prot · GN09108 · 2000-05-12 00:00:00 — Jag kommer därför här att endast ikorthet kommentera frågorna och vill i övrigt hänvisatill den kommande propositionen.Regeringen har i årets ekonomiska vårpropositionberäknat medel för ett stegvist införande av en allmänförskola för fyra- och femåringar, förskoleverksamhetför barn vars föräldrar är arbetssökande eller föräld-ralediga, en maxtaxa inom barnomsorgen samt medelför kvalitetssäkrande åtgärder till de kommuner sominför maxtaxan. Kostnaden för hela reformen harberäknats till 5,6 miljarder kronor.Att innan reformen om maxtaxan trätt i kraft göraberäkningar om volymökningar och förändringar iomsorgstider är knappast möjligt. har försökt att utifrån olika antagandengöra sådana beräkningar och har i ett par rapporterkommit fram till olika resultat. Själv föredrar jag attbygga på empiriskt material, sedan reformen fåttverka . Därför kommer vi i regeringen att föror-da en noggrann uppföljning av reformen.De beräknade medlen för kvalitetssäkrande åtgär-der inom barnomsorgen är uttryckligen avsedda tillde kommuner som inför maxtaxan. Regeringen åter-kommer i den särskilda propositionen med närmaredetaljer i denna fråga.Barns vistelsetider inom förskoleverksamheten äri dag i genomsnitt . Såväl längresom kortare vistelsetider förekommer. Barn varsföräldrar är arbetssökande eller föräldralediga skagaranteras en minsta vistelsetid dagli-gen.För övriga barn gäller att förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg ska tillhandahållas i förhållande tillföräldrars förvärvsarbete eller studier. Regeringen haringa avsikter att ändra denna gällandelagstiftning. Hur barns vistelsetider påverkas avmaxtaxan bör bli en fråga för reformens uppföljning.Alla barn i åldern kommer, enligtregeringens förslag, att erbjudas avgiftsfri förskolaminst . Enligt min mening är deten självklarhet att erbjudandet om den allmänna för-skolan ska omfatta alla barn i dessa åldrar. Sedan ärdet föräldrarna och inga andra som avgör om barnetska delta.Kommunerna har inte någon lagstadgad skyldig-het att erbjuda skjuts till förskolan och inte heller tillförskoleklassen. Det är dock viktigt att kommunernaansvarar för att barnen kan utnyttja den tilldeladeplatsen i förskolan. Frågan kommer att behandlasnärmare i propositionen.När det gäller de närmare detaljerna runt dessaoch andra frågor som rör maxtaxa och allmän för-skola m.m. vill jag återigen hänvisa till den komman-de propositionen som beräknas kunna föreläggasriksdagen redan i slutet av maj.Anf. 36 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet för sva-ret. Det ankom , i förväg, vilketjag uppskattar. Dock hade jag uppskattat om statsrå-det inte hade buntat ihop flera interpellationer i sam-ma svar. Dessutom tycker jag att frågeområdena gåratt särskilja ganska tydligt i det här fallet.Ännu mer hade jag uppskattat om svaret hadebringat klarhet i mina frågeställningar. Men statsrådetnöjer sig med att hänvisa till kommande proposition islutet av maj. Eftersom det är så nära föreståendemåste det väl ändå vara så att statsrådet har ett humom innehållet när nu beredningen är i gång på hög-varv.Herr talman! menar att detär svårt att förutsäga i vilken utsträckning som om-sorgsbehovet kommer att öka ute i kommunerna.Statsrådet underkänner beräk-ningar och vill själv se resultatet innan besked kom-mer. Det menar jag är fullkomligt skandalöst. Själv-klart måste regeringen kunna ge ett besked till kom-munerna, en signal om vad det är som ska gälla.Om omsorgsbehovet ökar markant och de av rege-ringen med stödpartier avsatta medlen inte räckermåste finansieringsprincipen gälla fullt ut. Eller harIngegerd någon annan avsikt? Det kaninte vara så ytterligare en gång att kommunerna skastå för fiolerna och de ökade kostnaderna i en totaltgenomreglerad socialiseringsverksamhet.