prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Min fråga beträffande medicineringenav en individ som ligger på något av länslandstings sjukhus kan naturligtvis sägas inte hörahemma i den här debatten. På det sättet avstår IngvarSvensson från att tala om sin partikollegas agerande.Det är ändå exempel på att det inte finns någon lag-stiftning som lägger något som helst hinder i vägenför när det gäller att visa lite kurage ochmod inom den kommunala självstyrelsens ram och setill att den här individen får den medicin som veder-börande uppenbarligen enligt läkarna behöver. Detvore intressant att höra - om nu kanoffra några ord på det - vilken tanke som ligger bak-om detta med att man inte kan medicinera den härindividen. Den kommunala självstyrelsen kan i allafall inte lägga hinder i vägen.Ingvar för ett intressant resonemang omatt vi inte gör som Lagrådet säger. Frågan är natur-ligtvis vad vi ska ha till om vibara ska göra som Lagrådet säger. Lagrådet är enremissinstans som vi ska lyssna till. Sedan får vi göraen avvägning mellan de olika värderingar och intres-sen som kan finnas i sammanhanget.Lagrådet har ju diskuterats oerhört mycket i deolika debatterna. Om jag förstår rättvill han väl egentligen ersätta Lagrådet med en för-fattningsdomstol som, ungefär som man nu ser iSupreme Court i , hanterar valresultat och be-stämmer hur det sist och slutligen ska bli. Det liggerlite utanför debatten.Om man hade följt Lagrådet beträffande åttatim-marsdagen hade man inte haft någon sådan, i varjefall inte när den infördes. Om man hade följt Lagrådetbeträffande dödsstraffet hade det inte avskaffats vidden tid som var aktuell. Man kan alltid diskutera ivilken utsträckning man slaviskt ska följa Lagrådet.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! använder mycketav sin talartid till att tala om annat. Därför behöverhan inte svara på de intrikata frågorna om näringsfri-het och riksdagsordningen 4 kap. 10 §. Jag upprepardem: Hur ligger det till med näringsfriheten och riks-dagsordningen 4 kap. 10 §?Göran talar om att man får göra enavvägning när det gäller Lagrådet. Men man har integjort någon avvägning. Man har struntat fullständigt isynpunkterna.Anf. 132 () replik:Fru talman! säger att han ärledsen. Jag är ledsen över att harså liten tilltro till sig själv som kommunpolitiker. Vihar motsvarande erfarenheter . I denrollen efterfrågade tydligen riks-dagsledamot förslag till beslut, så att hankunde hantera det politiska uppdraget på lokal nivå.Vi i har full tilltro till att kommunal-och landstingspolitiker sköter den politiken på bästasätt. De politiska åtgärder man har vidtagit eller intevidtagit värderas av människor i allmänna val.Borde vi inte följa Lagrådets kommentar, medtanke på den diskussion om den kommunala självsty-relsen vi har haft i vid ett flertaltillfällen? Det vore rimligt att den kommunala själv-styrelsen hade en faktisk innebörd. eget parti hänvisar ofta till utredningar. Vore detinte rimligt att vi tillsatte en utredning och i det sam-manhanget noga analyserade innebörden i den kom-munala självstyrelsen, grundlagen och demokratinsutveckling?Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag hade stor tilltro till den lokala po-litiken även när jag var kommunalpolitiker. Det varinte särskilt ofta lagstiftningen lade hinder i vägen föratt utöva den kommunala självstyrelsen. Det varmycket reglerat på skolans område, äldreomsorgsom-rådet, barnomsorgsområdet och sjukvårdsområdet,även om jag inte har sysslat med det någon gång.Men det är en delegation från staten till kommunernaatt utföra vissa uppgifter. Det är inte konstigt omstaten har uppfattningar om hur de ska utföras.Det kan vara intressant att fråga även andra partiers företrädare, mer retoriskt, omtanken på att förbjuda kommunala bolag eller kom-munal näringsverksamhet. Det är en fråga som defi-nitivt inte ryms inom den kommunala självstyrelsen.Där finns inga begränsningar när man diskuterar attmänniskorna lokalt