prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Såvitt jag vet finns det inget förslagom sjuklönen, men jag vet att det finns en utredning.Men såvitt mig är bekant har det inte lett till någotsom helst förslag.Jag noterar med intresse att intehelt tar avstånd från tillväxtavtalen. Det som de syftartill är precis det som pekar på, lokalt och regionalt samarbetar och att man hittarkonkreta projekt och finansiering för dem. Jag tar detsom intäkt för att ni kanske lite grann är med på vag-nen, och det tycker jag är intressant, bra och viktigt.Anf. 229 ():Fru talman! Jag tog i mitt inledningsanförandeupp frågan om de industriella utvecklingscentrumensframtid. Det finns just nu en stor oro inför hur finan-sieringsfrågan ska lösas. Risken är stor att det blir ettglapp vid övergången till den nya organisationen. Dethandlar om aktiebolag som har ansvar för sina an-ställda och för annan verksamhet.Jag skulle naturligtvis bli väldigt glad om BarbroAndersson på något sätt kan stilla den oro somfinns ute bland IUC-bolagen.Anf. 230 ():Fru talman! Jag utgår ifrån att detta kommer attlösa sig. Det är precis som säger, attdet råder en viss osäkerhet eftersom det nya verketinte är helt på plats . Men jag utgår ifrån att detinte kommer att ske några förändringar kring IUC.Vi har skrivit en ganska tydligt i en enig text omdetta. IUC är ju oerhört spännande. Om inte jagminns alldeles fel kom ett IUC in i enalldeles ny bransch i hemtrakter. Imitt hemlän har man just starta ett IUC med energi-teknik som huvudämne där alla tre Nordupplands-kommuner ingår. Jag ser med mycket stor spänningfram mot detta.Men, som sagt, jag utgår från att den här fråganlöses på bästa sätt.Anf. 231 ():Fru talman! Jag har tre korta frågor.Barbro nämner att näringspoliti-ken har medverkat till och ska medverka till tillväxt ihela landet. Men när hon också sade att vi har nått 4-procentsmålet när det gäller arbetslösheten, ryckte jagtill, för det är ju inte så.I stora delar av landet - jag tänker på inlandet -har detta med höjd arbetsgivaravgift, urusla kommu-nikationer och vägar, höga drivmedelskostnader ochsvårigheter att få fram riskkapital inte alls medverkattill att man har nått det målet. Jag vill för det förstafråga vilka åtgärder som villföreslå företagen som i dessa delar av landet inteklarat det centralt formulerade måluppfyllelsen.För det andra: Beträffande företagsmyndigheternauppfattade jag vid den information som vi fick påutskottet att det inte skulle bli några förändringar närdet gäller den regionala nivån. I anförande antyds att hon har uppgifter somtyder på att det ska bli en förändring även på regionalnivå, om jag uppfattade rätt.För det tredje var processen med tillväxtavtalenvärdefull. Resultatet har vi inte sett . Vi står intebakom någon reservation mot dem. Men, som sagt,innan vi har fått se resultatet ska vi inte heller dömaut dem. Det är vår uppfattning från Centerpartiet.Anf. 232 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som säger att målet öppen arbetslöshet skagälla överallt. Det jag talade om var det mål som visatte upp 1996 och som vi faktiskt har nått. Målet attfull sysselsättning ska gälla kvarstår självfallet. Det ärarbetarrörelsens främsta mål, och det kommer vi attarbeta oförtrutet med.Fru talman! Jag är ledsen att säga det, men jagförstod inte riktigt fråga om denregionala nivån och verket. Uppriktigt sagt gjorde jaginte det, så jag kan inte svara.Anf. 233 ():Fru talman! - det samman-slagna och - sade i informationen tilloss att det inte skulle ske någon förändring med kon-tors- och organisationsformen på den regionala nivån,det var det jag ville ha bekräftat.Sedan vore det klädsamt om man somman säger att man har nått ett mål konstaterade att detfinns bygder där det målet inte har nåtts. Det är storadelar av det här landet där man inte har nått detta mål.Anf. 234 ():Fru talman! Tack för förtydligandet, . Visst är det så att det inte ska ske någon för-ändring på den regionala nivån vad beträffar ALMI.Jag har i