prot · GO094 · 2000-09-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:4Torsdagen den 21 septemberKl. 14.00 - 15.04Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 TALMANNEN:Kammarens sammanträde är öppnat. Det inledsmed frågestund. besvaras frågor avvice statsminister , utrikesminis-ter , försvarsminister ,näringsminister och finansministerBosse Ringholm.Vice statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor, övriga statsråd svarar på frågor inom sina re-spektive ämnesområden.Ordet är fritt.EnergiskattenAnf. 2 ():Fru talman! Jag hörde finansministern säga atthöjd dieselskatt inte var någonting man önskade, utandet var en eftergift i förhandlingarna med stödpartier-na.Nu läser jag i budgetpropositionen att skatten påeldningsolja höjs med per kubikmeter. Medmoms innebär det att det blir en höjning med517:50 kr per kubikmeter, noga räknat.Nu vill jag fråga: Är det ett tryckfel i budgetpro-positionen, måntro? Eller är det också en eftergift tillstödpartierna?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! inledde regeringentillsammans med och ens.k. Vi återkommer med ettförslag som innebär att vi höjer energiskatten med litedrygt 3 miljarder. går de 3 miljardernatillbaka till näringsliv och hushåll.Vår avsikt är att på samma sätt fö-reslå en sådan grön skatteväxling för att minska be-lastningen på miljön och öka utrymmet föratt skapa fler arbetstillfällen genom att vi avlastar endel skatt på arbetsinkomster.Det är konsekvent att vi tycker att det är rimligtatt belasta energistörande verksamhet med ökad skatt.Anf. 4 ():Fru talman! Den här höjningen med nästan 520 krper kubikmeter eldningsolja innebär ju en nådastötför många villaägare. För en normalförbrukare av 5kubikmeter innebär det per år.Min följdfråga är: Har ni beräknat vad dettakommer att innebära för boendekostnaderna för ensådan normalfamilj?Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Jag talar om skatteväxling. Skatte-växling innebär att man får ökade utgifter för sinenergikonsumtion och att man får ökade inkomster påplussidan. Det ena tar ut det andra.Avsikten är att vi genom grön skatteväxling skaförsöka minska utsläppen av skadliga ämnen frånolika energislag. Vi vill försöka hålla tillbakaen typ av hög energikonsumtion och få till stånd enmer rimlig energikonsumtion.För det enskilda hushållet handlar det faktiskt omatt det finns både plus- och minusposter. De 3,3 mil-jarder vi tar ut i form av ökad energiskatt motsvarasav att vi lämnar tillbaka 3,3 miljarder till hushåll ochföretag.EU:s byråkratiAnf. 6 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Det gäller EU-byråkratin.Jag såg ett inslag häromsistens i TV om ett sjuk-hus i som heter European Hospital.Byggnaden har stått klar . Men det finnsingen utrustning på plats. Orsaken är att EU kräver 40signaturer på ett papper innan dessa pengar betalas ut.Vi som är Europavänner, EU-vänner, blir för-tvivlade när vi får sådana här rapporter. Det gällerinte bara detta, det finns många exempel.Min korta fråga är: Vad gör utrikesministern föratt försöka ändra på den här situationen?Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Tyvärr kan jag inte komma med nå-gon motbild till . Situationen ärprecis så eländig som han beskriver den.Det har funnits och finns fortfarande en alldelesför stor byråkrati runt EU:s biståndsmedel när EU skabetala ut biståndspengar.Sverige har uppskattat och stött att den ansvarigakommissionären för utrikesfrågor, , nuhar satt i gång ett arbete för att göra om hela arbetetmed de här frågorna. Det innebär att man först kom-mer att ha en diskussion om vilka prioriteringar manhar, en diskussion om vilket bistånd och vilken bud-get som ska gälla och sedan en årlig utvärdering avifall biståndsmedlen har betalats ut och ifall projektenhar fungerat så som det är tänkt.Förmodligen kommer vi att ha den fösta konkretadebatten om hur det här ska fungera under det svens-ka ordförandeskapet. Vi gör nu allt för att samarbetamed den ansvariga kommissionären för att få det häratt fungera på ett bättre sätt än tidigare.