Är statsrådet beredd att säga att finansieringsprin-cipen kommer att tillämpas, eller ska kommunerna ståför kostnaderna utöver statsbidraget? Tala om det föralla kommunpolitiker som försöker beräkna sinakostnader och lägga fram en budget för , 2002och 2003. Det är den problematik man sitter med ute ikommunerna. Det måste vara klart från regeringenvad det är som gäller.Jag oroar mig stort för framför allt två saker närdet gäller maxtaxan. Det första handlar om bristen påvalfrihet för kommunerna. I själva verket är detta ettbrott mot den kommunala självstyrelsen. Man åläggsen verksamhet men får inte själv utforma den, utanden genomregleras av en rad detaljregleringar. Det ärockså en brist på valfrihet för de enskilda familjerna.Varför vill ge till den förälder som har sitt barn pådagis men inte ett öre till den förälder som har sittbarn hemma eller hos en privat dagmamma?Varför har - som jobbatsom rektor, med det rättvisepatos som brukar vara etthonnörsord för alla rektorer - bara kvar ett solidari-tetspatos med partiet? Jag tror faktiskt inte att alla s-ledamöter här i i själ och hjärta tycker attmaxtaxan är det bästa som har hänt på familjepoliti-kens område.Det andra som jag oroar mig över är kvaliteten urett barnperspektiv. Är det rimligt, , att barn har och får arbetsdagar på dagis på upptill ? Vilken treåring orkar det, och vilkentreåring behöver det? Hyser farhågor om att barn i något fall har för långvistelsetid, dvs. mer än vad som gagnar barnet?När regeringen nu ivrar att få ut alla på arbets-marknaden mycket och länge finns det risk att det kanske på barnens bekostnad. Vad anser vara en maxtid för dagisdag?Anf. 37 ():Herr talman! Jag får börja med att tacka skolmi-nistern för svaret. Skolministern har valt att samman-föra svaret på min interpellation som rör den allmän-na förskolan med ett svar på inter-pellation som rör maxtaxan.Jag tvingas då konstatera att skolministern väljeratt med endast 14 rader kommentera de två - som jaguppfattar det - viktiga frågor som jag har ställt tillskolministern. Eftersom det har gått sedanreformen första gången aviserades kunde man möj-ligtvis vänta sig att skolministerns svar skulle genågot mer än vad det gör.Herr talman! Regeringens aviserade reform max-taxa innehåller enligt vad som har presenterats olikadelar som ska införas . Min avsiktär att endast diskutera den del som rör allmän för-skola, som ska omfatta och varaavgiftsfri för fyra- och femåringar.Regeringen säger att det ska vara obligatoriskt förkommunerna att anordna allmän förskola men att denska vara frivillig för barnen. Det är alltså en skillnadmot maxtaxan, som enligt regeringens presentationska vara frivillig för kommunerna.De resonemang som regeringen för kring barnsolika pedagogiska förberedelser före skolstarten försfram som ett huvudargument för genomförandet avallmän förskola. I en precisering som regeringen görav konsekvenserna av reformen beskriver regeringenatt den berör främst landsbygdskommuner, övrigamindre kommuner, barn till föräldralediga, invand-rarbarn, barn i utsatta bostadsområden och barn tillhemarbetande, och det är just det som jag önskardiskutera i dag.Herr talman! Hur kan det se ut i en liten gles-bygdskommun? Ja, jag ska ta ett exempel - Hössjösom ligger utanför . Där har man lagt ned dag-hemmet, och familjedaghem är den omsorgsform somfinns att tillgå. Men det kan ju också vara så att fa-miljedaghem är en omsorgsform som många föräldrarönskar för sina barn; det är en omsorgsform som gertrygghet till barn och till vuxna. Man tycker att det ären alldeles utomordentligt bra verksamhet. Barnenoch de vuxna trivs med varandra, och man kännertrygghet.Skolministern säger i sitt svar på min första fråga:"Enligt min mening är det en självklarhet att erbju-dandet om den allmänna förskolan ska omfatta allabarn i dessa åldrar." Ja, det har jag också utgått ifrånatt regeringen anser. Men skolministern svarar inte påfrågan om det gäller också alla omsorgsformer. Det ärdet min fråga handlar om.Sedan tillägger skolministern att det är föräldrarnaoch inga andra som avgör om barnet ska delta. Ja,min förhoppning är att det är skolministerns uppfatt-ning att det är föräldrarna som ska avgöra