prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Det är också överraskandeatt är underskrivare av reservation 1.Men för att inte helt komma vid sidan av denverkliga situationen inleds faktiskt reservationenmycket klädsamt med att konstaterandet att det gårbättre för den svenska ekonomin. Man talar om "detnågot förbättrade ekonomiska läge som ändåför närvarande befinner sig i". Så börjar man, och detlåter ju rätt så bra. Det är ju en försiktig början.Men sedan kommer klämmer man till. När manväl har smekt lite grann slår man till och visar sinnormala ton igen. Man säger lite längre ned:"Misstroendet mot regeringens näringspolitik växeroch påverkar både investeringar och företagens förut-sättningar att skapa nya arbetstillfällen. "Man undrar naturligtvis vad reservanterna menar.Lever vi i samma land, pratar vi i samma parlament?I en situation när det svenska näringslivet går förfullt, när antalet anställda ökar och får berömav de flesta bedömare säger de borgerliga partierna:Misstroendet mot regeringens näringspolitik växer.Längre ned fortsätter reservanterna: "På områdeefter område har regeringen slagit in på en kurs somförsämrar förutsättningarna för företagande." Så slu-tar de med: "Man kan tala om en öppen förtroende-kris, där regeringen alltmer tappar kontakten medverkligheten". Man undrar vem som tappat kontaktenmed verkligheten!De här formuleringarna förefaller mycket över-drivna, och just nu helt malplacerade. Vadska man använda för ord och formuleringar den dagsysselsättningen minskar? Det skulle vara mycketintressant att se hur en sådan formulering skulle kun-na se ut. Jag kan inte låta bli att fråga och verkligen bakomdessa bombastiska uttryck "misstroendet mot nä-ringspolitiken växer" och "öppen förtroendekris"?Fru talman! Bakgrunden till vad jag betecknarsom överord är de borgerliga partiernas kritik motbl.a. skattepolitiken och de svenska arbetsrättsregler-na. Framför allt anser att sänkta skatterpå allt och alla löser de flesta problemen. Det är känt.De ständigt framförda kraven om flexiblare arbets-rättsregler är också kända. Flexiblare arbetsrättsreglerlåter kanske inte så farligt. Men man menar faktisktnågonting annat, och man säger det . Manmenar helt enkelt urgröpta för löntagarna sämre ar-betsrättsregler.Jag tycker att det behövs en ny och utvecklad ar-betsrätt i det här landet som kanske i många andra.Det handlar om löntagarnas delaktighet och ansvar iproduktionsprocessen. Det handlar om rätt till kom-petensutveckling även för den som kanske inte har såhöga funktioner i företaget. Det handlar om trygghet ianställningen och att inte behöva befara att bli upp-sagd för att man inte är lika snabb längre som ennyanställd eller för att man opponerar sig mot företa-gets agerande på olika områden.Det vore intressant med en mer problematiseradoch framåtsyftande diskussion med borgerlighetenom hur man bäst tar till vara humankapitalets resur-ser. Men det är nästan omöjligt så länge som densamlade högern enbart inriktar sig på försämringar avarbetsrätten.Fru talman! Jag vill yrka bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet i dess helhet.Anf. 204 () re-plik:Fru talman! När beskriver de pro-blem som han tycker finns och jämför nä-ringsklimat med i övrigt kommer han in påbidrag bl.a. till skogsindustrin. Det har visat sig gångefter annan att det är just på skattesidan Sverigesticker ut. Vi riskerar att tappa företag, och på områdeefter område ligger vi dåligt till.Jag skulle tycka att det vore intressant att få be-sked av i en annan fråga. Det här be-tänkandet tar upp statliga företag. Vi från den borger-liga sidan vill bl.a. sälja ut . Jag läste ert nyaförslag till principprogram. Där säger ni: Företag somhar en nyckelroll i den svenska ekonomin ska ägas avsamhället.Det skulle vara intressant att få höra berätta vilka företag man syftar på. Vilka företagär det ytterligare som ska ägas av staten?Anf. 205 () replik:Fru talman! Först till frågan om skatter. Det ärväldigt mycket som tyder på att det