prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Det är en ideologisk skillnad mellan oss.Jag vill naturligtvis inte heller binda mig för tekniskalösningar i väntan på en utredning. Men jag tycker attdet är viktigt att betona att vi nu ska arbeta för att defristående skolorna ska få fortsätta att utvecklas.Att de utvecklas trots vissa svårigheter beror intebara på att vi har ett, som betraktardet, bra system. Det beror också på att det finns ettväldigt engagemang och en väldig vilja hos föräldraroch elever att pröva alternativ inom skolan.Anf. 137 () replik:Herr talman! Bidragen till de fristående skolornaska alltså ske på samma villkor som när varje enskildkommun behandlar sina egna skolor. Den bidragsgiv-ningen, eller finansieringssystemen, ser väldigt olikaut i olika kommuner. Men vi tycker att det är rimligtatt det grundar sig på utbildningsuppdragets omfatt-ning och elevernas behov. Då är det omöjligt att ha ensådan begränsning som nu förespråkar.Behovet av finansiering kan se väldigt olika ut bero-ende på vilka eleverna är och vilka behov de har.Jag förstår inte riktigt varför man skulle frångåden här principen, som är gällande för skolväsendet iövrigt, just för de elever som väljer att gå i en fristå-ende skola, där ju den här procentsatsen ofta visadesig bli inte ett golv utan ett tak som hindrade en högrebidragsgivning ens där det var motiverat med tankepå de behov som eleverna hade. Så var det ju faktiskt.Anf. 138 () replik:Herr talman! sade i sitt anförandeatt det går bra för friskolorna. Vi kan se fler friståen-de skolor , vilket är sant. Hon sadeockså att det inte finns några större problem medtolkningen av reglerna för kommunerna.Men flera av de friskolor som jag har besökt, spe-ciellt de fristående skolorna ute på landsbygden, harhaft väldigt stora problem bl.a. med att få den garan-terade miniminivån. Dessa landsbygdsskolor harockså varit hotade, och det har oftahandlat om kommuner där det har funnits en social-demokratisk majoritet, och där man har velat lägganed landsbygdsskolan.Men varför är det så? tog ju uppdetta i sitt anförande. Varför kan man inte gå med påen garanterad miniminivå, så att skolan, eleverna ochföräldrarna kan få den tryggheten att långsiktigt kun-na planera?Anf. 139 () replik:Herr talman! Det beror helt enkelt på, , att tryggheten för alla barns skolgång måste varavägledande för kommunen. Och små landsbygdssko-lor, oberoende av om de bedrivs i regieller som fristående skolor, lever alltid väldigt otryggtom antalet barn blir så litet att man helt enkelt intekan försvara en fortsatt drift av skolverksamheten,därför att det också påverkar skolgången för allaandra barn i den kommunen. Det är ju detta som ärskillnaden.Sofia frågade i sitt inledningsanförande:Varför är socialdemokraterna emot valfriheten? Jagskulle vilja att utvecklade den fråganlite mer i sina andra replik, eftersom jag inte förstodden, och då har jag väldigt svårt att svara på den.Anf. 140 () replik:Herr talman! De många landsbygdsskolor som ärhotade är hotade främst därför att den majoritet somfinns, och som ofta är socialdemokratisk, säger inte kan ha en skola som kostar x antal kronor pålandsbygden. I stället ska man bussa barnen och se tillatt de får gå någon annanstans men inte där de kännertrygghet, oavsett om det har varit 70-130 elever. Detär ju för dessa som en fristående skola har kunnat blien möjlighet, tryggheten att komma tillbaka.Jag menar att när barnen inte får den trygghetenoch när alla fristående skolor inte har den rättighetenatt få lokalkostnaderna täckta och att kunna investera- det kostar att starta en skola, och det kostar att in-vestera i något nytt - då måste det också finnas ettgaranterat bidrag för dessa skolor. Om kommunernainte har den garanterade nivån innebär det att det inteblir en mångfald och att det inte blir en valmöjlighetför skolorna, för eleverna och framför allt för föräld-rarna. Det är detta som socialdemokraterna inte vill tatill sig. De börjar diskutera att det kommer nya för-slag och att de inte kan säga någonting . Vivet vad som är problemet. måste det lösas. Ochframför allt måste man se till att eleverna får en braskola att gå