ska bestämma om sina egna an-gelägenheter.Diskussionen om det faktiska innehållet i denkommunala självstyrelsen är intressant. planerar en utfrågning i ämnet kommu-nal självstyrelse. Vi ska också skriva ett betänkandenästa år. Det är mycket intressanta diskussioner mankan föra. Men då måste man ha en utgångspunkt, vadden kommunala självstyrelsen faktiskt innebär i lag-stiftningen och hur den eventuellt ska bli efterförändringar som man är beredd att göra. Jag är förmin del inte övertygad om att den kommunala själv-styrelsen får ett vidgat område. Möjligen blir dengrundlagsreglerad och får ett säkerställt område. Mendet området kan bli betydligt snävare än . Jag ärinte säker på att eftersträvar denutvecklingen.Anf. 134 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt att jag eftersträvaren vidgad och stärkt självstyrelse. Detvore lämpligt att vi, med anledning av dagens stopp-lagsdebatt, parallellt förde en diskussion om åtgärdersom starkt berör den kommunala självstyrelsen. Inteens kan förneka att Lagrådet i sinayttranden betonade den.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att Lagrådet har haft dennågot famösa formuleringen att den kommunalasjälvstyrelsen ändå måste ha något innehåll. Det skrevman i bostadsbetänkandet, som jag för övrigt försöktefråga om förut. Det handlar om ivilken mån hyresgästen i allmännyttan, som får en nyfastighetsägare eller hyresvärd, kan utöva sin egen-makt. får ingen mer replik i denhär omgången, så jag ska inte upprepa frågan. Jag skabara erinra om att jag ställde den och inte fick någotsvar.Vi har anledning att återkomma åtskilliga gångertill frågan om hur innehållet i det kommunala själv-styret ska utformas på olika sätt. harju sagt i Kommun-Aktuellt att kommunerna bör kun-na gå till en domstol för att få fastställt om statenbeter sig illa. Det är en helt annorlunda syn på kom-munal självstyrelse och den samverkan mellan deolika samhällsnivåerna som de nuvarande principernabygger på. Från socialdemokratisk sida vill jag gärnasäga att vi länge har sett positivt på det kommunalasjälvstyret. Det är viktigt, därför att det är en bra basför det demokratiska arbetet. Vi har inget intresse avatt försämra det eller ändra det på något sätt.Vi tycker att just det kommunala självstyret, egenak-tiviteten, möjligheterna till påverkan är oerhört vikti-ga i de frågor kommunerna har att besluta om, an-tingen inom ramen för kommunallagens självstyrel-separagraf eller inom ramen för den speciallagstift-ning som finns på en rad olika områden. Det senare ärde stora områden där kommunerna bedriver verksam-het, nämligen vård, skola och omsorg.Anf. 136 ():Fru talman! Det har varit en lång dags färd motnatt. Jag hade tillsammans med mina borgerliga kol-leger i socialutskottet hoppats att de funderingar ochden oro vi har känt inför förslaget till stopplag ochdess relation till grundlag och övrig lagstiftningskulle redas ut från majoritetens sida. Tvärtom hardenna debatt gett vid handen att oklarheterna är störreän de var tidigare. När nu majoritetens företrädaretvingas upp på banan för att redovisa sina skäl är detmycket tomt.Det är som jag sade i mitt inledningsanförande , vi kan inte stifta lag i som stridermot gemenskapsrätten. Vi krävde att få detta belyst isocialutskottet. Majoriteten körde över oss.Vi har en möjlighet att begära återremiss, vil-ket jag härmed gör från , , för att ånyo kräva attfå den beredning som ligger i ansvar ochsocialutskottets beredningsansvar. Det är vårt ansvaratt ta reda på hur denna lag förhåller sig till annan lag.Jag hoppas att majoriteten inser allvaret i detta yrkan-de och ser till att vi får den möjligheten som åliggerden lagstiftande makten, dvs. att man vet vilka lagarman stiftar i denna församling.Anf. 137 ():Fru talman! Jag har efter att ha lyssnat på debattenoch läst ett antal inlägg från olika håll väldigt svårt attförstå varför Socialdemokraterna är så ängsliga attlåta kommuner och landsting bestämma över hur devill sköta