prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Iartikel 1 i den konventionen sägs: "I denna konven-tion avser uttrycket 'diskriminering av kvinnor' varjeåtskillnad, undantag eller inskränkning på grund avkön som har till följd eller syfte att begränsa elleromintetgöra erkännande av mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter på det politiska, ekonomiska,sociala, kulturella eller medborgerliga området ellerpå något annat område för kvinnor, oberoende avcivilstånd och med jämställdheten mellan män ochkvinnor som grund, eller åtnjutande eller utövande avdessa rättigheter och friheter. "Ett motsvarande resonemang kan självfallet förasbeträffande homosexuella som hyser välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sin homosexualitet.Med anledning av detta har motio-nerat om att 3 kap. 3 § första stycket 3 i utlänningsla-gen bör upphöra och att i stället bör ge skyddenligt eller bestämmelsen omskydd vid risk för tortyr eller omänsklig eller förned-rande behandling, dvs. 3 kap. 3 § första stycket 1 iutlänningslagen.Till sist, fru talman, finns det mycket att anföravad gäller den praxis som har utvecklats i Sverige.Samtidigt som vi nås av rapporter om arresteringar avoppositionella journalister i och om att demon-strerande studenter och ungdomar grips av polisen,hotas iranska kvinnor av utvisning eftersom de inteanses ha asylskäl.Jag har ställt en del frågor av övergripande ka-raktär i mitt anförande och jag skulle uppskatta omstatsrådet ville ta sig att besvara dem.Fru talman! Jag står förstås bakom alla Vänster-partiets reservationer och även en del andra, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservatio-nerna 1, 6, 9, 17 och till flerpartimotionen nr 22.Anf. 9 (m) replik:Fru talman! gav intryck av att honinte riktigt stod bakom de principer som låg till grundför det migrationspolitiska beslutet , där manmycket tydligt talade om att migrationspolitikenmåste ses i ett större sammanhang, där både utrikes-politiken och säkerhetspolitiken är involverade. Mantalade också om att göra olika insatser för flyktingarpå ett tidigare stadium. Jag trodde inte att man iVänsterpartiet hade något emot just den delen avpropositionen, utan jag trodde att man godtog den.Men det kanske var en missuppfattning från minsida?Anf. 10 () replik:Fru talman! Nej, det var ingen missuppfattningfrån sida, om jag förstod fråganrätt. Replikerna från bänken hörs fortfarande dåligthär uppe.Om jag förstod frågan rätt så undrar vonEssen om vi står bakom den helhetssyn som finns iden migrationspolitiska propositionen från 1996.Visst är det så. Vi tycker att migrationspolitiken skases i en helhet.Men jag har läst igenom propositionen och betän-kandet igen, och jag hittar inte någonstans där det ståratt t.ex. integrationspolitiken ska ingå som en del ihelheten. och invandringspoliti-ken finns där, men inte integrationspolitiken. Så förmig är detta någonting nytt som förs in, och det ärklart att jag ställer mig undrande inför det, vonEssen.Också jag kan se att det kan finnas samband mel-lan utrikes-, säkerhets-, bistånds- och handelspolitik.Men när det uppstår så klara diskrepanser som mellanSveriges förhållande till och vårt stöd försanktioner mot och , förstår jag inte rik-tigt. Det skulle vara mycket bra om någon kundeförklara detta för mig, eftersom jag av vonEssen förstår att det handlar om en ren kunskapsfrå-ga.Anf. 11 (m) replik:Fru talman! Nej, , jag tror inte attvi har några skillnader i uppfattning när det gällerexempelvis sanktionerna mot och , mendet är min personliga åsikt. Det verkar tämligen me-ningslöst med dessa sanktioner mot , som juverkligen drabbar barn och fattiga människor i förstahand och inte regimen. På den punkten råder nog ensamsyn.Den andra frågan jag skulle vilja ta upp med UllaHoffmann gäller detta med humanism, som honnämnde tidigare. Jag frågar nu klart och tydligt: ÄrUlla en finare och mer humanistisk personän vad jag är?Anf. 12 () replik:Fru talman! är det så att jag inte känner Gustafvon så väl, så