prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Det gör vi sedan ett par årtillbaka framgångsrikt med socialdemokratiska rege-ringar. Det är jag glad över. Det är nog en första ochgrundläggande förutsättning för att utvidgningen skaaccepteras folkligt. Det finns ett problem just . Vihar en regering i som innehåller ett partisom har gått till val på att stoppa utvidgningen, dess-utom med främlingsfientliga argument. Mot dettaparti har alla progressiva krafter i markeratavstånd. Det finns ett parti som öppet ifrågasätterdetta, och det är de svenska moderaterna.Anf. 12 BO () replik:Fru talman! Det som de svenska moderaternaifrågasätter är åtgärder som motverkar sitt eget syfteoch försvårar för den europeiska unionen och förutvidgningen.Mitt krav på , vilket jag tycker attjag har rätt att ställa när vi nu är överens om att euroni grunden är bra - ni talar ju själva om lägre priser,lägre räntor och bättre förutsättningar för arbete ochvälstånd - är en stark argumentation, inte bara tar ställning utan att man också övertygar. Ta detarbetet på allvar, . 13 ():Fru talman! Jag tycker att det är lite märkligt attdebatten så här långt är så fixerad vid ekonomi. Jagskulle önska att debatten lyfte lite grann från kronoroch ören och i stället handlade om den långsiktigamålsättningen och den politiska målsättningen. Jagtänkte att det var lite av tanken med denna debatt, attvi skulle blicka framåt. Då handlar det visserligen omEMU-frågan. Den ska vi ta ställning till i en folkom-röstning. Jag skulle, precis som , varaglad över om vi kunde komma i gång med arbetet föratt sätta ett datum för den folkomröstningen, eftersomdet absolut är en avgörande fråga. Men det är intefrågan med stort F, utan ekonomin är ju ett medel föratt skapa den politiska unionen. Och den diskussionsom vi borde föra är ju vilken ambition som vi harmed den europeiska unionen. Är det att bygga upp eneuropeisk stat, eller är det att värna om ett mellan-statligt samarbete med respekt för varje lands självbe-stämmande och interna demokrati?Där ser jag att det finns ett vägskäl och att detfinns olika åsikter mellan de politiska partierna idenna kammare. Jag tror att det vore bra om vi kundetydliggöra det, för jag tror också att det är nödvändigtatt föra ut den diskussionen till människor som finnsutanför det politiska etablissemanget och som tyckeratt den här frågan är svår och att den dessutom dis-kuteras och beslutas om långt ovanför huvudet på deflesta av dem.Den politiska ambition som diskuteras inomEU, bl.a. som en följd av utvidgningen, är ju just attgöra om konstitutionen, att gå ifrån en fördragstexttill att bygga en författning. Det är ju de frågorna somstår på dagordningen och där är det inte någon vänta-och-se-linje som den eller desvenska EU-parlamentarikerna har, utan i den diskus-sionen deltar man med liv och lust och är med ochfattar de avgörande beslut som kommer att påverkaEU:s framtida konstitution och framtida form. Därfinns det en klar strävan från en majoritet att justbygga staten och inte värna om det mellanstatligaarbetet.De diskussioner som förs i förlängningen av ut-vidgningen - konsekvenserna av utvidgningen ochkonsekvenserna av hur många länder som ska hakommissionärer, hur många röster kommissionärernaska ha, hur många EU-parlamentariker varje land skaha osv. - går i en riktning som pekar mot att alltflersmå och mellanstora länder kommer att få allt mindreatt säga till om.De förslag som senast diskuterades, , i och som de flesta av partierställde sig bakom - inte Vänstern och inte Miljöparti-et men många av de andra partierna, inklusive Soci-aldemokraterna - skulle för del innebära attvi går från 22 EU-parlamentariker till 12. Det innebärockså att möjligheterna för små partier i Sverigekommer att minska. Möjligheterna för små partier attvara med över huvud taget i EU-arbetet kommer attminska.