driften av verksamheten. Det är ju det somdet handlar om. Det är inte några stora, revolutione-rande förändringar.Jag har i mitt dagliga arbete som politiker inte pånågot sätt mött någon kritik mot den här verksamhe-ten. Jag har inte mött medborgare när jag går på tor-get på som säger att det är förfärligt medprivat drift av offentlig vård. Jag måste säga att jaghar mycket svårt att förstå varför man är så oroligfrån socialdemokratiskt håll för att pröva den härmodellen.Visst är vård viktigt, men det är mycket annat somockså är viktigt. Dit hör t.ex. mat. Jag har aldrig hörtnågra socialdemokrater säga att man inte får sälja mati privat regi, att vi måste stoppa vinstintressena närdet gäller mat. Tack och lov gör de inte det.Jag är övertygad om att om vi hade haft den härmöjligheten från början, att låta privata vårdgivare tahand om offentligt finansierad verksamhet, som sjuk-vården är, hade man säkert inte motsatt sig det frånsocialdemokratiskt håll.Fru talman! Jag yrkar bifall till yr-kande om att begära återremiss av den här frågan föratt se om man kan få en bättre beredning av den.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )9 § Ändringar i arbetslöshetsförsäkringenm.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2000/01:AU5Ändringar i arbetslöshetsförsäkringen m.m. (prop.1999/2000:139).Anf. 138 ():Fru talman! Jag kan inte påstå att jag är jättelyck-lig över att påbörja debatten i 5, menjag får väl då lyckliggöra den ovanligt välbesöktakammaren genom att prata extra länge, så att jag kanhålla ut till när alla förväntansfulla ledamötervill votera.Fru talman! Vi ska nu diskutera propositionen Enrättvisare och tydligare arbetslöshetsförsäkring. Vimoderater har ofta synpunkter på innehållet i rege-ringens propositioner. Den här gången kan vi reageraredan på titeln. Det finns väldigt lite i propositionensom indikerar att den skulle göra arbetslösheten varesig rättvisare eller tydligare om den bifölls. För oss ärdet inte bara symboliskt när arbetsmarknadsutskottethar valt att i stället döpa sitt betänkande till Ändring-ar i arbetslöshetsförsäkringen m.m.Vad innehåller då den här propositionen, fru tal-man? Jo, regeringen säger att man nu ska fortsätta pådet förändringsarbete som påbörjades . Det varnär beslöt att införa den aktivitetsgarantisom alltfler arbetslösa väljer att förkorta AGA.Vi moderater efterlyste redan då mer kraftfullaoch framför allt mer individuellt inriktade åtgärderför att hjälpa de människor som har fastnat i långtids-arbetslöshet, mer fantasi i arbetsmarknadspolitiken.Vi pekade på att vi måste ge de människor som harinvandrarbakgrund och är arbetslösa bättre kunskaperi svenska språket så att de kan hävda sig på arbets-marknaden. Vi pekade när det gäller långtidsarbetslö-sa ungdomar på vikten av att avhjälpa de brister somfinns i ungdomsskola, ordna ett individuellt lärlings-system i gymnasieskolan och satsa på en kvalificeradeftergymnasial yrkesutbildning värd namnet. Vi pe-kade när det gäller de äldre på arbetsmarknaden påbehovet av att tillvarata dessa människors erfarenhe-ter och kunskaper och att tillämpa okonventionellaarbetsmetoder.Vi kan t.ex. jämföra med det initiativ som det mo-derata socialborgarrådet i har tagit,när hon har inlett ett samarbete med ett privat beman-ningsföretag och där man lyckadesfå ut 70 långtidsarbetslösa i riktiga jobb.Däremot sade vi när de här frågorna behandlades ivåras nej till aktivitetsgarantin, AGA. Vi gjorde detpå goda grunder. Det fanns inget beslutsunderlag värtnamnet när behandlade frågan . Visade ungefär så här.Vi tycker att aktivitetsgarantin låter som ett gans-ka vettigt förslag, om man uppfattar det som en önsk-värd attityd från arbetsförmedlingarnas sida, dvs. omman ska uppfatta förslaget så att arbetsförmedlingar-na inte bara mekaniskt ska stämpla a-kassekorten förde långtidsarbetslösa, utan i stället bekymra sig fördem som har hamnat i den situationen. Om avsiktenär att arbetsförmedlingarna ska koncentrera mer