prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Det är ett koncept somsyftar till att stimulera entreprenörskap hos unga.Konceptet är utformat som ett slags franchiseavtaldär man förbinder sig att följa den kanadensiska för-lagan inte bara till innehåll utan enligt uppgift t.o.m.så långt som till utformningen och färgsättningen avde lokaler där verksamheten ska bedrivas.Nu finns det redan en mycket lång rad av bådeprivata och ideella organisationer som just vänder sigtill ungdomar. Varför ska då köpa hem ettnytt vidlyftigt koncept och bearbeta kommuner,landsting, länsstyrelser och andra statliga aktörer påregional nivå för att få dem att köpa in sig i dettakanadensiska affärskoncept?När en majoritet att utskottets ledamöter motsattesig att relevant material skulle ställas till utskottetsförfogande kände jag personligen stor olust i frågan.Min misstanke om osund konkurrens har inte kunnatavfärdas.Fru talman! delar den syn påSTATT som den föregående talaren . Det framgår även av vår gemensammareservation.Fru talman! Jag vill avsluta med att sammanfattade grundläggande skälen till att vi kristdemokrateryrkar avslag på propositionen, även om syftet säkertär gott.Vi menar att propositionen är synnerligen sub-stanslös. Det är bättre företagsklimat, enklare, färreoch flexiblare regler, sänkta skatter och avgifter ochen ny syn på entreprenörskap och företagande somskapar fler nya och livskraftiga företag och får flerföretag att växa, inte statlig omorganisation.En utvärdering av statlig näringspolitikborde ha föregått propositionen.Anf. 162 ():Fru talman! Jag vill inledningsvis framhålla vik-ten av ett generellt bra företagsklimat. Detta måste haen sådan utformning att klarar av att tävlamed de mest konkurrenskraftiga delarna av världen.Därför är det viktigt att undanröja alla de faktorersom hämmar företagande, jobb och tillväxt och somkan påverkas genom den nationella inhemska politi-ken.Omvärldsförståelse och förändringsbenägenhet ipolitiken är helt avgörande för framtidakonkurrensförmåga och därigenom dess välstånd.Sverige behöver därför en ny politik för kreativitetoch företagsamhet som berör såväl skatterna inomföretagandet, arbetsmarknaden, skolan, den högreutbildningen och dessutom det vi tidigare diskuteradehär i kammaren, forskningen.Vi anser att ett utmärkt sätt att stimulera nyföreta-gandet är att öppna för konkurrens inom t.ex. offent-lig sektor, vilket framför allt skulle gynna kvinnorsföretagande. Att göra företagsreglerna färre, enklareoch mer stabila är dessutom en angelägen reform.Nya myndigheter ändrar däremot inte de grundläg-gande faktorer som skiljer det nuvarande frånett land med bra företagsklimat.Det naturliga tillvägagångssättet hade varit att enutvärdering av den förda näringspolitiken försthade gjorts innan förslag om inrättande av nya myn-digheter lagts fram. Resultatet av de utredningar somregeringen uppger ligger till grund för propositionenhar uppenbarligen endast i mycket begränsad omfatt-ning fått genomslag i de nu aktuella förslagen.I utredningen åtgärder för fler och växan-de företag sägs att den nuvarande småföretagspoliti-ken behöver utvärderas i grunden, att de direkta eko-nomiska företagsstöden bör avskaffas, att det lillaföretagets behov av information, kunskap och nätverkmåste tillgodoses och att dessutom statens roll i små-företagspolitiken måste förändras mot en ren bestäl-larroll.Utredningen konstaterar vidare att det finns regel-system där de små och växande företagen kommer ikläm. Det gäller särskilt de s.k. stoppreglerna, få-mansbolagslagstiftningen, de administrativa regelkra-ven och arbetsrättslagstiftningens utformning.Utredarna kritiserar också kraftigt de svenskakonkurrensvillkoren, den s.k. gråzonen mellan of-fentlig och privat verksamhet, den osunda konkurren-sen med enskild verksamhet från skattefinansieradverksamhet, den otillräckliga offentliga upphandling-en och de statliga stödens konkurrenspåverkandeeffekter.Utredarnas egna slutsatser är att statens