prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Det ska även löna sig attjobba då man eventuellt går arbetslös och får ett kort-tidsjobb. Alltså har vi ägnat tid åt att försöka hitta enmodell till en arbetslöshetsförsäkring som bl.a. ska gedenna trygghet som vi båda eftersträvar. Skillnaden äratt jag inte tar ifrån dig ditt engagemang för andrastrygghet, medan du konsekvent hävdar att jag intebryr mig - vilket jag anser är lite ofint. Vi letar såle-des efter en modell där vi både vill ge trygghet menockså uppmuntra till att ta korttidsjobb.Sedan var det frågan om egenersättningen. Mankan alltid resonera om vad som är bäst. Är det att fåmycket bidrag eller lägre skatt? För den gode mate-matikern borde väl summan för den enskilde familjenbli densamma. Frågan är hur det blir för det ekono-miska systemet. Då torde skattesänkningar mångagånger vara bättre, både med marginalskatteeffekteroch mycket annat. Det är väl bättre med retorik änverklighet.Anf. 186 HANS () replik:Fru talman! Jag har försökt att läsa motionen nog-grant. Jag har också gått igenom reservationerna föratt förstå det ekonomiska utfallet. Det finns trots alltmest empati i kd:s texter. Ni har också tagit upp enserie frågor kring kvalifikation för korttidsanställda,kring företagare och kring studiefrågorna som inte äralldeles lätta att lösa. Det är inte heller alldeles lätt attsäga att studenterna får ta sommarlovet på a-kassa. A-kassan ska inte vara en kompletterande studiefinansi-ering.Jag kan hålla med om att ni har tagit upp viktigafrågor. Ni har också försökt att tänka. Men när nihöjer egenavgifterna utan att ta hänsyntill hur a-kassornas struktur ser ut på LO-området ochSACO-området, då har ni inte förstått hur verklighe-ten ser ut, risken för arbetslöshet och hur kostnadernakommer att belasta just dem som har sämst resurseroch störst sannolikhet för att bli arbetslösa.Ni har en finansiering som är drygt 7 miljarderlägre. Då säger ni att ni sänker skatten. Jo, jo. Men 7miljarder selektivt till de arbetslösa är en sak. Ska jagha 7 miljarder till de arbetslösa på skattesidan, får dettäcka hela skattebetalarkollektivet. Då kostar detkosing. Då drar det åt skogen med de offentliga fi-nanserna. Vi får en orättvisa.Däremot tillhör ni bland de borgerliga partiernasom gillar att vi driver på frågan om 103-kronan ochuppåt. Det uppskattar jag.Det ska löna sig att arbeta. Det är hela idén medarbetslinjen. Anklaga mig för mycket, men inte för attinte stå för en ganska hård arbetslinje. Det kan MikaelOdenberg ta med sig också. Jag menar att det skalöna sig att arbeta. Det gör det med vårt a-kassesystem. Det gör det även om vi har en högreersättningsnivå, vilket vi borde ha för att försäkringenska vara värd namnet.Anf. 187 ():Fru talman! har yttrat sig över dedelar av propositionen och motionerna som särskiltberör kulturarbetsmarknaden. Jag tänker därför heltkort ta upp villkoren för konstnärernas arbetsmarknadi mitt anförande.Konstnärernas villkor är en prioriterad fråga inomkulturpolitiken. Syftet är att skapa sådana villkor förde professionella konstnärerna att de kan försörja sigpå ersättning för konstnärligt arbete. Etableradekonstnärer måste ges denna möjlighet inte minst förden kulturella förnyelsen och mångfalden.Fru talman! Kulturarbetsmarknaden är speciell iden mån att den präglas av helt andra förhållanden änvad som gäller för de flesta andra yrkesgrupper.Tidsbegränsade anställningar och kortare uppdrag ärvanliga. Antalet tillsvidareanställningar är begränsat.Det är inte ovanligt att man är arbetslös ochutan inkomst och därför mycket beroende av stöd iform av arbetslöshetsersättningar och arbetsmark-nadspolitiska åtgärder.En typisk situation på denna speciella arbets-marknad kan karakteriseras av en skådespelare somunder arbetar vid en teater. När uppsätt-ningen är slut är det troligt att denna skådespelare blirarbetslös . Anledningen kan vara attarbetet med en ny uppsättning inte börjar direkt därden förra avslutades eller att han eller