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. gäller dethär inte bara biståndspengar utan även inom andrasektorer. Folk blir förtvivlade när de ska söka pengar.Det är blanketter, och de får t.o.m. ta till konsultersom kostar för att söka peng-ar. Det är orimligt.Som sagt, vi som är Europavänner måste se till attdet är vi politiker som bestämmer. Vi kan inte hamnai byråkrati och i att det finns tjänstemän som skavänta på varandra med 40 signaturer för att få tag påmaterial för att folk ska få vård i ett sjukhus som stårfärdigt.Jag hoppas att ordförandeskapet ska geoss chansen i att lyfta den här frågan ordent-ligt.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tog exemplet när det gäller utri-kesfrågor. Men vi kan naturligtvis se problemen ock-så på andra områden.Jag tror att det svenska arbetet för mer öppenhetär ett viktigt exempel på hur man kan få öppenhet ochdärmed också effektivare och bättre beslutsprocedu-rer som gör att man kommer bort från en del av denbyråkrati som beskriver.En annan viktig del är det arbete som i bedriver för att få mer ef-fektivitet i förvaltningen i EU, mer av ett enskilt an-svarstagande för de enskilda tjänstemännen, tydligarebeslutsstrukturer - allt det som vill till för att man skaminska byråkratin och få en bättre fungerande EU-förvaltning.Jag tycker att det är viktigt att särskilt vi som ärpositiva till Europasamarbetet vågar se bristerna ochatt vi försöker göra något åt dem. Tyvärr måste jagnog säga att jag tror att problemen är så pass stora attvi inte kommer att klara att lösa dem under det svens-ka ordförandeskapet. Jag kan garantera att vi gör alltvad vi kan för att minska dem under det svenskaordförandeskapet.Utländska bärplockareAnf. 10 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Det gäller de thailändska bärplock-arna som kommit till med stora löften omförtjänster i det här landet. Det har riktats kritik bl.a.mot för att man inte harinformerat thailändarna tillräckligt om förutsättning-arna för bärbranschen i Sverige.Det går säkert att förbättra den informationen.Men hur mycket information som än ges så är det juarbetsförhållanden, bostadsförhållanden, löner ochanställninsgvillkor när man kommer på plats som bliravgörande för hur man upplever sin korta arbetsvis-telse i landet. Den här branschen är tydligen heltoreglerad i och lämnar utrymme för godtyckenär det gäller arbetsförhållanden, sådant som viibland kritiserar andra länder för.Ett exempel som har beskrivits i en tidning är atten thailändare var väldigt duktig. Han plockade 2 200kilo bär och fick för det 4 000 kr.Jag vill fråga näringsministern: det skäl attöverväga reglering av bärplockarbranschen genomkollektivavtal eller på annat sätt?Anf. 11 Näringsminister ():Fru talman! Det finns särskilda regler för bär-plockares möjligheter att få arbetstillstånd i Sverige.Det utformas av efter generelltyttrande från Arbetsmarknadsstyrelsen.Vad man här kan konstatera är att de grupper avbärplockare som har kommit till har kommithit på falska premisser. Den här branschen lider be-klagligtvis brist på fackliga organisationer som kankontrollera de villkor som man kan kräva.Avslutningsvis vill jag säga att Migrationsverketnu ska utvärdera de nya och stramare reglerna. I detarbetet kommer man att samråda med såväl Arbets-marknadsstyrelsen som arbetsgivare och fackligaföreträdare. De arbetsgivare som har lockat hit de härbärplockarna har betett sig minst sagt på ett bedräg-ligt sätt.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Såvitt man harkunnat höra har detta ansetts vara en liten och margi-nell företeelse , som maninte behöver fästa så stort avseende vid, men ävensmå tuvor kan stjälpa stora lass. goda rykte ivärlden för att vara en nation med ordning och redapå arbetsmarknaden kan komma i kläm. Jag hoppasdärför att det här kommer att ordnas före nästa år.Annars kan det då komma hit folk från andra ländersom råkar ut för samma sak.Anf. 13 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara säga att jag delar denuppfattningen. ska detta ses över, och sedan får viåterkomma.TeliaaktienAnf. 