prot · GN0978 · 2000-03-10 00:00:00 — Konsekvenserna av växthuseffektenhar blivit alltmer uppenbara, inte minst i fattiga län-der som och Moçambique.Sverige tillhör de länder som har mest kärnkraftper capita som vi trots stor tillgång på ut-byggd vattenkraft släpper ut mer än dubbelt så myck-et koldioxid per capita som genomsnittet i världen.Svensk energipolitik har varit ryckig, ofta konser-vativ, mer fylld av retorik än av systematisk strategi.Lobbygrupper med stark ekonomi har haft ett infly-tande som har varit stort, inte minst opinionsmässigt.Men det handlar också om tydliga svek. Linje 2, somvann folkomröstningen om kärnkraft och som stöddesav Socialdemokraterna och , har haft ma-joritet i riksdag, men har inte genomfört detman lovade på valsedeln, t.ex. att sätta stopp för di-rektverkande elvärme i nybyggda hus. I stället direktverkande elvärmen byggts ut i stor omfatt-ning ända sedan omröstningen. Den är nu ett av destora hindren för omställning till ett annat energisys-tem. Dessutom har man backat från slutåret 2010.Svensk energipolitik har innehållit två delar, delsretorik, dels handling. Signalerna har blivit otydligaoch förvirrade för energimarknadens aktörer.Miljöpartiet har år lagt fram förslag tillriksdagen på åtgärder som steg för steg skulle leda ekonomiskt, ekologiskt och socialt ansvarsfullomställning. Vi har bl.a. krävt grön skatteväxling medsuccessivt höjda energiskatter med fokus på kärnkraftoch fossila bränslen. I det samarbete vi de senasteåren har haft med Socialdemokraterna och Vänster-partiet har vi fått igenom en höjd produktionsskatt påkärnkraften, men vi har långt kvar till en ekologiskthållbar energipolitik.Kärnkraftsavvecklingen gavs redan från början felinriktning. Den borde drivas med ekonomiska styr-medel som tydliggör kärnkraftens miljö- och risk-kostnader i form av höjd skatt på kärnkraftsel ochfullt försäkringsskydd i händelse av en atomolycka.Om samhällets miljö- och riskkostnader fullt ut över-förs från staten till reaktorägarna kommer priset påkärnkraftsel inte längre att vara marknadsmässigt, ochkärnkraften avvecklar sig själv.Lagen om kärnkraftens avveckling antogs 1997,och förutsåg redan då att en lagstiftningsom inte kompletteras med ekonomiska styrmedelkommer att leda till mycket höga kostnader för av-vecklingen. En sådan strategi är inte i längden håll-bar. är en tydlig illustration till det.Staten får ersätta reaktorägarna för hela mellanskill-naden mellan antagna framtida marknadspriser ochundvikbara kostnader, där risk-, hälso- och miljökost-naderna inte är internaliserade på ett riktigt sätt.Dessutom räknas med en drifttid i stället förde som förordade eller 30 som manräknar med i . Resultatet blir att staten får gestora bidrag till kostnader som rätteligen reaktorägar-na borde stå för.Det har ibland framförts misstankar om att rege-ringen genom att acceptera ett ofördelaktigt avtalskulle kunna tänkas vilja etablera en praxis somomöjliggör en fortsatt avveckling av kärnkraftverkstödd av avvecklingslagen. vill att inte ska utgöra något mönster föreventuella framtida överenskommelser om avveck-ling av kärnkraftsreaktorer.Vi menar dock att avtalet har en avgörande fördel.Staten betalar hela ersättningen till somstaten äger. Om det visar sig att ersätt-ningen är för högt beräknad och till följdav det gör övervinster kan - och anser attså måste ske - de här övervinsterna återföras tillstatskassan genom ökade inleveranskrav på Vatten-fall.Sedan är det lite roligt att höra pro-pagera för jag vet inte vilken politik. Han klagar påatt har varit ute och köpt kärnkraft i Tysk-land. Jag tycker inte heller att det är roligt. Jag vetinte vilken företagspolitik som står för.Anser ni att staten ska lägga starka ägardirektiv ellerska företagen sköta sig själva? Det är en fråga somverkligen uppstår här.Vi har inte elbrist i . I vissa lägen har vi eneffektbrist i , men normalt sett exporte-rar vi fortfarande el. Det som skulle kunna hända omdet skulle uppstå en brist är att vi importerar, och dåäven billig kolkraft. Det är i så fall en effekt av av-regleringen av elmarknaden. Det är en oönskad ef-fekt. I den situationen kan man ju fundera på avregle-ringen. Men jag undrar om inte avregleringen avelmarknaden är någonting som t.ex. Moderaternastarkt har stött.Överläggningen var härmed avslutad.Motionerna hänvisades till näringsutskottet.19 § BordläggningAnmäldes och bordladesArbetsmarknadsutskottets betänkande1999/2000:AU5 Lönebildning och arbetsrättJustitieutskottets betänkanden1999/2000:JuU9 Skärpt vapenlagstiftning1999/2000:JuU10 Effektivisering av förfarandet iallmän domstolSocialutskottets betänkanden1999/2000:SoU10 Vissa narkotikafrågor m.m.1999/2000:SoU6 Socialtjänstfrågor1999/2000:SoU7 Folkhälsofrågor m.m.1999/2000:SoU8 ÄldrepolitikMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden1999/2000:MJU8 Fiske m.m.1999/2000:MJU11 Vissa forskningsfrågor m.m.20 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 mars1999/2000:285 av () till nä-ringsminister vid fördelning av medel förregionalpolitiska åtgärder1999/2000:286 av () till fi-nansminister /2000:287 av () till socialmi-nister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 14 mars.21 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 9 mars1999/2000:679 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallDublinkonventionens tillämpningden 10 mars1999/2000:680 av () till miljöminister i vattenverk1999/2000:681 av () till statsrådetMona SahlinIT-företag och kollektivavtalFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 mars.22 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 10 mars1999/2000:645 av () till utrikesmi-nister brott mot mänsklighetenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 14 mars.23 § Kammaren åtskildes kl. 12.42.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 12 §anf. 40 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.