prot · GO0914 · 2000-10-18 00:00:00 — För att detta ska vara möjligt krävs en störretolerans för olikheter och ett ständigt ifrågasättandeav strukturer och processer i dagens samhälle.Det yttersta målet för politik är attmöjliggöra för varje människa, oavsett kön, religion,etnicitet, sexuell läggning, ålder eller position i sam-hället, att växa och förverkliga sina drömmar.I många skrifter som behandlar området kringmänniskovärde, demokrati eller rättvisa finns me-ningen om alla människors lika rätt och värde ned-tecknad. Ett ord med samma innebörd är jämlikhet.Dessa ord är det väldigt lätt att säga eller att fästa påett papper, men svårare att realisera. Det är först närvärden ställs på sin spets som systemet kan utvärderasordentligt. Erfarenheterna i visar att dessaord, som så skrivits ned, har haft svårtatt få verkligt genomslag i samhällsstrukturen.Fru talman! Ett tydligt exempel på detta är repre-sentationen i den och ,som är det mest jämställda parlamentet i världen. Detråder en tämligen jämn könsfördelning bland såvälstatsråd som riksdagsledamöter, och detta är positivt.Om man däremot väljer att studera vilka som domine-rar bland de högre tjänstemännen, vars inflytande ärstort, ser man att männen dominerar. Statistiken visarsåledes att jämställdheten i det högsta beslutandeorganet inom det svenska demokratiska systemet ärtillfredsställande, medan en djupare analys av mak-tens ansikte visar på betydande brister.Detta är ett exempel på hur statistiken kan ge enskev bild av verkligheten. Samma koppling kan görasinom ett flertal områden. Detta är beklagligt. Tyvärrförbättras inte bilden nämnvärt om man läser detbetänkande som ligger till grund för de beslut vi skafatta . Bland de motioner som väckts med anled-ning av regeringens skrivelse och finns flera goda idéer, som tyvärr av-styrks av utskottet. Detta är symtomatiskt för jäm-ställdhetsdebatten i . Många fina ordnedtecknas, men ingenting händer.Ett av de främsta målen med en statlig jämställd-hets- och jämlikhetspolitik är att visa på den brist somfinns inom området och aktivt verka för att dettaförändras.Fru talman! Jag delar uppfattningen att jämställd-het i grunden handlar om människors attityder gen-temot varandra och att det är dessa attityder som förstoch främst måste förändras. Men ser jagmängder av regler, förordningar och ersättningsnivåersom ställer upp hinder i vägen för att individerna skautvecklas åt olika håll. Det är dessa hinder som vi iSveriges riksdag måste göra vårt yttersta för att un-danröja.Mainstreaming har på något sätt kommit att bliordet för dagen. Jämställdhetsarbetet ska finnas medsom en naturlig del på alla nivåer i det politiska sys-temet. Det som blir ett problem är när man ska mätahur denna mainstreaming slår igenom.I det betänkande vi debatterar och också skarösta om har krav från om en skärpningav jämställdhetslagen så att arbetsgivarna får ett in-citament att kartlägga löner och avskaffa osakligalöneskillnader blivit tillgodosedda. Det är bra, menmer behöver göras på området.I sin rapport och lönsamhet beskri-ver på ett bra sätt möjligheter och metoderatt mäta jämställdhet på ett mer konstruktivt sätt änden traditionella statistiken - sätt och metoder som tarstörre hänsyn till de enskilda individernas förutsätt-ningar och som syftar till att ge alla bättre möjligheterinom jämställdhetsområdet.Fru talman! Det handlar om att kartlägga arbets-förhållanden/arbetsmiljö eller arbetsorganisationensutformning i förhållande till såväl gruppers som indi-viders behov. Genom att studera sjukfrånvaron ochkoppla detta till vilken arbetsuppgift som den sjukeutför kan en bild av arbetsmiljö och arbetsförhållan-den tecknas. Det kan även handla om att det finnsrent fysiska hinder på arbetsplatsen, som exempelvisavsaknad av hjälpmedel och utrustning, som kanförsvåra för grupper och individer att utföra sitt arbe-te.Vidare kan man undersöka i vilken grad det un-derlättas för både kvinnor och män att kombineraarbete och familj. I vilken grad finns