prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Visst är det så att SJ inteautomatiskt har trafikeringsrätt, men det innebärockså att man inte behöver gå ut och konkurrensut-sätta trafiken på en linje. Den kan automatiskt gå tillSJ.Nu när det är borttaget, vill dåfullfölja det så att han kan ställa sig bakom Modera-ternas tankar och förslag? Kommer att driva att varje linje kommer att konkur-rensutsättas på marknaden när avtalsperioden har gåttut? Det är en klar fråga.Sedan säger att vi är emot Botnia-banan. Ja, vi är emot att den kom till på det sättet gick emot den prioritering som man kanskekunde ha ansett att den skulle haft. Kan i talarstolen också säga att det är betydligt bättremed den prioritering som är gjord, att vi bygger Bot-niabanan i stället för att vi löser getingmidjan iStockholm med det trafikkaos som det innebär ochsom kommer att drabba hela vårt land? Är det Väns-terpartiets prioritering?Anf. 88 () replik:Fru talman! Det är så, , att enbana som en gång har upphandlats återgår inte auto-matiskt till SJ. Däremot blir den naturligtvis föremålför en ny upphandling, och då får ju SJ vara med ochkonkurrera precis som de privata företagen.Vad gäller att prioritera mellan ochgetingmidjan säger ja till bägge pro-jekten. Men jag kan väl avslöja att vi är mycket tvek-samma till statens engagemang när det gäller citytun-neln i , som ser ut att braka i väg när det gällerpengarna.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Vi kan konstatera att stockholmarnaoch människorna i övriga landet åtminstone vet attVänsterpartiet i det här läget, med den knappa inves-teringsvolym som finns prioriterar föregetingmidjan här i . Det är väl så vi fårbedöma situationen när vi ser att byggandet av denhar kommit i gång.Sture frågar också vad näringen skullesäga om vi höjde banavgifterna. Vi begär i ett förstaskede en återgång till de banavgifter som var tidigare.Då var det inget företag som flöt ut ur pågrund av banavgifterna.Men, , vi hade en Vänersjöfart somfaktiskt fungerade. Vi hade inte den situation som vi har, att vi subventionerar med skattemedel för attStora och övrig industri ska köra på järnväg.Men den politik som företräder är attvi med skattemedel ska se till att vi tar bort gods frånVänersjöfarten, som kanske är den absolut mest mil-jövänliga transport vi kan ha. Det blir konsekvensen.Därför vill jag fråga om tycker att detär en vettig politik.Anf. 90 () replik:Fru talman! Först konstaterar jag att det är 700miljoner. Dessa pengar måste tas någonstans, och detbrukar vara transportköparna som får stå för kostna-derna.När det gäller Vänersjöfarten vill jag poängteraför att Stora har bestämt att manuppe vid och Domnarvet ska satsa påjärnväg ned till för vidare transport. Detenda som har skett är att och harhakat på detta, och det är ganska naturligt. Det är ettfungerande system. Man kopplar på sina vagnar på dehär tågen. Det här tror jag att man skulle ha gjortoavsett ekonomin.Botniabanan är oerhört viktig. Det är en hel lands-ända som har nytta av den. Det handlar inte bara omsamhällsekonomi utan också om regionalpolitik. Därska rulla ett antal godståg. Dessutom kommer Umeåatt få utmärkta förbindelser. Ett tag tänkte man dra enlinje vid och tänkte inte köra tågen norr omGävle. X 2000-trafiken till och från är enenorm succé. Jag är övertygad om att X 2000 till enstad som expanderar oerhört , , ocksåkommer att bli en stor succé.Anf. 91 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 9. Givetvis står jag bakom alla våra reser-vationer, men för tids vinnande yrkar jag bifall enbarttill denna reservation.Fru talman! Människan är i grunden en social var-else, vilket bl.a. visar sig i att vi har an-vänts oss av olika färd- och kommunikationsmedelför att möta varandra.För varje nytt kommunikationssystem som vi haruppfunnit eller tagit i bruk har trycket på det gamlaökat, vilket gör att behovet av förbättrade kommuni-kationer alltid verkar att öka. Detta syns bl.a. på hurtelefonen inte innebar mindre