prot · GN0967 · 2000-02-16 00:00:00 — Det märker vi när vi läser insändarsidorna.Men vad värre är, vi kan notera det då och då i kam-maren när en del partiföreträdare ifrågasätter utveck-lingen. Jag tänker i första hand på avfallshanteringen.Vi folkpartister tycker att regeringen har försum-mat miljöarbetet i EU. Vi tycker att , som nuhar anmälts i , har för låga ambitionerinom Natura 2000. Det bekräftar den kritik vi längehar framfört. Vi menar att regeringen kon-sekvent har nedprioriterat naturvården, bl.a. till för-mån för tveksam miljardrullning till de lokala inves-teringsprogram jag har nämnt.Fru talman! Jag vill beröra ett par frågeställningartill. har i det sammanhanget inte motione-rat eftersom vi har gjort det i tidigare sammanhang.Det skulle bara innebära en upprepning.Jag vill ta upp frågan som handlar om miljömi-nisterns förvåning över kritik avatt regeringen föreslagit för få skyddsvärda områdentill Natura 2000. Miljömi-nistern sade sig vara förvånad. Jag är inte förvånad.Han borde inte vara det. Kritiken mot regeringenslåga ambitioner i EU:s arbete med Natura 2000 harframförts av oss i men också av fleramiljöorganisationer. Men man har inte bara anmältför få områden till Natura 2000, den grövsta försum-melsen är att regeringen har varit passiv då det gälleratt påverka vilka naturtyper som ska ingå i Natu-ra 2000.En annan oerhört viktig miljöfråga på Europanivåär den om de gränsöverskridande luftföroreningarna.Föroreningar i luft och utsläpp i vatten bryr sig inteom nationsgränser. För att minska miljöförstöringenkrävs det att vi arbetar fram gemensamma miljöreglerför EU:s inre marknad. För att vi ska kunna minskaväxthuseffekten är det viktigt att varje land tar ansvarför att minska sina koldioxidutsläpp. Ett skäl till attländerna inte vill skärpa koldioxidskatterna på enbartnationell nivå är ju att det försämrar konkurrenskraf-ten för den inhemska industrin.Vi folkpartister vill verka för att mer av ekono-miska styrmedel används för att främja en miljöan-passad konsumtion och produktion och hindra mil-jöskadliga utsläpp. Därför är det viktigt att EU be-slutar om en lägsta nivå för en koldioxidavgift i EU-länderna.Kopplingen mellan ekonomiskt tänkande ochmiljötänkande anser vi är en nödvändig utgångspunktför miljöarbetet. En liberal miljöpolitik bejakar eko-nomisk tillväxt som en förutsättning för att skaparesurser till miljöförbättrande åtgärder. Marknadse-konomin står inte i motsats till förbättrad miljö. Denär tvärtemot ett medel som om det används på rätt sätteffektivt kan lösa många av dagens stora mil-jöproblem. är också det parti som underlängst tid och hårdast har drivit frågan om använd-ning av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Denpositiva inställningen innebär inte att vi aningslöstanser att det går att tänja naturens spelregler hur långtsom helst. Men tydligt är att när miljöns intresse står ikonflikt med miljöfarlig verksamhet måste naturla-garna på ett tidigt stadium ges företräde. En viktigslutsats av det är att en försiktighetsprincip måsteprägla all mänsklig relation till naturen.Låt mig avslutningsvis, fru talman, återgå till frå-gan om kretsloppstanken och avfallshanteringen. Jaghar i tidigare anföranden i kammaren uttryckt besvi-kelse över att reaktionen från oss politiker varit såsvag och ifrågasättande av den utveckling som viändå har sagt är riktig och nödvändig, nämligen attåteranvända och återbruka. Den tanken ifrågasätts alltoftare. Reaktionen från partiföreträdare har varit svag.Jag efterlyser den fortfarande.