bästaverktyg för att få till stånd ett ökat antal växandeföretag är att effektivisera den offentliga sektorn,avreglera, konkurrensutsätta och upphandla. De kon-staterar vidare att mycket lite är känt om effekternaav näringspolitik. Genomarbetade utvärdering-ar saknas nästan helt.Det förefaller som att regeringen inte har dragitnågra egentliga slutsatser av de konstateranden somutredarna faktiskt gör.Stiftelsen Svenska har inför ut-skottet aktualiserat en fråga om osund konkurrens justi fråga om när det gäller främjande av nyfö-retagande. Man har här köpt upp ett kanadensisktfranchiseförslag à la där man, precis somföreträdarna här har sagt, in till minsta färgnyans skata över ett koncept för hur man ska stötta nyföreta-gande.Stiftelsen och även vi i oppositionen befarar attOpen for Business-konceptet kan innebära risk för atten osund konkurrens uppstår. Vi konstaterar att detför närvarande redan finns privata och ideella aktörersom vänder sig till precis samma målgrupp. Vi kanbörja med Snilleblixtarna, gå vidare till Ung Företag-samhet, Drivhuset, , nätverketKNUT, m.fl. Open for Businesskommer att vara en regelrätt konkurrent och inte ettkomplement, som man försöker framhärda från NU-TEK:s sida. Det är inte vad skattepengar ska använ-das till, fru talman.Våra svårigheter att få in ett underlag från NU-TEK vad gäller dessa frågor är anmärkningsvärda.Folkpartiet har reserverat sig tillsammans med Mode-rata samlingspartiet, och Miljö-partiet för att kunna få in en del hemliga handlingarfrån . Det vill man inte gå med på från majo-ritetens sida, och det tycker jag är mycket olyckligt.Folkpartiet anser det som en mycket viktig prin-cipfråga att ett utskott ska ha möjlighet att få tillgångtill det material, t.ex. från myndigheter, som bedömsnödvändigt i en fråga utan att man för den skull skaupphäva eventuell sekretess. Bl.a. inom ramen för detuppföljnings- och utvärderingsarbete som utskottenska bedriva är frågan om en bevarad sekretess hos detmaterial som ett utskott tar in av stor principiell bety-delse.När det gäller den föreslagna nya myndigheten föranalys, omvärldsbevakning och utvärdering delar viuppfattningen att det är rimligt att i högre utsträck-ning än ställa frågan vilka effekter denförda politiken faktiskt har. Är inte detta ett rimligtkrav?Som har nämnts är kunskaperna om de fak-tiska effekterna mycket bristfälliga. En utvärdering aveffekterna kan dock göras utan att en ny myndighetupprättas. Regeringen kan och bör i stället agera ihögre grad som beställare av utredningar och analyserm.m.Fru talman! Med detta yrkar jag avslag på propo-sitionen och bifall till reservationen. Jag uppmanarregeringen att komma med ett bättre förslag och för-passa detta till den byrålåda där det hör hemma.Anf. 163 ():Fru talman! Låt mig först och främst yrka bifalltill hemställan i betänkande NU17 Vissa organisa-tionsfrågor inom näringspolitiken och därmed avslagpå reservationerna.I näringspolitiska frågor är vi i huvudsak överensom målet. Alla partier vill självklart ha ett nä-ringsklimat i världsklass. Ingen kan undgå att till-växten i är bra. Att nä-ringsklimatet måste fortsätta att utformas så att Sveri-ge klarar av att tävla med de mest konkurrenskraftigadelarna av världen är väl också en uppfattning somdelas av samtliga partier. Hinder som hämmar jobb,företagande och en långsiktigt god ekologisk ochekonomisk tillväxt ska naturligtvis undanröjas.Självklart har den goda tillväxten gagnats av enbra och förtroendeingivande politik. Men det gälleratt inte stanna härvid utan att också se till hur vi or-ganiserar den statliga verksamheten för att fortsättaden positiva utvecklingen och att sätta in åtgärder ochresurser där det är nödvändigt att staten också agerar.Fru talman! Sedan kan vi ha olika meningar i vis-sa sakfrågor, t.ex. arbetsrätt, skatter, konkurrensfrå-gor, privat och offentlig verksamhet. Vi vill alla haförenklingar, men vi vill också ha rättvisa och trygg-het. Dessa frågor har vi debatterat. Arbeten i denriktningen är