vilkenomsorgsform barnet ska ha. Men det får också enkonsekvens; det är ju just detta som är den springandepunkten. Vad som erbjuds, vilken omsorgsform dethandlar om, avgör också hur stort deltagandet blir.Därmed är det också avgörande för hur många barn-familjer som tar del av en reform som man är medoch skattefinansierar. Detta måste skolministern gesvar på.Min andra fråga återkommer jag till i min replik,eftersom den är avhängig skolministerns svar på minförsta fråga, som alltså är: Kommer reformen attomfatta även familjedaghem när det gäller tre tim-mars avgiftsfri omsorg för fyra- och femåringar?Anf. 38 ():Herr talman! har ställt ett antalrelevanta frågor kring den s.k. allmänna förskolansom rör olika kostnader och frihetsgrader i systemet.Jag väljer här att ta upp frågan ur ett rent pedagogisktperspektiv.Det vi sett av förslaget säger att det ska va-ra obligatoriskt för kommunerna att anordna försko-lan, att den ska vara avgiftsfri och att den ska omfatta525 timmar eller . I övrigtsägs ingenting om innehållet utan man hänvisar tillpropositionen som kommer nu i maj.Min fråga blir då: Vad syftar den allmänna för-skolan till egentligen? Vilka problem vill skolminis-tern lösa med hjälp av den allmänna förskolan? Vil-ken skillnad i pedagogisk uppläggning blir det mellanden vanliga förskolan för 4-5-åringar och de här tretimmarna? Siktar den allmänna förskolan på en direktskolförberedande verksamhet med större tonvikt påläsningens och matematikens mysterier osv., eller ärden allmänna förskolan att se som ett förstadium tillförskoleklassen? Ser vi här ett första steg mot entolvårig skola från fyra till ? Behöver lärar-utbildningarna förnyas som ett resultat av reformen?Ja, herr talman, frågorna blir många därför att vihittills inte sett något av vilket innehållet i den all-männa förskolan ska vara. Jag har förståelse för attskolministern inte i detalj kan beskriva hur det blirnär propositionen kommer, men detvore ändå intressant att höra några synpunkter somkan kasta lite ljus över de pedagogiska tankar somutgör grundfilosofin bakom den aviserade förskolan.Grundskolans kvalitet behöver onekligen höjas,varför man kan fråga sig om en reform av det härslaget är den viktigaste av alla. Vi har en skolp-likt som är och en frivillighet i förskoleklassen.De allra flesta barn går också i förskoleklass - unge-fär av våra barn går i någon form av barnom-sorg.Visst är det så att barnen är väldigt re-ceptiva och har inlärningsmöjligheter som är fantas-tiska. Men frågan är om slutprodukten - produkten islutet av utbildningskedjan - blir bättre med en all-män förskola. Jag tillåter mig faktiskt att tvivla pådet. Om inte förmås blir bättre än den äri dag är sådana insatser i ett tidigare skede tämligenbortkastade enligt mitt sätt att se. Barn måste få varabarn, där leken och den trygga omsorgen sätts ifrämsta rummet. Tids nog och mycket individuelltmognar barnens intresse och förmåga att tillgodogörasig det som är skolans huvuduppgift att tillhandahålla,nämligen kunskap och bildning. Den överpedagogise-rade vardagen - som jag väljer att kalla det - förbarnen tror jag faktiskt i många stycken motverkardet goda syfte som man har.Herr talman! Jag är intresserad av att lyssna tillskolministerns motiveringar till den allmänna för-skolan, motiveringar som sträcker sig längre än vill ge alla barn möjlighet att gå i densamma.Vad är själva grunden till detta, vari ligger den peda-gogiska vinsten och vilka pedagogiska konsekvenserfår reformen för det övriga skolväsendet?Anf. 39 Statsrådet ():Herr talman! Jag förstår att samtliga interpellanterär nyfikna på hur den slutliga produkten ska se ut ipropositionen. Givetvis hade det varit roligare för migockså om jag hade kunnat tala mera i detaljer. Menarbetet befinner sig i det läget att jag precis innan jaggick till den här debatten hade den första inrättningen,som vi kallar det, för propositionen. Det innebär attjag har sett det som kommeratt vara vårt förslag när det nu går ut på en stor"delning".Den stora "delningen" kommer att omfatta fleraorgan inom departementen och andra. En hel del avde frågeställningar som interpellanterna här har tagitupp finns givetvis i det förslag jag har lagt fram, mendet kan också innebära att de som tittar närmare påförslaget kommer att framföra avvikande mening. Detförslag som jag nu skickar ut på "delning" kanskedärför inte blir det slutliga förslaget i propositionen.Det är alltså en omöjlighet att svara på en del frå-gor. Det är mycket möjligt att jag har precis sammauppfattning som ni här har fört fram, men jag kanalltså inte säga: Så här blir det. Däremot kan jagberätta om frågan över huvud taget kommer att näm-nas i propositionen. Det kan kanske vara ett sätt atthantera det.Herr talman! Jag vet att det här är ett svårt läge,men propositionen kommer , och såhär går det till i det formella beredningsarbetet, så detär inte fråga om någon illvilja från min sida - det villjag understryka.Volymökningen och dess konsekvenser har givet-vis diskuterats. har tittat på det.När man föreslår en så stor reform, som omfattar alltfrån maxtaxa till allmän förskola, är det oerhört vik-tigt att det görs uppföljningar och utvärderingar avvad som är bra och vad som är dåligt, vilka de eko-nomiska konsekvenserna blir osv. Detta är för mig ensjälvklarhet när man genomför den här typen av re-form. Skrivningarna runt det får jag alltså kommatillbaka till.Hur blir det med tiden - kommer kommunerna attha en möjlighet att förbereda sig, har det frågats här.Det tror jag att de kommer att ha, eftersom förslagetkommer att lämnas till . Jag ärövertygad om att man hinner med att förbereda siginför exempelvis maxtaxan, som kommer den1 . Som ni självakommenterade är maxtaxan frivillig för kommunerna,medan den allmänna förskolan är obligatorisk. Därfinns ju ändå en form av valfrihet.Också frågor om kvaliteten ställdes. Vad är rim-ligt? Hur många timmar kan ett barn vistas på dag-hem för att man ska kunna säga att det mår bra ellerdåligt? Jag tycker att varje förälder ska fundera övervad de tycker passar deras barn. Barn är ju ocksåolika. Det beror också på vad föräldrarna gör, t.ex.om de är yrkesarbetande.Statistiken visar att genomsnittstiden pådaghem är , alltså 31timmar . Men det finns också en stor del somhar betydligt färre timmar. Några använder kanskeden fulla tiden . Men detviktiga är att det är en fråga för varje förälder att setill sitt eget barn och ta ställning till hur mycket manska arbeta.Det var många frågor att besvara, så jag får åter-komma i nästa replik.Anf. 40 ():Herr talman! Statsrådet hinner inte besvara allafrågorna. Det i sig indikerar väl att det är lite knasigtatt slå ihop interpellationer på det här sättet, när såmånga frågor hänger i luften.Uppföljning av reformer är en självklarhet. Det ärnästan så självklart att det inte behöver uttalas. Menfortfarande kvarstår problemen för kommunerna atthantera detta, eftersom de inte vet om finansiering-sprincipen kommer att tillämpas. På den punkten fickjag inga svar alls av statsrådet, så jag upprepar denfrågan.Valfriheten för kommunerna är en chimär. Vilkenkommun har råd att avstå ifrån den stora penga-påse som regeringen lockar med om man genomförregeringens politik? Inte ens de borgerligt styrdakommunerna kommer att kunna göra det, eftersomde helt enkelt inte har råd att avstå. Det är i principinget fritt val för kommunerna. Det måste man talaom i klartext. Man kan tala om frivillighet, men denär enbart en chimär.Jag uppskattar att uttalar enrespekt för familjens fria val. Men i det borde ocksåligga att föräldrar som inte väljer offentligt produce-rad barnomsorg ändå ska kunna få utdelning i formav att de får använda sig av de resurser som har ställtstill svenska föräldrars förfogande. Inte enbart denoffentligt producerade barnomsorgen ska omfattas,utan föräldrarnas val ska också respekteras i ekono-miskt hänseende.Här går den stora skiljelinjen mellan IngegerdWärnersson och den kristdemokratiska politiken.Föräldrarnas val måste vara giltigt också i