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna.Den här våren kommer att bli mycket intressant ifråga om det nationella miljöarbetet. Det kommernämligen att tvinga partierna att sätta ned fötterna ochvisa var man egentligen står och vad man går för. Vihar nämligen två stora utredningar som kommer attpåverka det svenska miljöarbetet mer än några andrautredningar vi har haft på mycket . Det gällerdels , dels utredningen om miljö-målen.Vi står just nu i en situation där vi har utsatt jor-den för det största experimentet på mycket länge, ialla fall det största experiment som har orsakats avmänniskan, nämligen klimatförändringen. Den är enrealitet . Det går inte att prata om att det här ärnågonting som kanske kommer; det är realitet i dag.Det här ställer naturligtvis mycket stora frågor påsin spets, frågor som vi måste kunna besvara. Hur skavi klara att skapa en framtid där även framtida gene-rationer kan finnas kvar på ett bra sätt? Ska vi accep-tera klimatförändringen, eller ska vi försöka göranågonting åt den? Vi människor formar framtiden. Viformar framtiden genom det vi gör nu och genom debeslut vi tar i dag.Jag menar då att de två stora utredningar somkommer kommer att på ett avgörande sätt visa omman menar allvar med att försöka forma framtiden idet här avseendet eller inte. Jag tror att vi kommer attfå mycket intressanta diskussioner i kammaren justmed anledning av dessa två utredningar, där manockså kommer att titta på ekonomiska styrmedel.Vågar man från olika partier försöka forma fram-tiden, eller anser man att klimatförändringen är nå-gonting som bara sker? I så fall kan man abdikerasom miljöpolitiker, för då har man visat att man intehar kraft. Vi får se vad som sker. Jag håller mig välinformerad om de här utredningarna, och det ärmycket intressant.Det som har skett under de år som har gått harbl.a. varit att vi har fått en ny miljöbalk. börjarvi se vad det innebär: Vi har äntligen fått en miljölag-stiftning med tänder. Betydligt fler miljöbrott påtalasän tidigare. Vi har fått ett bra åklagarväsende som tarhand om det. Vi kan tyvärr se att polisen än så längeinte har insett att det här också är allvarliga brott ochdärför inte prioriterar dem. Jag förutsätter att majori-teten kommer att ta tag i det rejält. Även dessa brottska naturligtvis påtalas.Det är viktigt att vi har fått miljömål som handlarom att vi inom en generation ska försöka komma tillrätta med de problem vi har här. Det är en stor utma-ning, och det kräver rejäla resurser och rejäl styrning.Jag tror att ekonomiska styrmedel måste vara någon-ting som vi verkligen använder oss av för att kommatill rätta med detta.Tyvärr tvingas vi dock prata om det som vihar talat om tidigare, nämligen vad som står i balken.Jag skulle verkligen vilja vädja till er som diskuterarallemansrätten: Sätt er och diskutera det här medjurister, så att vi kan öka kunskapen! Det är nämligenså tråkigt att behöva säga samma sak. Detfinns här borta vid väggen två personer från utskottet,och jag tycker att ni ska prata med dem.Det är inte alls så som - fräckt, op-portunistiskt eller okunnigt - säger, att vi har föränd-rat någonting i balken.I balkens 7 kap. 1 § står det: "Var och en som ut-nyttjar allemansrätten eller annars vistas i naturenskall visa hänsyn och varsamhet i sitt umgänge medden. "Vi reglerar inte allemansrätten. Den är precis likamycket sedvänja som . Vad vi säger är att detvi reglerar i balken, nämligen hur man ska förhållasig i naturen, även gäller dem som utnyttjar allemans-rätten.Vi pratar alltså om naturen. Varför gör vi det? Jagmåste säga att efter alla dessa diskussioner ångrar jagatt vi brydde oss om att ta in det här i balken. Men vibrydde oss om det därför att det hade visat sig tidiga-re att den kommersiella allemansrätten innebar pro-blem. Det hade kommit ett par domar, och det fannsen utredning, . Det här var alltså ett problemföre balken, och därför tittade vi på det.Vi funderade då på vad vi skulle kunna göra i bal-ken. Jo, eftersom balken reglerar hur människor betersig i naturen, dvs. reglerar naturen, skulle vi kunnatitta om vi kunde hitta ett sätt att se till att allemans-rättens utnyttjande inte förstörde naturen. Men vi kaninte i reglera förhållandet mellan demsom utnyttjar det här och markägare. Det är alla ju-rister som vi har talat med helt överens om. Det härska regleras i annan lagstiftning. Problemet är attingen jurist kan säga var, om det kanske är ijordabalken eller i . Eftersom allemans-rätten inte är reglerad