prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Det skulle dessutom öka arbets-utbudet kraftigt, vilket är väldigt viktigt i den situ-ation som ekonomin befinner sig i just nu.Vi vill genomföra denna reform steg för steg meden kombination av höjda grundavdrag och sänkt stat-lig inkomstskatt. Därigenom förbättrar vi möjlighe-terna för den enskilde att leva på sin lön.Vi moderater vill även, i motsats till dagens riks-dagsmajoritet, se sänkta kommunalskatter. Mångakommuner har till följd av statliga pålagor och ettorättvist utjämningssystem svårt att ge människormakten åter. Tvärtom kommer i många kommuner deskattesänkningar som trots allt föreslår attätas upp av höjda kommunal- och landstingsskatter.Fru talman! Ett annat stort bekymmer i dagensSverige är fastighetsskatten, som jag inledde med atttala om. Denna djupt orättvisa skatt drabbar tusentalssvenskar vars enda önskan är att bo i det egna hem-met. Hyresgästerna drabbas, och villaägarna drabbas.Likaså de som bor i bostadsrätt.Vissa drabbas dessutom hårdare än andra. Detgäller framför allt de pensionärer som bor i villa ochsom har lyckats betala av på sina lån. Dessa riskerarnu höjd skatt, precis som den pensionerade lågstadi-elärarinnan i , som i dagarnatvingas fyllnadsbetala , eftersom hon harvalt att bo kvar i huset även efter det att maken hargått bort. Andra, som , får i och för sigsänkt fastighetsskatt, men får också höjd förmögen-hetsskatt på samma hus.Det främsta argumentet för fastighetsskat-tens förespråkare verkar vara att det är en svårflyttadskattebas. Det ligger naturligtvis i sakens natur attkapital, välutbildade personer och företag är merlättrörliga skattebaser än fastigheter. Men det gör intefastighetsskatten till en bra skatt för det. Tvärtom ärdet en djupt orättvis skatt.Vilka skatteteoretiska argument förutom orörlig-heten finns det för att beskatta fastigheterna? Förstbetalas det moms när huset byggs. Sedan betalas detmoms på nästan alla driftskostnader. Att därutöver taut statlig skatt på boende ovanpå alla andra skatter ärinte rättfärdigt.Ett hem ger ingen avkastning. Det är konsumtionav boende. Skatten varierar dessutom kraftigt ochoförutsägbart både och rum. Fastighetsvärdenastiger brant i attraktiva områden och därmed ocksåfastighetsskatten. Resultatet blir att många inte längrekan bo kvar i sina hem. Är detta rättvist?Jag inser att fastighetsskatten inte kan avskaffasöver . Men vi skulle i sambandmed dagens beslut kunna frysa taxeringsvärdena,halvera markvärdet som grund för dessa taxerings-värden och börja att sänka skattesatserna.Vi moderater föreslår att skatten på småhus sänkstill för att sedan sänkas med 0,1 %de kommande åren. Man ska också komma ihåg attbasen för taxeringsvärdet blir lägre med vårt förslagän med regeringens förslag. Av det följer att ocksåskatten blir lägre.Fastighetsägare drabbas på grund av de höjda tax-eringsvärdena även av högre förmögenhetsskatter.Fler tvingas därmed betala förmögenhetsskatt på sittboende, trots att varken lönen eller bankkontot ökat ivärde, utan därför att tomten, väggarna och utsiktenhar ökat i värde.Vi moderater vill slopa förmögenhetsskatten så attinte de som har valt att äga sitt eget boende ska drivasfrån sitt hus. vill vi avskaffa sambeskatt-ningen och höja gränsen för när man ska börja betalaskatten till 1,5 miljoner. Året därpå ska förmögen-hetsskatten tas bort helt och hållet.Detta gynnar inte bara dem som har amorterat avskulderna på sitt hus utan gör också att fler av de 400kanske som drivs ut urlandet på grund av förmögenhetsskatten kan användasför att skapa jobb och förutsättningar för företagandei Sverige.Tillsammans med bl.a. avskaffad dubbelbeskatt-ning av aktier kommer dessa åtgärder att förbättramöjligheterna för att ska bli en långsiktigt braföretagarnation. Det är någonting som vi alla harglädje av.Fru talman! En av de frågor som man oftast möternär man träffar väljare är det aktuella problemet medde höga drivmedelsskatterna som har lett till rekord-höga bensin- och