i.Anf. 141 () replik:Herr talman! Det är ju, gubevars, inte enbart i s-styrda kommuner som kommunpolitiker nödgas att sehur de ska ordna sin skolorganisation så att den kansvara upp emot alla elevers rätt till en bra utbildning.Nedläggning av små landsbygdsskolor, SofiaJonsson, sker också i centerstyrda kommuner då ochdå. Jag tror mer att det är en sakfråga som man hante-rar ute i kommunerna. Och vi ska också ha respektför de svårigheter som det innebär att behålla mycketsmå skolor där utflyttningen, som beror på mångaolika saker, är så stor och där antalet barn minskar såmycket att det blir fullständigt ohållbart. Frågan ärdå: Tycker att bara därför att en sådanskola blir en fristående skola så ska den för all evärd-lig framtid vara garanterad en överlevnad, även omdet betyder att andra elever i den kommunen får ensämre skolgång, längre resvägar och färre vuxna? 142 ():Herr talman! När man diskuterar fristående skolorblir debatten väldigt snabbt politiskt profilerad. Närfriskolereformen genomfördes vardebatten rent av hätsk. Och lite av efterdyningarnatycker jag att man märker nu också, framför allt frånmoderaterna och vänsterpartisterna. Det är egentligendyningar från den gamla debatten som är 20-30 årgammal, då man hade ett socialistiskt planhushåll-stänkande som var tydligt på den ena kanten och defria marknadskrafterna och nyliberalismen på denandra kanten. Detta är naturligtvis synd, därför attfriskoledebatten skulle behöva moderniseras ochprofileras på ett lite annat sätt. Det finns många in-tressanta saker att diskutera när det gäller utveckling-en av de fristående skolorna.Eftersom varken befinner sig på denena eller den andra sidan och inte heller står i mittenvill jag kortfattat framföra vår grundinställning närdet gäller utvecklingen av svenskt skolväsende.Vi tror alltså på det egna initiativet och möjlighe-ten att bygga upp en mångfald inom det svenskaskolväsendet. Vi tror att man ska decentralisera be-sluten ut inte bara i kommunerna utan till de enskildaskolorna, så att skolledning, lärare, föräldrar ochelever kan ta en större del i utformningen av sin sko-las verksamhet och engagera sig mer i verksamheten.Men vi tror att samhället har ett mycketstort ansvar, och det ska vara ett totalt ansvar, för attkunna garantera att varje elev ska få den trygghet ochden skolgång som han eller hon är berättigad tillenligt svensk skollag och läroplanen. Det finns alltsåett tillsynsansvar från samhällets sida som är mycketstort och tydligt enligt vårt sätt att se.Vi tycker också att ekonomin ska vara sådan atten elev, oavsett i vilken skola han eller hon går, skaha samma stöd från samhället för sin skolgång, oav-sett om han eller hon går i en fristående skola eller ien skola. Dessutom tycker vi att det måstefinnas bra system som garanterar att elever med be-hov av särskilt stöd ska få det, alltså att man när detgäller det ekonomiska stödet från samhället ska tastor hänsyn till de behov som de enskilda elevernahar.Så ser på frågan om den ideologiskagrunden för utveckling av svenskt skolsystem. Jagtror att jag kan säga att det genomsyrar friskolerefor-men som tillsammans med Socialdemo-kraterna arbetade fram och som vi naturligtvis stodbakom.Nu har vi alltså sett hur det har gått under tre år.Vi har fått en expansion. Antalet fristående skolor harökat mer än någonsin i friskolornas historia. Kvaliteten har så långtsom de utvärderingar som har gjorts visar varit god,vilket inte var oväntat på något sätt. Ingen hade väntatatt kvaliteten skulle vara sämre i fristående skolor.Snarare ska ju de vara utvecklande och kunna gå förei den pedagogiska utvecklingen.Den kritik som fanns när friskolereformen gjordesvar alltså politiskt initierad. Jag tror att många förstodatt utvecklingen skulle bli så här. Man märker väl påmotionerna att de förslag som kommer och somdelvis liknar vad som fanns nu har enväldigt mycket mjukare underton. Man verkar intelängre riktigt känna någon styrka i argumenten, ochvi ser inte någon större iver från den borgerliga sidanatt skriva motioner i ämnet.I betänkandet finns det alltså tre reservationer, tvåfrån det borgerliga hållet och en från ,som kanske lite grann visar