hon helt enkeltinte har hittat ett arbete med en ny uppsättning. Oftablir dessa människor arbetslösa iväntan på en ny tillfällig anställning eller liknande.Man är således även utan inkomst. Så rullardet ofta på för våra kulturarbetare. Detta betyder attmånga kulturarbetare ofta är direkt beroende av hurarbetsmarknadspolitiken utformas.Fru talman! För att få en mer rättvis bild av deförslag som behandlas i dagens betänkande vill jagunderstryka det tog upp i sitt anfö-rande, nämligen att betänkandet som vi nu debatterarbildar en helhet tillsammans med betänkandet Förny-ad arbetsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxtsom lades fram . Där ges en utförligförklaring till vad de individuella handlingsplanernaska innehålla. Den enskilde individen ska stå i cent-rum och i så stor utsträckning som möjligt ha besluts-rätt över sin situation. Detta betyder att man ska tahänsyn till den enskildes förhållanden. Den enskildeska aktivt delta i utarbetandet av handlingsplanen ochpå detta sätt ha inflytande över sin situation somarbetssökande.AMS ska utfärda föreskrifter om handlingsplaner-nas närmare utformning. Det står uttryckligen att manska beakta de särskilda villkor som gäller för olikagrupper på arbetsmarknaden. För kulturarbetarna ärdet extra viktigt att man i den individuella handlings-planen tar särskild hänsyn till de villkor som råder påden arbetsmarknad som en arbetssökande är utbildadför eller etablerad inom. Det understryker också kul-turutskottet i sitt yttrande.Det är bra att AMS ska tillsätta en arbetsgrupp isyfte att se över föreskrifterna när det gäller arbets-löshetsförsäkringens tillämpning på kulturarbets-marknaden. Det är också bra att AMS har för avsiktatt inhämta yttranden och synpunkter från berördakonstnärsorganisationer. Ännu bättre är det självklartom de kan ingå i arbetsgruppen.Fru talman! Anställningar inom kulturområdet ärofta kortvariga. Arbetet görs i hög grad på frilansba-sis. Konsekvenserna skulle därför bli förödande omkulturarbetare skulle tvingas byta yrke efter hundraersättningsdagar. I betänkandet står det därför attkraven på yrkesmässig och geografisk rörlighet börbeaktas för kulturarbetarna. Man bör ta rimlig hänsyntill de särskilda behov som kan gälla för grupper medexempelvis kortvariga eller tillfälliga anställningar,vilket stämmer överens med kulturarbetarnas situa-tion. Om den arbetssökande ska utvidga sin sökningbåde yrkesmässigt och geografiskt ska hänsyn tas tillden som genom regelbundna uppdrag eller anställ-ningar visar sig vara förankrade inom det yrke den ärutbildad inom. Det är således viktigt att se helheten ide nya förslagen inom arbetsmarknadspolitiken.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Arbetsmarknad och arbetslivFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2000/01:AU1Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknad och 14 Arbetsliv(prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 188 ():Fru talman! Cirka en miljon människor i arbetsförålder står utanför arbetsmarknaden. Det saknas300 000 jobb för att lika många ska ha arbete i dagsom . Vecka 49, , var28 639 fler personer i åtgärder jämfört med sammavecka , dvs. en ökning , detta trotshögkonjunkturen. Tar vi hela november var antaletindivider i åtgärder 141 884. Det är en ökning frånnovember 1999 med 26 145 personer eller . Vadvärre är: Ökningen har fortsatt vecka efter vecka.Det är siffror som vi sällan eller aldrig hör rege-ringen eller utskottsmajoriteten nämna. Man nämnerdäremot gärna att antalet öppet arbetslösa är ,vilket var det stora målet. Att antalet personer i åtgär-der ökar innebär att de försvinner i statistiken. Vad desom är i åtgärder med anställningsstöd anser om ef-fektiviteten av dessa åtgärder har väl ingen i dennakammare som läst tidningar eller hört den tidigaredebatten kunnat undgå att lägga märke till. Men vadgör det. Huvudsaken är att de försvinner från denöppna arbetslösheten.Hur stor är då den reella arbetslösheten i ?