resande, utan männi-skor ville se den man kommunicerademed. På samma sätt verkar det finnas ett klart sam-band mellan Internet och ett ökat flyg- och järnvägs-resande. Den globala byn som verkar leva sitt eget livpå nätet skapar behov av att mötas och umgås i verk-ligheten.Fru talman! Utifrån denna verklighetsanalys strä-var vi kristdemokrater efter att det ska bli så enkeltsom möjligt för människor att kommunicera, oavsettom det handlar om modern eller om det äldstafärdsättet som existerar, nämligen stigen. Vår budgetinnehåller därför konkreta förslag på hur allastigar ska kunna förbättras och rustas upp, vilket göratt vi närmar oss nollvisionen.Förutom att vi vill satsa mer resurser på våra vä-gar satsar vi ytterligare 450 miljoner påupprustning av järnvägsnätet. Vår uppfattning är attjärnvägen genom en aktiv järnvägspolitik kan fort-sätta att vara ett bra och miljövänligt alternativ tillbåde gods- och persontrafik på väg.Det finns otaliga exempel på hur nyinveste-ringar lett till ett ökat järnvägsresande och hur järn-vägen lyckats med att vara ett både bra och trivsamtfärdmedel. Här räcker det egentligen att peka påsträckan , där resandet ökatdrastiskt . Andra lyckade exempelär och Kustpilen.Utifrån det här perspektivet har det varit självklartför oss kristdemokrater att inta en öppen hållninggentemot nya projekt som , Svealands-banan, Europakorridoren m.fl. Det är viktigt att vi serpå dem utifrån detta positiva perspektiv.Fru talman! Förutom att järnvägen är ett alternativtill övriga kommunikationer, anser vi att järnvägen ärett nödvändigt och bra komplement till andra trafik-slag. Det är intressant att se hur näringen redan i daganvänder sig av järnvägen för långväga gods, medanlastbilar fördelar gods från järnvägens godstermina-ler. Det är en bra och resurseffektiv verksamhet somvi anser bör uppmuntras så att nya samarbeten mellantrafikslagen utvecklas.Ett annat exempel på samverkan är när järnvägenlikt dras via flygplatser, vilket gör attflyget och järnvägen samverkar på ett sådant sätt atttrafiken runt våra storstadsregioner underlättas. Ävendetta är en bra samverkan.Vi anser därför att det är bra om man även i fram-tiden vid planering av nya järnvägsbyggnationer serpå möjligheten att knyta samman järnvägen medflyget. Förutom på sträckan detta enligt vår mening vara möjligt på sträckanSkavsta-Stockholm, Göteborg-Landvetter-Borås ochvid flygplats.Fru talman! Ska vi lyckas genomföra alla de pro-jekt som borde genomföras för att järnvägen ska bliett modernt och effektivt kommunikationsmedel,räcker det inte att vi förlitar oss på enbart statligaanslag.Vi behöver se på nya möjligheter att samarbetamellan olika parter. Även om revisorerhar pekat på uppenbara brister i tidigare genomfördaprojekt är det nödvändigt att vi hittar en väl funge-rande lösning där näringslivet och staten kan samar-beta kring viktiga infrastrukturella satsningar. Vikristdemokrater är därför även framgent positiva tillolika PPP-lösningar inom järnvägssektorn.Fru talman! Detta innebär dock inte att vi är posi-tiva till att spelreglerna förändras i efterhand. Vianser därför alltjämt att ska bära sinaegna kostnader och att det är fel att man nu låter helalandet vara med och betala bron genom höjda ba-nanslag. Majoritetens resonemang om att det är bruk-ligt att vi bär bördor lika och solidariskt har ingenbärighet på detta projekt då det var utlyft ur den ordi-narie planeringen och skulle finansieras som ett PPP-projekt. Ska denna typ av satsningar vara gångbaramåste vi hålla isär de olika banavsnitten.Fru talman! Vi kristdemokrater känner stor tvek-samhet inför den planerade . Vi kräver attalternativ till redovisas eftersom dettaprojekt redan visar på avsevärt ökade byggkostnader.Vi känner också en stor oro över de anslagsbespa-ringar som regeringen genomför för . En-ligt de signaler vi tar del av finns det redan projektsom försenats på grund av att man inte hinner med attadministrera projekten. måste enligt vårmening ha rimliga resurser så