det jag har sagt. De bor-gerliga partierna - , - har enats om en reservationdär den tunga punkten lyder: "Vi är emot de föränd-ringar i villkoren för de fristående skolorna som ge-nomfördes under den förra mandatperioden." Detgäller alltså friskolereformen. Vidare säger man: "Detär vår bestämda uppfattning att de fristående grund-skolorna i skollagen måste garanteras en lägstagrundnivå för ersättning och därutöver kompenserasför särskilda åtaganden. "Man vill alltså gå tillbaka exempelvis till denuppgörelse som hade med Socialdemokrater-na - golv - vi vet ju vad den ledde till. Denledde alltså till att över två tredjedelar av de friståen-de skolorna snabbt fick just av vad de kommu-nala skolorna i genomsnitt hade. De har inte haft detså dåligt, i varje fall inte . Och detta varalltså en katastrof för en del fristående skolor.Nu har man kommit till den situationen att manmed friskolereformen, precis som , har fått lika villkor. Oavsett om man går i enfristående skola eller om man går i en kommunalskola ska man ha samma stöd av samhället. Det skainte vara , inte heller eller , utan detska vara . Varför ska det vara en skillnad?Varför skulle ni i vilja att de som går ifristående skolor bara ska få en viss procent av vad desom går i kommunala skolor har? Varför ska det intevara lika? Har ni samma uppfattning, brukar jag säga,när det gäller lönesättning för lika arbete för män ochkvinnor - dvs. att ni tycker att det ska vara lika menändå vill ha en regel att det ska vara , ivarje fall för kvinnorna? Det går inte att förstå Folk-partiets inställning i den frågan.Nåväl, ni får gärna driva detta i nästa valrörelse.Från de fristående skolorna har det klart sagts att deinte vill ha det här; de vill inte tillbaka till det. Själv-klart är det bättre att det är lika, menar man. Jag kanläsa upp hur man från be-dömer det hela: Det system som vi har är en bragrund för att ge friskoletanken det breda fotfäste sompå sikt kan göra friskolan inte bara till en möjlighetutan till en rättighet.Man har alltså inga invändningar längre mot eko-nomin. Det kan man förstå eftersom det här förslagetinnebar förbättringar - inte försämringar, som det harpåståtts här. Nåväl, det ska kanske inte ordas såmycket om det. Det är dumt att förstora en fråga somhåller på att självdö.Däremot finns några tendenser kvar som oroarmig lite grann och jag vill nämna några punkter i deborgerligas motion. I motion 1999/2000: Ub259 krä-ver en lagstadgad rätt att få välja skola.Det är ett underligt krav eftersom detta redan finnsinskrivet. Man har alltså lagstadgad rätt att välja sko-la. Däremot har jag en känsla av att ni egentligen ärinne på krav om lagstadgad rätt att få den plats somvalts. är det naturligtvis ett fullständigtorimligt steg. Det skulle ju innebära att man skullekunna välja en skola och sedan ha en garanti för attockså hamna där. Jag tror att det är den typen avönskemål som ni är inne på. Om vi iframtiden får den flexibiliteten och den ekonomin idet svenska skolsystemet får vi vara mycket glada.Jag skulle vilja ha ett klargörande om varför nuvaran-de lagstiftning inte skulle räcka.Tyvärr måste jag säga att dåligt åter-speglar den hätska debatt som vi tidigare hade. Tvärt-om har han nu en välbalanserad syn i de här frågornamen i motionerna finns idén kvar om att det råderkonkurrens mellan fristående och kommunala skolor.Låt oss komma överens om att det ska bort! Skolvä-sendet utvecklas inte genom konkurrens mellan sko-lorna. De fristående skolorna har större frihet när detgäller att utveckla t.ex. en pedagogisk metod. Själv-fallet upplever de som jobbar där alls inte någonkonkurrens med de kommunala skolorna. I stället skade få resurser och möjligheter att sprida sina kunska-per och erfarenheter till andra fristående skolor ochkommunala skolor. Det är samverkan som ska ut-veckla det svenskt skolväsende, inte konkurrensmellan skolor, för det är den gamla nyliberala idénom den fria marknadens intåg i skolsektorn som heltenkelt känns omodern. Jag tror att skullekunna stödja tanken på att slippa få med den här bi-ten. Det stör ju att man får in ett sådant härmerkantilt synsätt på våra barns skolvärld.På samma sätt är det