Öppet arbetslösa är , i arbetsmarknadsåt-gärder är , i är och latentarbetssökande är . Det är totalt . Detär helt andra siffror än vad regeringen talar om. Överen miljon människor är arbetslösa i en högkonjunktur.På 80-talet skulle, som en tidning skrev, detta harbetraktats som en katastrof. Det är det faktiskt. Trotsdessa siffror slår sig , arbetsmarknadsutskottets majoritet för bröstetoch är nöjda.Hur kan man vara det? Är det så att utskottets ord-förande också är lika nöjd somBjörn och ? Om inte, vadgör ni socialdemokrater för att få ned denna enormaarbetslöshet?Det är en arbetslöshet som dessutom är tudelad. INorrland ligger den totala arbetslösheten på över13 %. I ligger den påöver . Invandrare har en arbetslöshet som ärskyhögt över både snittet i och i Norrland.Vad gör ni socialdemokrater med samarbetspartier åtdetta?Samtidigt som vi har en hög arbetslöshet har vibrist på arbetskraft. Det råder stor brist på olika typerav ingenjörer liksom på lärare och sjuksköterskor.Det visar SCB:s arbetskraftsbarometer.Att få tag i en yrkeserfaren civilingenjör med in-riktning mot teknisk fysik och elektronik eller enhögskoleingenjör med kunskaper om el, elektronikeller datateknik verkar vara svårt. Samtliga arbetsgi-vare som ingår i SCB:s undersökning anser att bristenär stor på dessa grupper.Bristen har varit stor tidigare också, men så härkraftigt har det aldrig visat sig förut. Det är uppseen-deväckande att samtliga svarat att det är brist, sägerJonas på SCB. SCB:s undersökning byggerpå enkätsvar från 7 000 personalanvariga på olikaarbetsplatser.Även AMS-chefen pekar påatt det finns en väldigt stor arbetskraftsreserv på upp-åt en miljon människor, men inom vissa yrkesgruppersaknas rätt utbildning. Trots det stora utbudet avarbetskraft finns det alltså problem att lotsa arbets-kraftsreserven till de jobb som efterfrågas. Det sägerAMS-chefen.Vad gör då regeringen åt detta? Det är en intres-sant fråga som man kan ställa till utskottets ordföran-de. Man kan också notera att AMS-chefen vidaresäger: "Det går inte att fortsätta med en rundgång avåtgärder och a-kassa. För vår trovärdighets skullmåste vi vrida oss ur åtgärdspolitiken och gå in för enkompetenshöjarpolitik." En annan grupp han lyfterfram är de deltidsarbetslösa. Han säger: "Att de inteblivit färre är" - notera nu ordvalet - "ett gigantisktmisslyckande." Det är inga svaga ord som sägs av vårAMS-chef.Vi kan konstatera att den reella arbetslösheten ärrekordhög som så många yrken saknararbetskraft samt att AMS-chefen är missnöjd medAMS-politiken och den rundgång som finns i politi-ken. Likaså anser han att det är ett gigantiskt miss-lyckande att deltidsarbetslösheten inte minskat samtatt det åtgärdssystem vi nu har inte leder något vartför de långtidsarbetslösa.Kan regeringens misslyckande framgå tydligare?Ändå är arbetsmarknadsutskottets majoritet, om manläser texten, nöjd. och är nöjda. Statistik är tydligen viktigare än verk-lighet. För oss moderater är det precis tvärtom.Moderaterna och övriga borgerliga partier har i enlång gemensam reservation och i ett flertal övrigareservationer lagt fram vår politik för att öka syssel-sättningen i . Vårt alternativ för att få fler jobboch fler företag innebär att politiken måste förändras.Det är en politik för lägre skatter, möjlighet tillhushållsnära tjänster, en ny modell för lärlingsutbild-ning, en stimulerande miljö för företagare och entrep-renader.Vi säger dessutom följande: "Men det måste ock-så bli lättare för företag att etablera sig, växa ochutvecklas i . Alla hinder och regler som för-svårar tillkomsten av nya företag och arbeten måstebort. Det handlar bland annat om regler som gör detkrångligt att starta ny näringsverksamhet och att an-ställa nya medarbetare. Kostnaden för att administre-ra skatte-, arbetsmarknads- och miljöregler uppgår till30 per anställd och år i företag med mellan 1och 19 anställda. Antalet regler som berör företagan-de växer också genom nya lagar och förordningarmed en tillväxttakt på . En så kalladsolnedgångsparagraf bör införas. Det innebär att allaregler kontinuerligt ses över och utmönstras om deinte har tillämpats . Samtliga småföretags-delegationens förslag till regelförenklingar bör ge-nomföras.Statlig kommersiell verksamhet utgör ett betydan-de problem för en fri och rättvis företagskonkurrens. Istatskontorets rapport framgår följande.