jag kan inte uttala mig om huru-vida jag skulle vara mer humanistisk än han. Men i endel skrivningar i detta betänkande och andra diskute-rar vi just humanismen, och vi har ju konstaterat attdet finns olika åsikter på den punkten.Göran , generaldirektör för , brukar säga att det som står i proposi-tioner och förarbeten inte är samma typ av humanismsom vanliga människor menar när de talar om vadsom är humanitärt. Om det är så att bakom förarbetenas definition av humanism,måste jag erkänna att vi inte tycker lika i den frågan.Anf. 13 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservationerna 18 och 24. För övrigt står jag själv-fallet bakom samtliga kristdemokratiska reservatio-ner.I dag ska vi ta upp betänkandet Migration ochasylpolitik. Med invandringspolitik avses de principeroch regler som anger vilka utlänningar som ska fåtillstånd att bosätta sig i . Invandringen tillSverige har till största delen bestått avflyktingar och anhöriga till dem.Vi kristdemokrater anser att bäst kan ver-ka för en generös flyktingpolitik genom att samarbetamed andra länder. En gemensam flyktingpolitik inomEU får dock aldrig hindra från att föra engenerös nationell flyktingpolitik.En generösare och mer samordnad flyktingpolitikär vad som behövs i EU:s länder. Den fria rörlighetenär en värdefull vinst av EU-samarbetet, men den fårinte tas till intäkt för att stänga ute de asylsökande.Medlemsländerna måste verka för en solidarisk an-svarsfördelning och för att stärka flyktingars rättsligaskydd.Fru talman! motsätter sig enmigrationspolitik som leder till att familjer splittras.Den förändring av anhörigbegreppet som gjordes1997 innebär en inskränkning i jämförelse med tidi-gare bestämmelser. Bestämmelsen om den s.k. sistalänken togs bort, vilket vi kristdemokrater motsatteoss. Den gav t.ex. gamla föräldrar med barn i Sverigemöjlighet att återförenas. Vi anser att bestämmelsenom den s.k. sista länken bör återinföras.Inskränkningar i den svenska flyktingpolitikengäller framför allt kriterierna för bedömning avskyddsbehoven och reglerna för anhöriginvandring.De gäller också rättstryggheten i asylprocessen ochinstansordningen. Den nuvarande viseringspraxisenför släktbesök bör göras mer human och generös.Fru talman! Myndigheternas behandling av ansö-kan om uppehållstillstånd drar ofta ut . Det ärviktigt att resurserna sätts in tidigt i en asylprocess föratt myndigheterna ska kunna komma fram till kor-rekta beslut. En snabbare handläggning innebär ävenatt resurser som till stor del läggs på sjukvårdoch boende skulle kunna frigöras och i sin tur använ-das för just snabbare handläggning.I NIPU:s fyrpartireservation - dvs. Vänstern,, och vi - föreslår vi att förfa-randet i utlänningsärenden ska ge betydligt störreutrymme för tvåpartsprocess. skautreda ärenden och fatta bifallsbeslut. I övriga fall skaen domstol fatta besluten. Vill man överklaga detbeslutet kan man gå vidare till en högre instans utanprövningstillstånd - förslaget var länsrätten och vida-re till kammarrätten.Fru talman! Tillgången på auktoriserade tolkar ärvarierande beroende på vilket språk tolkningen gäller.Ett krav måste vara att myndigheter och institutioner iförsta hand efterfrågar auktoriserade tolkar. Rättssä-kerheten hotas och känslig information kan komma ifel händer och skada den asylsökande. Barn får intefungera som tolkar. Till asylsökande kvinnor som harvarit utsatta för sexuella övergrepp, eller som pågrund av det våld som de utsatts för är rädda för män,ska utses kvinnliga tolkar och offentliga biträden.Fru talman! Rutinerna vid återkomsten efter av-visning från bör ses över så att exempelvisden avvisade inte med automatik överlämnas tillpasspolisen i hemlandet.Jag vill lyfta fram barnens rättigheter och säkerheti verkställighetsfrågor. Barnperspektivet saknas vidmånga avvisningar och utvisningar. Man tänker intepå hur barnen far illa och skadas. För barn som kom-mer till som flyktingar eller asylsökandemåste speciella hänsyn tas - det gäller i all synnerhetdem som kommer till