min hand ett nyhetsbrev från iUppsala som jag tycker är intressant där vd:n berättaratt tre av tio företag startas av kvinnor. Hansäger:Ofta hävdas det att kvinnor startar företag sominte har någon tillväxtpotential. Kvinnor startar i litenskala, gör små investeringar, ofta inom exempelvishantverk, barnomsorg, matlagning och skönhetsvård.På tycker vi inte att den här bilden stämmermed dagens verklighet. Kvinnliga företagare är syn-nerligen viktiga för ett dynamiskt växande näringslivi vårt län. träffar vi kvinnliga företagaresom vill att deras företag ska växa och som önskarvår hjälp.Fru talman! Det sker väldigt mycket spännandeoch intressant runtom i länet. Jag är övertygad om attdet inte bara är i län som detta trevliga inträf-far.Anf. 235 ():Fru talman! Jag sade tidigare i mitt anförande attnya regeringsförslag bör granskas, inte bara utifrån ettsmåföretagarperspektiv utan också utifrån ett konkur-rensperspektiv.Ett färskt exempel på detta som borde ha grans-kats bättre är satsningen på Open for Business. Det ärju ett importerat kanadensiskt förlag à la McDonalds-recept.Det finns aktörer, både privata ochideella, som vänder sig till precis samma målgruppsom Open for Business ska göra, t.ex. Snilleblixtarrunt företagsamhet, Drivhuset ochmånga andra.För min del är Open for Business en direkt kon-kurrent och inte ett komplement, som man vill påståfrån utskottsmajoriteten och regeringen.Min fråga, fru talman, är om kan garantera att de här privata och ideellainitiativen inte kommer att påverkas negativt av denstatliga McDonaldssatsningen.Anf. 236 ():Fru talman! Jag tror inte att jag ska utfärda någragarantier. Men jag tror inte att Open for businessriktar sig till riktigt samma målgrupp som de andrasom räknade upp.Jag ser Open for Business som ett komplement tillövriga aktörer.Anf. 237 ():Fru talman! Det är just det som är problemet attdet är en direkt konkurrent, och inte ett komplementsom man vill påstå. Jag förstår att inte kan garantera att de inte kommer att kon-kurrera, för det kommer de att göra.Men skulle ändå vilja sä-ga att man har en absolut mening om att noga iakttadetta och verkligen se till att man verkligen tar itumed problemen , om det är den minstasnedvridna konkurrens från ett statligt arbetsmark-nadsrecept à la . Kan ge sådana försäkringar till de stackars små snil-leblixtar och andra som våndas?Anf. 238 ():Fru talman! De snilleblixtar jag träffar våndas in-te, utan de är fyllda av idéer och inspiration och villverkligen jobba framåt. Jag träffar inte samma snille-blixtar.Jag upprepar: Jag tror inte att jag ska utfärda någ-ra garantier.Jag tror inte att eller någon annankan göra det heller. Garantier ska man vara försiktigmed.Det är bra att det finns många aktörer. Kan maninte gå till den ena kan man gå till nästa och få hjälp.Kan man inte få hjälp där heller kan det finnas ytter-ligare någon som kan stöta och blöta min idé och ledamig vidare och se till att idéerna kan utvecklas och fåfortleva.Överläggningen var därmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )Meddelande om morgondagens sammanträdenTalmannen meddelade att beträffande morgonda-gen skulle kammaren i enlighet vad som tidigareaviserats sammanträda kl. 9.00 efter att detta sammanträde avslutatsskulle kammaren sammanträda för ett nytt arbetsple-num, då bl.a. finansutskottets budgettekniska betän-kande skulle behandlas.17 § Redogörelse för företag med statligt ägan-deFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2000/01:NU5Redogörelse för företag med statligt ägande (skr.1999/2000:120).Anf. 239 ():Fru talman! Jag kommer att bli mycket kortfattad.Jag nöjer mig med att yrka bifall till den borgerli-ga reservationen i betänkandet och ser fram emot enmer utförlig debatt om statliga företag i vår.Anf. 240 ():Fru talman! Jag ska också fatta mig kort.Det här återkommer ju i ett störrebetänkande där de statliga företagen ska behandlas, såjag nöjer mig med att yrka bifall till utskottets hem-ställan och avslag på reservationen.