dieselpriser. Dessa skatter gräverdjupa hål i hushållskassan, särskilt för dem som avolika anledningar är beroende av bilen. Men det gördet även mindre lönsamt att pendla till jobb på annanort än där man bor. Där bilen tidigare skapade frihetoch möjligheter ser vi nu inlåsningseffekter.Vi moderater föreslår att de höga drivmedels-skatterna sänks med på bensin respek-tive diesel. Dessutom vill vi se ett höjt reseavdrag förresor till och från arbetet. Det ökar rörligheten påarbetsmarknaden.Fru talman! Jag har i mitt anförande valt att näm-na några av de motiv vi har för våra förslag till skat-tesänkningar liksom en del av de konkreta förslagen.Det är inte möjligt att i en debatt av detta slag redovi-sa alla olika detaljer i våra enskilda förslag. våra överväganden om företagsbeskattningenoch förenklingar på det området, och det gäller kapi-talbeskattningen och energi- och miljöskatterna. Detfår redovisas i fortsatt dialog med medborgarna påannat sätt eller i denna kammare när de olika försla-gen eventuellt kommer upp i annat sammanhang.Fru talman! När skatten sänks får medborgarnamer makt över sina egna pengar och över sina egnaliv. Det är vad vi moderater tror är rätt och riktigt.Därför föreslår vi de förändringar vi gör - för att vialla ska kunna växa lite som människor, som med-borgare och som individer, inte för att kollektivetsmakt ska öka.Det är inget mindre än en frihetsrevolution vi fö-respråkar. I detta har naturligtvis mina motståndare iriksdagen rätt. Vi moderater vill gå längre än andra.Vi vill åstadkomma mer än andra. Vi vill ha merfrihet för den enskilde än andra.Bo Bexander, och alla andra svenskarbehöver kunna känna trygghet i vardagen, känna attde kan få utforma sina liv efter egen vilja och efteregna förutsättningar. Alla behöver känna att de kanleva på sin lön eller sin pension. Alla behöver kännaatt de har makt över sin egen situation. Därför före-slår vi mer frihet. Därför vill vi minska på reglernaoch krånglet. Därför står vi på den enskildes sida.Därför vill vi också sänka skatterna ordentligt. Det ärdags för politikerna i denna kammare att sluta dela utallmosor och försöka lägga livet till rätta för alla. Detär dags för en riktig frihetsrevolution, fru talman.Anf. 80 PER ():Fru talman! Det kanske är bäst att inleda en sådanhär debatt med att ställa sig frågan varför vi har skat-ter. Skatter har vi mycket för att finansiera den väl-färd vi har byggt upp i landet. Vi har dem också föratt fördela kostnader och välfärd mellan generationeroch över tiden för enskilda människor, men ocksåmellan människor i olika inkomstlägen.När man läser den gemensamma reservationen 1blir man lite konfunderad och inser att de borgerligapartierna har en lite annan uppfattning om detta. Desäger nämligen så här: "Skatter är dock inte bara enfråga om vad vi som individer får för skattepengar-na." Man vill väga in en massa andra saker i stället.Men om nu invånarna anser att det är ganska viktigtatt kunna stanna hemma och få ersättning när man ärsjuk, vad är då de borgerligas lösning? Jo, att skäraned när det gäller ersättning för sjuka. Folk som ärfriska ska alltså gynnas. Här menar vi att det är väl-digt viktigt att alla ges lika förutsättningar. Man skainte drabbas extra om man har ett högt sjuktal jämförtmed någon som relativt sett är friskare.Carl säger att han vill ta bort denstatliga skatten eftersom det kommer att öka incita-menten att byta jobb och man blir bättre på det mangör. Gå och säg det till jobbarna på i Mari-estad! Säg att de ska utbilda sig och söka nya jobb!Det finns inga andra jobb att söka, i stort sett. Ochvilka ska vara i produktionen? Vad ni föreslår är attmänniskor med höga inkomster ska gynnas. Och såtror ni att man ska få upp alla till de här höglöneyrke-na. Men så är det ju inte. Det här innebär inte auto-matiskt att de som verkligen sliter och står för pro-duktionen i landet inte skulle behövas.Jag ska ta upp en väldigt viktig fråga för Sverigeoch framtiden, nämligen den internationalisering somhåller på