14 ():Fru talman! I dagens nummer av Finanstidningenfinns ett stort reportage om , och jag vill medanledning av det ställa en fråga till näringsministernangående Teliaaktien. Det påstås att amerikanskainvestmentbanker ska ha trissat upp värdet på Teliasaktie över det som svenska rådgi-vare föreslog. Detta ska de ha gjort för att tillskansasig maximal egen provision.Sedan Telias aktie introducerades har denna gåttned . Min fråga är: Har regeringen varitmedveten om att utvecklingen kunde bli så negativ pågrund av att priset, som de här bedömarna hävdar,sattes för högt?Anf. 15 Näringsminister ():Fru talman! Marknaden satte priset vid introduk-tionen, och då låg på exakt samma värde somlikvärdiga bolag. Detta gäller även , dvs. Teliaföljer i stort sett index. Ett bolag som t.ex. DeutscheTelecom men även andra stora bolag har faktiskttappat mer. Poängen är den att det då var sammavärde som för liknande andra bolag och är sammavärde som för liknande andra bolag.Det är vidare styrelsen och dess ordförande somär ansvariga för den strategi som bolaget gick ut tillmarknaden med. Det är de som på marknaden skaimplementera den strategi som man lade upp i bola-get. Priset på aktier har ju den tendensen att gå bådeupp och ned. Självklart kommenterar jag inte aktie-marknaden.Anf. 16 ():Fru talman! Staten är ju fortfarande majoritetsäga-re i , något som det fanns delade meningar omhär i . Många svenskar har dock nu köptTeliaaktien i förhoppningen om att dels kunna varamed som delägare, dels kunna göra en långsiktigvinst.Staten med näringsministern i spetsen har ettansvar för den utveckling som bolaget får framövernär det gäller att ge sina aktieägare en god utdelning.Hur ser ministern på Telias framtid i detta avseende?Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig erinra om att en enig riksdagstod bakom utförsäljningen av . Jag vill ocksåsäga att det är lite för tidigt att efter denna korta tid,med kännedom om hur aktiemarknaderna normaltåker upp och ned, tala om att den skulle ha varit fel-aktig. Vi får se hur börsutvecklingen blir. Det är förtidigt att uttala sig i någon bestämd riktning.Ursprungsbefolkningens rättAnf. 18 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till vicestatsminister . Jag vill höra närregeringen kommer att lägga fram ett förslag om attSverige ska ratificera konvention nr 169, somhandlar om ursprungsbefolkningens rätt.Anf. 19 Vice statsminister ():Fru talman! Kollegerna och jag konstaterade justtillsammans att vi inte har något svar på det. Jag troratt frågan får lov att ställas till ansvarigt statsråd, somförmodligen är integrationsministern.Anf. 20 ():Fru talman! lades det fram en ut-redning där det föreslås att ska ratificera denhär . Frågan har ju stötts och blöttsi . Jag undrar om man inte har någon fram-förhållning som alla ledamöter i regeringen kännertill avseende när olika viktiga förslag ska komma.Jag får tolka vice statsministerns svar så att detnu, när vi ju sitter och skriver motioner till ,är läge för att än en gång väcka en motion om attSverige ska ratificera ILO-konventionen.Anf. 21 Vice statsminister ():Fru talman! ledamöter är naturligtvisfria att skriva de motioner som de önskar. Det här ärju en process. Det är en ganska stor fråga, så det be-hövs en beredningstid. Jag har ingen exakt tidpunktför när proposition kommer, men det betyder inte attfrågan har lagts i en låda, utan självfallet bereder viden.EMU-frågan i kampanjAnf. 