ekono-miskt hänseende. Den väg man väljer ska kunna ge-nerera ett visst ekonomiskt tillskott. Man ska inteexkluderas från alla subventioner bara för att man görett val som inte överensstämmer med regeringenspolitik.När det gäller frågan om vistelsetid tolkar jagIngegerd svar som att en vistelsetidmellan sex och sex är acceptabel för ett barn, efter-som de flesta dagis har öppet dessa tider. Det finnsingen gräns, utan det är upp till föräldrarna att avgöra.Regeringen är inte beredd att gå in och opinionsbildapå det här området. En maximal tid för föräldrar iarbete är ju vad som ligger till grund för reformen.Det sägs ganska klart ut i vårpropositionen.Jag vill lägga till en fråga som jag inte hann med imitt första anförande. Regeringen delar ju i sin god-het ut extra kvalitetsförstärkningspengar till kommu-nerna, mer personal, alltså. Det är jättebra, för detbehövs. Men varför, , är det barade kommuner som inför maxtaxan som får del avpengarna?Ponera att någon kommun anser sig ha råd att av-stå. Då får man inte del av kvalitetsförstärk-ningspengarna. Jag vill ha en förklaring till detta.Varför har de kommuner som väljer att inte införamaxtaxan inte behov av kvalitetsförstärkning? Vadgrundar man det beslutet på? också undvikit att besvara den frågan i interpella-tionssvaret.Anf. 41 ():Herr talman! Jag tvingas konstatera att jag intefick något svar på min fråga i skolministerns förstareplikskifte. Det gör mig ytterligare bekymrad, efter-som jag hade ännu en fråga som jag ville diskutera.Jag tolkar detta som att skolministern tillsammansmed regeringen inte tillräckligt har analyserat denfrågeställning som jag har tagit upp. Det betyder attjag måste ställa frågan en gång till, och det gör jag,med risk för att upprepa mig.Många föräldrar ställer dessa frågor. De har rättatt få ett besked. Reformen omfattar alltså avgiftsfriverksamhet för fyra- och fem-åringar. Gäller detta alla barn, oavsett omsorgsform -alltså även barn som vistas i familjedaghem? Det ärmin huvudfråga. Jag har inte fått svar på den avskolministern, vilket bekymrar mig. Jag beklagardetta.Min andra fråga kommer jag nu till, trots att jaginte har fått svar på den första frågan. De hängernämligen ihop. Jag hoppas att skolministern hinnerbesvara dem i nästa replikskifte. Hur ska man hanterade kostnader som förväntas uppstå i samband med attbarn ska ta sig till förskolan, daghemmet och - är minförhoppning - även familjedaghemmet?Vi kristdemokrater anser att det är fullständigtdiskriminerande om det införs en reform som baraomfattar en omsorgsform, nämligen daghem. Det kaninte vara rimligt. Vi återkommer till detta senare.På frågan om dessa kostnader svarar skolminis-tern att kommunerna inte har någon lagstadgadskyldighet att erbjuda skjuts till förskolan och inteheller till förskoleklassen. säger skolmi-nistern att kommunerna ansvarar för att barnen kanutnyttja den tilldelade platsen i förskolan.Skolministern får ursäkta, men jag uppfattar detsom att skolministern inte har tänkt något mer, utanhon hänvisar i denna stora, viktiga fråga till en kom-mande proposition. Jag hade uppskattat om vi åt-minstone hade kunnat börja diskutera inriktningen påden.Det är otillfredsställande att skolministern enbarthänvisar till hur det ser ut . Vi talar ju om en heltny situation. talar vi om fyra- och femåringarsom, dessutom kostnadsfritt, enligt regeringens upp-fattning ska kunna tillgodogöra sig peda-gogisk verksamhet.Det som skolministern hänvisar till i sitt svarhandlar, enligt min uppfattning, om arbetsresor.Många föräldrar har barnomsorg på grund avarbete. Man tar med sitt barn i bilen och åker i väg tilldaghemmet eller dagmamman. Man lämnar sitt barnoch åker till sitt arbete. Man åker ifrån sitt arbete,hämtar sitt barn och åker sedan oftast hem. pratarvi , och reformen riktar sig till hemar-betande, glesbygdsföräldrar och invandrarföräldrar.Det är en helt annan omständighet.Om inte reformen omfattar vistelse i familjedag-hem, hur ska då transporten ske mellan familjedag-hemmet