avsina resurser på just den gruppen, om man vill sändasignalen att arbetsförmedlingarna inte får släppa tagetom dem som är långtidsarbetslösa är det ett bra för-slag. Om det handlar om att arbetsförmedlingarna skage de långtidsarbetslösa en mer personlig service ochta vara på vars och ens behov och utveckla derasmöjligheter är det bra.Vi sade, som sagt var, nej till förslaget om aktivi-tetsgaranti. Vi gjorde det därför att vi befarade att detinte var detta som AGA handlade om. Vi misstänkte istället att det var en ny arbetsmarknadspolitisk voly-måtgärd. Och precis så, fru talman, har det blivit.Nu är vi mitt uppe i en brinnande högkonjunktur.Många företag skriker efter folk. Alla ansträngningarborde då inriktas på att försöka få ut så många männi-skor som möjligt på arbetsmarknaden, men i ställetägnar sig regeringen, Socialdemokraterna, åt att dra bort folk från ar-betsmarknaden.Arbetsmarknadsstyrelsen är helt inriktad pådetta. De reguljära AMS-åtgärderna har ökat med merän . De borde haminskat. 25 000 människor är snart satta i den s.k.aktivitetsgarantin - den aktivitetsgaranti som delångtidsarbetslösa i mejl och pressklipp kallar om-växlande AGA, vuxendagis, tvångsarbete och slut-förvaring.Trots den starka konjunkturen ökar alltså arbets-marknadspolitiken kraftigt. Detta är, fru talman, sta-tistikpolitiken i sin prydno. Alltmer går ut på att flyttade arbetslösa i statistikkolumnerna så att målet 4 %arbetslöshet kan nås. Här är också aktivitetsgarantincentral.Den här statistikpolitiken skadar arbetsmarkna-den. I de regioner och de branscher där det finnsöverhettning förvärras flaskhalsproblemen. Det ärmöjligt att statistikpolitiken gagnar regeringen. Detkanske är så att regeringen kan knapra åt sig någonprocent i SIFO-siffrorna genom att slå sig för bröstetoch säga att "Hurra, nu har vi nått målet öppenarbetslöshet".Men det gagnar definitivt inte de arbetslösa, somförblir arbetslösa och bara flyttas runt i statistikko-lumnerna. Vad hjälper det, fru talman, om knappt 4 %är öppet arbetslösa när är satta iAMS-åtgärder, när 75 000 är latent arbetssökande,dvs. vill ha jobb och kan jobba men inte söker aktivt,när 100 000 arbetslösa är satta i det s.k. kunskapslyf-tet och när är studerande som söker jobb,långtidssjukskrivna eller förtidspensionerade av ar-betsmarknadsskäl?Om man tittar på dem somvår statiska centralbyrå räknar som tillhörande ar-betskraften - den arbetsföra befolkningen - ser manatt nästan 1 miljon människor eller står utan ettriktigt jobb. Det är inget att yvas över.Nu ska andra steget tas i det förändringsarbetesom påbörjades . ska också arbetslöshets-försäkringen göras om. Men man gör ingenting åt deegentliga problemen.Arbetslöshetsförsäkringen har varit tänkt att varaen omställningsförsäkring. Den ska skydda oss motstora inkomstbortfall om vi oförskyllt skulle drabbasav arbetslöshet. Vi ska inte behöva gå från hem ochhus. Vi ska få en frist. Vi ska få en möjlighet att medinkomster från a-kassan få tid på oss att söka ett nyttjobb eller kanske utbilda oss för att ta ett jobb i ettannat yrke.Men så här fungerar det inte. Arbetslöshetsförsäk-ringen skyddar bara mot inkomstbortfall upp till eninkomst på mellan 15 000 och 16 000. Därför harSACO nu satt en tilläggsförsäkring i sjön. TCO är pågod väg. Det är inte heller en omställningsförsäkring,utan i stället har arbetslöshetsförsäkringen utvecklatstill att bli en sorts medborgarlön för insiders på ar-betsmarknaden.Expressen berättade härförleden om den yrkesut-bildade . Han var , och han har försörjtsig på a-kassa - större delen av sitt yr-kesliv. Han hade ingen lust att flytta. Han hade ingenlust att utbilda sig till något annat yrke. Han trivdesmed sitt yrke, även om han inte jobbade i det. Hanhade ingen lust att veckopendla. Han kunde tänka sighögst en timmes arbetsresor. Där gick gränsen. Hanhade nämligen massor att göra hemma. Så hade hanbyggt upp en väldigt fin relation till sina barn.Det är inget konstigt med detta. delar den-na