att ske. Både och har bedömt, precis som , att ungefär 500 miljarder ligger och skvalparutanför landets gränser, pengar som kunde ha sparatsi landet. Det viktiga i det fallet är då inte att avkast-ningen ska beskattas, utan de pengarna kanske inves-teringsmässigt hade varit bättre i , som CarlFredrik säger. Det är helt riktigt.Men är det då så nödvändigt att sänka eller ta bortskatten på utdelningar, som t.ex. Här är det , som föreslår det. ställer inteupp på de andra tre partiernas resonemang när detgäller dubbelbeskattningen. Jag har suttit och tittat påde olika borgerliga partiernas förslag på skattesidan.Man har en gemensam reservation, men frågan är varden minsta gemensamma nämnaren finns när detgäller denna reservation. På skattesidan finns detknappt någon minsta gemensam nämnare värd nam-net. Bolagsskatten - där har man olika uppfattningar.Värnskatten - där har man olika uppfattningar. Denstatliga skatten vill ensamma ta bort. Föratt sedan få ihop det hela skriver man: "En . åtgärdkan vara en sänkning av arbetsgivaravgifterna." Mendetta finns det ju ingen enighet om i det borgerligablocket. "En annan . kan vara avskaffande av dub-belbeskattningen." Det här är ju patetiskt! Nästa gångtycker jag att ni kan formulera var sin reservation, såatt man åtminstone vet vad som står och vad somgäller. är det bara löjligt.Jag kommer tillbaka till internationaliseringen.Vad håller på att hända, t.ex. inom EU? Jag har här enväldigt intressant rapport från . Detär inte ofta vi vänsterpartister plockar fram arbetendärifrån, men här finns det verkligen fakta som visaratt man börjar gå åt rätt håll. Detta dokument inne-håller väldigt mycket av den politik Vänsterpartietstår för. Vad skriver man? Jo, man framhåller väldigtmycket och som goda föredömennär det gäller skatteväxling. Denna väg måste vi gå,skriver man. För att trygga miljön och minska klima-teffekterna måste vi införa den typ av beskattningsom och framför allt använder sigav. Då, om vi gör det, kan vi sänka skatten på arbete.Vad säger man mer? Jo, man säger dessutom attbolagsskatten generellt sett måste höjas inom unio-nen. Vi måste se till att den typ av illojal skattekon-kurrens som förekommer i försvinner. Bo-lagsskatten är också en ganska fast skattebas om manhar gemensamma regler. Man går t.o.m. så långt säger: Vi kanske också måste titta på bokförings-och avskrivningsregler, så att vi vet att vi beskattarbolagen lika mycket.Vad säger man om kapitalbeskattningen? Jo, denmåste vi ha. Vi kan inte hålla på och beskatta bolagenoch ha en lägre skatt på kapital än på arbete. Är detnågon skattesänkning vi ska genomföra är detden som är sysselsättningsfrämjande, nämligen sänktinkomstbeskattning. Men, menar man, det får inteinnebära att man dränerar de enskilda ländernas eko-nomi. Det är väldigt viktigt. Först när vi har pengaratt klara skattesänkningar ska vi göra det.Precis på det sättet har majoriteten planerat:När vi har inkomster kan vi sänka. Vi är inte bereddaatt gå in i några experiment på 80 miljarder och sänkainkomstskatter eller skatter generellt.Detta är intressant. Här vill , ochibland hakar det ena och ibland det andra borgerligapartiet på de olika enskilda förslagen, gå in och sänkapå kapitalbeskattningssidan och ta bort dubbelbe-skattningen. vill i och för sig höjabolagsskatten, men det vet jag inte om de får med sigModeraterna på. Här spretar det alltså. Samtidigtpågår det ett internationellt arbete kanske inte med attharmonisera skatterna men åtminstone med att få ettskattesystem inom på en viss nivå.När det gäller kapitalbeskattning har man inomEU föreslagit, hör och häpna, att man ska ha en käll-skatt på . Därefter ska man gå över till upp-giftslämnande mellan länderna. Det här är väldigtintressant. Det som gör att man inte kan införa dettanu direkt är att man vill ha med ytterligare ett antalländer utanför EU - , , Andorraoch inte minst . Det blir svårt att få med ,säger alla. Det är inte så säkert. har utövat på-tryckningar mot för att ska släppapå sina