prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:84Torsdagen den 23 marsKl. 12.00 - 17.5519.00 - 22.15Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 17 mars.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:303Till riksdagenInterpellation 1999/2000:303 av utsatta barn i Sverige.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den11 april 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 21 mars 2000SocialdepartementetIngela ThalénInterpellation 1999/2000:288Till riksdagenInterpellation 1999/2000:288 av om återvinningsburkar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 21 mars 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:289Till riksdagenInterpellation 1999/2000:289 av 1-diesel.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 21 mars 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:294Till riksdagenInterpellation 1999/2000:294 av () om sanktionerna mot FörbundsrepublikenJugoslavien.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 21 mars 2000UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:301Till riksdagenInterpellation 1999/2000:301 av () om donationer av läromedel till skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 april 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbelastning.Stockholm den 17 mars 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:297Till riksdagenInterpellation 1999/2000:297 av () om statsbudgetens utgiftstak.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 april 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbelastning ochbudgetarbete.Stockholm den 20 mars 2000FinansdepartementetBosse Ringholm3 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Utstationering av arbetstagare från tredje land i sam-band med tillhandahållande av tjänster över grän-serna.Utvidgning av friheten att tillhandahålla tjänster övergränserna till att även omfatta tredjelandsmedbor-gare+ som har etablerat sig inom gemenskapen.KOM (1999) 3Förslag till rådets beslut om bildande av en europeiskflyktingfond KOM (1999) 6864 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:66 till trafikutskottet1999/2000:68 till utbildningsutskottet1999/2000:71 till näringsutskottet1999/2000:73, 74 och 76 till miljö- och jordbruksut-skottet1999/2000:81 till utbildningsutskottet1999/2000:89 till lagutskottet1999/2000:91 till socialförsäkringsutskottet1999/2000:92 till miljö- och jordbruksutskottet1999/2000:93 till lagutskottet1999/2000:95 till socialförsäkringsutskottet1999/2000:97 till försvarsutskottet1999/2000:99 till finansutskottetMotioner1999/2000:Kr5 och Kr6 till kulturutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU15Utrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU116 § Tidsdelat boende - information på konsu-mentens språkFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU12Tidsdelat boende - information på konsumentensspråk (prop. 1999/2000:48).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )7 § Obeställd reklam m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU13Obeställd reklam m.m. (prop. 1999/2000:40).Anf. 1 ():Fru talman! Jag hade glatt mig åt att konsument-ministern skulle delta i denna debatt, men till minbesvikelse ser jag att han inte är här.Vänsterpartiet anser att det konsumentpolitiskaarbetet måste anpassas till de förändringar som harskett i och med den informationstekniska utveckling-en. I har vi en konsumentlagstiftning som imånga avseenden skapar ett bra rättsligt skydd förkonsumenterna. Dessutom ger lagstiftningen tydligaspelregler för näringsidkarna. Men det finns anled-ning att stärka konsumenternas möjligheter att hävdasina rättigheter även i IT-världen. Detta är inte minstviktigt i en samhällsutveckling där vi ser marknadsfö-ring i nya former, som via elektronisk post.Spam, som är det engelska ordet för skräpreklam iform av massutskick av