det skillnadermellan kvinnor och män vad gäller uttag av föräldra-ledighet och vård av sjukt barn, vilket är självklaratecken på jämställdhet i företag? Detta är starkt för-knippat med jämställdhetslagen, som slår fast attarbetsgivaren ska underlätta för både kvinnor ochmän att förena förvärvsarbete och föräldraskap.I vilken grad finns det möjlighet att tillgodose ut-bildning och kompetensutveckling för den enskilde,och vilken utsträckning har detta när det gäller re-krytering och befordran av personal?Fru talman! Det är viktigt att ge en bild av vilkaattityder som genomsyrar arbetsplatsen.Många fler områden kan preciseras, men grundenför detta är att det finns jämställdhets- och mång-faldsplaner på arbetsplatserna och att en jämställd-hetsrevision genomförs för att följa upp dessa planer.Vilken metod som används för att genomföra dennajämställdhetsrevision kan variera. Ett tänkbart alter-nativ, som även har diskuterat, ärden s.k. 3 R-metoden, som mäter representation,resurser och realia.Detta bör naturligtvis gälla samtliga ar-betsplatser, men låt det offentliga gå före med att påförsök genomföra detta.Utbildningssystemet är ett annat område där manfrån regeringens sida inte har infört jämställdhetsla-gens bestämmelser. Vi har skolplikt, som tvingareleverna att gå till skolan men ingen lagstiftning somreglerar deras arbetsmiljö i de här viktiga frågorna.Om vi inte börjar redan med de små barnen är detsvårt att få en attitydförändring att slå igenom fullt ut.Barn gör inte som vi säger utan som vi vuxna gör.Därför är de här frågorna så grundläggande om viverkligen vill förändra samhället.Samordning av lagstiftningen mot diskrimineringär ett annat krav som fört fram. Vi anseratt man av flera olika skäl ska samordna den här lag-stiftningen, både för att underlätta för dem som skahantera lagen och för att visa på att det är sammagrundläggande värderingar som styr om människorblir diskriminerade på grund av kön, etnicitet, sexuellläggning, ålder, religion eller politisk åsikt.Mångfaldsplaner bör också införas i företag medmer än 50 anställda. Det har gett goda resultat i Hol-land, och liknande lagstiftning finns även i medgott resultat för mångfalden i företagen.Anf. 35 ()replik:Fru talman! När man tar del av Centerpartietsmotioner som är inriktade på jämställdhetsarbetetfinns det mycket att sympatisera med. En motion somjag tycker är viktig handlar om föräldralediga ochderas rätt att inte tappa i löneutveckling när man ärborta från arbetsplatsen.Margareta pratar här om mainstrea-ming och om vikten av att jämställdhetsperspektivetska genomsyra praktiskt taget allt det vi gör och intebara diskuteras i särskilda debatter.Jag kan inte låta bli att fråga hur serpå mainstreaming och jämställdhetsaspekten när detgäller turordningsreglerna, som vi diskuterade . Hur lever självt upp till mål-sättningen att jämställdhetsperspektivet ska genomsy-ra alla debatter i ?Anf. 36 ()replik:Fru talman! Jämställdhetsdebatten ska genomsyrahela det offentliga livet. Den behöver komma i fokusi många olika sammanhang.Jag tror att bl.a. jämställdhetsmärkning av företa-gen kan vara en sådan fråga som är viktig, där mansom kvinna kan påverka saker och ting genom atthandla eller inte handla.Frågan om turordningsreglerna är en fråga somhar ett jämställdhetsperspektiv, men där faktiskt and-ra perspektiv också är viktiga. Om hela samhälletgenomsyras av jämställdhetsperspektivet kommerinte turordningsreglerna att påverkas av detta. Tu-rordningsreglerna är också ett sätt att se till att detfinns företag och att dessa kan anställa människor -både män och kvinnor. Det är ett sätt att skapa syssel-sättning och möjligheter att vidareutveckla företag.Anf. 37 ()replik:Fru talman! Det finns många paralleller till tu-rordningsregler och till löner, nämligen att det ärbevisat att det är kvinnor som diskrimineras. Detgäller också den problematik som harlyft fram vad beträffar föräldraansvar. Jag tycker attdet är viktigt att det inte bara, precis som MargaretaAndersson