Åsiktsriktningarna kommer alltså att krympa. Detblir ett fåtal personer som ska föra ett större antalmänniskors talan. Detta är en minskning, en krymp-ning, av de demokratiska möjligheterna och detta gårpå tvärs mot det som man sade i folkomröstningenom den europeiska unionen och medlemskapet, näm-ligen att ska gå med för att kunna påverka,för att göra vår stämma hörd. Samma partier sitter i och arbetar aktivt för och röstaraktivt för en ordning som innebär att t.ex. Sverigekommer att få allt mindre att säga till om.Det här är någonting som behöver redovisas öppetför svenska folket, som ju har att ta ställning till hurSveriges fortsatta samarbete med den europeiskaunionen ska se ut. Det närmaste ställningstagandetsom vi har att göra gäller folkomröstningen om EMU.Denna blir naturligtvis avgörande eftersom själva denekonomiska processen är motorn i detta unionsbyggesom vi ser väldigt tydligt avspegla sig i en framtid.Därför är frågan viktig - men inte för den ekonomis-ka sakens skull utan för den politiska sakens skull.Vad jag skulle vilja höra av är justhur regeringen diskuterar när det gäller den långsikti-ga ambitionen, den politiska ambitionen, med Sveri-ges medlemskap. Är det att vara med aktivt och byg-ga upp en politisk union med ett starkt centraliseratbeslutsfattande där uppenbarligen små länder kom-mer att få mindre möjligheter att göra sin röst hördeller är det att värna om det mellanstatliga samarbe-tet, med en stor möjlighet för varje land att självtbestämma i sina angelägenheter? Här går det en skil-jelinje och den måste vi klargöra.De frågor som statsministern tog upp för ordför-andeskapet tycker jag är väldigt bra vad gäller ut-vidgningen, kampen för sysselsättningen och miljö-frågorna. Statsministern nämnde i diskussionen omsysselsättningen också jämställdhetsfrågorna. Menjag vill ta upp en konkret fråga där jag tycker attSverige ska ta krafttag, att vi ska passa på att utnyttjaordförandeskapet för att lyfta fram en fråga där vi inteär bättre än andra länder men där vi har en mer öppendebatt. Det gäller jämställdhetsarbetet men kanskesnarare den mer brutala delen av det kvinnoförtryckoch den diskriminering mot kvinnor som går igeninom alla områden, också arbetsmarknaden; det är viöverens om. Jag tänker nu på prostitution, våld motkvinnor och kvinnohandel.Det finns ett utskott i den europeiska unionensom, väl att märka, inte har full status och det är juockså ett utslag för någonting att just det utskott somheter utskottet för kvinnors rättigheter och jämställd-hetsfrågor är ett diskvalificerat utskott med lägrestatus än alla andra utskott. Det är också diskussionerom att helt avskaffa det här utskottet. Utskottet ledsav två svenska kvinnor, från Soci-aldemokraterna och från Vänster-partiet. De har för lagt fram enresolution om åtgärder i kampen mot kvinnohandel.Det har de gjort av det skälet att detta är ett växandeproblem.En halv miljon kvinnor handlas det faktiskt med.En ökad andel kommer från Öst- och ,från de blivande medlemsländerna. De kommer tillVästeuropa. De kommer till de västeuropeiska män-nen, vill jag poängtera, och de kommer inte hit för attplocka svamp eller lingon utan det är andra tjänstersom det handlar om i den annars så populära tjänste-sektorn. Jag tror inte ens att man kan kalla det här förhushållsnära tjänster.Det här är en fråga som, på goda grunder, upprörväldigt många. Detta borde också uppröra väldigtmånga inom unionen och detta borde vara föremål förinte bara en mycket aktiv politisk diskussion utanockså ett politiskt aktivt handlande.I den här resolutionen konstateras att kvinnohan-deln är ett problem som berör alla medlemsstater.Kvinnohandeln sker via kriminella nätverk. Den ärkopplad till andra former av brottslighet och åtföljs avhöga vinster, penningtvätt och täckföretag. Man seratt antalet offer fortsätter att stiga, och antalet inblan-dade minderåriga ökar. Det är framför allt barn frånkandidatländerna som blir prostituerade i medlems-staterna. Det saknas lagstiftning på det här områdetoch finns den, så tillämpas den inte.Man rekommenderar en gemensam EU-politik.Jag tycker att det är väldigt bra och tycker att det voreklokt om under vårt