i gång, och vi lär med all sannolikhetåterkomma till näringspolitiska frågor i andra sam-manhang. Det går inte heller att blunda för att till-växten i hög grad hänger samman med forskning,utveckling, kompetensutveckling och tillgång tillvälutbildad arbetskraft.Det betänkande med anledning av regeringensproposition om vissa organisationsfrågor inom nä-ringspolitiken som vi behandlar gäller en frågaom organisation och inte detaljer i verksamheten.Propositionen bygger på att utveckla och skapabättre möjligheter för statens organisation på centralnivå att främja företagsutveckling och tillväxt. Därförvill man skapa en ny nationell myndighet för före-tagsutveckling. Vidare ska kunskapsunderlaget förinnovations-, närings- och regionalpolitiken förstär-kas. I detta syfte inrättas en ny myndighet för analy-ser, omvärldsbevakning och utvärdering.Anledningen till att denna proposition och dettabetänkande nu debatteras är avhängig den tidigaredebatten , nämligen den om betänkandet omforskningen för framtiden och ny organisation förforskningsfinansiering, där näringsutskottet har yttratsig till utbildningsutskottet.Bakgrunden till organisationsförändringarna ärnaturligtvis att skapa bättre koncentration, kraftsam-ling, flexibilitet, prioritering, överblick och ökadstyrbarhet på central nivå. På det regionala planet utveckla den regionala näringspolitiken, ha enkraftsamling och överblickbarhet samt, inte minst,förenkling. Detta är inte minst för individer, entrepre-nörer och företag.Detaljerna är, som har sagts tidigare, inte specifi-cerade i propositionen utan det är endast fråga omden övergripande organisationen. Organisationen skasenare fyllas med innehåll, som också kommer attinnebära förändringar för vissa verksamheter i dag.NUTEK och är några exempel. En kommittéhar därför tillsatts när det gäller företagsutvecklingen,och ordförande är , generaldirektörför . När det gäller omvärldsbevakning ochen analysmyndighet finns en utredare, nämligen Su-sanne Ackum Agell.Fru talman! Den borgerliga reservationen är kri-tisk till tillvägagångssättet, och man hade velat ha enutvärdering av den förda näringspolitikeninnan någon som helst organisationsförändring görs.Nu har ett par utredningar och hearings anordnats,och frågan är, i ärlighetens namn, på intet sätt ny. Vivet alla att och arbete går in ivarandra, och det behövs inga ytterligare utredningarför att konstatera det. I propositionen sägs också attde förslag som läggs fram är inledningen av ett för-ändringsarbete och att det fortsatta arbetet får visa påbehovet av ytterligare organisatoriska förändringar.Vidare sägs att regeringen har för avsikt att återkom-ma till angående den regionala nivån, som ihuvudsak ska vara den direkta kontakten för företa-gen och företagarna.Beträffande det viktiga förenklingsarbetet av reg-ler vill jag i det här sammanhanget hänvisa till rege-ringens avlämnade skrivelse om myndigheternasefterlevnad av Simplexförordningen.Fru talman! Har frågan ut-retts tillräckligt, osv.? Det är sådant som alltid kom-mer att väcka någons eller någras ogillande. harman ändå - äntligen kan man säga - kommit till skottom riktlinjer för en framtida organisation för att und-vika dubbelarbete. Men som sagt, mycket av inne-hållet av själva förändringsarbetet återstår, och detmåste man återkomma till.Det vi ska ta ställning till - det blir väl vote-ring först , men debatten är - är attgodkänna riktlinjerna för en ny myndighet för före-tagsutveckling och bemyndigande till regeringen attvidta de åtgärder som behövs vad gäller nuvarandemyndighetsorganisation och , att godkänna riktlinjerna för en ny myndighet föranalyser, omvärldsbevakning och utvärdering samtgodkänna att den 1 januari 2001.Fru talman! Jag vill säga några ord om det somegentligen inte har med organisationsfrågorna inomnäringspolitiken att göra men som ändå tagit en heldel av uppmärksamheten i näringsutskottets arbete,nämligen om bedriver "osund konkurrens"eller inte. Låt mig först slå fast att jag inte tycker