säger, blir tomma ord utan att vi faktisktpå allvar lyfter in jämställdhetsperspektivet.Om tänker efter vad honfaktiskt sade inser hon att hon i samband med diskus-sionen om turordningsreglerna sade att det i det sam-manhanget också finns andra viktiga perspektiv att tahänsyn till. I de frågor där vi väljer att underordnajämställdhetsperspektivet är det bra att vi talar om deti klartext. Turordningsreglerna var ett sådant exem-pel.Anf. 38 ()replik:Fru talman! Jag håller inte med i detta fall. Jämställdhetspolitiken speglar enattityd som måste genomsyra hela samhället. Denmåste också finnas med i de diskussioner som försmellan parterna och i de diskussioner som förs inomde olika företagen, där man måste se möjligheten attöverleva och möjligheten att fungera.Jag förutsätter att både kvinnor och män kan un-dantas. Det är mycket möjligt att en ung nyutbildadkvinnlig civilekonom är viktigare än en person somhar varit längre i företaget och att det är den kompe-tens och det som den nyanställde tillför företaget somär det viktiga och inte kön.Vi ska ha en attityd i samhället som visar att mänoch kvinnor är lika viktiga och lika betydelsefulla iolika sammanhang. Men då måste vi hitta dessa atti-tydförändringar överallt. Det innebär också att vimåste se till att kvinnodominerade yrken värderas påett bättre sätt. Oavsett vilket yrke man väljer ochvilket kön man har är det ansvaret, kunskaperna ochansträngningen som är det viktiga. Det är det viktigaför att företag och samhälle ska utvecklas vidare.Turordningsreglerna är en detalj i detta, men detviktiga är den attitydförändring - den inställning tillmän och kvinnor - som vi ska ha i samhället. Där ärdet viktigt att vi värderar varandra på ett likartat sättoch att det är kompetensen som är det avgörande närdet gäller anställningen. Det ska vara det sätt som vifyller vår funktion på som är viktigt, och vi måste setill att alla människor har lika rätt och värde i dettasamhälle.Anf. 39 ():Fru talman! Dagens ärende har två tydliga spår:det praktiska och det ideologiska. Låt mig starta medden filosofiska avdelningen.Den liberala ideologins främsta utgångspunkt ärden enskilde individen. Därför är det för oss av cen-tral betydelse att den enskilde individen ges möjlig-heter att själv forma sitt eget liv. Liberaler kan sägasha en lång tradition på jämställdhetsområdet. Det äruppmuntrande, men det är självfallet också förplik-tande.Jämställdhet handlar om ett delat inflytande därkvinnor och män får lika chans. Det främsta syftetmed jämställdhetspolitiken är att skapa reella möjlig-heter för kvinnor och män att själva få forma ochstyra sina egna liv.Trots att ligger bra till vid internationellajämförelser återstår en rad viktiga problem att lösa.De traditionella könsrollerna lever till stora delar kvaroch utgör ett verkligt hinder för kvinnor och män attforma sina liv efter egna önskemål.Regeringens proposition om ändringar i jäm-ställdhetslagen föreslår en del förändringar till detbättre. Trots det, fru talman, finner jag propositionenbitvis oklar och luddig, och det känns svårt att få engod överblick av effekterna av regelförändringarna.Fler än en har frågat vad som egentligen ska kommaut av propositionen. Därför tror jag att det behövs ettspeciellt vakande öga på effekter och följder av för-slagen.Folkpartiets förslag har siktat in sigpå fältropet "Rättvis lön oavsett kön". Vi anser attorättvisa löneskillnader mellan könen måste undan-röjas. Ett av de viktigaste målen för oss i Folkpartietär att undanröja orsakerna till de orättvisa lönerna.Generellt sett har kvinnor mindre makt över sin egenarbetssituation och sämre möjligheter att starta egetoch driva företag.Trots att mycket arbete lagts ned på att försökautjämna de orättvisa lönerna när det gäller män ochkvinnor visar fakta och siffror att löneskillnadernamellan könen kvarstår och i en del fall även ökar. Föratt komma till rätta med de orättvisa lönerna krävs ettantal förändringar. Dessa förändringar handlar fram-för allt om att