någonstans finns det ingentingatt hänga upp den på om man ska reglera i brottsbal-ken. Då måste vi i så fall reglera allemansrätten föratt kunna säga att om man bryter mot allemansrättenpå det och det och det sättet blir det en straffpåföljd.Det är alltså ett stort juridiskt problem. Men detalla är överens om är att vi inte kan reglera det här imiljöbalken. Förhållandet mellan en markägare ochen kommersiell utnyttjare kan inte regleras i miljö-balken. Det är alla jurister som vi har talat med över-ens om.Detta står också mycket tydligt i betänkandet:Förslaget i reglerar däremot inte förhål-landet mellan allemansrätten och egendomsskyddet.Detta är av civilrättslig natur och har inte förändratsav förslaget till miljöbalk.Vi har alltså inte gjort den förändring som GöteJonsson hävdar.Vad vi däremot har gjort är att säga att vi skullekunna titta på om allemansrätten och utnyttjande avallemansrätten påverkar naturen. Det skulle vi kunnareglera i balken. Vi har egentligen tagit ett steg påden väg som uppenbarligen vill att viskulle ha tagit ett steg till på men inte kunnat. Visäger att om någon utnyttjar allemansrätten på ettsådant sätt att det påverkar naturen ska vi kunna kon-trollera det, och ska de anmäla sin verksamhetprecis på samma sätt som någon som startar en indu-stri. Vi likställer den typen av verksamhet i dettaavseende med annan verksamhet.Då kan vi alltså se till att det finns en anmälnings-plikt. Det är så det går till i de här sammanhangen.Men det står också tydligt i balken: Anmälningsären-den av det slag som avses här handläggs enligt för-valtningslagen (1986:223). I den lagen finns bl.a.regler om partsinsyn och myndigheters kommunika-tionsskyldighet. Det bör därför föreligga en tillfreds-ställande garanti för att fastighetsägare, nyttjanderätt-sinnehavare och eventuellt andra som berörs av ären-det får kännedom om den aktuella verksamheten ochinnehållet i anmälan. Vidare tillförsäkras denna kretsmöjligheter att lämna synpunkter i ärendet.Skulle vi ha ändrat förvaltningslagen i sambandmed balken? Det är min fråga. Det är alltså inte ibalken detta regleras, utan det är i annan lagstiftning.Jag skulle verkligen vilja att vi sovrade i diskus-sionen. Naturligtvis kan uppföljningsutredningen tillmiljöbalken inte titta på någonting som ska regleras ijordabalken eller ; det säger sig självt.Det här är så långt vi kan komma i de här samman-hangen. Vi får driva den här frågan i de andra sam-manhangen, i de lagstiftningar där den antagligen skain, dvs. förvaltningslagen, jordabalken eller brottsbal-ken, eller hur det nu ska skrivas - därom tvista väl delärde.Till vill jag säga att jag delar uppfatt-ningen att vi skulle ha försökt få fler områden tillNatura 2000. Jag tycker dock att art- och habitatdi-rektivet är något fyrkantigt skrivet. Många av denaturtyper som vi ser att vi inte har lämnat områdentill är väl skyddade.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Detgäller ett intressant förslag nära min hemkommun.Man planerar en flygplats på . Såvitt jag harförstått har inte tagit avstånd från det,trots att där finns ett av de starkaste bestånden avträdlärka - en art som finns med i bilagan till art- ochhabitatdirektivet. Här finns många hotade arter somfinns med i bilagan till art- och habitatdirektivet. Härkommer överflygning att ske över , som är ettområde som innehåller många sankängar - precis debiotoper som man vill ska skyddas enligt art- ochhabitatdirektivet. Det finns ädellövskogar - precisden typ av biotop som vi ska skydda enligt art- ochhabitatdirektivet. Här finns dessutom ett av mest intensiva fågelskyddsområden - precisden typ av biotop som ska skyddas av art- och habi-tatdirektivet.Hur kan ni i säga ja till en flygplats påSödertörn? Menar ni inte allvar när ni här i talarstolensäger att vi ska skydda det som står i art- och habitat-direktivet? har föreslagit atthela området ska vara ett av de områden som ska in iNatura 2000. Det vore omöjligt med en flygplats.