Överläggningen var därmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § och den statliga revisionenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU8Riksdagen och den statliga revisionen (förs.1999/2000:R59).Anf. 241 ():Fru talman! Jag tycker att det är angeläget att i dethär ärendet säga någonting av principiell vikt.Vi är alldeles eniga i utskottet. Det finns inga re-servationer, utan det här är ett betänkande som i ochför sig skulle kunna klubbas utan närmare debatt.Trots det och den litet sena timmen och upphällning-en på höstarbetet är ändå frågan om revisionens orga-nisation och ställning av sådan betydelse att det finnsanledning att säga några ord, inte minst mot bakgrundav att det har rått oenighet kring hurman från statens sida skulle se på revisionsfrågornasorganisation.Frågan har också utretts i olika sammanhang, se-nast inom ram. harlagt ett förslag som det var oenighet omkring efter-som närmare en tredjedel av ledamöter,alltså socialdemokraterna, inte stod bakom förslaget.Därför är det med stor tillfredsställelse som jagkonstaterar att vi vid hanteringen av frågan i konsti-tutionsutskottet har närmat oss varandra utifrån olikautgångspunkter, och kunnat bli överens om ettförslag som jag naturligtvis tycker är bättre än detursprungliga förslaget. Förhoppningsvis kommer detatt kunna fungera väl i framtiden.Det finns kanske fortfarande i grunden olika prin-cipiella uppfattningar om hur man ska se på saken.Utifrån Socialdemokraternas och även andra partierssida har man bedömt att det är av stor vikt att försökaskapa så bred enighet som möjligt kring väsentligagrundlagsfrågor. Det är något som har präglat tidigareårs grundlagsförändringar med regeringsformen ellergrundlagen, och som jag hoppas kan prägla andraöverläggningar kring just grundlagen.Fru talman! Jag vill i det här sammanhanget ocksåläsa upp ett stycke ur riksdagsstyrelsens förslag somjag tycker är väsentligt när det gäller hur man ska sepå revisionen:Den statliga revisionen representerar inte en be-slutsfunktion. Dess uppgift är att på grundval av singranskning informera om förhållandena inom denstatliga verksamheten. Revisionen har inte till uppgiftatt ifrågasätta politiska beslut. Det är en uppgift i denpolitiska processen, för de politiska organen. Ut-gångspunkten för revisionen är det politiskt fattadebeslutet och de mål som detta beslut sätter upp för detstatliga åtagandet. Revisionen ska ge svar på hur enverksamhet faktiskt bedrivs och vilka resultat ocheffekter den ger i förhållande till de mål och de kravsom statsmakterna ställer upp. Målet och kraven ärrevisionens norm från vilken granskningen utgår.Det är alltså, tycker jag, väsentligt att i det härsammanhanget peka på att revisionen inte ska varanågot beslutsorgan eller någon politisk faktor. Debedömningar som man ska göra på grundval av revi-sionens arbete ska göras i de politiska organen.Jag sade tidigare, fru talman, att det finns litetskilda uppfattningar om de här sakerna. Jag kan note-ra att åtminstone två stora liberala tidningar harkommenterat det förslag som konstitutionsutskottetenade sig om.Dagens Nyheter skriver: "Med den nya revi-sionsmyndigheten får förvisso en starkareoch mer professionell revision. Huruvida detta kom-mer att gagna folkstyrelsen, relationen tjänstemänpolitiker, och i slutänden medborgarna i allmänhet tersig långt ifrån säkert.Granskningen av politiska besluts efterlevnad, la-gars tillämpning och omsorgen om allmänna medelbör inte skötas av en institution fristående från denpolitiska vardagen, den utgör en organisk del av detpolitiska systemet. "Jag tycker att det är ganska tänkvärda ord som detfinns anledning att citera i det här sammanhanget.I Nerikes Allehanda har man också behandlat denhär uppgörelsen och konstaterar att det är bra att detblir tre riksrevisorer i stället för en. På det sättet kanman lättare undvika att en politisk meningsriktninglyckas tillsätta en revisor och därmed kanske ocksåprägla verksamheten i fortsättningen.Nerikes