makten bör flyttas från staten till denenskilde individen.För det första: Bryt den offentliga sektorns mono-pol. Många kvinnor arbetar i kvinnodominerade yr-ken, och främst då inom den offentliga sektorn. Vimenar att det har stor betydelse att kvinnor i störreutsträckning än vad som sker ges möjlighet attsjälva välja arbetsgivare. Likaså är det angeläget attkvinnorna i högre grad tillåts bestämma arbetsfor-merna. Det skulle leda till att kvinnorna kan konkur-rera på en marknad, för att på så sätt nå upp till män-nens lönenivåer.För det andra: Bättre löneutveckling för kvinno-dominerade yrken. Det blir allt svårare att rekryterakvalificerad personal inom framför allt skolan ochvården. Denna utveckling är särskilt tydlig på lä-rarområdet, och vi menar att det är mycket viktigt attkvinnor med yrken som kräver lång utbildning ocherfarenhet måste ges en bättre lönesituation. Ocksåhär är traditionella och tunga strukturer ett hinder.För det tredje: Främja rekrytering av fler män tillvård och skola. Det är för få män inom förskolan,skolan och vården. Det har framför allt inte varitlönebildningsfrågan som har varit det primära måletför när vi förordat att det behövs fler mäninom dessa sektorer. Det är viktigt med både kvinnli-ga och manliga vuxna förebilder. Män och kvinnorska tidigt öva ett samarbete. Därför är det viktigt attmixen mellan män och kvinnor finns med tidigt.För det fjärde: Stimulera ett stort utbud av hus-hållsnära tjänster. Vi vill genomföra ett antal skatte-förändringar för att på så sätt möjliggöra ett störreutbud av hushållsnära tjänster. Om vi möjliggör ettstörre utbud av sådana tjänster skulle det underlättaför båda makarna att förvärvsarbeta.Trots att fler kvinnor och män delar på ansvaretför hemmet och barnen vet vi att det alltför ofta ärkvinnan som ger upp sina yrkesambitioner om famil-jelivet kräver det. Lägre moms och andra lägre skat-tesatser på hushållsnära tjänster skulle leda till lägrepriser och förmodligen fler jobb i denna sektor.Dessutom skulle det motverka den svarta marknadsom just nu växer med årli-gen. Enligt riksskattechefen växer den nu till ohan-terliga dimensioner, som han uttryckte det i en TV-intervju.Möjligheten att anlita ett företag som utför mat-lagning, tvättning, städning, gräsklippning eller bilre-parationer är en viktig del av en fungerande tjänste-sektor, och det kan bidra till att familjen kan frigöramer tid till andra saker. Inte minst förbättras kvinnor-nas möjligheter att göra arbetskarriär och tasitt familjeansvar.För det femte: Vi vill höja ersättningen vad gällermamma- och pappamånaden. En av politikens vikti-gaste uppgifter är att ge människor möjlighet att själ-va bestämma över sina liv. Mamma- och pappamånadhar i detta sammanhang varit, och är fortfarande, ettviktigt instrument. Vi vet att andelen män som tar tillvara föräldraförsäkringen har sjunkit sedan regering-en sänkte ersättningen. Statistiken säger att endast11 % av papporna tar ut sin föräldraförsäkring. Sam-tidigt är det viktigt att slå fast att fler pappor tar utföräldraledighet än före införandet av mamma- ochpappamånaden. Könsrollerna måste brytas underifrånmed praktisk handling. Mamma- och pappamånadenär onekligen en nyckel till frihet.För att ytterligare snabba på jämställdheten försmåbarnsfamiljer vill vi stimulera med att återinförahöjd ersättningsnivå i denna försäkringsdel. Vi menaratt det är viktigt att särskilt män i ledande positionervisar inte minst arbetsgivare att ett ansvarsfullt ochkrävande arbete går att förena med ett engagerat för-äldraskap.Statens roll som attityd- och opinionsbildare ärviktig om vi nu ska få till stånd verkliga förändringarnär det gäller jämställdhetsarbetet. Det är inte till-räckligt att bara förändra jämställdhetslagen. Vi me-nar att det i det här sammanhanget är viktigt att statenagerar som opinions- och attitydbildare. Bl.a. måstearbetsmiljön på många arbetsplatser förändras. Imassmedierna har ju bilden av Regeringskanslietförmedlats, där det skulle finnas brister