prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — I detta sammanhang vill jag för försvars-ministern belysa min stigande oro för vad det kaninnebära att chefen för helikopterenheten sagt uppavtalet med om helikopterberedskapenför räddningsinsatser längs den svenska kusten. Jaghoppas att det inte har någonting med detta att göra.Helikopterenheten på är dessutom väl samtränadmed , då man har haft ett långva-rigt samarbete med länderna kring västerhavet. Säveär ett verkligt exempel på internationellt erfarenhets-utbyte, samverkan och kompetens.Fru talman! Jag står bakom min motion. Tack förordet!Anf. 156 ():Fru talman! Jag vill börja med att understrykavikten av det som och från framfört om och kring för-svarsutskottets betänkande Det nya försvaret.Betänkandet är till stora delar bra steg i rätt rikt-ning för en helhetssyn på det svenska försvaret i ti-den. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 12 och 13,men jag har en avvikande uppfattning. Därför kom-mer jag att yrka bifall till en motion av , Fö31, yrkande 3. Den sammanfaller med denmotion som jag och gemensamt harväckt, och för att vinna tid tycker jag att vi kan slåihop dem.I betänkandet föreslås att antalet flygflottiljer skaminskas till fyra . Det är tack vareatt våra vänsterpartistiska försvarsutskottsledamöterhar gjort goda insatser för att få ned antalet.Jag vill passa på, , att med det be-stämdaste avvisa att vi i är oeniga. Viär inte splittrade. Det finns en väldigt stor enighetbakom de stora dragen. Sedan har vi små avvikandesynpunkter på marginalen. Jag tycker att det är viktigtatt detta blir framfört.I och med att antalet flygflottiljer blir fyra i ställetför fem, som var regeringens förslag, blir kostnadernamindre. Mer medel kan då skapas för att bl.a. tillmö-tesgå de förslag som jag började med att yrka bifalltill.Jag hade väntat mig större förståelse från utskot-tets majoritet i motivet till avslagstexten. Jag uppleverdet som ytterst provocerande att det skrivs i motiv-texten att trots att Livgardets dragoner K 1 i Stock-holm ska läggas ned bör dock viss verksamhet avstatsceremoniella skäl behållas i Stockholm.I min och motion tecknar vi enmycket allvarlig situation som vi och andra i norradelarna av landet lever i. Detta föranleder inte ut-skottet att göra någon kommentar.Barentsregionen består av de nordligaste delarna iNorge, , och . Det är ettområde som befolkas av drygt 4 ½ miljoner männi-skor. Regionen är fortfarande ett militariserat område,men gränslinjen mellan och de nordiskaländerna tenderar att bli ekonomisk. Den vikti-gaste åtgärden för att minska spänningen i Barents-området är att åstadkomma en ekonomisk ut-jämning i regionen. En förutsättning för detta är enstabil och demokratisk utveckling.I Murmansk- och Arkhangelskområdet finns dockvärldens största koncentration av kärnreaktorer. Storamängder av radioaktivt avfall förvaras på ett otill-fredsställande sätt. Slutförvaringsanläggningar förradioaktivt avfall saknas, och stora mängder avfallhar dumpats i och Kolahavet.Samtidigt som vi arbetar för att i olikainternationella forum med kraft verkar för en samladinternationell insats för att lösa problemen med kärn-kraftssäkerhet och strålskydd inom Barentsregionenfinns det behov av nationell kapacitet för att klara defaktiskt existerande miljöhot som finns. Inom områ-det tickar flera tidsinställda bomber med radioaktivtavfall.Se bilden framför er: En olycka har inträffat iMurmansk- och Arkhangelskområdet. Radioaktivtnedfall sprider sig över ett stort område där norraRyssland blir drabbat. Även Nordfinland, Nordsveri-ge och löper mycket stor risk att bli drab-bade. Människor flyr från de smittade områdena.Detta är en beskrivning som försvarsutskottet inteverkar att bry sig om, eftersom man inte kommenterarden.Det förslag som vi kommer med ska ses som enmodest utveckling av partiståndpunkt- allt för att stärka och komplettera betänkandet närdet gäller både försvarspolitiska motiv och försvaretsmöjlighet att hjälpa samhället vid