att man har möjlighetatt påbörja de utbyggnationer som beslutats. Vi för-väntar oss därför att utskottet noga följer upp dennaförändring och reagerar om den får negativa konsek-venser för verksamhet.Fru talman! När det gäller de olika tågoperatörersom verkar i landet är det enligt vår mening ytterstviktigt att man verkar på en marknad med lika villkor.Vi anser därför att det är positivt att kammaren redantidigare har beslutat att SJ ska bolagiseras. Samti-digt beklagar vi att SJ nu får en särställning, då manäven framgent har förtur på olika linjer i landet. Detär SJ som avgör vilka linjer som i praktiken ska kon-kurrensutsättas.Samtidigt med denna fortsatta avreglering är detviktigt att man fortsätter att följa upp hur det fungerarför resenärerna. Det är inte bra när resenärer uppleveratt avreglering enbart blir till deras nackdel. Admi-nistrativa problem omkring bokning och biljettför-säljning måste därför lösas så att kunderna fårmöjlighet att på ett positivt sätt dra fördel av denkonkurrens som finns inom järnvägen. Vianser även att förutsättningarna att införa slot-tidermellan de mest attraktiva destinationerna bör utredas.Fru talman! har stått inför stora ochspännande utmaningar , men det ärmin bestämda uppfattning att järnvägen kommer attlyckas bli ett miljövänligt, konkurrenskraftigt ochtrevligt transportsystem.Fru talman! Jag har också ett par andra saker somjag vill ta upp. Personligen blev jag både illa berördoch väldigt upprörd när jag lyssnade påhur så hårt gav sig på vägarna.Det må vara lätt att göra det när man cyklar omkring iLund, men verkar det som om hon är ute cyklar ihela landet vad gäller trafikfrågor. För många av osssom bor vid vägar eller i närheten av vägar där män-niskor förlorar livet och förolyckas känns det som endjup besvikelse att få höra detta.Jag vill lyfta på hatten för inlägg, som var både tydligt och konkret.Det är lite förvånande att det tog hela innan desom samarbetar med Vänstern reagerar. För det är ensak att förhandla, och det är väldigt enkelt att efteråtgå omkring och säga: Om vi bara fick bestämma merhade det genast varit mycket bättre.Anf. 92 TALMANNEN:Jag vill påpeka att utskottet självt har valt att delaupp debatten i olika avsnitt. Därför bör inläggenhandla om det avsnitt som diskuteras.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag vill bara väldigt kort kommenteradetta. Jag tyckte att det framgick väldigt tydligt avHans Stenbergs inlägg, och även vad gäller vår in-ställning, att vi nu har prioriterat underhållsåtgärderpå vägarna. Vi har prioriterat tjälsäkring och bärings-åtgärder. Jag kan tala om att har fått90 till sina dåliga vägar tack vare dehär prioriteringarna. Det sitter en vägdirektör i Karl-stad som är glad över detta. Annars hade de pengarnahamnat på norr om . Jag vill en gång till påminna om att dettaavsnitt avser järnvägar. Utskottet har självt valt bortmöjligheten att göra den här avvägningen i debatten.Anf. 95 ():Fru talman! Järnvägstrafiken har sin givna plats itransportsystemet både för person- och godstrans-porter. Det gäller särskilt om man som vi i Center-partiet vill se ett grönare, mer miljöanpassat trans-portsystem. Det är därför väldigt allvarligt att stom-nätsplanen, som fastställdes , redanhar spruckit.Den goda utveckling som järnvägen har haft stan-nar upp, och den framtida potentialen tas inte till varamed den förda politiken. Här är det på sin plats attrikta kritik mot regeringen för att man har sölat sålänge med infrastrukturpropositionen. har vi fåttett besked av om att denkommer . Men det är ingen tvekan om attdet har skadat både vägsektorn och järnvägssektornatt den har blivit så mycket försenad.Främst ur miljösynpunkt, men också för att mins-ka belastningen på vägnätet, är det angeläget att denlångväga godstrafiken i större utsträckning än i dagförs över från vägar till järnvägar eller sjöfart där såär möjligt. Betoningen på "där så är möjligt" är vik-tig. För det är inte möjligt att flytta gods från väg tilljärnväg i alla