när det gällersåväl arbetsmiljö som rättvis lönesättning för kvinnli-ga befattningshavare. har den principiellasynpunkten att regeringen inte minst i jämställdhets-frågor måste bli mera "pro". Visst är det märkligt på har skyddsombud som harfunderat på att "stänga arbetsplatsen", som det hette iett referat.Internationellt jämställdhetsarbete är också viktigtnär det gäller att ge signaler. Det är av central bety-delse att jämställdhetsarbetet inte avstannar vid Sve-riges gränser. Alla människor har rätt till lika värdeoavsett deras olika bakgrund. Det är för de flesta ensjälvklarhet. Ändå utsätts kvinnor världen över försvår diskriminering. Många av brotten mot demänskliga rättigheterna är könsspecifika. I en radländer har kvinnor fortfarande inte rösträtt eller rättatt fritt uttrycka sin åsikt. Kvinnorna är beroende aven man, make eller manlig släkting, för att kunnafatta beslut om arbete utanför hemmet, egendom ellerbarnomsorg. I vissa länder, som , Iranoch , är det förbjudet för kvinnor att utbildasig, arbeta eller aktivera sig i det offentliga livet.Ett annat stort problem av internationell karaktärär handeln med kvinnor. Många av dessa kvinnor ärunder . I är det huvudsakligen östeuro-peiska och ryska kvinnor som förs till olika länder iEuropa för att där tvingas arbeta som prostitueradeeller i annan spektakulär verksamhet.Vi menar, fru talman, att har en mycketgod möjlighet att föra upp jämställdhetsfrågorna istort högt på den politiska dagordningen i sambandmed att tar över ordförandeskapet i EU . Speciellt bör vi verka för att frågor som rörkvinnohandel prioriteras. Ett ökat samarbete medEuropol kan vara en möjlig väg. Jämställdhetsfrågor-na är i sak mycket angelägna att driva. Från socialli-berala utgångspunkter, som jag sade tidigare, måstede här frågorna lyftas fram starkare om vi i verkligmening ska få ett jämställt samhälle.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 4,13 och 20.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag uppfattade tal somatt ni känner en viss tveksamhet inför den lagstiftningsom nu förändras. Då kommer den logiska frågan:Varför ställer ni inte upp på vår reservation? Jag ärlite nyfiken. Kan säga någonting omtveksamheten och varför ni inte ställer upp på det lillamittenalternativ som vi står för?Anf. 41 () replik:Fru talman! sade: Varför ställer ni inteupp på vår reservation? Ni har ju flera reservationer.Magnus får nog precisera vilken reserva-tion han avser.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Det gällde försöksverksamheten. Detär väl den som har varit mest uppe i debatten.Anf. 43 () replik:Fru talman! Vi har i ett par reservationer, som jagför övrigt har yrkat bifall till, en syn som är gemen-sam med kd:s. Men påstod i sinförsta replik att vi hyste en tveksamhet. Den finns intenär det gäller våra ambitioner från liberala utgångs-punkter att driva jämställdhetsfrågor, utan det handlarmer om metoderna.Sedan kan man väl säga att det är klart att vi harkommit ett stycke längre nu än 1980, då den här la-gen infördes på liberalt initiativ. Och det är klart attdet ju längre man kommer i ett reformarbete blir alltsvårare att hitta en bra modell som förenar både vaden fri marknad och parternas utrymme kräver ochlagstiftarens krav på sig själv att ge de tydliga signa-lerna för att det ska bli ett gott jämställdhetsarbete.Magnus kan läsa våra reservationer.Jag vill fortfarande påstå att vi har hittat en hyggligbalanspunkt. Men hela den här reformen, återigen,kräver en stor vaksamhet. Vi har ju sett att proposi-tionen, fru statsråd, inte har varit helt enkel att förstå.Vi har också sett i debatten här att mycket läskunnigamänniskor har lyckats tala förbi varandra. Av detskälet tror jag att det fortsatt ska vara ett argusögaöver hur utvecklingen sker.