sekretessregler. är oerhört irriterat påLiechtenstein, , och föratt de har den typ av kapitalbeskattning de har.Schweiz har tagit detta till sig och börjat fundera påatt släppa på sekretessen.Det sker alltså saker i som gör att vi fak-tiskt kan börja diskutera att trygga skattebaserna. Dåär det läge att sänka de skatter som är viktigast ursysselsättningssynpunkt, och det är inkomstskatterna.Bolagsskatten bedömer man, i rapporten från Euro-paparlamentet, som en ganska fast skattebas. Det ärmycket intressant. Det går stick i stäv med hela denmoderata och borgerliga politiken.Det pågår också ett arbete, nämligen uppförande-koden, där man redan nu har nått vissa framgångarnär det gäller viss form av illojal skattekonkurrens.Det här kommer i och för sig att ta lite tid, men deförsta stegen är trots allt tagna.Sedan till den mest inflammerade frågan på skat-tesidan. Det är naturligtvis fastighetsskatten. Mankommer att lägga fram ett förslag om en begräns-ningsregel som innebär att de lägst betalda kommeratt få en fastighetsskatt som de kommer att klara av.Carl nämnde . Det är heltriktigt, han kommer att gynnas av denna begräns-ningsregel. Han kommer att betala i fastig-hetsskatt, vilket är bra mycket mindre än de han betalar i dag.Men, och här är komplikationen, fastighetsskattenär inte den enda skatt som drabbar fastighetsägare närman räknar upp taxeringsvärdet. Det är förmögen-hetsskatten. Här har vi ett problem. Vi har menat, ochmenar fortfarande, att ska man lösa problemet i dettasammanhang är det enda riktiga att i förlängningenfaktiskt bara behöva ta upp halva taxeringsvärdet vidförmögenhetsbeskattningen. Då skulle vi lösa detproblemet på ett ganska enkelt sätt. Det är en sak somvi tänker driva i de fortsatta förhandlingarna.Jag kan också bespara en replik,eftersom jag vet att den frågan kommer upp. Jag stodnämligen här i talarstolen och sade att när detgäller sambeskattningen ska jag inte stå här och sägasamma sak som jag gör nu , och jag skarösta på ett annat sätt. har vi trots allt kommithalva vägen. Halva sambeskattningen är borta i ochmed att vi faktiskt har höjt fribeloppet till 1 ½ miljon.Man kan då säga att effekten av sambeskattningen harhalverats.Nästa steg är naturligtvis att få bort den helt. Menska jag välja mellan halva taxeringsvärdet på fastig-heter och att helt ta bort sambeskattningen i förmö-genhetstaxeringen anser jag att det är effektivast att tabort halva taxeringsvärdet. Det får en träffsäkerhetsom är betydligt bättre.När det gäller företagsbeskattningen är det bara attbeklaga att man från regeringens sida ytterligareskjuter upp förändringarna i 3:12-reglera, klyvnings-reglerna. Det är tråkigt. Man hade lovat att de skullekomma , . skjuter manfram detta till . Det ärbara att beklaga att man inte har nått resultat där.Tillsammans med 3:12-reglerna, klyvningsregler-na, handlar det naturligtvis också om ägarskiften ocharvsbeskattning.Det finns andra frågor som vi också är intressera-de av att ordna till så fort som möjligt. Det är skatte-tilläggen och den debatt som förs om dem. När denutredningen kommer kommer vi säkertatt se förändringar när det gäller skattetilläggen. Detär jag ganska övertygad om. Den proposition somkommer att läggas fram kommer att innebäraförändringar. Då hoppas jag att vi kan ha den debat-ten bakom oss.Ytterligare en sak i det här sammanhanget ärrättssäkerheten, dvs. den utdragna process som skernär det gäller skatteprocesser. Den är ganska för-ödande för enskilda, både företag och enskilda män-niskor. Det är en sak som vi måste se över. Det är ensak som vi inom kommer att prioritera.Slutligen, fru talman, har jag noterat att en del avde borgerligas fastighetsskattesänkningar ska finansi-eras med neddragning av räntebidragen. Det är gans-ka intressant. Hur får man träffsäkerheten att de somfår sänkta fastighetsskatter verkligen är de som kom-mer att drabbas av räntebidragsförändringarna? Ärdet inte så att det är helt andra människor som kom-mer att drabbas av räntebidragsförändringarna? Jagvill ha en liten förklaring från de borgerliga. Det ärtid för , ,som har föreslagit detta, att förklara hur neddragningav räntebidragen ska kunna pareras med fastighets-skattesänkningar.