delar av vårt land och hur som helst.Det kräver fortsatt arbete med att förbättra möjlighe-terna för bl.a. kombitrafik.Tyvärr går inte utvecklingen alls rätt väg när detgäller godstransporterna. De prognoser som gjortsvisar att lastbilstrafiken under den kommande tioårs-perioden kommer att öka med . Motsvaran-de siffra för järnvägen är . Det hade ur miljösyn-punkt och med tanke på slitaget på våra vägar varitmycket bättre om siffrorna hade varit de omvända.Trots att järnvägen alltså ökar minskar dessvärrejärnvägens andel av godstransporterna enligt en rap-port som vi har fått ta del av från , Statens in-stitut för kommunikationsanalys. Nästan hälften avtransportarbetet i beräknas gå pålastbil medan järnvägens andel minskar till20 % och lastfartygen minskar från till 33 %.Låt mig i det sammanhanget precis som andra ta-lare före mig med förvåning notera den artikel som vikunde läsa i , en intervju med den nyachefen för . Där säger han att vi inte klararmer gods. varken kan eller vill ta åt sigmer gods - man vill alltså inte ta åt sig mer gods.Systemet är fullt, säger han. Ett så statiskt och steltresonemang av en tung företagsledare är förskräckan-de och överraskande, måste jag säga. Om uttalandenai den här tidningen är korrekt återgivna måste detrimligen få konsekvenser för SJ som företag.Följderna av uteblivna investeringar i våra järnvä-gar blir att än mer trafik flyttas till våra redan hårtbelastade vägar, som jag tidigare sade. En sådan ut-veckling måste rimligen hejdas om vi menar allvarmed att skapa ett miljöanpassat och grönt transport-system. Det behövs mer pengar till investeringar ivåra järnvägar. anslår totalt700 mer till järnvägarna än vadvänstermajoriteten gör.Sverige måste också i EU vara pådrivande för attsamordningen mellan de nationella järnvägarna skabli bättre så att även långväga godstransporter inomEU kan flyttas till järnväg. Det är lite förvånande,tycker jag, att andra partier i sina motioner på det härområdet har dragit ned på pengarna till järnvägarnanär vi borde vara överens om att det behövs mer re-surser för att få fart på järnvägstrafiken. Alla har vitagit del av det brev chefen för , BoBylund, skickade till kommuner och länsstyrelsersamt trafikutskottet och för entid sedan. Där talade man om att det i princip är tvär-stopp för investeringar i järnvägen. Det är en väldigtolycklig utveckling.Den svenska järnvägstrafiken har ju kommit attspela en allt viktigare roll för framför allt person-transporter både vid rekreationsresor och arbetsresor.Möjligheten till arbetspendling med tåg är mångagånger en avgörande förutsättning för att människorska kunna bo kvar där de vill och bredda sinarbetsmarknad. Det har jag kunnat konstatera bl.a. imitt eget hemlän , där snabbtåg på Ost-kustbanan nu snart följs av regionala snabbtåg, de s.k.Reginatågen, på stambanan. Därmed följer också attarbetsmarknadsregionen har kunnat utvidgas ordent-ligt.Med ett ökat resande på tåg minskar belastningenpå våra vägar som trafik på järnväg är mil-jömässigt bättre än vägtransporter. Svealandsbananhär i regionen är ett lysande exempel på järnvägensstora potential. När järnvägen garanterar snabb restidkommer också resenärerna. Denna positiva utveck-ling är också synlig på andra sidan där Mä-larbanan finns, även om de utlovade snabbtågen nuförsenas kraftigt. Banan finns klar för snabbtåg iaugusti 2001, medan de nya tågseten befaras bli för-senade med upp till . Planeringen och samord-ningen måste naturligtvis förbättras så att sådant härinte händer igen på andra håll i landet.Den positiva utveckling som vi har sett medSvealandsbanan och i södra kan och måstekomma även andra delar av landet till del. Ambitio-nen ska vara hög vad gäller att ha fungerande järn-vägstrafik i hela landet, både i nord-sydlig riktningoch i öst-västlig riktning. Och där kan jag instämma ivad tidigare talare har varit inne på, nämligen att visjälvfallet också måste få en lösning när det gällergetingmidjan här i som är av stor betydel-se för hela