elektronisk post, är en nyform av direktreklam som har blivit ett växande in-ternationellt problem. Online, som är en avde större amerikanska Internetoperatörerna men somockså har verksamhet i , uppger att ca 40 %av de 15 miljoner e-postmeddelanden som de dagli-gen hanterar är spam. Ungefär hälften av dessa, alltså3 miljoner meddelanden per dag, är reklamerbjudan-den om pornografi eller lotteri eller bli-rik-erbjudanden.Då ställer jag mig frågan om vi vill ha en sådanutveckling i . Svaret är naturligtvis nej.I regeringens proposition, som en majoritet av ut-skottet ställt sig bakom, sägs att en opt in-lösning,dvs. att konsumenten måste ge sitt samtycke till re-klam, inte skulle vara fruktbar då det, som det står ipropositionen, "- - - skulle hämma den fortsattautvecklingen på ett expansivt område".Denna inställning bygger på ett resonemang sominte tar hänsyn till den enskilda konsumenten. Enkommunikationskanal kan ju bara vara användbar sålänge som huvuddelen av kommunikationen är me-ningsfull. Det innebär följande: Ju större mängd stör-ningar, desto mindre användbar blir kanalen. Jagmenar att det blir mindre intressant att använda dennakanal om störningarna i form av reklam blir alltförpåtagliga.Regeringens förslag kan alltså innebära att kon-sumenternas förtroende för e-handel skadas och detganska allvarligt. Men villkorar regeringen sittförslag genom att det ska upprättas ett spärregister ditman kan anmäla sig om man inte vill ha en viss re-klam - en s.k. opt out-lösning. Men finns detinget spärregister. Det register som regeringen ochriksdagen ställer sig bakom utreds avKonsumentverket. Man lägger fram ett lagförslagsom villkoras av en utredning som kommer att redo-visas , och lagen träder i kraft den 1 maj.Dessutom måste man som konsument ställa sigfrågan hur många register man ska behöva anmäla sigtill för att slippa oönskad reklam. finns det ett,nämligen SPAR. Ett till är under uppbyggnad, och detär NIX-reklam. ska man alltså behöva anmäla sigtill ytterligare ett register. Det är inte utan att man tarsig för pannan, faktiskt.Enligt min mening löser inte ett register problemetför dem som inte vill ha reklam. Ett sådant registerkommer oundvikligen att missbrukas av ett antaloseriösa företag och organisationer. Det kommer medstor sannolikhet att finnas några som tycker att regist-rets medlemmar är en extra intressant målgrupp.Hittills har det varit förenat med ganska mycketbesvär för "spamare" att samla in e-postadresser. Menom det nu blir ett färdigt register är det bara att hämtaned detta register från nätet och sedan starta ett ut-skicksprogram.Seriösa företagare gör naturligtvis inte så, men ty-värr vimlar nätet av oseriösa lycksökare. Alltid kanman väl tjäna några tusenlappar på ett utskick, för detfinns alltid någon som nappar på betet. Spam kanalltså vara lönsamt för den som inte har ett gott rykteatt värna.Det EG-direktiv som ligger till grund för rege-ringens ställningstagande tar upp användningen avautomatiska uppringningsautomater och telefax förreklam utifrån att detta skulle vara särskilt påträngan-de och dessutom innebära en kostnadsaspekt för denenskilde, vilket har gjort att man har valt opt in-lösningen. Men här tycker jag att argumentationenbrister påtagligt.Telefax, telefon och elektronisk post har såvitt jagvet slående likheter när det gäller påträngandegradoch kostnad för den enskilde. Det borde innebära atten opt in-lösning även är motiverad i fråga om elek-tronisk post och telefon. Dessutom finns det mycketsom tyder på att den tekniska utvecklingen går motminskad telefaxanvändning och en ökad användningav elektronisk post. Det tror jag att vi är överens om.Vänsterpartiet anser alltså att det ska göras sammabedömning av intrångsaspekten när det gäller obe-ställd reklam via elektronisk post och telefon som ifråga om oombedd telefaxreklam och