Allehanda anser också att det är bra medden breddade insynen där alla partier får plats i sty-relsen, och möjligheten som skapas för riksdagensutskott att faktiskt också åstadkomma granskning avnågot verksamhetsområde, oberoende av om riksrevi-sionen vill granska detta eller ej.Konklusionen i är att man ikonstitutionsutskottet på ett förtjänstfullt sätt hardiskuterat sig fram till en klart bättre lösning.Fru talman! Jag ser att jag har förbrukat den tidsom jag har anmält. Jag ska inte dra ut på det härlängre, därför att det finns ytterligare ärenden och vihar en ganska tung arbetsdag . Jag har, somsagt, från min sida som ledamot i konstitutionsut-skottet velat markera att vi ser det här som en väldigtviktig fråga och återigen uttala tillfredsställelsen överatt vi genom ganska omfattande diskussioner harkunnat enas om en gemensam position när det gällerdet fortsatta revisionsarbetet i den statliga förvalt-ningen.Anf. 242 ():Fru talman! Låt mig först bara hoppas, som enkommentar till , att de kommandetre riksrevisorerna inte ska företräda någon politiskuppfattning utan vara höjda över den typen av miss-tankar som det i så fall kan komma att handla om.Låt oss ändå konstatera, när vi har haft några da-gar av hård konfrontation, att här infinner sig plötsligtnågra minuter där vi får känna lite av den kommandejulefriden, när sju partier har enat sig i en viktig frågaför statsskicket och för hur landet ska styras. Det ärockså, som påpekade, en grund-lagsfråga. Jag uppfattar det som ganska historiskt. Jagvet att det finns skiljaktigheter i vår syn, men för migrepresenterar detta en typ av beslut som vi har settflera av de gångna åren och som på sätt och vis för-stärker möjligheterna till ekonomisk effektivitet ochförstärker det svenska styrelseskicket.Därför välkomnar vi moderater att också detta,efter många års strid och efter många års skiljaktig-heter, trots allt har kunnat nå en bra slutpunkt.Utgångspunkten har varit att det förhållande vi hari dag inte har varit så lyckligt, med en statlig revisionsom är delad i två. Den ena har haft ett starkt lagstödmen varit resurssvag, och den andra har varit re-sursstark men haft ett svagt lagstöd.Nu enas vi om en sammanhållen revision, med etttydligt lagstöd, underställd - det är en vik-tig del i detta att förstärka ställning i detsvenska samhället - med oberoendet intakt och där-med också möjligheter att följa de internationelltvedertagna regler som finns på området.Jag ser detta som en möjlighet för Riksrevisionenatt vara just medborgarnas, skattebetalarnas bäste vänutan att, som också nämnde,komma i konfrontation med eller ställas i motsats tilldess folkvalda representanter. Här ska levereras kva-lificerade beslutsunderlag som inte kan misstänkasför att tjäna någon politisk herre, annat än att vara justi medborgarnas tjänst, och som sedan överlåts åt detpolitiska systemet att vidta åtgärder, göra förändring-ar, lagstiftningsändringar och annat som kan behövasutifrån de konstateranden som gör.Nu vidtar ett utredningsarbete. Det är inte så attdet kommer på plats direkt med beslut . Vi ska ändra grundlag, stifta nya lagar ochutreda dimensioneringen av den nya Riksrevisionen.Det är ett par saker som jag tycker att det finns anled-ning att nämna i det hänseendet.Konstitutionsutskottet valde ju att, till skillnadfrån riksdagsstyrelsens skrivning om den 1 januari2003, säga "". Låt migbara säga att när på det här sättet har sig-nalerat en förändring finns det två organ, Riksdagensrevisorer och , som innehåller denstatliga revisionskompetens som vi har . Därfinns det naturligtvis en stor oro, som det alltid finnsnär politiska verksamheter fattar beslut om föränd-ringar. Det är klart att det förhållandet att det ska grundlagsändring och att det tar lite tid skapar juett interregnum på för folk som i dagär aktiva inom revisionsverksamheten.Låt oss hoppas att vi inte ska fördröja detta onö-digt mycket och inte gå alltför långt in på nyåret2003. Jag tycker fortfarande att ambitionen bör varaatt