ordförandeskap lyfte uppfrågan och gav den ökad dignitet. Jag tycker också,för att ge ännu mer eftertryck åt det här och för attkanske också frammana en beslutspotens i frågan, attdet vore bra om den drev kravetom en EU-kommissionär för jämställdhet. Jag villfråga om statsministerns syn på detta.Anf. 14 Statsminister ()replik:Fru talman! Allra först handlar det om frågornaom trafficking, om kvinnor och barn. Vi har redangått till med information om att detta är enprioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet. Vihar länge drivit den. var den första somtog upp detta i EU. Vi kommer att fullfölja det härarbetet och självklart kommer vi att anstränga ossextra under vårt eget ordförandeskap.Fördelningen av arbetsuppgifterna inom kommis-sionen har vi inte möjligheter att påverka under vårtordförandeskap men jag har ingenting emot en upp-fattning av det slag som uttrycker -att en kommissionär skulle syssla med jämställdhets-frågorna. Jag tror att de är mycket viktiga för Europai dag.Vänsterpartiet vill ju gå ur EU. Jag har en enkelfråga till mot den bakgrunden.Varför tycker att det är bra att Est-land, och går med?Anf. 15 () replik:Fru talman! Det gläder mig att statsministern ärpositivt inställd till att aktivt driva frågan om en EU-kommissionär för jämställdhet. Jag förstår att någotsådant inte är möjligt att tillskapa över ellerens . Men det är bra attdriva frågan och bädda för den så att detta kan bliverklighet på det möte där det sedan blir aktuellt. Jagtror att det är fullt möjligt att få ett brett stöd för ettsådant krav, inte minst utanför de parlamentariskaförsamlingarna. Jag tror att det är en fråga som harstor tyngd för många människor i landet.Till frågan om varför vi tycker att det är bra omEstland kommer med. Vi har samma syn på Estlandsom på de andra kandidatländerna. Har man i länder-na utifrån en demokratisk process diskuterat sig framtill ett ställningstagande respekterar vi det självklartfullt ut, precis som vi respekterar det ställningstagan-de som det svenska folket gjorde när en knapp majo-ritet sade ja till svenskt medlemskap.Då sade vi: Vi ska respektera folkomröstningen.En folkmajoritet har sagt detta, då ska vi självklart gåmed. Då satt vi här och tryckte på ja-knapparna, avrespekt för demokratin, vilket inte innebär att vi harändrat uppfattning om vad detta handlar om.Det var det jag ville få svar på av ser regeringen på EU:s långsiktiga utvecklingoch vad tycker ni i frågan? Ska vi ha en förbundsstat,ska vi ha en federation eller ska vi värna det mellan-statliga samarbetet med respekt för varje lands själv-bestämmande?Anf. 16 Statsminister ():Fru talman! Svaret på den senaste frågan är kris-tallklart. Vi vill ha ett mellanstatligt samarbete. Vivill inte ha ett . Det tror jagfaktiskt ingen i den här kammaren vill ha. Det skulleförvåna mig mycket.Tillbaka till frågan, . Respekt fördemokratin, ni tryckte på ja-knapparna. Den respek-ten för demokratin, innebär den att ni har uppfatt-ningen att frågan därmed är avgjord eller vill ni gå urEU? Ni har en partikongress snart där förslaget finnsatt ska lämna EU.Hur långt sträcker sig respekten för demokratin?Är röstningen här inne med tryckningen på knapparnanågonting som är till för galleriet eller är det så att nidärmed accepterar uppfattningen i folkomröstningen?Om ni inte gör det, hur ska man då se på nästa folk-omröstning, som ligger framför oss? Vilken linje harVänsterpartiet? Vill ni vara kvar eller vill ni gå ur?Om ni vill gå ur, varför är det då så bra att andra gårin?Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag vet inte om jag uttrycker mig väl-digt oklart när jag säger att vi fullt ut respekterardemokratiskt fattade beslut i vårt eget land och i and-ra länder. Man kan ha olika uppfattningar i sakfrågan.Vill man ha ett EU som utvecklas till en europeiskunion i form av en förbundsstat så vill man det. Jagrespekterar både och ,som tycker att det här är en utmärkt utveckling.Men vi i Vänstern tycker inte att den är bra, för viser problem. Vi ser kommande konflikter. Vi ser endemokrati som utarmas. Vi ser människor som miss-tröstar. Och vi ser hur antidemokratiska stämningarsprider sig som en följd av att man får politiska över-byggnader som är fullständigt ogenomträngliga. His-torien ska väl inte behöva upprepa sig jämt.Vad gäller mellanstatligt arbete och att värna omdet undrar jag, , hur det kommer sig attde socialdemokratiska EU-parlamentarikerna sitter iEU-parlamentet och röstar för konstitutionella för-ändringar i EU som innebär att alltmer beslutsmaktflyttas från det här parlamentet till överstatliga organ iBryssel. lade man fram en sådanresolution i , som de socialdemokra-tiska och de borgerliga parlamentarikerna röstade för.Mer av överstatlighet, mer av majoritetsbeslut, mind-re av vetorätt. Det är det den frågan går ut på, liksomett dubbelt beslutsfattande. Man ska dela lagstift-ningsmakten med rådet, dvs. här blir det allt mindregjort och beslutat, där alltmer av allt färre.Den utvecklingen har de socialdemokratiska EU-parlamentarikerna ställt sig bakom. Det rimmar illamed det nu säger. Det brukar i mångafrågor rimma illa när ni från det socialdemokratiskaparitet pratar, men i det här fallet är det väldigt up-penbart.Anf. 18 () replik:Fru talman! är förvånad över attvi pratade ekonomi och att vi pratade EMU och eurotidigare. Men det gör vi naturligtvis därför att det ärett såväl ekonomiskt som politiskt projekt som allde-les självklart berör utvecklingen i EU. Några av osstycker att det är viktigt att vi arbetar på ett annat sättän att brådstörtat ge oss in i europrojektet från svensksida, att vi arbetar med allianser kring sakfrågor istället.Av samma skäl menar vi i , som harinställningen att ska kunna stå ekonomisktoch demokratiskt starkt utanför, att man bör utnyttjadet rådrum som landet har skaffat sig, möjligheten attvärdera och bedöma utvecklingen i EMU och draslutsatser av detta. Där är skillnaden gentemot Gud-run och . Vi vill ha möjlig-heten att utveckla och utnyttja detta rådrum, fundera,se, värdera, gärna under en konjunkturcykel.Fru talman! Det trista med sättatt resonera kring EU är ju att de enda frågor honegentligen vill diskutera är de institutionella. De ärviktiga på sitt sätt, röstviktning och den typen avdiskussioner. Sedan nämner hon pliktskyldigast attdet finns en resolution som man kan ställa sig bakomom man är för jämställdhet.Men om hade tagit den här dis-kussionen lite mer seriöst kanske hon hade kunnat gesig in i några av de viktiga politiska sakfrågorna somEU kan och bör behandla, diskutera och arbeta med.Miljöfrågorna är ett sådant exempel. Innebörden förolika politikområden av utvidgningen är ett annatexempel. Energiområdet är ett tredje. Det finnsmånga områden som man skulle behöva redovisa hurman vill bearbeta som politiska sakfrågor. Man fårinte stanna vid de institutionella instrumenten.Anf. 19 () replik:Fru talman! De frågorna kommer att tas upp avandra vänsterpartistiska ledamöter senare i debatten.Om sitter kvar får han god möjlighetatt diskutera de här politiska sakfrågorna med väns-terpartister.Jag ville väcka de övergripande, långsiktiga frå-gorna, inklusive frågan om kvinnors situation, somjag vet att ingen av de andra, manliga partiledarnaväcker utan att man påkallar uppmärksamheten sär-skilt.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det må vara att den här debattenkommer att fortsätta . Men jag tror ändåatt det hade varit intressant att höra några av de politikområden inom vilka manfrån sida vill arbeta med sakfrågorinom EU. Det må med rätta vara jämställdhetsfrågor-na, kvinnornas situation, miljöfrågorna eller arbets-marknadsfrågorna. Men jag tror att det hade varit enpoäng att ge ett innehåll åt det i sitt huvudanförande, istället för att visa att det enda som villsäga om EU är att Kartago ska förstöras och upprepadet utan att ge innehåll åt någon ambition att arbeta idet EU som vi har beslutat oss för att vara med i.Det är klart att vi ska lyssna på det andra vänster-partister kan komma att säga i denna fråga, även omdet hade varit intressant att höra också partiledarensäga något.