automatiskauppringningssystem.Nu ser jag att konsumentministern har kommit.Om konsumentministern vill lyssna på mig ska jagpassa på att säga att jag är oerhört förvånad och be-sviken över regeringens agerande, har tillsatt en konsumentpolitisk kommitté sombl.a. ska lämna förslag om hur den framtida konsu-mentpolitiken ska kunna ge människor förutsättningaratt känna sig trygga som konsumenter och ha ettstarkt inflytande över sin vardagssituation. Därtillkommer att konsumentpolitiken kommer att vara enav regeringens profilfrågor under ordföran-deskap nästa år.Den som anser att hemmet bör vara en fredad zonoch den som inte vill ha telefonreklam från Nisseslivs om extrapris på smörgåsgurka ska stödja reser-vationerna 2 och 5, som jag på detta sätt yrkar bifalltill.Avslutningsvis, fru talman, vill jag bara säga attjag känner en stark sympati för de motionärer somvill förbjuda könsdiskriminerande reklam. Men denfrågan har varit uppe i utskottet,och det finns ingen som helst tvekan om var utskottetstår i den frågan. Ett enigt utskott anser att det ärfullständigt oacceptabelt med reklam med inslag avdiskriminering, i vilken form det än må vara. Men ettförbud kräver en grundlagsändring som skulle inne-bära inskränkningar i tryckfrihetens och yttrandefri-hetens grundvalar, och en sådan är inte utskottet be-rett att göra. Det måste bli en sistahandslösning, tyck-er jag. Näringslivets Delegation för Marknadsrätttillsatte en särskild arbetsgruppsom har till uppgift att föreslå åtgärder för att stärkaegenåtgärderna. Branschen är väl medveten om vadriksdagen tycker om könsdiskriminerande och scha-bloniserad reklam. Jag tycker därför att vi ska gebranschen en chans att bevisa att man faktiskt klararav en självsanering.Anf. 2 (m):Fru talman! I lagutskottets betänkande om obe-ställd reklam m.m. behandlas bl.a. regeringens förslagom ändring marknadsföringslag och 1991års prisinformationslag jämte följdmotioner och andramotioner om reklam som härrör från den allmännamotionstiden.Ett enigt lagutskott ställer sig bakom ändringsför-slagen såvitt avser prisinformationslagen. I fråga omde föreslagna ändringarna i marknadsföringslagenråder det däremot delade meningar. Det är enligtregeringens bedömning närmast två EG-direktiv somföranleder ändringarna i marknadsföringslagen. Detär dels artikel 12 i teledataskyddsdirektivet, dels arti-kel 10 i distansavtalsdirektivet. Det gäller då främstfrågan om hur man på lämpligaste sätt ska kunnavärja sig mot icke beställd eller icke önskad reklamvia elektronisk post. Man vill införa ett nytt andrastycke i 13 a § marknadsföringslagen, enligt vilket ennäringsidkare får använda andra metoder för indivi-duell kommunikation på distans om inte den fysiskapersonen tydligt motsatt sig att metoden används.Därför föreslår man också att ett nationellt spärregis-ter villkoras och inrättas i samverkan mellan och näringslivet, där den som inte vill hareklam via e-post får anteckna sig.S.k. spamming, dvs. att massutskick av reklamsänds ut via e-post, är ett fenomen som har blivit alltpåtagligare i vår globala Internettid. För den som intevill ha sådan obeställd eller oönskad reklam blirmottagandet onekligen till besvär och något som jagskulle vilja kalla för en digital plåga. Men, fru talman,det handlar om att rätt avväga det offentligas kontrollöver den här trafiken men också individens frihet ochnäringslivets frihet att salu- och marknadsföra sinaprodukter. Det är en grannlaga avvägning.Från moderat håll och från folkpartihåll har vi re-serverat oss mot en ny lagstiftning i denna del, då vimenar att svensk lagstiftning genom den 11 § i perso-nuppgiftslagen redan i huvudsak tillgodoser de kravsom EG:s teledataskyddsdirektiv och distansavtalsdi-rektiv uppställer, nämligen att det ska röra sig om ettklart motsättande, som det heter, från konsumentenssida, t.ex. när det gäller direkt