möjligt få den nyamyndigheten på plats med de tre nya riksrevisorernainstallerade.Jag tror också att det är det bästa sättet att garante-ra en bevarad kompetens i de verksamheter som skafortsätta att löpa fram tills den nya Riksrevisioneninrättas. Jag är inte dummare än att jag inser att detinte finns en milsvid revisionskompetens att ta av idetta land, utan det kommer naturligtvis i stor ut-sträckning att handla om att ta av den kompetens somredan finns i och Riksdagensrevisorer.Jag vill också påpeka att medsin nuvarande utformning har kommit att bli väldigtberoende - det har varit ett av de problem som vimoderater har sett med nuva-rande utformning - av de regeringsfinansierade ut-redningsuppdrag som utför. Menlåt mig därmed också säga att de har blivit beroendeav det för att ha en sammanhållen kompetens inomRiksrevisionsverket . Jag tycker inte att vi ska hafelsynen att tro att de pengarna bara kan kopplas ifrånoch att vi sedan får se vad som blir kvar för egeniniti-erad revision inom . Då tror jag att vitotalt sett försvagar den nya , och detär nog inte någons mening att det ska bli så.Låt mig också säga, eftersom jag på ett tidigt sta-dium var delaktig inom ramen för Riksdagskommit-tén när det gällde uppföljning och utvärdering, att förmig signalerar detta också en något förändrad roll förriksdagen. Detta fokuserar just skrivningen om kon-trollmakten och behovet av att följa upp och utvärde-ra verksamhet som vi har fattat beslut om här i riks-dagen. Jag tycker mig ha fått detta illustrerat de gång-er vi inom ramen för mitt utskott, finansutskottet, påsenare år har konstaterat att när budgetdimmorna harskingrats framgår det att i förhållande till det förslagsom regeringen lägger ändras inte enkrona, trots tre månaders arbete och många timmarsdiskussioner här i kammaren, när klubban faller idecember.Det illustrerar att det i realiteten inte är här deverkliga budgetbesluten fattas, men då blir det ocksåmer viktigt att det är här som effekterna av budgetbe-sluten följs upp och utvärderas. I det hänseendet ärdet som här har sagts om utvärderingsresurser viktigt.Här har det varit viktigt för oss som jobbade med dehär frågorna att skilja just definitionen på revisionfrån utvärdering. Inom ramen för Riksdagskommitténfunderar man fortfarande på hur just uppföljningenoch utvärderingen ska få en mer naturlig plats, medriktiga resurser här i . I grunden tror jag attvi är ense om detta och att det kanske snarare barahandlar om att vi har jobbat med lite olika defini-tionsbegrepp.Därmed hoppas jag, som sagt, att detta ska kom-ma att bli det vi alla hoppas att det ska bli, dvs. eninternationellt kraftfull och mycket bra ny riksrevi-sion i början på 2003.Anf. 243 ():Fru talman! Det finns i den här frågan, som GöranMagnusson påpekade, två olika principiella förhåll-ningssätt. Det ena utgår från politikens vikt, frånfolkstyret och demokratins roll i samhället, att denska vara det centrala, och från att det är riksdagenskontrollmakt, dvs. KU och revisorer,arbete med frågor och interpellationer ochberedning av ärenden samt ,som kontrollerar regering och statsmakt åt folket ellerå folkets vägnar.Det är det ena, som vi kan kalla folksuveränitets-tanken, som har genomsyrat liberal ideologi och ar-betarrörelseideologi i det här samhället - i varje fallvänsterliberal ideologi.Mot detta spänner en ny tendens, inspirerad delvisfrån EU, delvis från nyliberalt håll, som vill begränsapolitiken, att demokratin ersätts med marknad menockså med byråkrater - som inte kallas byråkraterutan i stället oberoende ämbetsmän. Vi kan se dentendensen gå igenom i konstruktionen av EMU-systemet inom EU, där riksbankschefer styr en del avpolitiken ovanför väljarnas och politikens huvud, ochi konstruktionen av i , där vi haren direktion som har tagit över en viktig del av politi-ken från folkvalda.Den tendensen finns, i sig inspirerad av den makt-delningslära som tillämpas i en del författningar nerei utifrån Montesquieus gamla teorier. Bådadessa tendenser