inte precis ärskattetrycket som bestämmer hur bra ett land går ochfungerar. Det är ändå så att vi trots vårt höga skatte-tryck har lyckats få fram sådana företag som ,, osv.Hade varit här ochlyssnat på statsministern - det kanske han var, jagkommer inte ihåg om han var det - hade kan ocksåfått höra att det naturligtvis finns skatter som man kanjustera och som man kanske måste justera. Samtidigtär det en trend i hela att man tvingas till, helt enkelt måste se till, att få in mer intäkter justgenom skatter för att klara olika system. Det behövsför att man ska klara att bygga ett som kankonkurrera runtomkring i världen vad gäller utbild-ning osv. Det är alltså inte så självklart att detta enk-la: Sänk skatterna!, skulle lösa några problem.Vad gäller statliga företag vet attvi av hävd försvarar de statliga företagen. Jag märkeri betänkandet att åtminstone för-svarar Systembolaget, och det är jag glad för. Det är ivarje fall en början. Det kan bli mera. I och för sigtror jag att vi nog måste tänka oss att låta samhällsin-tresset blir större för både statliga företag och störreprivata och att man ser till företagen bygger på ettekologiskt hållbart samhälle osv. Jag tror att både detstatliga och det privata ägandet av större företag ärunder stor omvandling.Anf. 206 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att jag inte får några svarav . Jag frågade apropå statliga företagvad den här meningen egentligen innebär: Företagsom har en nyckelroll i den svenska ekonomin skaägas av samhället.Två exempel på företag som har en nyckelroll iden svenska ekonomin är och . Är detexempel på företag som ska ägas av samhället? Jagtycker att det skulle vara intressant att få besked omdet.Det står på ett annat ställe i ert nya princippro-gram: Genomförandet av socialismen kräver kapital-ismens avskaffande och att ägandets rättigheter skabegränsas. Vad innebär det när vi talar om närings-politik och hur vi ska få tillväxt och fler arbeten? Detvore intressant att få reda på det.Det är mer av privat företagande som vårt landbehöver. Vi behöver stötta företagandet. På tal omEU, som var inne på förut, har detvisat sig att EU har exempelvis sagt att man rekom-menderar att man ska sänka skatterna på hushåll-stjänster. Är det någonting motsättersig?Anf. 207 () replik:Fru talman! Det finns ett antal stora viktiga före-tag där vi med en gång kan konstatera att de fortfarn-de bäst sköts av statligt ägande. Det är sådana somPosten, , osv.Vad gäller den senaste utvecklingen för -som tar upp - och är fråganvilken utveckling som är den bästa, att de nu bliruppköpta och att ledningarna kommer attfinnas utanför eller om det varit bättre mednågon annan sorts ägandeordning för de företagen.Det är helt riktigt som säger.Ska man störta kapitalismen måste nog socialismenpå något sätt komma i stället. är det väl lite osä-kert även hur den ser ut. Tillsvidare får vi väl ändåförsöka göra det bästa av den situation vi lever i justnu, tycker att man bör börja diskutera hur ägandetska se ut. Det gäller inte bara det statliga ägandet utanminst lika mycket det stora privata företagsägandet.Det är ingen särskilt bra situation att vi nu ser att destora viktiga företagen sakta men säkert lämnar vårtland, och kanske också sysselsättningen i detta land.Anf. 208 () replik:Fru talman! Först ska jag erkänna för LennartBeijer att den politiska retoriken ibland kan gå vällångt. Skulle jag själv ha skrivit allt detta kanske jagskulle ha uttryckt mig annorlunda. Jag är mest be-kymrad över att håller på att tudelas, och dettar jag som intäkt för min kritiska hållning.Skulle vi följas åt i norra inland ochmöta småföretagare, t.ex. alla de som får en höj-ning av arbetsgivaravgifterna , finns dettäckning för misstron. Men okej, jag kan erkänna kan uttrycka sig på annat sätt, och det gör jaghär.Lennart Beijer nämnde energiskatterna som enviktig del i ett stort komplex, som vi kanske inte harmöjlighet att utreda här. Jag delar uppfattningen ombetydelsen av dem.Vad som däremot är verkligt