t.ex. miljökatastro-fer.Det finns en rad fördelar med att bibehålla delarav försvaret i , bl.a. närheten till ochde stora mängderna radioaktivt avfall som finns iMurmanskområdet. Avståndet mellan ochKaresuando är , vilket är nästanlika långt som mellan och . Dettatalar för att det även i fortsättningen bör finnas någonform av militär och civil beredskap norr om kan vara ett utmärktkomplement till K 4 i och ligga organisa-toriskt under K 4. Dimensioneringen av ett sådantregemente i bör utgå från en bedömning avbehoven.Fru talman! Några korta ord om hur den nya or-ganisationen kan se ut. Målet för det nya regementet,som kan gå under namnet ARTIC C I 22, kan sam-manfattas med följande:· Utbilda och organisera enheter för totalförsvaret ifred, kris och krig.· Försvar av ytor norr om samarbete.· Enheter som kan ledas av t.ex. Räddningsverketeller polisen.Den nya organisationen utbildar och organiserarenheter för försvar av arktiska bygder. I områdetfinns utmärkta förhållanden för just denna typ avutbildning. Man kan ha specialenheter för särskildauppgifter vid flyktingmottagning eller vid exempelvisolyckor med radioaktivt avfall. Ett sådant läge förut-sätter att enheten ska ha kort insatstid och vara ut-hållig.Men enheten ska också i fredstider ha ett brettsamarbete med samhället vid bl.a. lavinolyckor, isökandet efter fjällvandrare eller andra för samhälletangelägna frågor.Ett ARTIC C I 22 som komplement till K 4 i Ar-vidsjaur är ett utmärkt sätt att ytterligare stärka hel-heten i det nu framlagda betänkandet Det nya försva-ret, men också att stärka försvarets och samhälletsbehov av varandra.Anf. 157 ():Fru talman! Jag står naturligtvis bakom kristde-mokraternas samtliga reservationer, men jag vill nöjamig med att ställa mig bakom de reservationer somÅke Carnerö och haryrkat bifall till.Åke Carnerö har tidigare också redogjort förkristdemokraternas syn på de grundläggande princi-perna för försvarspolitiken, varför jag inte avser att gåin på dem i det här anförandet.Den försvarsproposition som vi debatterarär, som jag ser det, utomordentlig svag. Ja, proposi-tionen är i sig så dålig att det inte bara är vi kristde-mokrater som inte har sett någon annan möjlighet änatt i första hand yrka avslag på hela propositionen.Det är inte heller bara jag som har upplevt svårig-heten med att få svar på relevanta frågor när det gällerförsvarsförslaget. Jag kunde inte i min vildaste fantasidrömma om att den s.k. styrgruppen skulle beläggasmed politisk munkavle, alltså inte ha möjlighet att häri för intresserade riksdagsledamöter ställaupp och svara på frågor utifrån det förslag som denhar lagt fram. Det fick man inte. Det hade väl annarsvarit en naturlig ordning. Andra exempel på mun-kavle under den här processen finns också.Den skönmålning av demokratiinslagen i dennaprocess som en av försvarsutskottsledamöterna gjordetidigare här i debatten förvånade nog inte bara mig.Fru talman! Det är helt klart att vi har kommit i ettläge som medför att våra försvarskostnader kan ban-tas - det ställer vi kristdemokrater upp på. Men det ärinte det som är den springande punkten här, utan förmig gäller det bl.a. det sätt som några förändringarhar tagits fram på, t.ex. när det gäller att ha kvar gar-nisonen i i stället för garnison.I vissa frågor verkar det som att kostnader ochkompetensförluster inte spelar någon roll inför för-svarsbeslutet. Om det inte vore så, hur ska man dåtolka förslaget att lägga ned ÅngermanlandsbrigadenNB 21 och trängkåren T 3 i ? Det är en iprincip färdiginvesterad garnison med goda - för attinte säga mycket goda - övningsförutsättningar påalla sätt. Den är utbildningseffektiv, kostnadseffektivoch den har en bra befälsrekrytering. Ingen kritik harheller riktats mot garnisonen som sådan.Det totalförsvarskoncept som tagits fram förÅdalsregionen visar också på en stor utvecklingspo-tential när det gäller den civila samverkan med bl.a.Sandö, m.fl. - ett i högsta gradframtidsinriktat koncept.Fru talman! skedde en märklig ko-vändning i styrgruppen