attNUTEK ska ägna sig åt konkurrerande verksamhet.Det tycker inte någon i den socialdemokratiska grup-pen. Däremot ska det självklart vara kompletterandeverksamhet.Jobs & Society är i huvudsak uppbyggt på kon-ceptet företag hjälper företag, dvs. hjälper dem somska starta nya företag. Jag vill betona att de gör ettmycket bra jobb, och någon skugga ska inte läggas pådem här.Det finns ändå anledning att fundera över skillna-der mellan företagare och företagsamhet. Initiativta-gare är detsamma som entreprenörer, och de står ihög grad för förnyelse, men de blir sällan företagare.Det är väl ingen obekant i den här församlingen attförnyelsegraden i kan bli betydligt bättre. Detär också oerhört viktigt för att hänga med i den fram-tida stenhårda konkurrensen att vara med i förnyelse-arbetet.I själva sakfrågan - som vid just det här tillfällethar tagits upp av de borgerliga - tycker vi socialde-mokrater att det är självklart att det är viktigt att fåtillgång till material osv. Men vi kan med gott sam-vete säga att i det här fallet har vi fått ta del av avtaletmen inte prislappen. från NUTEKkom under pågående förhandling och redogjorde förprislappen för utskottet. För övrigt är avtalet ännuinte undertecknat.Jag tror, fru talman, att just hur man organiserarverksamheter är av absolut avgörande betydelse förverksamheter oavsett i vilken form de bedrivs. Flyttarman bara över en verksamhet och driver den likadantutan att ändra i organisationen blir det aldrig någrabra resultat.Det är nödvändigt att underlätta för blivande ochbefintliga företagare genom t.ex. ökad samordningoch renodling av företagsfrämjande resurser. Se där-för detta steg vi tar som en inledning av ettförändringsarbete för en bättre styrning och fördel-ning av de medel som står till vårt förfogande. Statenska gå in där marknaden inte klarar av detsamma.Sedan får vi återkomma i bl.a. budgetarbetet för år2001 med förändringar på anslags- och utgiftsområ-denas nivåer, namn, innehåll, resursfördelning etc.Fru talman! Med detta yrkar jag åter bifall till nä-ringsutskottets hemställan i betänkande NU17 ochavslag på reservationen.Anf. 164 () replik:Fru talman! inleder med att sägaatt vi är alla besjälade av att skapa ett bra näringskli-mat och att undanröja hinder. Men retoriken frånSocialdemokraterna, alltifrån ledamöter i näringsut-skottet upp till ministrarna på ,stämmer inte med åtgärderna som sedan vidtas. Ivarenda debatt vi har haft har vi lyft fram de problemsom nu senast lyfts fram i och ut-redning om svårigheterna för särskilt de mindre ochmedelstora företagen. Jag behöver inte upprepa allapunkterna, men när det gäller de myndigheterna gårregeringen till väga fullständigt bakvänt. Man måsteförst veta vad innehållet är, vad de här myndigheternaska arbeta med, vad de har för målsättning och syfteinnan man gör en organisation. Att göra en organisa-tion utan innehåll är poänglöst och fel.När det gäller det ärende som näringsutskottet harägnat så mycken av sin tid, engagemang ikonceptet Open for Business, är det anmärkningsvärtatt utskottsmajoriteten nekade oss att ta in det materi-al som vi behövde för att göra en seriös bedömningav den osunda konkurrensen. Avtalet är, , undertecknat av , är översänttill i väntan på att den nya kanadensiska rege-ringen ska teckna under detta avtal. Avtalet existeraroch är undertecknat av den svenska parten.När det gäller myndigheternas organisationer ärdet oerhört relevant att fråga sig: Vad ska egentligenmyndigheten ägna sig åt? Ska man ägna sig åt attstarta stora kommersiella projekt, typ Open for Busi-ness? Tycker det?Anf. 165 () replik:Fru talman! Återigen, : Avsiktenmed den nya organisationsförändringen är att tydlig-göra statens roll och att fokusera de områden därprivata marknader inte fungerar. är det, somflera har sagt, mångfald av aktörer och aktiviteter,vilket bidrar till otydlig ansvarsfördelning och över-lappning. Kort sagt: Det kan vara slöseri med statligaresurser om inte samordningen blir bättre. Därför ärdet nu