marknadsföring.En medlemsstat är inte slaviskt bunden av ett EG-direktivs terminologi och systematik. Annan formoch annat tillvägagångssätt kan väljas. Medlemsstatenär blott bunden till att sträva efter att uppnå det åsyf-tade resultatet. Vi menar alltså att personuppgiftsla-gens reglering i tillräcklig grad redan tillgodoserkraven på ett korrekt genomförande av de aktuelladirektivbestämmelserna i svensk rätt. Den dubbel-reglering som föreslås kan dessutom, som ocksåLagrådet har påpekat, leda till onödiga tillämpnings-problem. Om samtidig överträdelse av personupp-giftslagens 11 § och marknadsföringslagens 13 a §har skett kan kränkningsersättning under vissa villkorutgå enligt personuppgiftslagen men ej enligt mark-nadsföringslagen. Denna kollisionsfara anser dockutskottsmajoriteten inte är tillräcklig för att nu föran-leda någon vidare åtgärd av riksdagen.Fru talman! I detta betänkande har vi i reservation6 under mom. 6 också aktualiserat att statens perso-nadressregister, det s.k. , bör avveck-las, enär det enligt vår mening står i strid med grund-tanken i EG:s dataskyddsdirektiv. Dess krav är näm-ligen att all behandling av personuppgifter ska skeefter på förhand bestämda ändamål. Men SPAR:senda uppgift är just att förvalta personuppgifter utannärmare särskilt angivet ändamål.Vi har, fru talman, dessutom i ett särskilt yttrandeberört de svårigheter som möter lagstiftaren när detgäller regleringen av trafiken på Internet, World WideWeb. Regeringen tycks själv vara medveten om pro-blemet med att man ska kunna kräva konsumentgod-kännande när det gäller den alltmer dominerande,internationella reklam som sänds via elektronisk postfrån och till adressater jordklotet runt.Vi menar att den snabba informationsteknologiskautvecklingen ofta kommer att lämna lagstiftaren påefterkälken men också fortlöpande frambringa sådanamjukvaruprogram som gör det möjligt för e-postadressater att automatiskt filtrera bort viss ickeönskad e-postreklam, t.ex. Därutöver menar vi ocksåatt det framgent är viktigt att näringslivets självsane-ring och egenåtgärdsprogram fungerar i enlighet medgällande rätt och de interna regler som t.ex. interna-tionella handelskammaren har utfärdat för direkt-marknadsföring och som kan anses utgöra en godaffärssed inom näringslivet. En sådan ordning tycksför övrigt redan fungera ganska väl när det gällermöjligheterna att slippa vissa former av oadresseradtryckt reklam i brevlådan.Fru talman! Med hänvisning till vad jag här haranfört ber jag att få yrka bifall till reservation nr 1.Under förutsättning att majoriteten yrkar bifall tillreservation nr 1 yrkar jag även bifall till reservationnr 4.Anf. 3 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till de ge-mensamma reservationerna från ochKristdemokraterna. Det är reservation nr 2 och -under förutsättning att det blir bifall till den - ocksåreservation nr 5.I propositionen Obeställd reklam m.m. som be-handlas i betänkandet, som utgör grunden för vårdebatt framläggs förslag avseende genomförande avEG-bestämmelser om s.k. obeställd reklam m.m. somfinns fastlagda i två olika EG-direktiv.I propositionen föreslås hur reklam ska få sändasvia olika telemedier. Detta ska då regleras genomändringar i marknadsföringslagen.I propositionen tas också upp frågor om jämfö-rande reklam, konsumentskydd i samband med pris-märkning av varor samt frågan om det behövs särbe-stämmelser om aggressiv marknadsföring. Jag tänkeri mitt anförande speciellt ägna mig åt en fråga somhar varit svår att riktigt få grepp om, nämligen reklamvia telemedier.Fru talman! Vi kristdemokrater ställer oss bakomregeringens förslag i propositionen i den del somavser att reklam ska få sändas via telefax och helau-tomatisk uppringningsanordning bara om konsumen-ten har gett sitt medgivande på förhand, vilket be-nämns opt-in-lösning. Andra marknadsföringsmeto-der