som fick till följd att F 4 heltplötsligt skulle vara kvar. Så var det inte tänkt tidiga-re. Utifrån förslaget om F 4 fördes sedan ett slagscirkelresonemang som utmynnade i att NB 5 i Öster-sund skulle vara kvar. Det skulle bli billigare än attvara kvar i med NB 21. Vem kunde begripadet?Det dröjde inte länge innan det bl.a. i Öster-sundspressen från opartiskt håll hävdades att investe-ringsbehoven för F 4 är närmare 1 miljard och förNB 5 flera hundra miljoner.Jag vill påminna om att i försvarsministerns rikt-linjer till styrgruppen anges tydligt att nyinvesteringarska undvikas. Samstämmigheten mellan vad rege-ringen beställde och vad styrgruppen kom med varinte särskilt stor. Men regeringen antog i princip helastyrgruppens förslag. Regeringen valde alltså attbortse från sina egna riktlinjer. Förslag som medförnyinvesteringar för åtskilliga miljarder är helt plöts-ligt det som gäller för och regeringen. Vi som frågar hur man motiverar de för-ändringar som föreslagits får inga svar.Det är klart att det är svårt att svara, eftersom detinte kan finnas några bra svar. Varför inte erkänna attdet helt handlar om politiska beslut? Det har därförinte spelat någon som helst roll vilka argument vi förtfram när vi visat på kostnadsökningar, kompetens-förlust osv. Till detta kommer stora problem när detgäller nödvändiga ombyggnader i . De kravoch mål som är uppsatta går inte att hålla när om-byggnaderna ska göras.Liknande scenarier finns från andra områdeninom försvaret. Ett av de mest flagranta och svårbe-gripliga gäller i frågan om . Hur tänker manegentligen klara flygutbildningen och flygtekniker-frågan med den ställning som utskottets majoritet hartagit?Fru talman! Det är en gåta för mig hur Centerngenom den man som man haft i ledningen för dettaförändringsarbete har kunnat ställa sig bakom ettsådant förslag. Men centerledaren påstod i debatten att förslaget grundar sig på ett sakligt och digertmaterial. Centerledaren är nöjd.De kontakter som jag under hösten och vinternhaft med försvarsintresserade människor från olikahåll i landet har varit väldigt många, så också kon-takterna i min egen region och Sollefteå.Brev, telefonsamtal, mejl, personliga möten medalltifrån skolungdomar och lärare till äldre och yngreförsvarsanställda har varit lärorika men också väldigttydliga när det gäller några saker.En av de saker som bekymrar mig väldigt mycketoch som också borde bekymra denna kammares le-damöter är att sättet att sköta den här frågan har bi-dragit till att öka misstron till oss politiker, ökat poli-tikerföraktet. Ni som vill förändra, menar många, bryrer inte om att försöka förklara varför.Jag brukar känna mig stolt när jag står här i riks-dagens talarstol, men måste jag tyvärr få sägaatt jag skäms - skäms över sättet att hantera männi-skor som berörs av detta försvarsbeslut, vårt sätt atthantera försvars- och skattepengar, kompetensfrågorosv.Det är också min bestämda uppfattning att de för-svarsanställdas förtroende för Försvarsmaktens led-ning starkt har minskat under processen den gångnavintern.Det beslut som sannolikt fattas här i kammaren blir inte heller något beslut som väcker re-spekt i vår omvärld. Det kommer inte heller att dröjalänge innan den ena frågan efter den andra kommerpå bordet som visar att pengarna inte räcker till. Desvarta hålens tid är inte förbi. Huvudansvaret för dettaär regeringens och Centerpartiets.Fru talman! Vi kristdemokrater vill ha en omin-riktning av försvaret, men det är viktigt att den pro-cessen sker på ett sådant sätt att ord och handlingstämmer överens. De många och vackra ord somhittills framförts från denna talarstol hindrar inte detfaktum att morgondagens beslut riskerar att i fleradelar bli ett mycket dåligt beslut.I förutsättningarna för försvarsbeslutet har sagtsatt regionalpolitiska hänsyn ska tas. Några sådanahänsyn tas inte när det gäller det län som har förloratmest invånare i landet -- ett län som håller på att förblöda.Länets socialdemokrater har varit förvånande passivai denna