ambition med en massa unga familjefäder runtom ivårt land. Däremot är det förstås inte alldeles själv-klart att ambitionerna ska förverkligas på skattebeta-larnas bekostnad. I vart fall kan jag försäkra kamma-rens ledamöter, fru talman, om att arbetslöshetsför-säkringen aldrig har varit tänkt att fungera på dettasätt.Ett problem är att arbetslöshetsförsäkringen intebara har blivit en evig försörjningskälla för alltförmånga av dem som en gång har fått in en fot på ar-betsmarknaden. Det är också så att arbetslöshetsför-säkringen, bl.a. genom att hålla de s.k. reservations-lönerna uppe, har gjort det svårare för nytillträdandeatt komma in på arbetsmarknaden och få fotfäste därom de inte har en väldigt hög kompetens. Mångaungdomar, invandrare och lågutbildade har fått erfaradetta.Vi moderater, fru talman, vill återupprätta arbets-löshetsförsäkringen som en omställningsförsäkring.Det innebär att vi tycker att det ska finnas en gränsför hur länge man kan uppbära ersättning från försäk-ringen. Man kan diskutera längden på den ersättning-sperioden. Till skillnad från regeringen tycker vi attäldre arbetstagare ska kunna uppbära ersättning läng-re tid än unga och nytillträdande på arbetsmarknaden.Men enligt vår uppfattning är kärnan att det bara skavara möjligt att kvalificera sig för nya ersättningspe-rioder genom att arbeta.Detta lägger ett tydligt ansvar på den enskilde. Jagfår tid av försäkringen till mitt förfogande, men jagmåste också utnyttja . Jag kan få hjälp. Jagkan få hjälp av arbetsförmedlingen, som kan ägnasina resurser och sina kunskaper om arbetsmarknadenåt att ge mig service och hjälpa mig. Ansvaret är mitt.Därför behöver arbetsförmedlingen inte ägna sig åtterapiverksamhet. Jag ska ha service utifrån minapersonliga behov och erfarenheter. Ansvaret är mitt.Därför behöver arbetsförmedlingen inte kontrolleramig och utöva sanktioner mot mig som är arbetslös.I har arbetsförmedlingenbara en uppgift. Det är att ge arbetssökande och i ochför sig också företag service och hjälpa dem att mötavarandra.I socialdemokratins har arbetsförmedling-en fått dubbla roller. Dels ska den försöka hjälpa dearbetssökande, dels ska den ha tummen i ögat på dearbetslösa, se till att kontrollera de arbetslösa så att desköter sig och se till att utöva sanktioner mot de ar-betslösa.Så vill vi inte ha det. Vi vill ha en rak arbetslös-hetsförsäkring som fungerar som en omställningsför-säkring och som lägger ansvaret där ansvaret börligga, och där samhället ägnar sig åt att ge service.Dagens proposition innebär att Socialdemokrater-na, och fortsätter på deninslagna vägen med delvis ändrade kontrollsystemoch sanktioner och med delvis nya regler och sank-tioner. Vi moderater deltar inte i den vandringen.Därmed, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservation 2. Det innebär förstås inte att vi inteskulle stå bakom de övriga tolv reservationer som vihar avgivit i betänkandet ensamma eller tillsammansmed andra partier. Vi står givetvis bakom dem också,men jag nöjer mig här med att yrka bifall till reserva-tion 2.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeSoU6 Sjukhus med vinstsyfteÅterförvisningsyrkandeFör bifall räckte att minst en tredjedel av de röstandeanslöt sig till detta.Votering:144 för bifall175 för avslag30 frånvarandeTalmannen konstaterade att minst en tredjedel av deröstande hade bifallit återförvisningsärendet.Kammaren hade således bifallit återförvisning avärendet till utskottet för ytterligare beredning.Partivis fördelning av rösternaFör bifall: 75 m, 39 kd, 16 c, 14 fpFör avslag: 121 s, 38 v, 16 mpFrånvarande: 10 s, 7 m, 5 v, 3 kd, 2 c, 3 fp11 § (forts. från 9 §) Ändringar i arbetslöshets-försäkringen m.m. (forts. AU5)Anf. 140 ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attkonstatera att vi kristdemokrater står bakom alla vårareservationer, men för tids vinnande yrkar jag bifallenbart till reservation 3.Fru talman! En fungerande arbetsmarknad är enav de absolut viktigaste