en ny myndighetsorganisation där även är involverad och som ser ut att få enanalys- och omvärldsbevakningsmyndighet, en och företagsutvecklingsmyndighet.Det är alldeles riktigt, , att avtaletinte är undertecknat av . fårsäkert många erbjudanden som man också tackar nejtill. Men i det här fallet har man sett det som att dethär är ett komplement till den verksamhet som m.fl. bedriver och att den här delen intefinns i det. Jag vill också säga, fru talman, att jag inteser i den diskussion mellan och som har varit i detta fall några oöverstigligahinder, utan jag är övertygad om att man från bådaparter är, med den diskussion som pågår, införståddmed att det här en kompletterande och inte konkurre-rande verksamhet.Anf. 166 () replik:Fru talman! säger att organisa-tionsförändringen är till för att tydliggöra statens roll.Statens roll har varit att styra uppifrån, och dettycker jag är helt fel. Den utredning som ligger tillgrund för den här förändringen har man över huvudtaget från regeringens sida inte tagit hänsyn till. Utre-darnas slutsats är nämligen att statens bästa verktygför att få till stånd ett ökat antal växande företag,alltså företagsutveckling, är att göra någonting åtgrundproblemen bl.a. genom förändringar i skattelag-stiftningen, effektivisering av den offentliga sektorn,avreglering, konkurrensutsättning, upphandling ochregelförenkling. Detta är en uppräkning som säkertsamtliga som lyssnar på den här debatten känner igensedan flera års debatter och flera olika utredningarsanalyser av näringsklimat och konkurrensk-limat.När en statlig myndighet går in i ett stort projektsom avgörs huruvida det är osundkonkurrens eller inte. Det kan inte avgöras av SylviaLindgren. Det kan knappast avgöras av mig heller.Men de som är oroade är de som är verksamma iexakt liknande verksamhet och en verksamhet somriktar sig till precis samma målgrupp. Det är deras orosom jag tycker att näringsutskottet har all anledningatt ta fasta på och verkligen undersöka.Kan , när det gäller en sådan saksom nyföretagarrådgivning på de orter där Open forBusiness öppnar sina kontor, här på stående fot lovaatt nyföretagarrådgivningen kommer att vara kvar ide organisationer som bedriver denna?Anf. 167 () replik:Fru talman! Som det har sagts tidigare här - KarinFalkmer åberopade också ett svar från -utgör naturligtvis en del av organisationen att se tillatt vi inte konkurrerar med varandra, att staten går inoch vidtar åtgärder där marknaden inte fungerar ochatt vi inte ska ägna oss åt likvärdig verksamhet för attpå så vis kunna samordna våra resurser bättre. Det ärdärför man gör en övergripande organisationsöver-syn. Det är den som vi fastställer riktlinjernaför. Vi debatterar , och klubban får falla i mor-gon vid voteringen.Det är farligt att blanda ihop för mycket av detal-jerna med organisationsdelen. Naturligtvis kommerväldigt många andra frågor - konkurrens, skatter,infrastruktur osv. - fortfarande upp i diverse proposi-tioner som vi kommer att ha synpunkter på i framti-den.Jag förstår att man har haft en oro från över att man kanske inte får tillräckligt medsponsorer e.d. beroende på att frågan omOFB:s, Open for Business, verksamhet diskuteratsockså med . Vid den senaste diskussionenmellan och verkar det ändåsom att man börjar förstå de olika inriktningarna pårespektive verksamhet. Därför finns det inga oöver-stigliga hinder kvar.Fru talman! Jag vill till i det sam-manhanget också säga att det måste väl ändå iblandkunna komma i gång någon ny verksamhet som gag-nar nyföretagandet och framför allt entreprenörskapetutan att någon känner sig trampad på tårna.Anf. 168 () replik:Fru talman! Här råder upp-och-ned-vända värl-den. Jag tycker att i många styckentalar sig varm för reservationen. Om det är så är honvälkommen att skriva under även den.Men sedan ordnar det upp sig, fru talman, för Syl-via går tillbaka till Open for Business. Honsäger att det inte är någon fara, för Open for Businessär ingen konkurrent utan ett komplement till det somredan