svårt är takten ienergiskattesamtalen. På samma sätt som gjordesmed vill jag fråga tre alternativ: Anser han att energiskattesamtalenpyr, går på sparlåga eller har slocknat?Jag lutar åt det sistnämnda.Anf. 209 () replik:Fru talman! Det känns skönt. Jag lyssnade på ÅkeSandströms inledningsanförande, och jag kände inteigen någonting från reservationens olika texter. Åkehar ett helt annat, och mer balanserat, uttryckssätt ändet som finns i reservationen. Det är lite sorgligt attockså behöva hitta och underen så här pass skarp reservation.Jag håller med om att är i obalans.En väldigt stor del av har inte den tillväxt ochden utveckling som man har i övriga landet. Detta ärett jätteproblem, som vi från naturligt-vis både försöker lägga ned, och lägger ned, mycketarbete på. Den debatten kommer väl under nästapunkt.Däremot kan man säga att när det gäller arbetsgi-varavgifterna och de i in-land, som det nu är diskussioner om, har vi problemetatt som EU-medlem måste följa de krav somEU ställer.Jag litar nog på näringsministern, som häromda-gen sade: Skulle det visa sig att vi trots allt får behålladetta stödsystem så ska vi naturligtvis se till att tafram det.Jag tror nämligen att det behövs för att hålla igång inland, om inte annat.Anf. 210 ():Fru talman! Jag har inga reservationer i betänkan-det, men jag har ett särskilt yttrande.Det gäller sammansättningen av styrelserna i stat-liga företag. Jag förmodar att mina kolleger här hållermed mig om att det inte finns några övermänniskor,dvs. övermän, som det väl handlar om i det här fallet.Alla måste sova och ha sina sociala relationer. Ingenhinner hur mycket som helst. Jag tycker alltså att detskulle vara rimligt att vidga kretsen av dem som harstyrelseposter och som får erfarenhet av detta, och dåsärskilt vidga kretsen till fler kvinnor.När det gäller småföretag är jag faktiskt lite nöjdmed en del saker som jag har lärt mig i betänkandet,nämligen att regeringen nu arbetar med att få framlokala och regionala fonder för att stötta lokalt ochregionalt näringsliv. Det tror jag är en mycket brasak, och värd att hoppas på.Dessutom arbetar man med samverkan mellan fö-retag i lokala nätverk. Jag tror att det är jätteviktigt,speciellt för de nya företagen. Jag pratade t.ex. meden ung miljöentreprenör som sade: Mina konkurrenterär inte mina konkurrenter - de är mina kolleger!Jag tror att det kommer att gå åt det hållet i fram-tiden, när vi nu ser fördelen av att etablera sig i klus-ter osv. Det är faktiskt bra för företag att ha andra,liknande företag vid sin sida.Nu är inte här. Men jag blev liteförvånad över det hon sade om Simplex och att en-dast 13 av reglerna var genomförda. Det som jag harläst mig till är att det är som är genomförda, ochatt utreds för närvarande.En sak som jag tycker är väldigt rolig i detta ar-bete är de kundundersökningar som alla myndigheterska göra . Det håller naturligtvis myndighe-terna vakna, om man säger så. Det är jag övertygadom. Sedan ska de ju också komma in med en årligrapport om detta. Det borde kunna ge ett bättre klimati den mån det behövs - och det gör det säkert.Jag kan gå över till detta att det nu går ut regio-nalpolitiska medel till att bygga upp internationellaföretagarföreningar runtom i landet. Det tycker jagockså är väldigt trevligt att se. Det utgår regionalpo-litiska medel när man gör det i och ,medan det däremot utgår bidrag när man gör det iMalmö, , och Linköping.Den här skillnaden tycker jag är lite svårgenom-skådlig, men det kanske finns någon som kan förklaraden. Detta är ju vad vi brukar tänka norrut - när det ärnågonting som går norrut så kallas det regionalpolitik.Men det kanske finns något bra skäl.I regleringsbrev står det att man stöttarnyföretagande bland ungdomar och underrepresente-rade grupper. Det tycker jag också är en bra grej. Iunderrepresenterade grupper ingår naturligtvis bådekvinnor och invandrare. Det är glädjande att ett så-dant arbete kommer i gång, och att man över huvudtaget börjar växla från socialpolitik till