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om vikten av det arbete som bedrivs i och i kommittén för utarbetande avmiljömål.Gudrun sade att det är när vi ska be-handla de här frågorna som partierna kommer attbekänna färg. Kanske är det så, men jag är rädd föratt det inte är så. Jag är rädd för att diskussionen kringmiljömålen kommer att handla om formfrågor. Detfinns redan tecken som tyder på det.Det gäller frågor som handlar om detta: Liggermålen nu på en för hög detaljnivå? Lämnar man förlite till regioner och lokala organ när det gäller attbesluta om miljömål? Allting är bestämt. Så får vi ensådan debatt. Avslöjanden om var vi står i miljöfrå-gorna kommer när vi följer upp och i andra debatterhär i kammaren. Tyvärr tror jag alltså inte att vi fårpartierna att bekänna färg tillräckligt tydligt.Så går jag till frågan om flygplats på Södertörn.Jag har inte satt mig in i den frågan. Om det förhållersig på det sätt som här säger - jaghar ingen anledning att tvivla på det - kan det jämfö-ras med de frågor som jag just nu har ägnat migganska mycket åt att slåss för. Det gäller nämligen attse till att vi förhindrar att en ny E 4 byggs utanförUppsala över områden med arter som behöver skyd-das. Jag har stridit mot att man bygger i och för sigväldigt viktigt äldreboende. Man har för avsikt attbygga det i ett skogsområde i , där vi harkunnat konstatera att vi har rödlistade arter. Den ty-pen av bebyggelse måste man då klara på annat sätt.På liknande sätt skulle jag, om det förhåller sig pådet sätt som säger, säkert ha kämpatnär det gäller . Men jag kan inte frågan, såjag vill inte kommentera den mera.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Såvitt jag förstår av både och kommer man attkomma in på mycket precisa frågor om t.ex. koldi-oxidskatten, om andra ekonomiska styrmedel och omhur man vill forma politiken. Då måste man nog fun-dera på hur mycket man vågar. Om vi är många somtycker att vi ska ha en koldioxidskatt måste vi natur-ligtvis sätta koldioxidskatt på t.ex. fossila bränslen,för vi vet att fossila bränslen är ett av problemen. Defossila bränslena är en del av det som orsakar klimat-förändringarna.Därför menar jag att vi nu får se. Vågar man sättaen hög koldioxidskatt, och vågar man sedan ta kon-sekvenserna av det, eller börjar man direkt prata omatt man eventuellt förlorar en liten väljargrupp och attdet måste kompenseras? Börjar vi prata om att kom-pensera väldigt många för de nödvändiga miljöåta-gandena blir åtgärderna inte trovärdiga. Framför alltkommer det inte att leda till det vi vill, nämligen enmöjlighet till en ekologiskt långsiktig utveckling.Därför menar jag att dessa kommittéer kommer attvara viktiga. Jag vet i alla fall att vi från mitt partikommer att se till att denna fråga kommer upp påagendan. Om man i kommittén inte kommer att bliöverens kan jag garantera att det kommer att finnasmycket tuffa reservationer som visar vilken väg vimåste välja om vi menar allvar med att försöka kom-ma till rätta med klimatförändringen. Jag kan frånMiljöpartiets sida garantera att dessa frågor kommeratt komma upp i båda kommittéerna.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! och jag är helt över-ens om vikten av detta arbete. Det är ett oerhört vik-tigt arbete som bedrivs i dessa kommittéer. Vi ärockså överens om att det är viktigt att vi vågar ståupp. För vår del kommer vi att fortsätta att stå upp förmiljön och för naturen.Vad jag uttrycker oro för är att vi ändå inte fårdenna viktiga politiska debatt. Där får vi hjälpas åt, såatt vi verkligen får det. Det finns också en risk för når överenskommelser kring mål, men det är närdet gäller genomförandet som skillnaderna finns. Vihar exempel på det. Här måste vi hjälpas åt, så att viverkligen får en politisk debatt och så att vi också fårpolitiska initiativ som gör att vi någorlunda snabbtlever upp till dessa mål.