landet.I början av 1990-talet ägde en väldigt nödvändigupprustning av järnvägsnätet rum. Mycket pengarinvesterades för att kunna höja hastigheten, öka sä-kerheten och kapaciteten. Utslagen av dessa investe-ringar är mycket goda. hardock minskade anslag och ökad trafik medfört attjärnvägsnätet till stora delar är hårt utnyttjat. Likasåkan inte den fulla järnvägspotentialen tas till vara.Denna utveckling kommer att förstärkas om inteanslagen ökas. Som jag tidigare nämnde avsätter vårtparti mer till järnvägarnaän vad vänstermajoriteten gör.Låt mig i detta sammanhang fråga: Hur kan StureArnesson och som företrädare förVänsterpartiet och vara nöjda med denväldigt försiktiga satsning som görs på detta område iårets budgetproposition?Fru talman! Jag vill säga några ord om och övervältringen av kostnaderna i detta sam-manhang. Vi har tidigare talat om detta i kammaren,och och övriga oppositionspartiers åsiktär klar, nämligen att det inte är rimligt att skattebeta-lare och tågresenärer i hela landet får bära delar avkostnaderna för då det strider mot detursprungliga avtalet mellan och Danmark.Genom att ålägga att inleverera 225 miljo-ner kronor till frångicks detursprungliga avtalet med . Detta avtal varegentligen entydigt, att de som nyttjar bron ska betalaför det. har ju för att täcka sitt bortfall fåtträtt att höja banavgifterna med totalt 105 miljonerkronor och fått ett extra anslag om 120miljoner kronor . De höjda banavgifternadrabbar tågresenärer och godsköpare i hela landet.Det extra anslaget om börläggas på angelägna satsningar i andra delar av lan-det. Att landets alla tågresenärer och godsköpare skavara med och betala är enligt vår upp-fattning fel. Det leder till att järnvägstrafikens kon-kurrenskraft försämras, något som inte är önskvärtoch som försvårar möjligheterna att öka andelenkollektivt resande.Fru talman! Jag ska säga något om SJ:s trafike-ringsrätt som också har berörts av andra talare. Dettager SJ ett monopol på alla lönsamma järnvägs-linjer, och man har också rätt att efter det att avtalsti-den för upphandlad trafik löpt ut återta trafikerings-rätten, vilket vi har sett exempel på på Västkustbanan.Jag tror inte att ens SJ:s ledning tycker att detta är enbra ordning, utan man måste få till stånd enannan ordning på detta område.Centerpartiet bejakar utvecklingen med konkur-rensutsatt trafik. Det nuvarande läget är inte tillfreds-ställande. En stegvis konkurrensutsättning av person-trafiken på alla järnvägslinjer bör genomföras. Ochdet är mycket viktigt att övergången till ett nytt sys-tem med konkurrensutsatt trafik på alla linjer sker påett sådant sätt att trafikförsörjningen säkerställs i helalandet. Därför måste denna stegvisa övergång mednödvändighet ske med god framförhållning så att allaaktörer på marknaden har tid att förbereda sig för denförändrade situationen.Slutligen, fru talman, vill jag nämna möjligheter-na till finansiering av infrastrukturprojekt med hjälpav den s.k. PPP-modellen, som också har berörts iden tidigare debatten. Jag vet att en grupp på Nä-ringsdepartementet har arbetat med frågan. Möjligenär man inte riktigt klar eftersom ingenting har pre-senteras. I detta läge vill jag understryka vikten av attett antal projekt som kan finansieras med hjälp avpartnerskap mellan privata och offentliga intressensnarast presenteras, så att vi får ett underlag för ut-värdering av metoden. ser gärna att vitar fram järnvägsprojekt för denna sorts finansiering,och jag hoppas att några av de projekt som startas blirjärnvägsprojekt. Som lämpliga projekt har vi föresla-git bl.a. det tredje spåret här i och Nykö-ping/är en stor nationell resurs som måstevärnas och utvecklas. Dessvärre verkar regeringenoch samarbetspartierna inte riktigt prioritera dettaområde, vilket jag beklagar. För järnvägens skullbehövs ett starkt Centerinflytande, och jag skullegärna se att ni tar fasta på våra förslag i årets budget-motion.Fru talman! Med detta vill jag än en gång yrka bi-fall till reservation 9 samt även till reservation 11.