utan vårdnadshavare.Fru talman! Slutligen vill jag lyfta fram kristde-mokraternas särskilda yttrande angående asylsökanderyska judar. har antalet judiska flyktingarfrån som beviljats asyl i minskat.En avgörande anledning härtill kan vara att det inteanses tillräckligt att vara rysk jude, med motiveringenatt den ryska staten inte officiellt stöder och sanktio-nerar förföljelse av judar. Där sådan förföljelse be-visligen ägt rum hänvisar den ryska staten till denallmänna laglösheten som inte sägs vara riktad sär-skilt mot judar. Trots detta drabbar våldet dem just pågrund av att de är judar, och det har många gångerklara antisemitiska drag.Tack!Anf. 14 ():Fru talman! Vi ska debattera SfU:s betän-kande nr 11, Migration och asylpolitik, där vi be-handlar regeringens skrivelse nr 3 med samma rubrik.Men i betänkandet finns också många motioner frånden allmänna motionstiden.Regeringens skrivelse är intressant läsning. I denbeskrivs dels den svenska migrationspolitiken, asyl-politiken och invandringen till , dels ocksåmigrations- och flyktingssituationen i världen. Sveri-ges roll i Europasamarbetet och det internationellasamarbetet i övrigt beskrivs också.Jag hade förmånen att få vara med vid den svens-ka delegationen i FN ochpå plats se och uppleva hur man hanterar dessa frå-gor. När man har följt verksamheten där och fåttinblick i det fredsarbete som där bedrivs får man enganska ödmjuk inställning till alla dessa frågor somberör människor som lever i länder som drabbas avkrig eller andra katastrofer.Utlänningslagstiftningen som infördes den1 har i stora drag fungerat som manförväntat sig. har stått bakom många avbesluten på detta område. Men vi lever i ett föränder-ligt samhälle, och vi måste vara beredda att utvärderaoch ompröva tidigare fattade beslut även på dettaområde. Det är viktigt att denna utvärdering snarastgenomförs.Jag har i tidigare debatter på detta område hämtatcitat direkt ur vårt partiprogram, där vi har rubriken. Detta avsnitt börjar:"Alla människors lika värde och rättigheter är ut-gångspunkten för allt samhällsarbete. Det innebär attoavsett från vilket land en människa kommer ska honi behandlas som en medmänniska på sammavillkor som övriga svenskar. Målet ska vara att varjemänniska får rätt att bosätta sig i vilket land som helstoavsett hennes ursprung.Sverige ska tillämpa en generös och human in-vandrar- och flyktingpolitik. Invandrare och flykting-ar ska ges möjligheter till arbete och ha samma eko-nomiska och sociala rättigheter och skyldigheter somövriga svenskar. Flyktingbarnens och de äldsta flyk-tingarnas behov bör särskilt tillgodoses. "Även om partiprogram nu har någ-ra år på nacken och vi håller på att utarbeta ett nyttpartiprogram så har vi inte förändrat vår syn på dettaområde.Under de år, 1998 och 1999, som behandlas iskrivelsen har många miljoner människor varit påflykt både inom och utanför sina hemländers gränser.Vi som lever i har svårt attsätta oss in i och förstå dessa människors livssitua-tion. Tänk att som dessa personer fålämna allt, och ibland enbart få med sig några fåägodelar, och att ge sig i väg, ofta utan att veta vartman ska eller hur man kommer att få det!Vi har nog alla i åtskilliga nyhetsprogram i TVkunnat följa flyktingströmmarna både från fornaJugoslavien och väldigt ofta även från ellernågot annat land på vårt jordklot. Vi har sett och hörtom hur många familjer har splittrats. De vet inte varderas anhöriga finns - de vet inte ens om de fortfa-rande finns i livet.Med dessa bilder på våra näthinnor är det viktigtatt vi i vårt land, med den goda levnadsstandard somde allra flesta svenskar har, tar ett stort ansvar. Vi iCenterpartiet anser att ska bedriva en humanoch generös, men också rättvis, flyktingpolitik.De personer som väljer att ta sig hit till Sverigeeller som kommer hit enligt det kvotsystem för flyk-tingar som finns ska behandlas på ett värdigt sätt. Deska få den sjukvård som de behöver. Barn och ung-domar ska ha samma rättigheter till undervisning somvåra svenska barn och