prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — De nya former som jag nämnde hartill uppgift att tillgodose efterfrågan på bostäder cent-ralt och blanda upp de bostadsområden som harett alltför segregerat innehåll. Vi ska inte glömmabort att de områdena är resultatet av en mycket ensi-dig bostadspolitik . Jag behö-ver inte tala om vilka som var ansvariga för den.Anf. 218 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Mina barnbarn är mycket fascineradeav på taket. Jag har hunnit lyssna in enintressant bostadspolitisk debatt, där vi kristdemo-krater förordar tredimensionell fastighetsbildning. Jaghoppas dock att det inte kommer att leda till att vibygger radhus på taken i Stockholm.Bostadspolitiken har blivit mycket Stockholms-fixerad. Trots att bostadsmarknadsenkätvisar att endast 8 400 allmännyttiga lägenheter såldesut i landet utanför 1999 drar sig inte rege-ringen för att förorda en ny lagstiftning för hela lan-det. Det får mig att känna oro för att vi kommer att fåen slags Karlsson-på-taket-politik i hela landet, ettland där vi har mycket stort arealutrymme per invåna-re.För att utnyttja färdig infrastruktur tränger manihop sig i i stället för att satsa på in-frastrukturen i stort. I min grannkommun, Mariestadvid , säljs 142 plus 128 lägenheter till fritids-boende till norrmän, medan vi tvingas bygga på takeni . Det kan inte vara billigare än att byggapå mark. Vi kan klart konstatera att vi har en obalansi svensk bostadspolitik som vi måste lösa.Nu till de delar som jag ska ta upp i mitt anföran-de. Det handlar om hyresrätt och självförvaltning. Förtids vinnande nöjer jag mig med att yrka bifall redannu till reservation nr 6 under mom. 7 om självförvalt-ning.När jag nu talar om hyresrätter gör jag mig till ta-lesman för sju av tio låginkomsttagarhushåll. Såmånga bor nämligen i hyresrätt. Två av tio bor i bo-stadsrätt och en av tio i villa. Sex av tio hushåll ihyresrätt betalar av sin inkomst för bo-endet. Jag gör mig också till talesman för studenter,för ungdomar som gärna vill börja med en lägenhet,för personer som på grund av sitt arbete flyttar ofta,för personer som vill bo bekvämt med all service, föräldre som vill flytta till en lägenhet osv. Här kommervi inte ifrån att diskutera bruksvärdessystemets bety-delse för hyressättningen.Som bekant höjdes hyrorna under 1989-91 med18 %. har hyrorna återigen höjts likamycket på grund av avskrivningar, fastighetsskatt ochökade vinstavskrivningar. går 4 miljarder tillhyresbortfall, ökade avskrivningar och ökning av egetkapital.Fru talman! vill värna ommedborgarnas allmännytta. Den får dock aldrig bli enstat i staten. Förslaget från socialdemokraterna ochstödpartierna landar tyvärr i stället i att regeringenmed en Stockholmsfixerad lagstiftning blir överför-myndare för alla landets kommuner.Hyressystemet måste ses över. Allmännyttans lä-genheter är inte bruksvärderade men ändå hyresle-dande. Det är viktigt att detta ändras. Mera långsikti-ga kontrakt måste utformas. Det är inte rimligt atthyresgästen ska kunna bryta ingånget avtal efter sexmånader. Det omtalade S:t Eriksmålet, , harlett till stor osäkerhet när det gäller att bygga nyahyresrätter. Ändringarna ska ske genom att man sätterhyresgästen i fokus, vilket innebär ett starkt besitt-ningsskydd. Ingen ska behöva flytta för att värdenhittar en hyresgäst som kan betala mer.Allmännyttan är en brygga mellan bruksvärdes-och hyresförhandlingssystemet. Man kan dock frågasig hur denna brygga används - att balansera på, attdyka från eller att klättra upp på. Den avgörandebristen ligger i att allmännyttan och Hyresgästföre-ningen inte ålagts skyldighet att sätta hyrorna efterbruksvärdet, alltså i enlighet med hyresgästernasallmänna värderingar av lägenheternas skilda egen-skaper.Lägesfaktorn har heller inte fått ge tillräckligt ut-slag. I är t.ex. beredda att betala meri hyra på medan vill betala lägrehyra i . undrar man om uttrycketstämmer: Säg mig var du bor, och jag ska säga digvem du är. Så får det inte vara i svensk