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Utskottskollegan gjorde enintressant exposé över den europeiska politiken, lägeti landet och lite av varje. Han är också skicklig reto-riskt när han försöker fånga in begrepp och säger attinom EU diskuterar man att det ska vara käll-skatt på kapitalinkomster. På sparande i bank, Rosen-gren, det vet Per mycket väl. Vi talar inteom utdelningar och andra typer av avkastningar.När det sedan gäller den gemensamma borgerligareservationen är det viktigt att understryka att vi ärfyra olika partier. Den anger en inriktning för framti-den. Ska man gå på texterna i betänkandet har Väns-terpartiet ingen politik över huvud taget, fast man ärett självständigt parti, för man ställer ju upp på rege-ringens förslag i allt väsentligt. Då är det väl ändåbättre, om man är ett självständigt parti, att man till-sammans med andra kan peka ut inriktningen förframtiden och att varje parti sedan har sin egen profil.Min fråga till Per med anledning avinlägget om den europeiska unionen är: Är Rosen-grens slutsats att samarbetet inom den europeiskaunionen behöver förstärkas och att EU är ett viktigtinstrument för att utveckla medlemsstaterna i unio-nen? Det måste tyda på att nu harövergivit krav på utträde ur unionenoch i stället ser möjligheter.Till sist en kommentar till fastighetsskatten. Förstlägger regeringen fram ett förslag som vi tar ställningtill . Sedan får vi hoppasatt det kommer en begränsningsregel . Vilkensignal är det till människorna om att kunna kännatrygghet och säkerhet i vardagen? Man vet att det blirförändringar till det sämre för många människor. Detframgår och det kommer att bli konsekvensen avdagens beslut. Men människor vet inte när begräns-ningsregeln kommer eller hur den kommer att varautformad. Det vet , även om han inte tyck-er att det är några problem. Men han vet säkert inom har stora problem attfå ihop en fungerande lagstiftning i detta avseende.Anf. 82 PER () replik:Fru talman! Sparande i bank, ja, det är alldelesriktigt. Men vem hade trott att vi skulle befinnaoss vid den punkt där vi befinner oss, där detta nästanär föreslaget. Bara för var detta näs-tan omöjligt. och flera andra länder varemot. har vi kommit dit.Nästa steg är naturligtvis att plocka in utdelningaräven på aktier osv. Ingenting är omöjligt när det gäl-ler beskattning. Det kan jag lova . Vi är väldigt uppfinningsrika närdet gäller det.Carl säger att man har en gemensamreservation för att peka ut inriktningen. Ja, inte ensriktningen skulle jag vilja säga att man kan peka utnär man läser den borgerliga reservationen. Det spre-tar så pass mycket att det inte ens är helt klart åt vil-ket håll man är beredd att gå, måste jag säga.När det gäller miljöbeskattningen är det oerhörtviktigt att vi har överenskommelser inom , ochinte bara i utan i hela världen. Där är EU ettförsta steg. Eftersom den organisationen finns är detnaturligtvis nödvändigt att utnyttja den för att ökamiljömedvetandet. Det har alltså ökat. Rapporten frånparlamentet är ett unikt dokument, skulle jag viljasäga. Det är klart att vi måste utnyttja det.Den illojala skattekonkurrensen inom kapital- ochbolagsbeskattningen måste vi, som EU också säger,bli av med. Det är klart att man ska använda den kraftsom finns i EU för att komma till rätta med de pro-blem som finns och även för att skapa och tryggaskattebaserna i de enskilda länderna. Därmed intesagt att vi ska ha överstatlighet när det gäller de en-skilda ländernas beskattningsrätt, procentsatser osv.Däremot bör vi skapa en situation som innebär att denillojala skattekonkurrensen försvinner och att varjeland kan trygga sina skattebaser.Sedan var det fastighetsskatten och begränsnings-regeln. Jag tror att kan vara ganskalugn. Det står aviserat att den ska träda i kraft den 1januari, och det blir en retroaktiv lagstiftning. Den ärtill fördel för de skattskyldiga, och därför är det ingaproblem att införa en sådan typ av beskattning.