionen.Denna konvention kan antas ålägga konventionssta-terna viss skyldighet att genom lagstiftning tryggavissa fri- och rättigheter även mellan enskilda.Fru talman! Enligt min mening vore det värdefulltatt utreda även om fri- och rättigheter mellan enskildaborde grundlagsfästas och inte som i huvudsakinriktas på förhållandet mellan den enskilde och detallmänna. En sådan grundlagsfäst rätt skulle stärkaSverige som rättsstat.Fru talman! Utskottsmajoriteten konstaterar att detinte är praktiskt möjligt att i en grundlag ta in engenerell reglering av skyddet för mänskliga fri- ochrättigheter såvitt avser förhållandet mellan enskilda.Nåja, det är en sanning med modifikation. I rege-ringsformens 2 kap. 3 § skyddas t.ex. medborgarenspersonliga integritet i förhållande till automatiskdatabehandling, och såvitt jag begriper och förstårgäller det inte enbart allmänna register. I 2 kap. 14 §begränsas föreningsfriheten för sammanslutningarsom ägnar sig åt förföljelse av folkgrupp. Så nog ärdet möjligt att ta in regleringar av det slaget i rege-ringsformen och grundlagen, dvs. mellan enskildaeller enskilda rättsobjekt. Det är mer en fråga om attvilja än att kunna.Fru talman! Denna frågeställning anknyter fak-tiskt till frågan om diskrimineringsförbud, som tasupp i vissa motioner. Antagligen inser inte reservan-terna på dessa punkter att ett stöd för min motionhade gynnat deras synsätt. I grunden delar jag upp-fattningen om att det ska finnas diskrimineringsför-bud på de två områden som tas upp, nämligen sexuellläggning och funktionshinder. I vår mer omfattandemotion om en översyn talar vi om ett generellt dis-krimineringsförbud. Vi talar om diskriminerings-skydd för människans integritet oberoende av religi-on, ålder, ras, kön, sexuell identitet, ekonomisk ellersocial ställning, funktionshinder och etnisk eller poli-tisk tillhörighet.Nu ska titta på formule-ringar för dessa områden, men den ska som KennethKvist var inne på koncentrera sig på regeringsfor-mens 1 kap. 2 §, dvs. de s.k. målsättningsstadgandenasom jag nämnde tidigare. Sådana formuleringar bliropinionsbildande och är förstås viktiga i sig, men dekommer inte att kunna användas som rättslig grund ien rättslig process.Att jag inte anslutit mig till reservanterna i reser-vation 2 om sexuell läggning eller reserverat mig närdet gäller mom. 7 om funktionshinder beror på tids-perspektivet för . Den hartroligen redan för mycket att ta i.Fru talman! Just det ständigt begränsade tidspers-pektivet är ett bekymmer i vårt författningsarbete.Efter ett val funderar ofta regeringen på omdet behövs förändringar av grundlagen. Så småning-om tillsätts en utredning som har en mycket begrän-sad tid att arbeta på - kanske ett eller ett och ett halvtår. På så sätt blir grundlagsfrågorna behandlade"styckevis och delt". Helheten och sammanhangetriskerar att gå förlorade.Det är bl.a. av den anledningen som vi hösten1998 lade fram en motion som innebär en totalrevide-ring av grundlagen sett ur ett rättsnormsperspektiv.Fru talman! En sådan översyn går inte på något år.Kanske får man räkna med att det tar .