fråga, och representant vill att vi skase förslaget om nedläggningen av garnisonsom något positivt. Ofattbart!Avslutningsvis vill jag framhålla att det bästa sät-tet att använda våra försvarsanslag, skattebetalarnaspengar, ta till vara personell kompetens och övrigautbildningsförutsättningar inte bara för Mellannorr-land är att besluta att Ångermanlandsbrigaden NB 21ska behållas. Därför vill jag också avslutningsvisinstämma i bifallsyrkandet vad gäller mom. 20, reser-vation 16.Anf. 158 ():Fru talman! I betänkandet Det nya försvaret be-handlas civil och militär samverkan. Genom 1996 årstotalförsvarsbeslut och det vidgade säkerhetsbegreppsom där lades fast beslutade regeringen och riksdagenatt en helhetssyn ska prägla samhällets satsningar ochåtgärder för att förebygga och hantera hot och riskersåväl i fred som i krig.Under den allmänna motionstiden hösten 1999skrev jag en motion där jag hemställde om att göraGotland till försöksområde för samordning av militäroch civil krishantering såväl vid förebyggande åtgär-der som vid akuta situationer.Regeringen har i propositionen om det nya försva-ret uttalat att frågan om utnyttjande av militära resur-ser till stöd för andra myndigheter bör bli föremål fören mer generell översyn. Regeringen anser att det kanvara värdefullt med en regional försöksverksamhetför att belysa möjligheterna till ytterligare samverkanmellan Försvarsmakten och civila myndigheter.Det är nu med glädje som jag ser att försvarsut-skottet välkomnar en generell översyn. Utskottetliksom regeringen anser det värdefullt med en regio-nal försöksverksamhet och tillstyrker därför minmotion om en försöksverksamhet på församordning av militär och civil krishantering samtgör ett tillkännagivande till regeringen om detta.Förutom att erfarenheterna av försöksverksamhe-ten kan användas för samverkan i andra delar avlandet, har utskottet pekat på att erfarenheterna avförsöksverksamheten också bör kunna gagna detinternationella fredsfrämjande arbete som Sverigedeltar i.Fru talman! passar bra som ett försöks-område. har ett centralt läge i . Enförsöksverksamhet med samverkan mellan försvaretoch olika myndigheter kan ge värdefulla erfarenheterför att effektivare utnyttja de resurser som finns förexempelvis tullen, , polisen ochsjösäkerheten.På finns också ett stort intresse att bli ettförsöksområde för att utveckla samverkan mellanmilitärt och civilt försvar. I den gemensamma grund-synen för totalförsvaret på - som utarbetatsav , och MKG ge-mensamt - anges som övergripande mål att helaGotland, dvs. myndigheter, organisationer, företagoch allmänhet, ska ha en god beredskap för alla aktu-ella hot. De kan utgöras av påfrestningar på samhälleti fred, kränkningar av vårt territorium eller ett be-gränsat militärt angrepp.Gotlänningarnas känsla för försvaret är speciell.Det finns en stark försvarsvilja i hela samhället. Dethar inte minst kommit fram i stora övningar, somNordic Peace där flera länder deltog. Övningen ge-nomfördes på med gott resultat och med stortengagemang från det civila samhället. Det är kanskevår historia, vårt läge mitt i som gör attförsvaret är en så väl förankrad del i vårt samhälle. Vihar tagit emot flyktingar från vid krigsslutetoch andra flyktingar , och det gotländskasamhället har med gemensamma krafter klarat upp-gifterna på ett bra sätt.Den nya försvarsorganisationen medför stora för-ändringar för det gotländska samhället när A 7, Lv 2och KA 3 läggs ned. Även det civila samhället påver-kas av den förändrade försvarsorganisationen. Vigotlänningar har ifrågasatt om det av försvarsskäl ärrimligt med en så kraftig neddragning på Gotlandsom nu föreslås. Vi har arbetat för att behålla såmycket som möjligt. Men vi har fått böja oss för densäkerhetspolitiska bedömningen att det på Gotlandoch på många andra platser i går att göra denhär neddragningen av försvaret. Vi har blivit lovadeersättningsjobb. Det är nödvändigt att de löftena in-frias. Vi har stora förhoppningar om att de nya jobbenkommer och att de ska tillföra oss en