- Hälften av alla myndigheter och statliga företagbedriver konkurrensutsatt verksamhet i påtagligomfattning.- En fjärdedel av de statliga myndigheternas ochbolagens verksamhet på konkurrensutsatta områ-den har märkbar och negativ effekt på markna-dens funktionssätt. "Det är ingen tvekan om att det inte kan fortgå såhär. Det måste till en förändring.Enligt den som har gjorts noterar manatt företagsreglerna ökar dubbelt så mycket som tidi-gare med . I en anser mer änhälften av företagen att reglerna blivit fler. Bara en avhundra tycker att de har blivit färre, och två av femupplever att reglerna blivit svåra att följa. Man kanalltså notera att inte heller här har regeringen hållitsina löften att minska antalet regler.Vi lämnar detta och tittar lite grann på de arbets-marknadspolitiska åtgärderna, AMS och arbetsför-medlingen. Vi kan konstatera att arbetsmarknadspoli-tiken måste effektiviseras.Arbetsförmedlingarna fungerar överlag intebra. Vi kan konstatera att det enligt en rapport somgjorts om arbetsmarknaden finns en betydande miss-tro hos de långtidsarbetslösa mot arbetsförmedlingensarbete. Av dem som deltagit i en eller flera arbets-marknadspolitiska åtgärder tror t.ex. drygt fyra av tioatt åtgärderna inte kommer att göra det lättare att fåarbete. Hälften av de arbetslösa tycker inte att de harfått bra information om de alternativ som finns. Näs-tan sex av tio tycker att hjälpen inte har utgått från deegna behoven, utan att de behandlats som en i mäng-den. Fyra av tio tycker att de inte får den hjälp ochdet stöd de behöver från arbetsförmedlingen. Endasttre av tio långtidsarbetslösa har en individuell hand-lingsplan.Det finns alltså mycket att göra här för en regeringsom bryr sig om att få fler i arbete. Vi kan konstateraatt ett flertal utredningar har pekat på betydande pro-blem vad gäller arbetsmarknadsverket och AMS. Vimoderater anser att den reguljära förmedlingsverk-samheten bör kunna skötas av marknaden. Det finnsingen anledning att staten sysslar med sådant somandra kan göra bättre. Samhällets huvuduppgift måstevara att hjälpa dem som är långtidsarbetslösa och demsom av olika skäl har en utsatt position på arbets-marknaden. Den offentliga arbetsförmedlingens rolloch verksamhetsområde behöver definieras tydligare.Genom att tydliggöra samhällets ansvar bör ocksåresurser kunna frigöras. Detta kan i sin tur leda till attfler får möjlighet att återinträda på arbetsmarknadenoch att detta återinträde sker snabbare.Vi tycker också att det finns skäl att se över an-svarsfördelningen inom den offentliga sektorn. ISverige är arbetsmarknadspolitiken traditionellt ettstatligt åtagande. går det inte att blunda fördet resultat som man uppnått i vårt grannland Dan-mark, i , där man valt att ta ett mer handfastansvar på lokal nivå. Med detta anser vi att man börutreda förmedlingsverksamheten såväl vad gälleruppgiftsfördelningen mellan den offentliga sektornoch privata aktörer som ansvarsfördelningen mellanstaten och olika lokala organ.Det finns som jag har sagt alltså mycketatt göra. Jag tycker att det vore skönt att få se enregering som anser att jobb är viktigare än statistik.Vi moderater har talat om hur vi vill minska arbets-lösheten. Ska de arbetslösas antal minska så måsteregeringen lyssna på vad vi säger i stället för att fort-sätta med den politik som i denna högkonjunktur gerett rekordstort antal människor utanför arbetsmarkna-den.