s.k. tillväxt-politik när det gäller invandrare. Det är mycket be-hövligt.Personligen tror jag att vi skulle må väldigt braom vi kunde locka fler invandrare norrut. De skulleha nytta av det, och vi skulle ha nytta av det. Det ärlite synd att så många hamnar i stora städer.Jag håller naturligtvis med samtliga tidigare talareom vikten av kvinnligt företagande. Där är vi så ense,så det behöver inte sägas så mycket kring det. Kvinn-liga affärsrådgivare finns nu i 100 kommuner. Vidresurscentrer satsar man 16 miljoner. En utveckling äralltså på gång här.Vad gäller nykooperationen tycker jag också attdet som händer är bra. Där är mp, s och v rätt såense om tagen, och vad jag kan förstå är väl egentli-gen det också. Jag tror inte att hanskiljer sig så mycket från oss, fastän han har en reser-vation. Vi tycker att detta är viktigt, och vi vill jobbapå så mycket det går för att främja den här delen.När det gäller auktorisation av teckenspråkstolkartycker jag också att utskottets mening och reservatio-nen är väldigt lika. Där kan det inte finnas någonstörre anledning till missnöje bland reservanterna.Anf. 211 ():Fru talman! Jag har en motion om turismen, därjag ganska övergripande har tagit upp de problem,men även de möjligheter, som jag ser i branschen. Jaglämnade in en motion i turismfrågan . Jag harhaft en turismmotion sedan jag kom in i riks-dagen. hamnade den i skatteutskottet och i århamnade den, enligt min mening, i rätt utskott men ifel betänkande - fortfarande enligt min mening.Fru talman! Min motion finns nämligen inte i dethär betänkandet, utan i nästkommande som vi skadiskutera strax. Där kommenteras den så här:"Turismen har kommenterats i tidigare avsnitt. "Punkt, slut. Så behandlar man en motion. Jag vetinte om näringsutskottet har använt sig av lottning närman behandlat motionerna, och jag kastar den frågantill utskottets representant i är turismen en stor fråga - oer-hört stor. har jag en otäck känsla av att intealla förstår möjligheterna och potentialen för justturismen. I ett glesbygdslän och ett utflyttningslänsom det jag bor i är turismen oerhört stor. Det är ensmåföretagarfråga i allra högsta grad. Vi vet att 90 %av alla som håller på med turism är företag som harunder tio anställda.I mitt län har vi också stora företag inom turis-men. Jag tänker på kommun med Idrefjällanläggningar och kommun med helaSälenkomplexet.Jag är tämligen säker på, och det säger ocksåbranschen själv, att här finns det många jobb. Manhar sagt att en omsättningsökning på skulle ge10 000 nya jobb. Det låter ju otroligt mycket när manstår här och pratar om 10 000 nya jobb, men dethandlar alltså om vad branschen själv säger.Fru talman! Jag vill passa på att yrka bifall till re-servation nr 11 som handlar om turismen. Det finns juinte möjlighet att göra det i anslutning till nästkom-mande betänkande, eftersom det inte finns någonreservation som behandlar turismen där.Jag har haft förmånen att besöka turistmässan iGöteborg . Jag var där även ochäven på de företagardagar som tyvärr statsrådet fick lämna återbud till. Det var tråkigt, för därfanns det många småföretagare på plats. Jag har ägnatmånga timmar åt turist- och resefrågorna de senaste10-15 åren. växer, och konkurrensenökar. Det vet vi ju. Det är en oerhörd konkurrens omturismen.Jag kan instämma i den ljusa bild som finns omatt det finns många småföretagare, enmansföretagare,som är beredda att satsa här. Om jag grumlar till detlite genom att säga att det behövs bättre förutsättning-ar får jag säkert en replik om att vi moderater baravill sänka skatterna. Men det är inte jag som moderatsom vill det, utan jag frågade vad branschen ville haoch önskade.Det finns även moln på himlen. Bensinpriset ochbensinskatten är ett sådant moln som hör till turis-mens utveckling. Det är långt från ochMälardalsområdet upp till . Bensinpriset ochskatten spelar i högsta grad in. Vägfrågan är någotannat som också spelar in. Turismen är en bredbransch.Man ska inte vara glad när någonting går dåligt,men jag blev i