bostadspolitik.Problemet med hela bruksvärdesdebatten är att vihar fått en lex Billström-symbol. har tagitöver bostadsdebatten och det visar sig att det inte tashänsyn till hyresgästernas önskemål. Den svarta hy-resmarknaden är gigantisk. beskriver entriangel med allmännyttan som förstahandsnorm,bruksvärdessystemet och hyresförhandlingssystemetsom ett komplicerat system.Personligen har jag upplevt att personer med vd-funktion i allmännyttan säger att allmännyttans själv-kostnadshyra med dess dämpande effekt på den all-männa hyresnivån också kan verka tvärtom. Manskulle kunna sätta lägre hyror, om man slapp varahyresledande. Man kan också undra vilken betydelsedet har att allmännyttan kan utgå från självkostnads-pris på företagsnivå och inte behöver ha hyressätt-ningen på objektnivå. MKB:s exempel i , meden kostnad som skulle ge i månadshyramen som subventioneras till , är ett teckenpå det. Dessutom ger man subventioner till redanvälbärgade människor. Det hjälper inte med förkla-ringen att det handlar om utvecklingskostnader.Fru talman! Personer i alla åldrar och på alla orterhar behov av att kunna välja boendeform. Människorbehöver trygga bostäder till rimliga kostnader. Frihetatt välja mellan olika boendeformer behövs underolika perioder i livet. Att det finns både privata ochallmännyttiga företag på bostadsmarknaden är enstyrka och främjar konkurrensen både vad gäller pris,innehåll och service. De kommunala bostadsbolagen,allmännyttan, måste därför konkurrera på lika villkor.Planberedskapen för nybyggnation kan förbättras.Ett område som måste utvecklas är möjligheten tillsjälvförvaltning. Det handlar om att låta hyresgäster-na utföra skattebefriat arbete i fastigheten.I dag är gränsen för skattetaket alldeles för låg.Förbudet mot olika ersättning för dem som deltarmåste också tas bort. har betydelseför grannkontakter, gemenskap och trivsel. Det måstekunna blir en självklarhet i mindre grupper i såvältrappuppgångar som enstaka hus och större bostads-områden.Det är en demokratisk fostran för ungdom. Dess-utom sägs att hyreskostnaden skulle kunna sänkasmed generellt. Den kooperativa hyresformen,där presenterade sin utredningom kooperativ hyresrätt, är också ett mycket viktigtunderlag för kommande diskussioner.Byggloven finns i princip i förhållande tillantalet boende i , i , i länoch i och län. har lågnotering i förhållande till invånare liksom VästraGötaland.Hyresrättens framtid är beroende av att det blirekonomiskt lönsamt att bygga nya hyresrätter. Soci-aldemokraterna måste därför inse att det inte är rim-ligt att beskatta nybyggnationen med drygt 60 %.Staten tar in i bl.a. bygg-moms. Ett sätt att underlätta är att sänka byggmom-sen till . har i be-gärt en konsekvensutredning av sänkt byggmoms.Konkurrensen i upphandlingen måste öka. Bygg-kostnadsdelegationen har konstaterat att byggkostna-derna i ett första skede ska kunna sänkas med 10 %.Kristdemokraterna anser att skages möjlighet att ta ett större ansvar för sänkta bygg-kostnader.Fastighetsskatten måste successivt avvecklas.Staten tar in ca 23 miljarder i fastighetsskatt.Denna skatt tillkom under bostadssubventionernastid. är subventionerna i stort sett borta och fastig-hetsskatten därmed både gammaldags och ologisk.Fru talman! Regeringens försökatt skaffa sig veto över kommunernas bostadsförsörj-ning är ett överförmynderi som inte gagnar den en-skilde som behöver en bostad. Vi har talat om denparlamentariska ordningen med två tredjedelars majo-ritet. Jag ska inte återkomma till det. Men det finns enoro för att en sådan trend skulle fortsätta till flerkommunala beslutsområden.Socialdemokraterna får inte bli överförmyndareför alla landets kommuner. Jag ser fortfarande frammot att , där jag själv är ledamot,ska komma fram till ett bättre resultat än att kräva tvåtredjedelars majoritet i kommunfullmäktige när manröstar om försäljning av av kommunalabostadsföretag.ALLBO började i fel ända. I stället skulle fråganha satts på sin spets. Vilken roll spelar allmännyttan,och vilket behov finns i kommunerna? uppgift måste vara att stödja den enskildeatt få en bostad i valfrihetens tecken.Om majoriteten i valt attbörja med ett annat avstamp, nämligen att diskuteradet behov som finns av allmännyttiga bostadsföretag ikommunerna, hade vi troligen kunnat komma över-ens.Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om att det är synd attdiskussionen har blivit så Stockholmsfixerad. Mendet är klart att det finns skäl till det.Jag citerar ur det snabbprotokoll som har givits utmed gårdagens eftermiddags debatt. Där säger fi-nansministern: "Flera av dem som har deltagit i de-batten här tillhör ju ett parti som heter Moderatasamlingspartiet. Det partiet har, tillsammans medandra borgerliga partier, ansvaret för politiken i t.ex.Stockholm, , , och andrakommuner som strängt taget inte bygger några bostä-der. "Det säger alltså finansministern trots att han på sinhemresa från departementet till bostaden passerarSödra Hammarbyområdet där det byggs flera tusenlägenheter. har varit ute och tittat påhur det byggs på norra . Det finns bostäder.Den här typen av lite osaklig diskussion gör attdet blir mycket debatt. Jag förstår å andra sidan attregeringen känner sig oroad över , efter-som lyckas så bra i så många avseenden,och socialdemokraterna och regeringen lyckas sådåligt i så många avseenden. Det är någonting vi fårta med jämnmod.Anf. 220 ()replik:Fru talman! Jag vet visst att det byggs. Den sistasiffran jag såg var att nya bostadsplaner fanns iStockholms län på65 845 lägenheter och 16 000 lägenheter i . Men antalet i förhållande till behovet ärväldigt litet.Om vi kunde låta den majoritet som finns i Stock-holm vara i fred och ge den möjlighet och tilltro tillatt den bygger, tacka den för att den bygger och ta detfrån andra ändan, i stället för att komma med pekpin-nar och överförmynderi, kanske det skulle bli ännubättre.Det var tidigare en fråga om hur det ser ut iStockholm. Det jag har sett är att är hyresrätteroch bostadsrätter. Men i innerstan är det 58 %hyresrätter och bostadsrätter.Vad det handlar om för de tre kommunala bo-stadsbolagen i är att sätta i gång att bygga.De har resurser för det. Jag tror jag såg någonstans attde visserligen lämnar över 4 miljarder till ,men de får lika mycket tillbaka, och de har 250 mil-joner i ränta.Visst finns det resurser att sätta i gång att bygga.Vi ska låta dem göra det och tro på att de klarar det.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att 16 000 lägenheter ärpå gång i . De kommunala bostadsfö-retagen bygger, om än inte så många lägenheter somvi skulle behöva. Vi skulle behöva fler byggare igång.Det är därför som det är så viktigt att man ocksåser till att ändra på hyressättningssystemet på det sättsom vi är överens om.Anf. 222 ()replik:Fru talman! Om vi ska kunna arbeta bra ihop ochbli ännu bättre kanske ni moderater får bli lite merlyhörda och lyssna in oss kristdemokrater lite bättre.Då tror jag att vi slipper tumulten och de ständigadiskussionerna om att det ska beröra hela landet.Ute i landet är det inga problem. I är detinte problem. Där har allmännyttan avbostäderna, klarar sig väldigt bra, är nöjda och kanbygga nytt. Man bygger nu t.ex. äldrebostäder.Det ska säkert bli ett bra samspel närvi har lärt känna varandra lite bättre.Anf. 223 ():Fru talman! Jag tänker ägna mitt anförande åt frå-gan om bruksvärdesprövningen vid hyressättning. Imajoritetens betänkandetext uttalar sig utskottet förbruksvärdessystemet. Det är till för att garantera hy-resgäster skäliga hyror och därmed garantera hyres-gästernas besittningsskydd. Dessutom pekar utskottetpå den utvärdering av bruksvärdesprövningen somavslutats och som hanteras av Regeringskansliet.I utvärderingen pekar utredaren på att delar avbruksvärdesprövningen behöver diskuteras. allmännyttan som förstahandsnorm vid hyres-sättningen och vid nyproduktionshyrorna. Vänster-partiet vill redan nu markera att för vår del är det inteaktuellt att ändra på regeln om allmännyttans ledanderoll för hyressättningen.När det gäller nyproduktionen av