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla de reser-vationer som vi har framlagt i betänkandet, men föratt vinna tid vid voteringen yrkar jag bifall enbart tillreservation 1 och reservation 7.Anf. 189 HANS ():Fru talman! Det är synd att svartmå-lar så hårt. Ni har en politik som bygger på en annangrundsyn. Den är ändå ganska konsekvent, och denborde gå att utveckla utan att utmåla allt på ett nästanorealistiskt svartsynt sätt. Det är uppenbarligen ingenstatistikpolitik som pågår - sedan kan man vara miss-nöjd med att det inte går ännu fortare. Jag ska åter-komma till Moderaterna.Först har jag några ord om utvecklingen på ar-betsmarknaden. Sysselsättningen ökar rekordmycket iSverige , 1998 och 1999 med 146 000.86 000 är prognosen och ytterligare 77 000nästa år. Det blir drygt 300 000 - 75 000om året. Det är faktiskt det bästa vi har nått under jagvet inte hur många decennier, och det är klart bäst iEU.Arbetslöshetsmålet är klart, och vi är på väg underdet. Men det är inte det viktiga målet. Det har flerasagt här, och särskilt . Jag delar denuppfattningen. Det är naturligtvis viktigt att inte haalltför många människor i passiv arbetslöshet. Mendet viktiga, och grunden för att ta sig fram, är syssel-sättningsmålet - att öka den reguljära sysselsättning-en.Det saknas 160 000 jobb för att 2004 kom-ma fram till 80-procentsmålet. Det är 40 000 jobb perår. Det är drygt hälften av vad vi har klarat de senastefyra åren.Enligt novemberanalys somkom beräknar man att det 2002 saknas45 000, dvs. ungefär samma som i AMS bedömningarnu.Det är inte bara sysselsättningen som ökar och ar-betslösheten som sjunker. Det ärdet som och talar sigså varma för - 120 000 personer . Prognosenär ytterligare drygt 100 000 de närmaste två årenenligt Konjunkturinstitutet.Detta är bra. Men som någon har sagt så finns detdrygt en miljon människor som står utanför. Alla dekommer inte att ha arbete. Det vet vi, men vi pratarom 600 000-700 000 människor som vi verkligen påalla sätt vill försöka få in i arbetskraften - mer ellermindre. Det blir inte lätt. Det finns problem, men jagtror också att det finns möjligheter.Inte bara arbetslösheten har halverats, utan detgäller även de långtidsinskrivna, våra långtidsarbets-lösa. Deras antal var så rasande högt, och bara ökadeunder . Det har halverats. Men även åtgärdernahar halverats . har vi en uppgång,framför allt beroende på aktivitetsgarantin. Jag tyckeratt vi nu ligger på gränsen till vad man kan ha - viligger på drygt 140 000. Men det beror också på attAMS låg alldeles för lågt. Någon har sagt att detfanns styrningsproblem inom AMS-organisationen.Jag håller med om det. Man gick alldeles för lågtunder förra hösten och vintern.Det som vi nu landar på är inte alls särskilt högt,. Det kommer att vara ungefär 113 000-114 000 på årssnitt. fanns en kalkylpå att vi skulle ligga på 130 000 på årssnitt. Sedanreviderades den nedåt när vi plockade bort pengarfrån arbetsmarknadspolitiken i vårbudgeten för dethär året. Då trodde vi att vi skulle hamna på ungefär115 000, och där ligger vi.Nästa år blir det egentligen ingen uppgång alls,och sedan måste det successivt minska föratt gå ned väsentligt lägre 2002 och 2003.Det riktigt stora problemet, förutom det att vi harvissa utsatta grupper med mycket hög arbetslöshetoch låg sysselsättningsgrad framför allt på invandrar-sidan men också på handikappsidan, är de regionalaskillnaderna. Just nu sker det faktiskt en utjämning.Skogslänen tar lite grann. håller på attbromsas. ökar inte så mycket.Men är det så, enligt de senaste siffrornajag har sett på kvartalssidan, att av sysselsätt-ningen kommer till storstadsområdena, som har 50 %av befolkningen. Skogslänen, som har av be-folkningen, får av sysselsättningsutvecklingen.Det är mycket bättre än , men det ärlångt ifrån tillfredsställande.Det är alltså en väldig framgång när det gällersysselsättningspolitiken. Det kan väl också KentOlsson hålla med om, om man nu ska försöka hanågon saklig grund för diskussionen. Mitt bidrag tillKent får vara: Jag håller med om att mycket återstår -kolossalt mycket, om vi ska hävda arbetslinjen.Målen ska styra politiken. Jag anser att det krävsregionala nyckeltal. Det krävs att vi i varje arbets-marknadsregion