alla fall lite glad när statsrådet turistmässan sade att vi inte har varit framgångs-rika när det gäller hanteringen av svensk turism. Detstod i en branschtidning. Det är bra att det kommer etterkännande om det följs av ett uppvaknan-de.Fru talman! Jag stryker mig i nästa debatt för attvara lite effektiv och för kammarens bästa så att vi fåren bättre sluttid. Jag tycker att det är här jag ska yrkabifall till reservation nr 11 där turismen behandlas.Anf. 212 () replik:Fru talman! Som svar till vill jagbara säga att i motion står det attturismen är en framtidsbransch som bör byggas ut iDalarna, bl.a. genom olika skatteåtgärder. Eftersomett speciellt område är omnämnt är det ganska natur-ligt att den har hamnat inom regionalpolitiken. Det ärmånga som vill bygga ut den inom just sitt område.Den övergripande delen av turismen behandlas ibetänkande nr 13 som vi nu behandlar.Låt mig också få säga att turismen växer. Det ären växande bransch. De statliga insatserna är ocksåfördelade på Turistdelegationen och på som är ett gemensamt bolag.Dessutom finns det en rad olika verksamheter somman också bedriver i olika projektformer.Jag var också nere på i ochdeltog också på seminariet där man från RTS sidaockså mycket klart redogjorde för en rad programsom är väldigt spännande och som är på gång attgenomföras.Vad som kanske också bör tilläggas i det sam-manhanget är att biträdande näringsminister så sent som tillsatte en grupp somheter Framtidsgruppen för att stärka tillväxten i densvenska rese- och turistindustrin. Gruppen ska förövrigt ha sitt andra sammanträde . Jagtror att det är . Det är mycket som är pågång inom den verksamheten. Det är bara glädjandeatt turismen och besöksnäringen kommer högre upppå dagordningen. Vi kan också läsa i tillväxtavtalenvarför kopplingen till regionalpolitiken är ganskastark.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Jag vet om att Framtidsgruppen finns.Det informerades vi om på den här mässan . ärdet kanske inte olika grupper i storstäderna som gub-bar, tanter, kvinnor, damer, kvinnor och män i Dalar-na efterlyser. De vill kanske inte ha just flera grupperoch statliga utredningar. De vill kanske ha konkretaåtgärder. Man sitter kanske där i sitt källarföretagmed ganska stor omsättning och jobbar ganska hårt,ofta koncentrerat till . Så är det oftast när detgäller turismen, i alla fall i det län som jag represente-rar även om sommarturismen har kommit.Jag tycker att det är bra att statsrådet sadedet hon sade. Det är lite grann som på berget.Vi har inte varit framgångsrika när det gäller hante-ring av svensk turism. Jag tycker att det är ett brauttalande. Som jag sade i mitt korta anförande tyckerjag att detta är ett uppvaknande. Jag hoppas att detsedan inte bara följs av grupper och statliga utred-ningar, som säger, utan av konkretaåtgärder för företagarna i t.ex. min hemkommun.För att återgå till hanteringen av min motion trorjag att hade varit lika besviken påhanteringen av en motion där man har lagt ned gans-ka mycket jobb för att skaffa underlag. Det är välganska naturligt att man råkar skriva ordet Dalarnadär. Jag representerar ju inget utskott, utan jag repre-senterar mitt län. Jag har inte begärt några särskildamomssatser, några särskilda pengar eller några skat-tetabeller som gäller för . Det hade jag intetänkt mig. Ordet finns där, men jag ska nog-samt ta bort det . Då får jag kanske varamed i en turistdebatt.Anf. 214 () replik:Fru talman! Det ser jag fram emot, . Låt mig få säga att jag håller med statsrådetMona när hon säger att det bör kunna görasmer på det här området.Men inom turismen och besöksnäringen ligger juockså väldigt många olika delar. Det är tillväxtföretagi stor utsträckning. Det är infrastruktur för tillväxtav-tal och upplevelseindustri. Det måste till samverkanmellan offentlig och privat verksamhet. Det är mångaunga företagare inom turistbranschen. Man måste haen långsiktigt hållbar turism och turism i den nyaekonomin. Skatter, villkor och kreativa profileringarhänger