hyresrätt är detinte i första hand ett problem som grundar sig påbruksvärdessystemet. Det hänger ihop med högaproduktionskostnader och en överbeskattning avhyresrätten. Det är något som vi i villåtgärda genom att ta bort skatten på hyresrätt. Dess-utom behövs någon form av investeringsbidragkopplat till ett krav om en högsta hyresnivå.I utvärderingen av bruksvärdessystemet utfördesen enkätundersökning. Ca 10 000 hyresgäster på åttabostadsmarknader svarade på frågan om boendekva-litet, hyresnivåer m.m. Utvärderingen visar på enöverraskande god samstämmighet mellan de upp-mätta konsumentvärderingarna och dagens hyressätt-ning. Detta omfattar även lägesbegreppet.Visst går det att göra förändringar inom det sys-tem för hyressättning som råder, men det ska natur-ligtvis ske som : genom förhandling mellanfastighetsägare och hyresgästorganisationer.De borgerliga vill i reservationen snabbt ha för-ändringar i systemet utan att avvakta pågående utred-ningar, avskaffa allmännyttans hyresledande roll samtha fria inflyttningshyror i nyproduktion och en flex-iblare hyressättning. Detta är åtgärder som enbartpekar i en riktning: högre hyror för alla hyresgäster.Hyreshöjarpartierna - det får jag nog utnämna m, kd,fp och c till.Att avskaffa allmännyttans hyresledande roll är attavskaffa självkostnadsprincipen för hyressättningen.Det leder självklart till högre hyror, inte minst påbristmarknader. En fingervisning i det sammanhangetkan vara de oskäliga andrahandshyror som råder it.ex. , med hyresnivåer på över den i bruksvärdessystemet satta hyran. Ärdet detta ni vill åstadkomma i de borgerliga partierna?Förslaget om en helt fri hyressättning vid nypro-duktion är naturligtvis också orimligt. Det kommer attleda till oskäliga hyresnivåer och ett tryck på ökadehyresnivåer i det befintliga beståndet. Problemet medden låga produktionen av hyresrätter ska lösas påannat sätt. Allmännyttan måste naturligtvis bygganytt, det är nödvändigt, men i t.ex. har detinte ens varit möjligt. De kommunala bostadsbolagenfick ingen markanvisning, utan marken säljs tillhögstbjudande. Det har resulterat i markprishöjningarpå i , och markpriset ärnu nästan en tredjedel av produktionskostnaden.Vi i är naturligtvis bekymrade överde höga hyrorna, inte minst i nyproduktionen. Därförhar vi föreslagit ett inrättande av en boendekostnads-kommission. Regeringen ska ta initiativ till att samlaalla parter på bostadsmarknaden som påverkar boen-dekostnaderna. Det gäller att sänka de totala produk-tionskostnaderna, som naturligtvis påverkas av alltfrån markpriser till skatter. Staten måste naturligtvisvara ett gott föredöme genom att snabbt ta sig an delösningar som redovisatsamt fundera över formerna för hur ett framtida in-vesteringsbidrag ska se ut.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! Bruksvärdesprincipen bygger ju påallmännyttans hyresledande roll. Det är det som ärproblemet. När ska förstå detta sam-band? Om det kostar per kvadratmeter attbygga och man inte kan ta ut mer än byggsdet inga nya lägenheter. Det är det sambandet nimåste förstå. Allmännyttan måste kunna klara sigsjälv utan att hållas under armarna.Allmännyttans berättigande är just att den ska tavara på det som är bäst för allmänheten. Det innebäratt den ska kunna bygga billiga och bra bostäder, ochdet kan den göra själv utan att hållas under armarnamed konstgjorda lagstiftningar.Anf. 225 () replik:Fru talman! Vi har naturligtvis förstått det härväldigt väl. Det är viktigt att ha självkostnadsprinci-pen som princip för bruksvärdesprövningen. Annarsfår vi något helt annat. Vi får en marknadsprissättningdär vinstmaximering är huvudsyftet för hyressätt-ningen. Det finns inga privata fastighetsägare sombygger för nöjes skull eller för att de tycker synd omhyresgästerna. Det är naturligtvis endast på grund avekonomiska vinstintressen man bygger.Sedan vet att förutsättningarnaför att bygga kraftigt har förändrats . Det måste vi faktiskt komma till rättamed. Det är därför vi vill inrätta den här boendekost-nadskommissionen