förutsättningarna för densvenska välfärdsmodellen. Utan ett levande och dy-namiskt arbetsliv dräneras samhället på resurser, ochmånga av de förmåner som vi alla tar mer eller mind-re för givna försvinner. En väl fungerande vård ochskola förutsätter ett väl fungerande näringsliv.Det är utifrån de här grundprinciperna som vi måste diskutera hur vår arbetsmarknadsförsäk-ring ska vara uppbyggd samt vilka förmåner ochregler som ska gälla. För oss kristdemokrater är detsjälvklart att vi ska ha en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring - allmän då vi anser att denska vara öppen för alla på arbetsmarknaden, obligato-risk då vi anser att den ska vara solidariskt finansie-rad.Men förutom dessa självklara grundprinciper ärdet viktigt att arbetslöshetsförsäkringen fungerar isamklang med arbetsmarknaden. Vi anser därför attdet ska vara en omställningsförsäkring som syftar tillatt de arbetslösa ska kommatillbaka i arbetslivet.Fru talman! Det är bl.a. därför vi anser att det ärolyckligt med den nya inriktningen att man har enhögre ersättning . Denna föränd-ring ger fel signaler, då det är oerhört viktigt att manredan från första dagen strävar efter att finna nya jobboavsett inom vilket yrke eller på vilken plats jobbenfinns.Det är även principiellt fel att man i första handstöttar de korttidsarbetslösa, då det är de långtidsar-betslösa som bär den tyngsta ekonomiska bördan avsin arbetslöshet. är det ett faktum att möj-ligheterna att få ett nytt jobb minskar med tiden somman går arbetslös.Vår modell för arbetslöshetsförsäkring tar hänsyntill dessa faktum. Vi inför ingen bortre parentes. Vikrånglar inte till regelverket genom att införa separataregler baserat . Vi genomför en för-säkring som ger av ersättningen beräknat överden senaste 24-månadersperioden. På detta sätt läm-nas ingen utan skydd. Vår modell innebär att detlönar sig att ta nya jobb oavsett längd. Den förbättrara-kasseersättningen ochunderlättar för den enskilde att få fast jobb. Vi anseratt egenfinansieringen i arbetslöshetsförsäkringen skaförstärkas som arbetstagarna kompenserasgenom ett höjt grundavdrag.Konsekvensen av dessa förändringar är en ar-betslöshetsförsäkring som är bättre anpassad överkonjunkturcykeln och som visar på kopplingen mel-lan en väl fungerande ekonomi och välfärd.Förutom dessa konkreta förändringar inom försäk-ringen är det viktigt att man ser över den nuvarandeadministrationen och den starka kopplingen till fack-föreningsrörelsen. Enligt vår mening är det olyckligtatt det finns en otydlig sammankoppling mellan ettprivaträttsligt förfarande och den myndighetsutövningsom fackföreningarna agerar utifrån då man beslutarom eventuell ersättning. Det är också ett faktum attstörre delen av dagens försäkringsersättning finansie-ras över statsbudgeten, vilket även Riksrevisionsver-ket påpekat i två kritiska utredningar. Regeringen bördärför återkomma till med ett kon-kret förslag om hur denna situation ska förändras.Fru talman! Förutom att vi har ett eget förslag omhur arbetslöshetsförsäkringen bör se ut finns det ettflertal områden inom nuvarande försäkring som böråtgärdas. Vi vill att dagens system ska underlättas ochgöras mer överblickbart. Det är en uppfattning som videlar med hela utskottet. Trots detta kommer detständigt nya förslag som går i motsatt riktning.Tydligast ser vi detta vad gäller de nya reglernakring anställningsstöd. Här lyckas regeringen medkonststycket att införa fyra separata snarlika anställ-ningsstöd med olika regler, ersättningar och återkvali-ficeringspremisser. Är det konstigt att både arbets-förmedlare och arbetslösa samt företagare blir förvir-rade?Vi kristdemokrater anser att grundidén kring an-ställningsstödet är bra. Men med alla dessa särregleroch nya lösningar riskerar fördelarna med systemetatt försvinna på grund av ivern att byråkratisera. Detvore annars ett ypperligt tillfälle för regeringssidan attvisa att man lyssnar både på oppositionens och påverklighetens kritik.Fru talman!