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag har i ett par tidigare debatter plå-gat med en lång lista på internatio-nella organisationer där ni har varit emot svensktmedlemskap, t.ex. , , , och allt vad det har varit. Jagtänkte förnya mig en aning och dra den slutsatsen attefter har Västerpartiet alltid accepterat med-lemskap. Det är inte så att ni nu motionerar om att viska gå ur . Jag hör alltfler inom ochutom säga att i längdeninte kommer att kunna stå utanför detta projekt. Detär ett demokratiskt projekt för samverkan kring vikti-ga frågor.Beslutspotens, sade när detgällde en viktig gränsöverskridande fråga som honville lyfta fram, nämligen människosmuggling ochinternationell prostitution. Detta är ju typiskt för hurdet europeiska samarbetet har växt fram. Man har settkonkreta problemområden där det inte duger att någraställer sig utanför och vill vara fripassagerare, utandär man vill ha ett effektivt demokratiskt samarbete.Nu kommer ju vänsterpartister en efter en och sägeratt det är orimligt att de har fastnat i ett nej-sägande, iett utanförskap. Man nöjer sig inte med till intet för-pliktande resolutioner, utan det är ett effektivt demo-kratiskt samarbete.Jag har en enkel fråga till somhon kan svara mycket kort på. När kommer Vänster-partiet att ge upp sitt motstånd mot Europeiska unio-nen?Anf. 22 () replik:Fru talman! Den fråga som vi ska gå till folkom-röstning om är EMU-frågan. Om det blir ett ja tillEMU har jag svårt att se att vi skulle resa en fråga omutträde ur EU. Om det blir ett nej till EMU har vi välalla ett ansvar att resa frågan om hur våra fortsattarelationer med Europeiska unionen ska se ut. ha ett effektivt demokratiskt samarbete tror jagatt det finns väldigt många andra vägar att gå, LarsLeijonborg.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det var mycket bra. har vi fått yt-terligare ett argument för att rösta ja i folkomröst-ningen om EMU. Efter den kommer vi att slippaGudrun tjat om att vi ska gå ur EU.Det finns ju internationellt samarbete vid sidan avEuropeiska unionen. Det vet vi allihop. En del av osshar kanske varit med i FN-delegationen eller medver-kat i . Men vi vet ju alla att den typenav samarbete når en gräns där det är ef-fektivt. Vi ser ju de problem vår kontinent står inför.Det pågår krig i . För bara se-dan var det bombningar på . Ett land har nyli-gen blivit en diktatur. Jag syftar på somförut åtminstone var en halvdemokrati. När man serde problemen och miljöförstöringen, den internatio-nella brottsligheten och mycket annat känner man attvi måste ha ett effektivt demokratiskt samarbete. Dåfinns det ingen annan form än att bilda en politiskunion.Det som argumenterar emot ärnågonting som inte finns. Det är en europeisk su-perstat. Det är inte det vi ska ta ställning till. Natio-nalstaterna ska självfallet finnas kvar, men på deområden där unionen måste vara effektiv måste ocksåunionen ha beslutsmöjligheter. Det är ju detta somEU erbjuder. Det är därför som det vore så bra omVänsterpartiet gav upp sin kampanj mot Sverigesengagemang i Europeiska unionen.Anf. 24 ():Fru talman! När det blir tal om och EUkan knappast vi partiledare och parlamentariker tyckaatt vi lyckats särskilt väl som opinionsbildare. Jagtycker att det emellanåt känns som om vi måste ar-gumentera baklänges på något sätt - som om EU avnågon sinkadus hade kommit till i sinnevärlden ochatt det är EU som tvingar fram internationaliseringen.Vi är ju gränslöst beroende och påverkas gränslöst,och därför fordrar verkligheten, enligt mitt sätt att sedet, att ett EU av något slag finns.Om man ska ut på havet och fiska, och inte kan gåpå vattnet förstås, måste man ha en båt. Det är i självaverket inte mer konstigt, tycker jag, att argumenteraför EU. Verkligheten fordrar ett EU. Om manska förflytta sig från till ellervice versa måste man ha ett kommunikationsmedel avnågot slag, annars får man faktiskt finna sig i att varaisolerad och inte komma