där kommun, stat, boendeorgani-sationer och fastighetsägare - alla som är berörda avdet här - verkligen tillsammans försöker reda ut denhär problematiken och faktiskt tar på sig sin del av dehöga produktionskostnaderna, inte leker man gör i dag.Anf. 226 () re-plik:Fru talman! I ägs av allmännyttan.Det byggs ändå inga lägenheter i . Där harni majoriteten. Det är det som är vårt problem: Detbyggs ingenting på grund av allmännyttans hyresle-dande roll. Om man slapp den rollen hade man kan-ske byggt även i Göteborg.Anf. 227 () replik:Fru talman! bryr sig inte allsom det som har hänt . Det har ju blivitkraftigt förändrade förutsättningar för att bygga överhuvud taget, inte minst från statens sida. När jagbörjade här i 1994 låg räntebidragen tillbyggandet på nivån 34 miljarder. rörde detsig om 1 ½ miljard.Ute i tittar man förundrat på oss och frå-gar: Hur sjutton klarar ni av det här? Det är bara attkonstatera: Det gör vi inte. Det är därför vi måste tittapå det här och fokusera på produktionskostnaderna,med absolut fokus på själva hyreskostnaden. Det harman gjort i vissa delar av och faktiskt kunnatbygga lägenheter efter sådana principer. Det är här vimåste sätta i gång. Då kan man inte ha 60-procentigaökningar av markpriserna under ett enda år, som detvar i . Då kan inte detta få vara entredjedel av produktionskostnaderna. Man bryr siginte om var hyresnivåerna landar, utan man är endastute efter vinstmaximeringen. Det är därför det funge-rar på det här sättet.Anf. 228 () re-plik:Fru talman! Jag tycker nog att man borde utnämnaoss till bostadsbyggarpartierna i stället. Vad vi villåstadkomma är ju förändringar i förutsättningarna förbostadsbyggandet så att vi får i gång nyproduktion avbostäder.Vi vill inte vara med om det missbruk av hyres-regleringssystemet som bl.a. besluten på vid innebar och som stoppade allthyreslägenhetsbyggande. domineras nybyggan-det i den här regionen av bostadsrätter eftersom dehär besluten har gjort det helt omöjligt att byggahyreslägenheter så att husen går runt när de är färdi-ga. Det är inte till gagn för allmänheten, framför alltinte för alla dem som vill ha en lägenhet.Anf. 229 () replik:Fru talman! När det gäller vill jag hållamed . Så ska man inte agera, för dåutnyttjar man inte bruksvärdessystemet på det sättman ska göra. Detta har man också senare rättat tillpå annat sätt. Dessa hyror har ändrats utifrån deprinciper som egentligen ska råda.Men vi kommer inte ifrån den fråga som jag pra-tade om. Vi måste fokusera på boendekostnadernaoch vilka orsakerna är till att de har hamnat på de härnivåerna. Ingen vill vara med och bidra till att manfaktiskt minskar dem, men det är det vi måste göra.Man kan inte bygga bara för dem som har tjock plån-bok och kan betala kvadratmetern iinflyttningshyra. Det finns inte ett sådant utbud avmänniskor som är villiga att betala detta eller ens harmöjlighet att göra det.Visst kan ni få kalla er för byggarpartier. Men då,måste jag få lägga till, handlar det om att bygga fördem som har tjock plånbok. Det är precis det ni är uteefter och ingenting annat.Anf. 230 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att höra att OweHellberg håller med mig om att det finns ett missbrukav hyresregleringssystemet. Det är bl.a. det vi villkomma ifrån. Men vi vill också ha fram mer konkur-rens i byggandet. har bl.a. varit uteoch tittat på Bo klokt-byggen i de södra delarna avStockholmsområdet. Det är ett exempel på nya for-mer som kommer fram vid ökad konkurrens mellanolika bostadsproducenter och som är till gagn bådeför volymen i nybyggandet och för priserna.Anf. 231 () replik:Fru talman! vill inte ha något systemalls. Ni vill att det här ska avgöras i domstol. Jag troratt det blir väldigt dyrt för det svenska rättsväsendetom vi ska hålla på så. Jag tror att vi ska utveckla desystem vi har.Utvärderingen av bruksvärdessystemet visar ju attdet faktiskt fungerar hyfsat. Men naturligtvis ska mankunna göra förändringar i det, och det gör man imånga kommuner - genom överenskommelser mel-lan