finns . Man har då tidigare även här kon-staterat att det rör sig mot en målgrupp som inte täcksav t.ex. rör sig förvis-so från företag till företag med rådgivning.Fru talman! Jag skulle gärna vilja ha svar frånSylvia vilken målgrupp t.ex. Snilleblixtarnavänder sig till. Vilken målgrupp vänder sig Ung Fö-retagsamhet till, eller Drivhuset, , osv.? Jag skulle på stående fotkunna räkna upp 15 namn som redan har en väl fun-gerande ideell eller privat verksamhet, med målgrup-per som också Open for Business kommer att använ-da sig av. Hur kan då säga att det ärett komplement och inte en konkurrent?Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag har försökt förklara det som vi iutskottet har haft en lång diskussion om, nämligenförhållandet mellan och Open forBusiness. Jag har också sagt här att den företagsut-vecklingskommitté som kommer att jobba ochsom leds av självklart ska jobbamed att se till att man inte bedriver konkurrerandeverksamhet från statligt håll. Open for Business skainspirera dem som inte startar företag, som kanskevill driva ett entreprenörskap - ett sätt att också väljainför framtiden.Det är inte min sak, och knappast utskottets sak,att sitta och vara revisor för de olika delarna av verk-samheter. Det finns andra instanser för att göra detta.Därför hänger denna fråga, som har fått ett så stortutrymme i utskottets arbete, absolut inte samman meddet som tas upp i propositionen. Det är en organisato-risk del, men där en kommitté nu jobbar för att kom-ma fram med olika förslag. Det är avhängigt av vadman kommer fram till i detta sammanhang.Jag är för min del mer intresserad av andra typerav frågor. I kommittéarbetet kommer man att ta hän-syn till samordning mellan teknik och människa,teknikutveckling alternativt arbetsmiljö. Men dentypen av frågor uppfattar jag att ingen från den bor-gerliga gruppen över huvud taget tar upp, utan detman ger ett stort utrymme är just ett förhållande mel-lan och Open for Business, som NU-TEK jobbar med. Det är inte någonting i själva verk-samhetsfrågan, och det gör mig olycklig.Anf. 170 () replik:Fru talman! Tvärtom talade jag väldigt lite omJobs . Men jag nämnde just ett antal andraaktörer som redan har en verksamhet precis på det härområdet med precis den målgrupp som Open forBusiness ska ägna sig åt. Jag och tyckerdå att det i grunden är fullständigt felaktigt att medskattepengar subventionera en statlig verksamhet därdet redan finns en privat eller helt ideell verksamhet,som Snilleblixtarna, Ung Företagsamhet, m.fl. Jag har egentligen intefått något bra svar på den frågan.Får jag bara försöka ställa en fråga till, och detgäller det avtal som vi ville ta in. ochalla vi i utskottet vet att anledningen till att vi intekunde ta in det till utskottet var att det var sekretess-belagt, hemligstämplat, på . Jag kan förstådet. Vi ville inte ta in det till utskottet, därför att dåskulle hemligstämpeln röjas och alla skulle kunna tadel av det. Jag har förståelse för detta. Då hade vi ettförslag att ta in det via för attkunna behålla en hemligstämpel men fortfarandekunna ta del av det. Varför skulle man inte kunnagöra på detta sätt? Vi blev nedröstade på det försla-get. Jag säger som : Här ligger en gravad hund.Anf. 171 () replik:Fru talman! Det ligger inte heller någon garvadhund bakom det här åtagandet och utskottets ställ-ningstagande. Det fanns inte någon som helst del ipropositionen som kunde ge anledning att ta uppdetta. Det fanns inte några motioner om den här verk-samheten. Vi bedömde också att vi fick väldigt braunderlag, förutom prislappen, som inte fanns med idet som vi fick oss tilldelat i utskottet. Prislappenredovisade och utskottet.Sedan kan jag också ställa en fråga till : Vad skulle hon ha gjort med detta? Ska utskot-tet bli revisor, eller vad?Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att ha en övertro på organisationsmodeller på cen-tral nivå, medan vi kristdemokrater menar att organi-sationsmodeller på det här sättet inte löser företagensbehov.