merallsidig arbetsmarknad.I en krissituation blir vi beroende av att kunna fåförstärkning från andra förband, och vi måste varasäkra på att det är möjligt att transportera soldater ochmaterial till i sådan omfattning och tid attförsvaret av blir tillräckligt starkt. Det ärsynnerligen angeläget att den kapaciteten finns ochatt den kan garanteras. I en krissituation måste got-länningarna i väntan på förstärkning lita till sig själva,till de gotländska soldaterna och använda de resursersom finns i samhället tills en förstärkning kan anlän-da.Utskottet har uttalat sig om marin kapacitet påGotland och säger att det förutsätter att det ävenframgent kommer att finnas kvar möjligheter tillbasering av enheter på . Det är ocksåmin uppfattning att det behövs en marin kapacitet påGotland, och det är också förutsättningen för att få enallsidig försöksverksamhet för samverkan mellanförsvarsmakten och civila myndigheter.Det finns goda förutsättningar för en försöksverk-samhet med civil och militär samverkan. Det storaengagemanget hos gotlänningarna, myndigheternasnärhet till varandra och den förändrade försvarsorga-nisationen är faktorer som underlättar försöksverk-samheten, och resultatet kan bli sådant som man kanha nytta av i hela landet.Fru talman! Jag är glad över att min motion ficken så positiv behandling av försvarsutskottet, och jagtillstyrker utskottets hemställan.Anf. 159 () replik:Fru talman! Jag är glad över att tarupp frågan om civil och militär samverkan.Lilian Virgin säger att alla ska ha en god bered-skap. Det tolkar jag som att hela landet ska ha denberedskapen.Tycker att detta förslag får de kon-sekvenserna att hela landet kommer att ha en godberedskap när det gäller civil och militär samverkan?Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag tror att vi talar om två olika saker.Det jag talar om är en försöksverksamhet för attkomma fram och kunna samordna mellan andra myn-digheter i hela landet. Den andra delen gäller om detfinns en god försvarsberedskap i hela landet.Jag har uttalat vissa farhågor för att det kan varabesvärligt i vissa krissituationer. Jag har gett exempelfrån där vi är beroende av att det kommerhjälp från annat håll om vi ska kunna klara de härsakerna.Men jag tror att det är två olika saker. Den härförsöksverksamheten ser jag som mycket positiv.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag ser också försöksverksamhetensom positiv. Men det finns stor erfarenhet från civiloch militär samverkan redan tidigare. Jag tog uppnågra exempel i mitt anförande. Jag anser att inte baraGotland ska ha en god beredskap när det gäller dethär, utan även hela landet.Det har tidigare här talats om konsekvenserna avfrånvaron av militär t.ex. uppe i . Det hartalats om frånvaron i . Det är stora delar avlandet som blir utan militär förmåga för att kunnahjälpa det civila samhället. Detta är något som jagtycker är mycket allvarligt.Än en gång: Delar socialdemokra-ternas uppfattning att detta kommer att fungera trotsde stora neddragningarna?Anf. 162 () replik:Fru talman! Jag tror att försöksverksamheten är ettsteg på vägen. Det är rätt att det finns samverkanredan nu på vissa platser. Men vi vet ju också att detfinns lagar och förordningar som hindrar mycket avsamverkan. Det är det vi vill testa i en försöksverk-samhet för att det ska kunna utvecklas för hela landet.Vi kan ju hoppas att det ger ett snabbt resultat så attdet kan användas på flera orter.Anf. 163 ():Fru talman! Under har försvaretsframtid diskuterats, och är vi framme vid dagenmed slutdebatterna inför det avgörande beslut vi skafatta i morgon.Att något radikalt behöver göras är så gott somalla överens om. Men hur och vilka orter som skullekomma att drabbas var länge det stora diskussion-sämnet. Ingen ville ju att den egna hemorten skulledrabbas. Jag och många med mig talade med arbets-gruppens olika ledamöter för att försöka övertyga omatt just "mitt" förband var så unikt att det måste fåvara kvar.Fram till levde jag också i denförhoppningen att var