fastighetsägare och hyresgästorganisationer.Vi stöder heller inte den typ av byggnation somt.ex. Det är helt orimligt att görasådana subventioner av nyproduktion. I sådana lägenfår man faktiskt låta bli att bygga. Man får hitta andramöjligheter för allmännyttan att bygga, och det finnsdet.Anf. 232 ():Fru talman! Med något undantag har samtliga ti-digare inlägg i den här debatten utgått från perspekti-vet att det är självklart att bostadsmarknaden måstevara politiskt reglerad på något sätt. Det är detsammasom att säga att medborgarna inte själva klarar attbestämma om sitt boende.Jag har i motion Bo411 föreslagit att hyreslag-stiftningen helt ska avskaffas. Motivet för detta är attjag tycker att det är dags att myndigförklara medbor-garna. I ett fritt, modernt och civiliserat samhälle ärdet inte rimligt att medborgarna utsätts för det politis-ka förmyndarskap som hyreslagstiftningen är ettuttryck för. Medborgarna bör ges både möjlighetenoch rätten att själva få forma sina egna liv.På bostadsmarknaden betyder det att var och ensjälv eller tillsammans med andra tillåts att teckna dehyresavtal de själva finner vara lämpliga. Att dettadessutom skulle leda till en fungerande hyresmarknadär i sammanhanget bara en positiv bieffekt.Den politiker som inte tillerkänner medborgarnarätten att själva bestämma över sitt boende har skyl-dighet att motivera detta. Min fråga till utskottetsföreträdare - de som är kvar här i kammaren - är:Varför vill ni fortsätta att omyndigförklara medbor-garna genom att bibehålla hyreslagstiftningen? Denfrågan skulle jag vilja ha svar på.Jag står givetvis till fullo bakom mitt motionsför-slag, men eftersom det synes finnas en kompakt ma-joritet av förmyndarförespråkare i kammaren avstårjag från att yrka bifall till den.Anf. 233 () replik:Fru talman! säger väl det som andrakanske försöker linda in i lite vackrare fraser. Det ärväl precis det här ni vill ha.Jag tycker nog att och hans kamra-ter i Moderata samlingspartiet skulle ta sig en titt påhur det ser ut ute i . Det som förespråkarfinns i princip ingenstans. Man har olika former avhyresregleringar. Man skyddar allmännyttan på väl-digt många olika sätt.Varför gör man det? Jo, naturligtvis för att utsattagrupper ska ha möjlighet till en bra bostad, för att viska bevara och värna den sociala bostadspolitiken.Jag skulle gärna vilja veta vilket land som GunnarAxén hämtar sina förebilder från.Anf. 234 () replik:Fru talman! Jag behöver inte hämta mina förebil-der från något annat land. Jag kan hämta mina före-bilder från Sverige.Jag är fullt övertygad om att tilltrorbostadskonsumenterna på t.ex. småhusmarknadeneller bostadsrättsmarknaden förmågan och kompeten-sen att själva välja och besluta om sitt boende ochsina boendekostnader. Men jag förstår inte varförOwe inte tilltror konsumenterna på hyres-marknaden samma förmåga. Varför ska de som väljeratt bo i hyresrätt ställas under politiskt förmyndar-skap? Det är en fråga som kan svara påi sin nästa replik.Anf. 235 () replik:Fru talman! Det handlar inte om förmyndarskap,utan jag försökte alldeles förklara varför manmåste ha den här typen av reglering. På egna-hemsmarknaden har vi ingen som helst avsikt attinföra någon typ av reglering. Den spelar på heltandra villkor. Där är det ekonomin som helt avgörvilka möjligheter den enskilde har.I , , kanske det finns system somliknar dem som pratar sig varm för. Därfinns exempel som visar att man kommer överens omen inflyttningshyra. Sedan har man den så länge somman bor kvar i lägenheten. Den skrivs upp med enviss indexering. Problematiken är att många gärna villfå ut dem som bor i dessa lägenheter och anlitar alle-handa konstiga människor för att se till att de boendeflyttar, för man vill ha in nya hyresgäster så att mankan sätta en ny och mycket högre hyra.Det är en typ av marknad som fungerar i ett så-dant land.Anf. 236 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för att ialla fall tilltror dem som bor i småhus och bostads-rätter förmågan att själva bestämma över sitt egetboende.