kan ha sådana här mål att styra efter.Strategin måste vara att bevara trygghet, inflytandeoch kompetens när vi ställer om näringsliv och ar-betsliv med innovation och nyföretagande och ser tillatt det hela blir regionalpolitiskt rättvist.Det finns oroande tecken , både i och framför allt i Riksbankensinflationsrapport, trots att de är jättepositiva när detgäller utvecklingen. Tänk om de hade låtit som KentOlsson! Nej, de säger att det går fantastiskt bra. Mende varnar för överhettning och inflation trots att viinte har sett inflation som ligger i överkant av infla-tionsmålet över huvud taget. Men det kom en ränte-höjning, och de säger att det kan bli flaskhalsproblemoch överhettningsproblem. Detta kopplar de natur-ligtvis till avtalsrörelsen, och säger att det då blirsvårt att nå sysselsättningsmålet - det sysselsätt-ningsmål som jag tidigare sade ligger så nära om manbara ser på hur utvecklingen är. AMS är strå-lande positivt. har varit väldigtpositivt, men funderar på vilken tillväxttakt Sverigetrots allt kommer att kunna ha. Det har att göra medden internationella konjunkturavmattning som viockså ser i dag.Det finns problem och möjligheter. Vi har mångautsatta grupper, t.ex. de äldre. Det är en ren diskrimi-nering av äldre på arbetsmarknaden. Det är arbetsgi-varna som är barriären.Vi har de arbetshandikappade. Det verkar som omman tycker att de är konstiga och har problem. Varförser man inte dem som människor som kräver en an-passning och drar nytta av deras kompetens, kapacitetoch arbetsvilja?Vi har väldigt många som är lågutbildade, och vihar människor som dallrar mellan arbetsliv och sjuk-dom i olika former. Vi har ett slags utslagningspro-cess. Och ändå vill moderater och kristdemokraterinte gå med på att öka anslagen till Arbetsmiljöverketför att öka tillsynen och utveckla metodiken. Det ärväl där kraftsamlingen ska göras för att få till stånddet goda arbetet. Allas rätt till arbete ska vara grun-den för den ekonomiska politiken.Jag läste en framställning som har gett ut, Socialförsäkringsboken2000. Årets tema är efter 55. Det är en svidande vid-räkning med hur det ser ut i för männi-skor och däröver i arbetslivet. Det visashur man har sett till att de har förpassats från arbetsli-vet. Man har inte tagit till vara deras kapacitet. Manhar inte hittat andra arbetstidslösningar, arbetsorgani-satoriska lösningar och kompetensutveckling somgjort att de har kunnat vara kvar. Där har vi ett pro-blem. Som partiföreträdare delar jag naturligtvis detproblemet med alla andra här. Låt oss ta upp de storaproblem som vi har framöver!Låt mig titta på några teman. Vi har arbetsmark-nadspolitikens uppgift och mål. Där borde vi välkunna vara mer eller mindre överens. De flesta av ossär det. är det dock inte. De har reserva-tioner på varje punkt. När vi talar om att arbetsmark-naden ska fungera bra, tycker de att vi ska sänkaskatten. Det är ju inget arbetsmarknadspolitiskt mål.Men annars tror jag att de flesta håller ihop. Modera-terna kör en rå, politiskt ideologisk linje.Arbetsmarknadspolitiken får inte bli överlastad.Den blev det , särskilt i mitten. Då gör den till slut ingen nytta. Det blirmeningslöst.AMS tappar styrning. Här ser jag problem. Vimåste ta oss an AMS möjlighet att styra, men detkommer i sin tur i konflikt med det kommunala in-flytandet och decentraliseringen. Det krävs en över-syn av AMS, och det krävs bättre ekonomistyrning.AMS har år haft budgetproblem. Det har varitöverskott, underskott, lämna tillbaka pengar, över-skott, underskott, lönebidragen för få och för mycketpengar kvar på lönebidragen. Det gör det naturligtvissvårt för oss att veta hur mycket pengar vi ska anslå.Där har vi ett problem.Det finns flera reservationer om regelverkets för-enkling.Carlinge Wisberg kommer att tala om aktivitets-garantin. Det är klart att det finns problem där.Låt mig säga så mycket när det gäller anställ-ningsstöden att det finns skäl att överväga antaletanställningsstöd. De har ju kommit till successivt.