däremot, t.ex. via e-post, får enligt propositionenoch lagutskottets majoritet användas om inte konsu-menten tydligt motsatt sig detta i förväg, s.k. opt-out-lösning.Vi kristdemokrater har - under behandlingen ilagutskottet, efter information och efter att ha lyssnattill olika parter i frågan - kommit till den uppfatt-ningen att opt-in-lösningen i varje fall är denbästa lösningen. Även i dessa fall ska alltså konsu-menten på förfrågan ha gett sitt tillstånd för reklam iförhand, vilket innebär att konsumenten inte självaktivt ska behöva vända sig till ett register och med-dela vilka företags reklam eller vilken reklam manvill ha i sin e-postbrevlåda. I stället är det de reklam-sändande företagen som genom att fråga konsumen-ten ska förvissa sig om ifall vederbörande vill hareklamen.Vi tycker att det är viktigt att konsumenten, dvs.e-postmottagaren, på ett enkelt sätt ska kunna värjasig mot reklam som man inte önskar.Fru talman! Jag vill poängtera att frågan om re-klam via e-post och liknande medier är oerhört svåroch komplicerad av flera skäl. Jag ska nämna några.För det första är den tekniska utvecklingen på IT-området så snabb att det som var ny teknik i går kanvara i det närmaste föråldrat . Därför har nogutvecklingen på detta område redan i viss månsprungit ifrån EG-direktivet. Men är det ju så attEG-direktivet ska implementeras, och då har vi attvälja mellan opt-in- och opt-out-lösning.För det andra är det oerhört svårt att överblicka desammantagna konsekvenserna för konsumenterna -men också för reklamsändande företag, Internetope-ratörer m.fl. - av den ena eller den andra lösningen.För det tredje är det inte heller lätt att förutse hurreklamsändare från andra länder såväl inom EU somutanför EU påverkas eller hur e-handeln kommer attpåverkas.I den här som jag ser det mycket svåra valsitua-tionen har vi kristdemokrater med stor öppenhet, somjag sade tidigare, försökt lyssna in olika aktörer ochdärefter bestämt oss för det alternativ som i dagslägetför oss synes vara det bästa. Jag vill därför refereranågot av vad en del aktörer sagt i den här frågan.Sveriges konsumentråd säger i ett pressmeddelan-de med anledning av regeringens proposition bl.a.följande: "Det blir inget förbud mot reklamutskickper e-post trots samstämmiga förslag från , och departement. Tvärt-emot experternas rekommendationer har regeringenbeslutat att gå på näringslivets linje om att tillåta e-postreklam till privatpersoner. För att slippa få e-postreklam tvingas konsumenten aktivt anmäla sig tillett särskilt register." hänvisar ocksåtill att flera länder i redan infört förbud mot e-postreklam som skickas ut utan konsumenternas god-kännande. Det gäller , , ochÖsterrike.Den s.k. , talesmannen ikonsumentorganisationen för Internetrelaterade frå-gor, framhöll vid uppvaktningen i utskottet bl.a. attdet i , där e-handeln är mera utbredd än i ,finns ett stort misstroende mot opt-out-lösningen.Han menade också att av de två föreslagna lösningar-na är opt-in en för alla parter bättre lösning än vadopt-out är.Tele 2:s företrädare har bl.a. sagt: En opt-in-lösning skulle ge möjligheter för operatörerna påInternet att stänga av reklam, vilket skulle vara svåra-re med opt-out-lösningen.Fru talman! Det här var några viktiga synpunkterfrån viktiga parter med stort intresse i den här frågan.När vi kristdemokrater försökt sammanväga olikaför- respektive nackdelar med den ena eller den andralösningen för e-postreklam har vi kommit fram till attvi i likhet med motionsyrkande villföreslå opt-in-lösningen också för reklam med hjälpav dessa typer av telemedier, t.ex. e-post.Anf. 4 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar ettganska alldagligt direktiv, med ett alldagligt genom-förande. Egentligen är det inte så mycket att orda om.I all huvudsak har jag och inga invänd-ningar mot betänkandet och förslagen i sig. Möjligenkan