en försvarsort sominte skulle drabbas av nedläggning. Som jag ser påförsvaret i finns det ett mycket bratotalförsvarskoncept, och det borde vara tillräckligtintressant för att inte vara i farozonen för nedlägg-ning. Tyvärr fick jag bli besviken när försvarsuppgö-relsen presenterades. är ett län somefter votering förmodligen suddas ut påförsvarsmaktens karta.Hur kan jag då stå här och se det här hända utanatt rösta mot försvarsuppgörelsen?Jo, fru talman, jag vet att den arbetsgrupp somtillsattes har gjort ett seriöst arbete och lagt fram enhelhetslösning som är väl genomarbetad. Några ortermåste drabbas när man ska göra besparingar och nuser det ut att bli bl.a. Västernorrland.Jag kan inte hoppa av nu för att mitt län drabbasoch drar en nitlott. Jag kan inte hävda att något annatförband borde läggas ned i stället. Det är många somhar gjort det. Jag tycker att det är populistiskt.Vi i har valt att löpa linan hela vä-gen ut för att kunna vara med och påverka omställ-ningen i de drabbade orterna. Vi hade ett bestämtkrav om att ett omställningspaket skulle kunna pre-senteras i samband med försvarsuppgörelsen, och dethar vi klarat. har underdebatten berättat om hur omställningsgruppen arbetarmed representanter från de olika kommuner somdrabbas. Man gör det under positiva förhållanden ochlyssnar till de idéer som redan har börjat komma i deorter där man vet att man inte kommer att finnas medefter morgondagens beslut.Fru talman! var en ort som drabbadesäven vid förra försvarsbeslutet. Då förlorade 350personer sina arbeten och staten gjorde ingenting föratt hjälpa till med att skaffa fram sysselsättningar.Sollefteå fick köpa trängregementets stora lokaler ochmarkytor. Kommunen har satsat 150 miljoner för attutveckla området till en företagspark. Satsningenlyckades även om kommunen fortfarande dras medstora skulder.Vi i ville inte att kommunerna skabehöva ta ansvar för att skaffa jobb igen till de somblir arbetslösa, och därför valde vi att fortsätta arbetetmed försvarsuppgörelsen och då kräva att regeringenär med och skapar sysselsättningar. För delhandlar det , efter det att vi har varit med ochfattat beslut, om att det ska komma 300 statliga och300 privata arbetstillfällen som kompensation för de480 arbetstillfällen som försvinner. Många av de ortersom drabbas av nedläggningar har länge levt med etttungt beroende av försvaret, som exempelvis Sollef-teå. Dessa orter måste nu ges förutsättningar för attskapa en ny framtidsorienterad arbetsmarknad somtas fram i samarbete med dels en omställningsgruppfrån orten, dels en person från den centrala omställ-ningsgruppen. Jag kan tala om att den av rege-ringen utsedda personen redan har tillsatts. Anled-ningen till det är att man anser att drabbas såhårt att man måste arbeta snabbt och målmedvetet.Det kan då skapas möjligheter för kommunatt bli en framtidsbygd.Kristdemokraten menar att jag serdet som har skett i som någonting positivt.Det som jag har sagt när vi har varit ute tillsammansär att nedläggningen förhoppningsvis kan leda till enny positiv framtid. Jag har sagt att vi är med helavägen för att hjälpa till med ersättningsjobben. Vi ärmycket väl medvetna om att har fåtten befolkningsminskning under de senaste 25 åren.En person från den centrala omställningsgruppen har,som jag sade, satts in bara för . Det talar sitttydliga språk. Vi ser både från och frånregeringen hur allvarligt läget är för , och avden anledningen har redan nu den centrala personentillsatts för att underlätta arbetet i ett tidigt skede förSollefteå.Fru talman! kommer att ta sitt löftetillsammans med regeringen på fullaste allvar och setill att kompenseras -innan huspriserna hinner sjunka och folk hinner flyt-ta. Det gäller att visa att viljan att hela skaleva verkligen finns.Vi har högkonjunktur i landet. Det kan geSollefteå kommun möjligheter att bli en framtids-bygd. Jag tror att kommer att gå en positivframtid till mötes, och jag kommer att göra vad jagkan för att hjälpa till att skapa sysselsättning i Sollef-teå.