finns representerade i och iförfattningsdebatten också i Sverige.Riksdagsstyrelsens förslag, kan man konstatera,tenderade att väl starkt gå åt maktdelningshållet elleråt det konstitutionalistiska hållet, som det iblandheter.Det socialdemokratiska partiet ville från börjanegentligen ingenting förändra och var av principiellaskäl tveksamt till detta. Vi vänsterpartister, framförallt i KU, var också kritiska utifrån ungefär sammagrundsyn som socialdemokraterna. i KUkom också alltmer att omfatta denna syn och fördefram en viktig princip i en motion, nämligen att allariksdagspartier på ett rimligt sätt ska kunna delta iviktiga delar av riksdagsarbetet och i arbetet medriksdagens kontrollmakt.Detta var förutsättningarna. Det fanns egentligenen tudelning av utskottet. Det länder utskottets allaledamöter och alla partier till heder att man trotsdessa olika författningsteoretiska utgångspunkterlyckats göra en överenskommelse som omfattarsamtliga sju partier.Vi förordar ett system som på något sätt lyckastillgodose båda sidorna. Vi får en stark ämbetsmanna-revision, som somliga kommer att tycka om att kallaoberoende. Vi gör, vilket jag tyckt var bra,till huvudman för . Samtidigtser vi till att egen kontrollmakt och initia-tivrätt när det gäller revisionsartad kontroll får enkanal.Vi lyckas alltså att kombinera de båda teoretiskaansatser som finns representerade, och vi lyckas lösadetta i en kompromiss som kanske ingen är totalnöjdmed - det är man aldrig med kompromisser - mensom ändå är en hygglig helhet som innebär att vi nårdetta som är så utomordentligt viktigt, dvs. en över-enskommelse som alla partier är överens om. Denkan utarbetas och utvecklas som en stabil och hållbargrund för det framtida arbetet.Vi tycker att det är utomordentligt viktigt. Jag villtacka hela för att vi på detta sätthar kunnat arbeta utomordentligt konstruktivt meddenna fråga och nå fram till denna enighet. Jag yrkarbifall till hemställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 244 ():Fru talman! Det har sagts av någon eller någraförut att det vi nu ska avgöra är en fråga som har varitsegdragen och föremål för många och omfattandeutredningar och överväganden. kan det varanödvändigt att ta tid på sig om resultatet ska bli bra. Idetta fall har tiden gjort att frågan har kunnat lösas irätt riktning, som jag ser det.Det är nu enighet över alla partigränserna om hurriksrevisionen ska se ut i princip, och det är att hälsamed stor tillfredsställelse. Jag vill gärna ge konstitu-tionsutskottets ledamöter en eloge för att de har lyck-ats komma fram till detta resultat.Frågor av denna typ - om hur det demokratiskasamhället ska ordna sin kontrollfunktion - är avgrundlagskaraktär, och därför är en bred enighet vär-defull och nödvändig. Enigheten i en fråga där manhar haft olika uppfattningar och synsätt bär självfalletkompromissens prägel, men kompromissen är inte avden art att det negativa överväger värdet av det för-slag som föreligger och värdet av att det genom-förs.Jag kan instämma i vad här sadeom beskrivningen av innehållet i förslaget och tilläg-ga att vi nu kommer bort från den märkliga ordningenatt ett riksrevsionsverk mottar uppdragsrevision frånsamma uppdragsgivare som den ska granska, sominte är tillfredsställande.Jag kan också tillägga att de förslag som ursprungligen har lagt fram har ana-lyserats av 28 remissinstanser, som till övervägandedelen har tillstyrkt förslagen. Det ökar styrkan i ochförtroendet för den nya ordningen.På några punkter har KU justerat förslaget. Styrel-sen ska ges en bredare sammansättning, så att allariksdagspartier ska kunna vara representerade. Myn-digheten ska ledas av tre personer i stället för av enriksrevisor. behov av en egen översynoch kontrollverksamhet av revisionskaraktär skaövervägas vidare.Jag tänker inte ta upp någon debatt vare sig medKenneth eller någon annan, men jag tyckte attdet var en något skruvad beskrivning av hur man iKU i så fall skulle gå från den ena revisionsprincipentill den andra.