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag har ett kort påpekande, eftersomVänsterpartiet apostroferades. Vi hade naturligtvisvelat ha mer pengar till järnvägarna, och vi hoppas attvi, om vi fortsätter samarbetet, ska kunna finna ut-rymme för det i kommande budgetar.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag förstår att vinn-lägger sig om en ödmjuk ton, men detta var väl för-siktigt i överkant, ? Jag hoppas verkli-gen att är berett att stå på barrikadernaför mer pengar till järnvägstrafiken om man har am-bitionen att skapa ett miljöanpassat och grönaretransportsystem. tidigareexempel från där man faktiskt har avgodstrafiken på järnväg visar ju att det går att åstad-komma resultat på detta område om bara viljan finns.Anf. 98 ():Fru talman! Järnvägarna är en kraftig pulsåder idet svenska kommunikationsnätet och inte hellerutbytbar. Den behöver utvecklas och förnyas. Omnågra år kan det svenska järnvägsnätet fira 150-årsjubileum. Den utbyggnad som genomfördes under1800-talets senare hälft var av avgörande betydelseför att kunde gå från ett bondesamhälle till ettmodernt industri- och välfärdssamhälle. Under fleraårtionden dömdes järnvägen ut, ochflera järnvägssträckor lades ned och ersattes av andratransportalternativ.I dag upplever vi en renässans för järnvägen, ochvi ser på järnvägen som ett energieffektivt och trafik-säkert transportsystem. Energiförbrukningen är lågper personkilometer och per tonkilometer. Miljöpå-verkan är liten när det gäller utsläpp i luften, förutsattatt använd elenergi inte framställts i fossileldadekraftverk. Dieseldrivna lok och motorvagnar kandock vara en källa till en del miljöproblem. De kandock avsevärt reduceras med modern teknik. Mil-jöpåverkan i form av buller, vibrationer och markska-dor från järnvägarna är däremot kraftig. Problem avden arten får inte viftas undan, och här behövs merforskning och utvecklingsarbete. Staten ska ävenfortsättningsvis upphandla den järnvägstrafik som ärolönsam. Fortsatt avreglering bör resultera i att upp-handlingen sker till lägre samhällskostnad. Folkparti-et anser att en fortsatt avreglering av järnvägstrafikenmedför stora fördelar. Konkurrens gynnar kunder ochpå sikt sektorns modernisering och attraktionskraft.Erfarenheterna av konkurrensen vid länstra-fikhuvudmännens upphandling är att trafikkostnader-na har kunnat sänkas avsevärt till nytta för såvälskattebetalare som resenärer.Nya operatörer har också kunnat etablera sig, ochett stelt monopolsystem har kunnat ersättas medflexibilitet och modernare företagsformer. Problemhar dock förekommit för vissa av de nya operatörer-na, bl.a. för och pendel-tågsnät, medan andra har fungerat bättre. Detta för-hållande ändrar inte grundläggande posi-tiva hållning till avreglering av järnvägstrafiken. Vianser att järnvägssträckorna måste konkurrensutsät-tas. bör därför besluta om en avregleringav all persontrafik på järnväg.Banverket bör i sin policy sträva efter att främjakonkurrens på järnvägarna genom att se till att för-delning av tåglägen genomförs på ett neutralt sätt.Det får inte bli så att SJ:s trafik har företräde framförandra operatörer på spåren.Den dominerande ställning som SJ har på person-trafikområdet har synts tydligt. Biljettpriserna ochrabattreglerna är så krångliga att mindre miljövänligatransportmedel ofta framstår som bättre för kunderna.Konsekvenserna av detta blir att ännu färre väljer attåka tåg och i stället väljer transportslag som är merskadliga för miljön.Fru talman! Jag tror också att järnvägstrafikenmåste bli mer internationell. Järnvägssektorn har avtradition varit mycket nationell. Det har gällt operatö-rer men även materiel. Signalsystem, förarplatser ochelsystem har inte ens en gemensam europeisk stan-dard. Det är ett hinder för en rationell utveckling avjärnvägstrafik och en konkurrensnackdel jämfört medandra trafikslag. Förar- och lokbyten är oftast nöd-vändiga vid gränspassager. Sådant försenar och för-dyrar den internationella trafiken.