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra hur väl Ro-sengren talar om de möjligheter som finns med arbe-tet inom den europeiska unionen. Han kommer tillslutsatsen att EU inte ska få en överstatlig beskatt-ningsrätt. I det avseendet har jag samma uppfattning.Det ska ligga på varje land att slutligen bestämmaöver sina skatter. Det är ändå en positionsförändring iförhållande till EU-valrörelsen attVänsterpartiet nu ser möjligheterna med det europe-iska samarbetet - med lite olika utgångspunkter. Detär i så fall ett framsteg.Per säger att ingenting är omöjligt närdet gäller kapitalbeskattningen. Det tror jag inte närdet gäller Per . Hans innovativa förmåganär det gäller att höja skatter i vissa avseenden ärdokumenterad.Jag tror emellertid att Per och hansvänner i inte riktigt kan bortse från attdet också finns länder utanför den europeiska unio-nen. Det gör att min bedömning att det skulle bli engenerell kapitalinkomstbeskattning för alla typer avkapitalinkomster på i storleksordningen är interealistisk eftersom det finns möjligheter att placerakapitalet utanför den europeiska unionen.Diskriminerande, skadlig skattekonkurrens ska viinte ägna oss åt. Vi är överens om slutsatsen att varjeland i unionen ska själv göra de ekonomiska bedöm-ningar som är relevanta och sedan bestämma vilkaskattesatser som är lämpliga i olika avseenden.Anf. 84 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte om mina skattehöjaram-bitioner är så särskilt dokumenterade. De senaste årenhar jag mest varit med om att sänka olika skatter,framför allt har jag föreslagit olika typer av skatte-sänkningar. Det gäller även för framtiden. Det ärbeklagligt att man inte har tittat på 3:12-reglerna. Detär också ett sätt att visa att vi har förståelse för deproblem som finns där.Man ska vara försiktig när man pratar om doku-menterade skattehöjningar.Det internationella samarbetet kommer inte att va-ra något större problem. Jag håller med att man blir förvånad när det blir nivån 25 %generellt i kapitalbeskattning. Diskussionen börjadepå , sedan var den uppe i , sedan troddealla att det skulle vara , och sedan kom plötsligtförslaget - med option på att även , , och ska komma med isystemet. Jag tror att både , jag ochmånga andra är förvånade.Det här har ändrat spelplanen lite grann. Verklig-heten har förändrats . Interna-tionaliseringens faror kanske kan tonas ned lite grannnär man ser att man kan börja arbeta internationelltför att plocka bort och se till att varje land kan få entryggad skattebas.Jag ser framtiden an med viss tillförsikt. Jag harvisst förtroende för att det arbete som trots allt skerinom EU ska leda till att får behålla sinaskattebaser, sina, sina, Spa-nien sina osv. Det handlar om att de enskilda ländernainte ska använda sig av illojal skattekonkurrens. Detär på det sättet vi måste jobba i hädanefter.Då kan vi också se till att vi kan trygga vår välfärdgenom en gemensamt finansierad skattepolitik.Anf. 85 ():Fru talman! På den tidigare debatten har vi förståttatt internationaliseringen medför att vi går från natio-nella ekonomier till en global ekonomi. är ettlitet land med en öppen ekonomi gentemot omvärl-den. Detta medför att i stor utsträckning ärberoende av hur skattesystem och regler ser ut i om-världen, särskilt i våra viktigaste konkurrentländer.Om långsiktigt ska vara ett land för företa-gande, investeringar och tillväxt, går det inte att hakvar skatter som gör att kapital, företag och kompe-tens har starka skäl att lämna landet.En anpassning av de svenska skatterna till nivåersom är jämförbara med våra konkurrentländer bördärför omgående påbörjas. I denna anpassning liggersänkt kapitalskatt, ett avskaffande av förmögenhets-skatten och minskade marginalskatter för samtligainkomsttagare. De skattesänkningar som är vikti-gast är de som direkt positivt påverkar utbudet avsåväl kapital som arbetskraft.