ungdomar har.Det som vi borde bli bättre på i är att seinvandrare och flyktingar som en resurs. Vi bordemycket bättre än vad vi gör ta till vara den yr-keskompetens som väldigt många av våra invandrarehar. Alltför ofta har dessa personer mycket svårt attkomma ut i arbetslivet trots att de harbåde hög utbildning och lång yrkeserfarenhet.Att passivt bara vänta och vänta på att få uppe-hållstillstånd för dem som så önskar är inte bra förnågon, utan vistelsen här i måste innehållameningsfull sysselsättning som kan resultera i att desom kommer hit mycket snabbare än kommer uti arbetslivet.Sveriges samarbete både inom FN och dess olikaorgan och inom EU och andra organ har vi anledningatt vara stolta över. är en av de största bi-ståndsgivarna till FN:s och andra organisationersverksamhet för att skydda och bistå världens flyk-tingar.Men vi får inte slå oss till ro med att vi är bra ochatt vi gör stora insatser ute i världen. Vi måste ocksåarbeta för att vi ska ha ett öppet land där människorsom kommer hit känner sig välkomna.Under senare år tycker jag att attityden blandmånga svenskar har blivit betydligt ödmjukare införfrågor som berör flyktingar och invandrare. När manpå nära håll hemma i soffan framför TV:n har följtmånga människor på flykt och sett alla dessa olikamänniskoöden har förståelsen hos väldigt många ökatför att vi måste vara med och ta hit dessa personeroch låta dem finnas här i vårt land.Men vi ser tyvärr också att brutaliteten och främ-lingsfientligheten har ökat. Det som skrämmer migmest är att det alltför ofta är ungdomsgäng som stårför den hårdnande attityden.En stor uppgift är därför att på bred front redan iskolan informera om och skapa möjligheter till närakontakt mellan våra svenska barn och de nya svenskabarnen som kommer hit till oss.Till sist, fru talman, vill jag för tids vinnande yrkabifall enbart till reservation 28 under mom. 29.Anf. 15 ():Fru talman! Det är mycket som har blivit bättre ivår värld . Demokratiseringen fortsät-ter sakta men säkert, dock inte helt utan bakslag,vilket vi blivit varse. En stor utmaning kvarstår dock iatt väldigt många människor lever under förtryck,terror och omänsklig fattigdom. är väldigtmånga människor på flykt runtom i vår värld. Enmycket liten del av dessa människor söker sig tillEuropa, som någon tidigare påpekade, och ännu färretill just . Även om vi under det gångna årtion-det fått uppleva rena folkmord i vår egen del av värl-den, med massflykt som följd, är det trots detta enmindre del av flyktingarna som söker sig till oss.Ändå har flyktingpolitiken skärpts i många länder.Polariseringen har tilltagit. Extrema partier går fram-åt. Men även mer respektabla partier har genomförtdrastiska förändringar av sin politik och sitt språk-bruk. Det är med bedrövelse vi de senaste veckornahar kunnat läsa om hur det engelska högerpartiethåller på att kantra i ett djupt grumligt vatten.Under samma period har även regeringspartiet iSverige försämrat villkoren för att betraktas somflykting. Viseringspolitiken har också skärpts, ochretoriken har blivit slappare. Vår statsminister släpperkommentarer om att invandringspolitiken inte varithelt lyckad. Vad menar han egentligen? Om det ärintegrationspolitiken han menar, kan jag helt hållamed. beklagar denna svenska utvecklingsom drivs på av regeringen, som jag upplever det.Men vi kan också konstatera att andra partier harstöttat den allt hårdare flyktingpolitiken på ett mycketlojalt sätt.Senast blev jag bekant med ett nytt full-ständigt obegripligt exempel på ett inhumant inslag isvensk flyktingpolitik. Det gäller en 26-årig iranskkvinna, , i och hennes fyraåriga son,. Jag vill påstå att den av två instanser besluta-de avvisningen av kvinnan och sonen är djupt inhu-man. Kvinnan är omhändertagen för vård. Sonen äromhändertagen och mår extremt dåligt. påstående om att den beaktat utlänningsla-gens portalparagraf om barnets bästa kan inte varamed verkligheten överensstämmande. Vem som helstborde kunna inse det orimliga i att Masha och Mehdiavvisas