också samman med turistnäringen.Därför, , är också samverkan såoerhört viktig. Därför tycker jag att det är bra med enframtidsgrupp med representanter från många olikahåll som ingår i turistbranschen för att ventilera dessafrågor och komma fram med förslag och idéer.Anf. 215 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om att det är enbransch där det finns mycket att göra. Som jag sadeär det branschen själv, i alla fall i det underlag till denmotion jag skrev, som kom med påståendet att enomsättningsökning på skulle ge 10 000 nyajobb. Jag tycker fortfarande att siffran är oerhört stor.Jag tar den lite med en nypa salt. Men det visar i allafall att det finns en utveckling i den här branschen.Jag satt och tittade vad Stiftelsen betyderför en liten glesbygdskommun som kom-mun. Man har räknat ut att man har betalt in 137miljoner i preliminärskatt. Det är naturligtvis fantas-tiska siffror i en glesbygds- och utflyttningskommunsom Älvdalen.Eftersom jag har bott en stor del av mitt liv i Da-larna är jag fullt medveten om att detta är en industrisom är oerhört stor. Jag tror att det är svårt att förkla-ra hur stort detta egentligen är när man cirkulerarkring . Det är precis samma sak som medbensinskatten. När man går från Norrlandsgatan 14och hit känner man inget större behov avnågon bil och är inte beroende av bensinen kostar.Man passerar inte ens en bensinmack. Jag tror att detär svårt att förklara vad det här betyder. För mitt länär det en oerhört stor bransch. Jag hoppas att vi ge-mensamt kan göra så att den branschen växer.Anf. 216 ():Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt och prata nå-got kring motion N305 om lokala och regionala fon-der. I den har jag och motionerat omatt utreda statliga stimulanser för skapandet av regio-nala och lokala fonder.I betänkandet konstaterar utskottet att frågan omkapitalförsörjning inte har en central ställning i nä-ringspolitiken och att utskottet förutsätter att frågorav detta slag blir föremål för behandling i det utred-nings- och beredningsarbete som pågår i Näringsde-partementet.En av dessa utredningar som utskottet hänvisar tillär den av regeringen beslutade ut-redningen med bl.a. uppdraget att se över möjlighe-terna och behoven av ytterligare riskkapital för attfrämja nyföretagande och tillväxt i små och medelsto-ra företag. Utredningen ska vara slutförd den 30 juni2001.Detta är bra, men det kräver att det vidden tidpunkten finns konkreta förslag. Någon lång-bänk får det inte bli, eftersom problemet med riskka-pital i framför allt skogslänens inland är påtagligt nu.Detta trots att det finns mer medel och en radaktörer på både centralt och regionalt håll som till-handahåller kapital för att främja utvecklingen avföretagandet. Av någon underlig anledning stannarriskkapitalet kring storstäder, eller grovt sagt, pro-blemet med riskkapital ökar med avståndet frånStockholm.Fru talman! Fonder som ett instrument i regionaltutvecklingssyfte är inget nytt och har med bra resultatsedan 80-talet praktiserats i bl.a. provinsen iKanada. Huvudsyftet med arbetares solida-ritetsfond var att gå in och främja nyföretagande ochmotverka arbetslöshet i ett läge då drabbadesav stor arbetslöshet till följd av stora företagsned-läggningar.Tack vare ett nära samarbete med regeringen blevfonden också framgångsrik. Regeringen gav fondensitt stöd genom att den som köpte andelar i fondenfick skatterabatt. Men fonden godkändes också somskattemässigt gynnat pensionssparande. Dessutomtillsköt regeringen startkapital.Utredningar av solidaritetsfonden visar också attfonden haft avgörande betydelse för utvecklingen iQuébec. Fonden har utvecklats vidare, och finnslokala fonder med anknytning till solidaritetsfonden.Allt för att ytterligare korta beslutsvägar och föra utbesluten närmare behoven. Onekligen är den kana-densiska modellen intressant, och vår förhoppning äratt utredningen även tar till sig detta.Fru talman! Även i pågår försök att skapalokala fonder. Ett sådant exempel är , därman bildat .