noteras att det är en något otymplig och byråkra-tisk metod med spärregister och fler åtaganden förstatliga myndigheter, men inte heller det är en särskiltavgörande invändning.Det finns emellertid problem, som uppmärksam-mades ordentligt först då propositionen behandlades iutskottet och genom de uppvaktningar som förekomdå. Det handlar om e-post och massutskick på elek-tronisk väg, som flera talare redan har varit inne på idebatten. Spamming är ordet för detta. Spamming hardärmed blivit ytterligare ett nytt ord i riksdagsarbetet.Jag kommer i fortsättningen att uppehålla mig vid detbegreppet.Regeringen väljer alltså i propositionen att ävenobeställd e-post ska omfattas av lagstiftningen, sominnebär en s.k. opt-out, dvs. att den som inte vill hareklam ska anmäla detta till ett spärregister. Så långtär ju allt gott och väl.Problemet är, fru talman, att man genom en sådanlagstiftning implicit talar om att det är helt i sin ord-ning att skicka reklam till dem som inte sagt ifrån påförhand. Eftersom man kan befara att ganska fåkommer att uppmärksamma möjligheten att spärrapost får vi utgå från att de flesta gör som : mutt-rar och raderar ovälkommen e-post. Det är väl ettkänt begrepp även i det här huset. För konsumentenkan möjligen detta fungera, men för operatörernariskerar det att ställa till med stora problem.Spamming är ett ämne som upptar mycket av ope-ratörernas intresse . Massutskicken tar resurser ianspråk - stora resurser - både i form av datorer ochnätkapacitet, och kostar därmed stora summor pengar.Visserligen sprids dessa kostnader på många, och ette-mejl kostar i det närmaste ingenting, men nästaningenting gånger miljoner blir en hel del. Svenskaoperatörer samarbetar med andra för att hindraspamming. Man stänger av dem som bryter mot upp-förandereglerna och försöker med alla medel begrän-sa de stora sändningarna.Skulle nu svenska operatörer genom lagändringenförhindras att arbeta för att stoppa spamming får viförst och främst ett problem i , som ju riskeraratt bli ett eldorado för dem som vill missbruka defantastiska möjligheterna. Men vi riskerar ett ännustörre problem, nämligen att svenska operatörer görsig omöjliga i kontakterna med andra. Om våra ope-ratörer tvingas släppa igenom skräp och slussa detvidare till andra blir de internationella operatörerna -med all rätta, vill jag säga - förmodligen ganska upp-rörda. I förlängningen kan detta leda till att de inter-nationella operatörer vi har samtrafik med hotaratt stänga av hela eller delar av från samtrafi-ken. Under alla omständigheter lär det leda till för-sämrade relationer operatörerna emellan.Nu finns det inte något lätt sätt att lösa problemet.Jag påstår inte det. Jag tror inte att en opt in-lag skullevara en lösning. Som utskottet konstaterar är det imångt och mycket ett internationellt problem. Ett optin-register skulle riskera att hämma även välkommenreklam och det skulle leda till gränsdragnings-problem. I förlängningen skulle det kunna bli enhämsko på innovationer inom digital kommunikation.Dessutom skulle förmodligen problemen medmassutskicken bestå, eftersom det är sällan som desom spammar bryr sig om att inhämta tillstånd.Tvärtom är det en evig dragkamp mellan dem somspammar och operatörerna.Fru talman! Jag kan bara beklaga att problemetinte tydligare uppmärksammats innan propositionenbörjade behandlas och att det därför saknas yrkandensom bättre skulle kunna användas för att komma tillrätta med problemet än det regeringen nu föreslår. Iviss utsträckning handlar det naturligtvis om att un-derlätta självsanering i branschen. Operatörerna ärallierade i detta arbete, och det är tråkigt att vi nu fåren lag som riskerar att försvåra detta arbete.Även om EU ställer kravet på oss tycker jag attdet hade varit värt att pröva en lösning i första handbyggd på ett utökat ansvar inom branschen. får viinte det.