när hon inte ens under nor-mala förhållanden kan ta hand om sonen enligt densvenska bedömning. Trots detta menarUtlänningsnämnden att man beaktat barnets bästa ochvad barnets utveckling i övrigt kräver. Om inte kommer fram till någon ändring ärfallet, som jag har satt mig in i det och som detjust nu ligger, ett fall för för pröv-ning enligt den europeiska konventionen om mänsk-liga rättigheter.Jag ser detta som ett bevis på att inte utgör den rättssäkra överprövningsin-stans som en rättsstat borde hålla sig med. Det tydervidare på att den svenska flyktinglagstiftningen, somändå ligger till grund för den här instansen, har läm-nat kraven på anständighet, åtminstone på det sättsom jag vill använda begreppet. Det är inga lättafrågor, men vi måste göra någonting åt detta.De människor jag pratat om nu är bara två männi-skor som förnekats respekt för sina, i detta fall huma-nitära, skäl att stanna i vårt land. Detta trots att social-försäkringsutskottet vid behandlingen av 1996 årsflyktingbeslut framhöll att barns utsatta situationskulle få en särskild betydelse när de humanitäraskälen bedöms. Men när det gäller denna fyraårigapojke och många andra barn gäller inte detta.FN:s kommitté mot tortyr har ju sju gånger fälltSverige för att vi utvisat flyktingar till länder där deriskerar tortyr, som också någon tidigare påpekade.Det är ett mycket trist rekord. Exemplen på misslyck-anden är oacceptabelt många, och de riskerar att blifler.Fru talman! befinner sigsvensk och europeisk flyktingpolitik i en omform-ningsfas. Vi menar att de kommande fem årens arbetemed att ta fram en gemensam europeisk asyl- ochflyktingpolitik kommer att vara avgörande för om viska lyckas avstyra den "Fästning " som allde-les för många faktiskt vill se som en verklighet. Detär viktigt att vi kommer överens om minimiregler påen hög nivå för asylhanteringen, så att den som tidi-gare har tolkat mycket snävt nublir generösare i sin tolkning. Detta kräver politisktarbete med kraft. Det kräver dessutom genomtänktabeslut av oss här i . Vimåste visa förmåga till ledarskap för att dra med ossmotsträviga länder. kan väl få utgöra ett av desämsta exemplen på en solidarisk flyktingpolitik.Sjabblet bakom tillbakadragandet av propositio-nen om massflyktssituationer får inte upprepas. Ominte vi visar respekt för internationell rätt kan viknappast kräva att andra ska göra det heller. Genomsådan slapphet undergräver vi möjligheten att skapahyggliga miniminivåer inom EU för asyl- och flyk-tingpolitiken.En stor del av dagens brister i svensk flyktingpo-litik beror på de många inskränkningar i den svenskaasyl- och flyktingpolitiken som vidtogs för några årsedan. Det gäller främst kriterierna för bedömning avskyddsbehov liksom för bedömning av anhörigin-vandring. Men det gäller också rättstryggheten i pro-cessen liksom instansordningen. Som någon tidigaresade är det hög tid att vi gör en samlad översyn avsvensk asyl- och flyktingpolitik så att den bättre kanmöta kraven på en generös och solidarisk politik ihela . Detta brådskar.När det gäller asylprocessen vill jag säga att detinte går att acceptera en myndighetsutövning medsådana rättssäkerhetsbrister. I den nuvarande lagstift-ningen är det tillåtet att ändra beslutsmotiveringenfrån beslut av till beslut i . kan ha helt nyaavslagsmotiveringar än de som gavs av Invandrarver-ket utan att den asylsökande fått möjlighet att bemötadessa. Den asylsökande får, till skillnad från hante-ringen hos , ta del av de nya skälenförst efter det att avslagsbeslutet fattats och utan möj-lighet att kommentera eller komplettera. Så får detinte vara. En ny processordning brådskar. Folkpartietvill gärna se ett genomförande av NIPU-utredningensförslag med den justeringen att tvåpartsprocessen skagälla redan från första instans.Jag tycker att viseringspolitiken också är intres-sant. Människor som lever i med permanentuppehållstillstånd eller kanske rentav svenskt med-borgarskap har rätt att kunna få besök av sina när-maste anhöriga i sitt nya hemland. Att få