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Det är bra. Jag skulle ha kommenteratdet svar jag fick förut. Att , om man kanvisa att det finns områden som bör sparas enligt Natu-ra 2000, kommer att gå emot en flygplats vid Halloch ser jag som ett löfte. Jag kommer att setill att får all den information som finns,för här finns det mycket framtaget. Det kan jag ga-rantera.Dessutom finns det mycket annat som vi kanskebör titta på: hur man gör beräkningar av bullernivåer,osv. Man tittar på toppen, och så slår man ut det påantalet timmar . Det finns många underlig-heter i detta förslag. Det kan jag garantera. Jag blirganska förskräckt, faktiskt. Det går dessutom att visaatt man räknar ut vilken mängd kväveoxider som skaavges från plan på ett sätt som innebär att inte ens ettsportplan skulle kunna lyfta. Det finns mycket kons-tigt.En sak av det som framförde tidigarevill jag dock protestera mot, nämligen att det intesatsas på detta område. Det har aldrig någonsin isvensk historia satsats så mycket pengar på att avsättanaturreservat, t.ex. på skogen, som . 500 miljonerkommer vi upp i . Så mycket har detaldrig funnits tidigare. Det är faktiskt mer än vadNaturskyddsföreningen vågade begära. Att påstå attdenna majoritet inte satsar på naturvård är fel. Jagmåste säga att jag i så fall har svårt att förstå varfördet har sett ut som det har gjort tidigare, när Folkpar-tiet har varit med i regering. Det har aldrig sett ut såhär. Så här mycket pengar har det aldrig kommit tillförut.Anf. 34 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka GudrunLindvall för att hon utifrån sitt breda kunnande in-formerar oss andra i kammaren om hur saker och tingförhåller sig. Jag vill också tacka henne för tipset atttala med våra duktiga tjänstemän på vårt ut-skottskansli. Det är möjligt att jag har gjort det allde-les för lite. Jag ska ta varning adnotam på denna punkt. Med tanke på den intellektu-ella briljans som kommer från talarstolen, från enrepresentant för , är det kanske förmätetatt yttra sig ytterligare i dessa frågor. Men jag tarändå risken i detta sammanhang.Gudrun påstår att det inte har skett någonförändring när det gäller tillämpningen av allemans-rätten utifrån arbetet med . Vi reservanterfår väl be om ursäkt för att vi så totalt har missupp-fattat majoritetens skrivningar och det som kommerfrån departementet. Jag kan bara konstatera att vi stårpå samma grund som väldigt många miljöorganisa-tioner står på.Det är riktigt som säger att den-na fråga, om kommersiell verksamhet på annansmark, inte kom upp i samband med , menden har föregåtts av en intensiv diskussion. Jag hadedeltagit i väldigt många seminarier och samman-komster om just detta problem och stod då på sammasida som miljöorganisationerna, som varnade för attutvidga allemansrätten på det sätt som majoritetenhar gjort genom att man i indirekt harsanktionerat kommersiell verksamhet på annansmark, såtillvida att det nu är länsstyrelserna som skapröva detta. Att lagstiftningen nu ger den möjlighetenär ett faktum, . 35 ():Fru talman! Jag får tacka för komplimangerna.Det är roligt att höra att uppskattar att viförsöker läsa på.Det som var problemet tidigare, före miljöbalkenoch allemansrätten, var att det över huvud taget intefanns någon prövning. Hur man kan hävda att det blirsämre om man får en prövning än när ingenting allsprövas förstår jag inte. var det fritt fram. Detvar ingen prövning och ingen tittade och ingen bryd-de sig.De problem vi fick, som är problem som berörs ibalken, är att vi fick ett slitande på naturen som intevar acceptabelt med tanke på de synpunkter vi har pånaturen och det som regleras i balken.Då tittade vi på vad vi skulle kunna göra i balken.Där säger vi att man i naturen ska tillämpa försiktig-hetsprincipen. Det övriga finns i kapitel 2. Eftersomkommersiellt utnyttjande av naturen icke var regleradverksamhet undrade vi om det fanns en möjlighet attförsöka införa någon sorts prövning enligt balken,dvs. gå ett steg åt det håll som vill. Harvi möjlighet att börja göra någonting?Jag kan säga att jag beklagar att vi gjorde det. Detfinns ingenting som har missförståtts så mycket. Vihar gått från en situation där det var totalt fritt fram.Det kan