22 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till utrikesminis-tern. Enligt uppgifter i medierna har utrikesministernhaft synpunkter på att avser att lyftafram EMU-frågan i en kampanj . Utrikesmi-nistern lär ha sagt att en sådan kampanj strider motöverenskommelsen mellan partierna om det svenskaordförandeskapets program.Min fråga är - under förutsättning att mediernahar refererat utrikesministern riktigt: Vilken överens-kommelse hänvisar utrikesministern då till?Anf. 23 Utrikesminister ():Fru talman! I samtal med samtliga partiledare harvi diskuterat att vi som harordförandeskapet i EU ska vara överens. Det är vi omprioriteringarna för ordförandeskapet. Vi ska ocksåförsöka göra det till ett gemensamt svenskt ordföran-deskap, inte ett ordförandeskap som bara gäller rege-ringen utan som gäller hela inklusive samtli-ga partier.Jag tycker också personligen att det är lite olyck-ligt att välja just för att debattera EMU-frågan, som ju delar svenska folket i två sidor. Härhar vi en möjlighet att ha en väldigtaktiv roll för på världsscenen som företrädareför EU. Just under de sex månaderna kan vi väl und-vika att ha den typ av politiskt gräl och politisk debattsom vi under andra tider väldigt gärna kan ha.Anf. 24 ():Fru talman! EMU-frågan finns inte med i denöverenskommelse mellan partierna som utrikesmi-nistern hänvisar till. Jag är införstådd med att vi skaha ett program som vi har diskuterat fram gemensamtoch som vi ska fullfölja gemensamt. Men min ochVänsterpartiets uppfattning är att även EMU-kritiskaorganisationer och partier måste ha rätten att förafram uppfattningar till allmänheten, alldeles oavsettom råkar vara ordförande i eller inte.Anf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! och alla andra är i sinfulla rätt att argumentera och debattera kring precisvad de vill när de vill och självklart att föra fram allaargument mot EMU. Det som jag har sagt är bara attjag tycker att det är olyckligt att vi inte under den tiddå vi faktiskt företräder EU på den internationellascenen och i EU kan visa att vi har ett gemensamtordförandeskap. Just tyckerjag att vi kunde avhålla oss från en debatt som enbartsplittrar den svenska opinionen.Vi kan driva EMU-debatten före och efter ordfö-randeskapstiden, men jag har sagt att jag tycker att viunder kan försöka hålla sams mellanpolitikerna när det gäller EU-frågor.Bristen på officerareAnf. 26 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till försvarsmi-nister . Man sade att garni-son hörde till vinnarna när försvaret skulle dra ned påverksamheten. Högkvarteret trodde att det skulle varalätt att rekrytera officerare till från förbandsom läggs ned, men det har visat sig att så inte ärfallet. Det anmäldes visserligen från början intressefrån 150 officerare som var villiga att flytta till Sköv-de, men det blev hälften så många, 75. Det saknas sammanlagt 145 officerare på de olika förbandsom finns i Skövde.Man har försökt att lösa det kortsiktigt med kom-menderingar och med tillfälliga kontrakt för reservof-ficerare och värnpliktiga officerare. Även civilan-ställda har tagit en del jobb som officerare annars gör.Men det här är väldigt kortsiktiga lösningar och äregentligen inga lösningar alls. Många officerare pånedläggningsorter har i stället för militära jobb tagitcivila jobb. Man kan säga att försvarsmakten harförlorat slaget mot det civila samhället.Jag vill fråga försvarsministern hur han ser på si-tuationen med den stora officersbristen och om hanhar några förslag till lösningar. Det här är en generellfråga. Det gäller inte bara , även om jag tagitdet som exempel.Anf. 27 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har också fått informationer omatt det på några förband är brist på officerare, åt-minstone med utbildning för den verksamhet som skavara vid förbandet. På många förband genomför mandärför kompletterande utbildning för att t.ex. omskolainfanteriofficerare till andra tjänsteslag.Överbefälhavaren har också uppmärksammatdetta. Han meddelade mig atthan och högkvarteret avser att ta tag i obalanserna.Jag och han har samma bild som frågaren, nämligenatt det i hög grad sammanhänger med den allmännahögkonjunkturen som råder i vårt land och att mångaofficerare, särskilt med teknisk inriktning, är starktefterfrågade på den civila arbetsmarknaden.