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det hedrar Folkpartietatt man ställer sig bakom de här förslagen till föränd-ringar. När det gäller argusögat tror jag nog att detfinns en samstämmighet om att man ska fortsätta attfölja upp och se vad som händer och att det inte allsgår att utesluta att man behöver komplettera medytterligare beslut.Jag tänkte lite grann ta upp det som vi diskuteradei det förra replikskiftet, nämligen jämställdhetsambi-tioner kontra andra politiska ambitioner som iblandkan kollidera. Och jämställdhetsambitionerna fåribland ge vika. Ett sådant exempel tycker jag handlarom synen på den offentliga sektorn, som tog upp. Jag tycker att han på olika sätt lite grannförsöker misskreditera den och han utpekar den ocksåsom en syndabock när det gäller bristande jämställd-het.Jag har två frågor till . Den ena är:Hur ser på sambandet mellan utbyggna-den av den offentliga sektorn och kvinnors deltagan-de på arbetsmarknaden? Den andra frågan är: Varfinns det exempel på att kvinnor har en hög förvärvs-frekvens och är relativt sett ekonomiskt oberoendemed en stor privat sektor som sköter vård, skola ochomsorg? Var finns sambandet mellan en hög för-värvsfrekvens för kvinnor och en liten offentlig sek-tor?Anf. 45 () replik:Fru talman! Vi kan ju se en tydlig skillnad när detgäller de här bägge sektorerna. I den offentliga sek-torn, där det är en stark kvinnodominans, släpar lö-nerna efter. På det privata området har det varit enraskare utveckling. Det tycker vi ur jämställdhetssyn-punkt är positivt.När det gäller den offentliga sektorns utrymme iantal kronor tenderar vi att få en situation då denknappast kan växa mer. Vi kanske måste inrikta ossmer på att få ut mera av de skattekronor som vi redanlägger. Men har av tradition hävdat, ochdet gör vi fortfarande, att vi behöver en stark sektorsom tar ansvar för de många människor som behöversamhällets stöd. Vi har ju med en viss tjatighet talatom att vården, skolan och omsorgen måste få en upp-rustning. Och jag tror att det handlar om flera plan.När det gäller aktörerna har vi den inställningenatt det viktigaste inte är vem som utför det här utanatt vi har en god kontroll på att det här sker med högkvalitet. Och det kan vara stimulerande både för denoffentliga verksamheten och för privata aktörer att detfinns referensobjekt som man kan titta på.Anf. 46 ()replik:Fru talman! Det var glädjande att höra att Folk-partiet vill hävda en stark offentlig sektor som tarhand om vård, skola, omsorg osv. Bakgrunden till delåga lönerna inom den offentliga sektorn är självklartinte arbetsgivaren, utan det handlar om värderingaroch attityder och om hur man ser på det som har varittypiskt kvinnligt arbete.Man kan se det här historiskt. Utbyggnaden avden offentliga sektorn är ju grundpelaren när detgäller att vi har hunnit relativt sett långt i jämställd-hetsarbetet. Det gäller både att man erbjuder service iform av barnomsorg och vård, så att kvinnorna kankomma ut på arbetsmarknaden, och att man gör detoavlönade arbetet till ett avlönat arbete och erbjuderen arbetsmarknad.Om man tittar internationellt ser man att grund-förutsättningen för en relativt sett god jämställdhets-utveckling handlar om att man har en väl utbyggdoffentlig sektor. Utifrån ett jämställdhetsperspektivfinns det därför inget som talar för att en nedrustningav offentlig sektor skulle gynna jämställdheten, utandet är andra politiska övertygelser som tar över.Anf. 47 () replik:Fru talman! Å andra sidan, , är detju inte med automatik en trygghetsgaranti att en of-fentlig sektor växer. Det beror på hur den växer. I detidigare kommunistiska staterna hade man en jättestoroffentlig sektor, men det var mycket dålig kvalitet påde områden som vi anser är väldigt angelägna. Inteheller var jämställdheten mycket att ha.Jag delar dock uppfattningen att det är viktigt vil-ka värderingar det finns hos de ledande i samhället.Det gäller politiker, det gäller arbetsgivare och detgäller fackliga företrädare. Där är det viktigt att detblir signaler som främjar jämställdhet.Historiskt sett menar jag, till skillnad från CamillaSköld , att det inte hängt på vem som varitaktör utan på vem som kunnat driva och se till attsaker kommer i gång.