besök avnära och kära får inte vara en förmån som svenskautlandsmyndigheter beviljar endast när det inte finnsnågra skäl som talar emot. Jag menar att många nyasvenskar tvingas uppleva hur Invandrarverketregelmässigt avslår ansökningar om visum från andraländer bara därför att man inte kan utesluta att någoneventuellt skulle vilja stanna kvar i efter eninresa. Det är inte acceptabelt att människor som integjort sig skyldiga till något brott inte kan få besök avsina anhöriga i sitt hemland. Det finns också all an-ledning att räkna med att detta är kontraproduktivt,eftersom det leder till att många människor väljer attta sig hit för att hoppa av och söka asyl när man vetatt det är så himla svårt att få tillstånd att besöka sinasläktingar på ett vanligt visum.Det finns mycket att säga om detta ämne, men frutalman, för tids vinnande yrkar jag här bifall endasttill reservation 15. Jag står självfallet bakom Folkpar-tiets samtliga reservationer i detta betänkande.Anf. 16 (m) replik:Fru talman! Jag tänker inte ställa några frågor isak till med anledning av hans anfö-rande. Det framgår nog rätt väl var vi står någonstans.Jag har bara en fråga av ordningskaraktär.Jag måste få bekräftat om jag hörde rätt att JohanPehrson tog upp ett enskilt namngivet fall till diskus-sion. Om det är så, vill jag säga att det kan vi integöra här i . Vi kan inte diskutera enskildafall i riksdagsdebatten. Jag hoppas att fru talmanockså är med på den bedömningen. Jag menar att detär en väldigt viktig princip vi har att inte ta upp en-skilda fall i riksdagsdebatten.Jag vet också av erfarenhet att det är väldigt svårtatt redogöra allsidigt för ett enskilt fall på så kort tidsom försökte göra det på. Det finnsalltid mycket mer i en sådan handläggning än vadsom kan framtona här.Jag skulle egentligen vilja ställa frågan till frutalman: det numera tillåtet att diskutera enskildafall här i ?Anf. 17 anledning av fråga villjag, innan jag ger ordet till , säga att jaghelt klart uppfattade det som ett exempel och intesom att det var fråga om att diskutera det enskildafallet här i kammaren, och därför hade jag inte någoninvändning i den frågan.Jag tänker ge ordet till som var di-rekt apostroferad av , så får ni fort-sätta debatten sinsemellan - men självfallet inte i detenskilda ärendet.Anf. 18 (m):Fru talman! Ett exempel, säger fru talman, kanman få diskutera även om man anger namn, men manfår inte diskutera det enskilda fallet.Jag skulle vilja veta: Var går gränsen därvidlag?Jag uppfattar det ändå så att när man börjar namngepersoner för en diskussion här i kammaren är maninne på mer än ett exempel. Då har man ju identifieraten person och den familjens situation, och då är detnågonting annat. Jag vill bestämt hävda att det i såfall är en ny princip som knäsätts här i dag.Anf. 19 vill informera kammarens ledamöter, i frågaom de regler som gäller, att kammaren självfallet inteska gå in på kritik av domstols myndighet eller avgö-rande handläggning i ett enskilt ärende. Kammarenska inte heller överlägga om enskilda förhållanden,osv. Det finns även en rad andra detaljer angåendedetta.Det finns inte några nya regler på det området.Vad det handlar om är möjlighet att lämna ett konkretexempel, däremot inte att gå in på sak och diskuteradet enskilda ärendet. Där finns det inte någon nypraxis, , utan vi håller fast vid detsom tidigare finns angivet. Om idetta fall har erinran och vidhåller sin synpunkt attJohan har överskridit de befogenheterna fårGustaf på annat sätt anmäla detta.Jag vidhåller att det är viktigt att debatten ävenframöver håller sig till de generella frågorna. Närexempel på enskilda förhållanden tas upp är det frågaom att ge det som ett konkret exempel, inte om att gåin i en debatt om det enskilda ärendet.Har von ytterligare något att anföra iden frågan? Annars hänvisar jag till möjligheten attåterkomma i annan form i den frågan.Anf. 20 (m) replik:Fru talman! Om man nämner ett exempel bör maninte nämna något namn, man kan ändå ta ett exempel.Det är nog det som avses.