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. En bieffekt ärockså att officerarna är rädda för framtiden. De vetinte vad nästa försvarsbeslut kommer att innebära ochom även den tjänst som de har kommer att dras in ochförbandet läggas ned.En annan bieffekt som är nog så viktig är att vimåste ha tillräckligt många och tillräckligt skickligaofficerare om vi ska ställa upp för de åtaganden somvi har gjort när det gäller EU:s internationella kris-styrka. Som bekant kom vi lite sent till Kosovo här-omåret.Har man inte ens befäl på hemmaplan är det väl-digt svårt att också skicka folk till andra länder. Denfrågan vet jag att man har diskuterat i officerskretsar.Det kan vara svårt att veta vilken typ av jobb man skasatsa på om man inte kan få möjligheten att resa ut-omlands och jobba i krisstyrkan utan måste finnaskvar på hemmaplan för att förbandet över huvud tagetska finnas kvar.Anf. 29 Försvarsminister ():Fru talman! De besök jag har gjort i t.ex. Göte-borg och visar på just behovet av att iblandkompletteringsutbilda. Jag tror att det är vad man gör.En annan del är att vi med överbefälhavarens förslagsom underlag också låter, som står i budgetproposi-tionen, officersrekryteringen ligga på en hög nivåunder de kommande ett á två åren för att därigenomtillföra unga officerare. Därigenom kan vi klara delångsiktiga strukturfrågorna.Någon motsättning mellan tjänstgöring hemmaoch i utlandsstyrkan anser jag inte att det finns.Tjänstgöring i utlandsstyrkan ska vara en helt naturligdel i tjänsten och karriären. Den ska ingå - jag hop-pas också att det sker i fullaste samförstånd medofficerare och deras organisationer - i den normalakarriären.Bilindustrins forskning och teknikAnf. 30 ():Fru talman! Min fråga är till näringsministern.Staten satsar 500 miljoner på ett samarbete med bil-industrin. Pengarna ska gå till forskning och tekniksom minskar fordonens miljöpåverkan. Men över80 % av de pengar som staten och bilindustrin harfördelat går till projekt som har pågått i upp till 20 år.Vad avser ministern att göra för att se till att depengar staten satsar går till ny teknik?Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! I det här projektet lägger bilindustrinned ungefär 1,4 miljarder och staten 500 miljoner,dvs. totalt, om jag inte missminner mig, 1,9 miljarder.Det handlar om ny teknik, även om det sedan finnsgammal teknik bakom.Jag vet att det när det gäller motorer handlar väl-digt mycket om att utveckla mer miljömässiga moto-rer. Det handlar mycket om den typen av teknik.Bakom sådan teknik kan finnas gamla projekt och,om jag använder det uttrycket, teknik som är gammal.Men med detta som grund ska man utveckla en nyteknik som handlar om framför allt miljön.Anf. 32 ():Fru talman! har utvecklat kompression i 20år. Volvos nya dieselmotor är i tillverkningsskedet,förutsatt att är med på det. Partikelfällor fördieselmotorer i personbilar tillverkas redan i Frankri-ke. Kan ministern ge exempel på nydanande teknik idessa satsningar?Anf. 33 Näringsminister ():Fru talman! Det handlar när det gäller utvecklingav dieselmotorn väldigt mycket om att utveckla enmotor som gör att man får ned antalet partiklar och enmiljömässigt bättre motor. Det är väldigt viktigt attSverige inom bilindustrin har en teknik som ligger iframkant och därmed kan konkurrera på de områdendär svensk bilindustri har varit väldigt duktig, dvs.inom miljöområdet. Det är vad det handlar om.EnergiskatternaAnf. 34 ():Fru talman! Finansministern talade om attenergiskatten var till för att minska utsläpp av skadli-ga ämnen. Jag har tidigare hört honom med ökatengagemang och med värme tala om klimatfrågan.Man får därför anta att även det ligger bakom.Fru talman! Finansministern uttalar i finansplanenpå s. 35 ambitionen och målsättningen att inkluderaockså biobränslena i basen för energiskatter. Jagundrar på vilket sätt det är ett led i en grön skatteväx-ling.Anf. 35 Finansminister ():Fru talman! Utöver de konkreta förslag om grönskatteväxling som vi har i höstens budgetpropositionär vår avsikt också att komma tillbaka med frågan omenergibeskattning . Det finns sedan tidi-gare ett väldigt bra betänkande kring skatteväxlingen.Det har funnits en stor uppslutning från