och förskolan om man vill tillgodogöra sigreformen? Det finns många outredda och ouppklaradefrågor. Min förhoppning var att jag skulle få svar pånågon av dem. Det kanske kommer , herr talman.Anf. 42 ():Herr talman! Låt mig först konstatera att det inteblev något svar på fråga om finansie-ringen fullt ut av maxtaxan, om kommunerna blirkompenserade eller inte. Den får vi kanske svar på såsmåningom.Sedan blir jag lite bekymrad när det inte kommernågot enda ord om vad allmän förskola är bra för,men det kanske också kommer . Manställer sig frågan: Vad är det för fel på förskolan, somden ser ut ? Vad gör man för fel som föranlederen ny reform? Vi har inte sett någon förklaring till dethär. Det är lite bekymmersamt. Återigen undrar jagvad regeringen vill åstadkomma, pedagogiskt, för attstärka med hjälp av den här allmännaförskolan. Är det också tänkt att det t.ex. ska bli enspeciell läroplan för de här per dag? Detvore intressant att höra hur skolministern ser på dethär.Återigen undrar jag vilken påverkan det här gertotalt sett i skolsystemet. Vi har ju den nioåriga sko-lan plus förskoleklasserna. Hur påverkar detta? Jagantar att det påverkar; det måste det göra. Det gällerhela lärarkedjan rakt igenom systemet. Vilka skaundervisa, och vad är det som man ska göra under dehär rent praktiskt? Det är faktiskt liteintressant att veta.Jag hoppas att skolministern nu tar åtminstone tvåminuter på sig för att försöka förklara för oss i kam-maren och alla som lyssnar vad själva syftet med denallmänna förskolan är förutom att man ska samla ihopungarna i en hög.Anf. 43 Statsrådet ():Herr talman! Det ska vara mer än att man samlardem i en hög.För att visa på besvärligheten i min situation kanjag säga att den text som finns i mitt svar inte längrefinns i propositionen. Det visar på svårigheten i han-teringen. I det svar som jag har gett står det t.ex.:"Det är dock viktigt att kommunerna ansvarar för attbarnen kan utnyttja den tilldelade platsen i försko-lan." Det var en text som fanns med när vi höll på attarbeta med detta svar. har vi inte den formule-ringen. Detta är formulerat på ett annat sätt. Det ärmycket möjligt att den kommer tillbaka när syn-punkterna har tagits in. Detta är alltså ett exempel påatt jag är mitt i ett arbete. T.o.m. under den korta tidfrån det att jag lämnade interpellationssvaret fram tillnu har saker och ting förändrat sig. Det är alltså enomöjlighet för mig att vara tydligare när det gäller deandra frågor som ni har riktat.När det gäller frågorna runt finansieringsprincipenkommer det att komma ett svar i propositionen omhur det kommer att vara. Vem som kommer att om-fattas av den allmänna förskolan i förhållande tillförskola, dagmammor och sådant kommer att nämnasi själva propositionen. Men jag kan alltså inte gå in pådet . Glesbygden har tagits upp och att man leverunder olika förhållanden. Givetvis kommer ocksådetta att beaktas när vi nu behandlar hela frågan ipropositionen. Det finns också upptaget.Sedan var det en fråga om varför man gör det häroch om det är någon skillnad mellan förskolan ochden allmänna förskolan. Det handlar om den merprincipiella inriktningen. Nej, vi har fått en läroplanför förskolan. Det finns inga tankar på att den läro-planen skulle förändras. Den allmänna förskolan är endel av den verksamhet som finns i förskolan, ochintentionerna och inriktningarna är precis desamma.Det var det som efterfrågade. Det äralltså inget nytt. Det kommer ingen egen läroplan.Och det är inte mer skolinriktat att gå i den allmännaförskolan. Den allmänna förskolan är alltså en del avförskolan och gällande läroplan.Det frågades också om utbildningen. Före majmånads utgång kommer vi att presentera förslag ny lärarutbildning. Den nya lärarutbildningengrundar sig på ett förslag från en kommitté, och denkommittén har t.ex. tagit upp utbildningstiden förförskollärare, fritidspedagoger och det som man kal-lar för yngrelärare. I det förslag som kommittén ladefram är det lika lång utbildningstid för de här olikagrupperna.