någonstans. Det är klart kan debattera om det ska vara bil, flyg, båt ellernågot annat. Den debatten kan man ju hänge sig åt såtill den grad att man aldrig kommer i väg och ens tidtar slut i kammardebatten.Men om man verkligen vill röra sig i verklighetenoch inte bli kvarlämnad och kvarglömd måste manallt acceptera sakernas tillstånd. Verkligheten är i daginternationell. Ingen kan protestera mot detta. Och detär i den verkligheten vi lever och ska verka, och vimåste också ha beslutsorgan.Om inte EU hade funnits hade vi eller några andrafått uppfinna EU eller vad den organisation ellersammanslutning skulle heta som sysslar med demånga och alltfler frågor som inget land ensamt kla-rar av att ta sig an. Vår tillvaro blir ju alltmer interna-tionell, och vi kan aldrig ta klivet bort från eller ut urEuropa, där det krävs nationsövergripande be-slut.Allt är inte bra i EU, sägs det ofta. Nej, förvissointe. Jag har väldigt svårt att tänka mig särskilt mångapåståenden som är mer självklara än att allt inte kanvara bra i EU. Vem skulle egentligen få för sig att alltska existera utan problem i en organisation ellersammanslutning där 15 länder med olika kulturer,skilda språk och skiftande näringsliv ska tampas?Någon gång kan vi ju faktiskt komma på att det finnsproblem också nationellt för varje parti och i varjeregering.Det är knappast EU som är i störst behov av Sve-rige, men och svenskarna behöver vara med iett organ eller en europeisk organisation där gemen-samma beslut kan fattas. Det räcker inte med bilate-rala relationer, dvs. att varje land vart för sig skaffarsig avtal och regler med varje annat land i Europa.En mängd, man kan gott kalla det tokerier somEU-byråkratin sysslar med har förstås irriterat ossalla. EU ska självfallet inte syssla med andra frågorän de som EU av medlemsländerna fått och får i upp-gift att syssla med. Men när jordgubbars storlek ochbadvattnets kvalitet avhandlas av EU-byråkratin in-nebär inte detta på något sätt att vi därmed kan bortsefrån behovet av gemensamma bestämmelser ochbeslut.Hur hade vår vardag tett sig med ett efterandra världskriget där nationalstaterna var för sigbyggt upp sina gränsspärrar, tullmurar och försvar-sanläggningar fram ? Det får vi aldrigveta, men jag tror att det skulle vara av stort värde omvi tog oss en funderare på det.Det låter från en del håll, nu och då, som om densvenska industriidkaren eller jordbrukaren eller vemdet vara må, inte skulle ha varit utsatt för konkurrensom hållit sig utanför EU. Ska det varaså omöjligt att se framför sig ett där varje statkurar bakom sina gränser och konkurrerar med uslamiljöbestämmelser och med allsköns för konkurren-sen snedvridande nationella subventioner?Fru talman! Det skulle vara intressant att fåhöra , eller någon ersättare för hen-ne i debatten, och berätta hur de anseratt exempelvis skulle klara av att ta sig anuppenbara gemensamma miljöproblem och ta itu medden internationella kriminaliteten om EU skrotades.Ni vill ju att ska gå ur EU, och det måste vältolkas som att andra länder borde göra detsamma omde vore kloka. Jag kan inte tänka mig något annat änatt ni vill ersätta EU med något. Men med vad? Ochskulle inte detta organ som ni vill ersätta EU med hanågon beslutsmakt? Det måste man väl utgå från attni tycker. I så fall tvingades ni ju, om ni skulle varaen gnutta konsekventa, bita er själva i er egen argu-mentationssvans. Ständigt repeterar ni ju att Sverigeavdemokratiseras på grund av att EU får möjlighet attfatta beslut. Det är verklighetsflykt att inte tillstå attdet och för framtiden krävs ett organ eller enorganisation som kan fatta de beslut som inte denenskilda nationen kan fatta. Det organ ni vill ha istället för EU kan väl inte få sin beslutskraft frånnågon annat håll än från de håll som EU får sinbeslutskraft från?Låt oss också be om besked från ochSchlaug - flera har ju varit inne på det - om ni kom-mer att kräva svenskt utträde ur EU när EU rymmer25 medlemmar eller rent av 30?Fru talman! EU kommer aldrig att bli färdigt.