alla politiskapartier om principerna bakom den gröna skatteväx-lingen.När det sedan ska översättas till olika enskildaenergislag är det viktigt att man får en genomgång avhela området. Den ambition vi har är att senare underhösten kunna presentera ett sådant samlat material.Man får då ta ställning till vilka delar som kan kom-ma att ingå i skatteväxlingen.Anf. 36 ():Fru talman! Det borde vara en ryggmärgsreflex attförstå att man inte ska belasta bioenergi med nyaskatter om man vill åstadkomma en grön skatteväx-ling. Det behöver man väl inte så många funderingarkring.Sedan är det bra att finansministern pekar på denutredning som gjorde. Jaghade förmånen att sitta i den kommittén tillsammansmed och några andra här i kammaren.Vi tittade just på den fråga som finansministern pekarpå.Vi sade följaktligen i utredningen: Särskild upp-märksamhet bör ägnas den eftersträvade ökningen avbiobränslen. Då är min fråga: Hur leder det resone-manget till att öka användningen av biobränslen omman lägger ökad skatt på dem?Anf. 37 Finansminister ():Fru talman! De principer som fanns i betänkande, och som alla partier istort har anslutit sig till, är också grunden för detmaterial som vi tar fram i underhösten om energibeskattningen.Det är alldeles klart att syftet är att se till att vikan lägga skatt på sådan energi som ur miljösynpunktger de största skadorna. Det ingår naturligtvis i vårvärdering när vi går igenom olika typer av energislagatt både skapa en likformighet i energibeskattningenoch också göra belastningen störst på de områden därvi ser stora bekymmer.Den nya mobiltelefoninAnf. 38 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Just nu fördelar en myndighet under Näringsdeparte-mentet tillstånden att operera den tredje generationensmobiltelefoni. Varje sådant tillstånd är värt flera mil-jarder för dem som får det. Vi har föreslagit att detska ske i form av en auktion och varnat för en politiskprocess.En av dem som sökt tillstånd är . Jagvill mot bakgrund av en uppgift fråga näringsminis-tern om det är sant att näringsministern häromdagenbad att rädda en socialdemokratisktidning i Malmö.Anf. 39 Näringsminister ():Fru talman! Själva hanteringen av den nya mo-biltelefonin sköts av en myndighet - PTS, Post- ochtelestyrelsen. Det är beslutat om här i attdet skulle gå till väga på det sättet. Man har valt attinte göra en upphandling därför att man anser att depengarna då skulle belasta själva mobiltelefonin - detskulle belasta kunderna. Det skulle också vara hind-rande för konkurrens och för en snabb marknad.Därmed förhåller det sig så att detta är ingen politiskprocess. Det är PTS som avgör detta efter de reglersom har fastställts här i riksdagen.När det sedan gäller den andra frågan så är detingen fråga som behandlas av regering.Detta har skötts genom kontakter mellan det social-demokratiska partiet och . Många har varitinblandade, och det är framför allt vår partisekreteraresom har handlagt frågan.Anf. 40 ():Fru talman! Sanningen är alltså att näringsminis-tern under det att processen pågår har tagit kontaktmed och bett honom rädda den social-demokratiska tidningen . Om det är sant - ochjag tolkar näringsministern så - är inte detta en pyra-midal omdömeslöshet?Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! De kontakter som har förevarit närdet gäller tidningen har efter vad jag vet före-varit med det socialdemokratiska partiet och medpartisekreteraren. Därvid vill jag också säga att jagsjälvfallet talar med , som jag talar medWallenberg och andra. Men själva kontakterna närdet gäller frågan om tidningen har alltså skötts av detsocialdemokratiska partiet.Anf. 42 ():Fru talman! Är alltså uppgiften i dagens utgåva avtidningen om att samtalet till blevArbetets räddning, som syftar på ett samtal mellannäringsministern och , helt grundlös -eller är den inte helt grundlös?Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Detta är en spekulation. Leijonborgfår vända sig till den socialdemokratiske partisekrete-raren. Det är han som sköter detta.