vi se utifrån de domar vi hade då. Vi kan sedet utifrån den utredning som hadegjort och den rapport som har kommit. Alla ansåg attvi måste försöka hitta ett sätt att enligt balken se tillatt naturen inte slits.Den möjligheten vi hade då var inte att gå ochfråga markägarna om lov, som vill, utanden var att se till att den myndighet som har tillsynöver naturen skulle kunna komma in och ha syn-punkter, dvs. Det är på det sättet vi kanreglera det här i balken. Det är så vi reglerar miljötill-synen i landet. Vi har alltså sett till att den här verk-samheten regleras som all annan miljöpåverkandeverksamhet. Det är det enda vi kan göra i balken.Jag har också diskuterat mycket med miljöorgani-sationer. Jag anser nog att de har förstått det här.Anf. 36 ():Fru talman! har informerat migen hel del. Då kanske jag också får informera GudrunLindvall.Vi reservanter har inte sagt nej till de paragrafersom reglerar miljö- och naturskyddet i balken. På denpunkten har vi precis samma uppfattning, GudrunLindvall. Det här behöver därför upprepa. Jag kan det här precis lika bra som Gud-run . Vi har kritiserat det faktum att ni i ma-joriteten har sagt att länsstyrelserna inom ramen förbalken ska pröva om kommersiell verksamhet kanbedrivas ur miljösynpunkt. Det har ni slagit fast. Vihar sagt att det är en halvmesyr i lagstiftningen. Omman ska ha rätt att bedriva kommersiell verksamhetpå någon annans mark ska man också fråga markäga-ren. Det är det som vi har gett regeringen till känna.Sedan ankommer det på regeringen att tala om i vil-ken lag detta ska regleras. Det ankommer inte på migeller . Ingen av oss är jurister. Dethandlar om att ger regeringen till känna.Om kommersiell verksamhet ska bedrivas på någonannans mark ska det regleras äganderättsmässigtprecis på samma sätt som det ska regleras när detgäller miljöskydden.Vi står på samma sida när det gäller miljöskyd-den. Men sviker äganderätten. Jag vet var står på dennapunkt. Det är det viktiga, . 37 ():Fru talman! Det är bra att höra att moderaternatycker att det vi har gjort i balken är bra. Det tackarjag mycket för. Äntligen har vi fått ett erkännande förvad vi gör i balken. Vi ser till att skydda naturen motett överdrivet utnyttjande. Det är jättebra. Äntligenhar vi kommit dithän.Då kan vi ta nästa steg i diskussionen. Det härsteget har jag faktiskt väntat på. Jag är hemskt gladöver att på det sättet har erkänt att detsom vi har gjort i balken har varit bra.Göte ! Vi kan se att det ni begärde i er re-servation när det gällde balken var att man skulle seöver hur det övriga skulle regleras. Om vi är överensom att detta inte ska regleras i balken - eftersom viinte kan göra det - kan man ta nästa steg. Då måste nisjälva fundera över hur ni vill reglera det här. Dåmåste ni sätta er ned och fundera. Vill ni reglera det ijordabalken? Vill ni reglera det i ? Vill nireglera det i förvaltningslagen? Var någonstans vill niha den typen av reglering? Vill ni ha in allemansrät-ten i en lag, så att det blir möjligt att fälla folk förbrott mot allemansrätten?Det här är det stora problemet. Men då kan vilämna diskussionen om att det här ska göras i miljö-balken. Då tycker jag att vi har kommit en bra bit påvägen i den här diskussionen. Jag är mycket tacksamöver det. Jag tycker att vi har kommit långt om vi äröverens om att vi har gått så långt som vi skulle kun-na gå i och att det här är bra åtgärder föratt se till att naturen inte förstörs på grund av en så-dan här verksamhet; vi tillåter ju inte att naturen för-störs av någon annan typ av organiserad verksamhet.Då kan vi också vara överens om att vi inte kan tittapå det här i uppföljningen av miljöbalken.Anf. 38 ():Fru talman! Trots att kan väldigtmycket måste jag säga att hon är dåligt påläst när detgäller våra reservationer.Vi har inte krävt att detta ska regleras i miljöbal-ken. Var får det ifrån? Det är hellerinte meningen att jag som riksdagsledamot ska sittaoch bestämma om detta ska regleras i jordabalken, inågon annan balk eller i någon annan lagstiftning.