med folkpartimotionen. beskriver en liberal syn på friskolorna som äralldeles utmärkt. Det gäller första halvan av anföran-det. Men var inte med när friskolerefor-men genomfördes, utan då var det en annan repre-sentation här. Argumenten då såg väldigt annorlundaut. har säkert läst på vad som sades då.Sedan får man se det igen och det är synd. För detförsta var det ju fel. För det andra är det inte längrerepresentativt för Folkpartiet.Det blir alltså underligt när man säger att lagreg-lerna för fristående skolor måste utformas så attkommunalt godtycke inte tillåts vara avgörande förom en fristående skola ska godkännas eller inte.Det är en missinformation, för att använda ettsnällt ord, som tidigare använde sig av.Det är precis detta som vi har stävjat genom att ensamt har uppgiften att lämna både godkän-nande till en fristående skola och bidragsrätt. Dess-utom handlar det om tillsynen. hör alltsåtill ett parti som när den här frågan drevs var det endapartiet som drev att kommunen skulle ha tillsynenöver friskolorna. Vi fick alltså kämpa mot Folkpartietför att det inte skulle vara ett kommunalt godtycke.Jag kan läsa ur partimotionen, om nu detta skulle varaobekant. har alltså skrivit underdetta: "Vi menar att det är logiskt att kommunen tarhelhetsansvaret för all skolverksamhet som bedrivsinom kommunen och för de barn som är bosatta där.Därför bör den regelbundna, periodiska, tillsynenöver friskolorna som ligger hos överfö-ras till kommunerna. "Det där försvann när sedan gick in ochsamverkade med , och det finns inte medi den gemensamma reservationen. Jag tycker attFolkpartiets förhållningssätt tidigare varit mycketupprörande. Jag begär inte att ska ta av-stånd från det men sluta att driva de här direkta felak-tigheterna! Kommunerna har alltså ingen beslutsrätt ifrågan och heller inte tillsynen så som Folkpartiettidigare önskat men kanske inte längre önskar.Sedan var det ett parti som åtminstone i riksdagensedan ställde upp på friskolereformen. Då gick manmed på skrivningar där det sades: Fristående skolor ärviktiga för utvecklingen av det svenska skolsystemet.Vi välkomnar mångfalden osv.Nu har man svängt . För mig är det intebara en svängning utan också ett återtåg åtminstoneett par decennier tillbaka. Man skriver:"Vi är starkt kritiska till framväxten av friståendeskolor. Kraven på offentlig finansiering av godkändafristående skolor försvårar en rationell planering avdet kommunala skolväsendet. "Okej, man ska kanske inte spika upp det här påväggen, för det ändras väl, förhoppningsvis, igen.Men det som oroar mig lite grann är att man skriver"försvårar en rationell planering av det kommunalaskolväsendet". Har ni inte upptäckt att det kommu-nala skolväsendet utvecklas i riktning mot friståendeskolor, att de enskilda skolorna får större frihet ochatt man överlämnar mer till de enskilda skolorna?Lärare, elever och föräldrar ska få ökade möjligheteratt aktivt delta i arbetet.Låt oss slippa alla ord som för tankarna till enplanhushållning på skolans område. Den rationellaplaneringen ska vi i varje fall slippa här i riksdagennär det gäller den biten, tycker jag.Det finns småbitar här som jag tycker det är tristatt det finns med. har jag använt så att jagfaktiskt sätter punkt där.Anf. 143 ():Herr talman! Jag vet inte om det är så att GunnarGoude var besviken över att jag inte var så hätsk somjag borde vara. Nej, skakar på huvu-det, så det var det inte. Jag tackar för det.Konkurrens kanske är ett fult ord för GunnarGoude. Om jag t.ex. vill bli lärare och tänker mig treolika platser där jag vill utbilda mig väljer jag denplats som jag tror är allra bäst för min del. Det blirkonkurrens mellan de tre olika lärosätena. På sammasätt är det bra med konkurrens mellan skolor. Dåmåste man skärpa sig för att få elever. Man får inte ettbestämt antal elever oavsett om man sköter sig ellerinte. Det gäller att välja.Gunnar säger att det finns fritt val när detgäller skolor . Det gör det formellt men intereellt. Om det är så att kommunen inte skickar medinterkommunal ersättning kan inte jag betala 70 000kr själv eller min familj till den skola som jag villvälja, utan jag är helt beroende av kommunens godavilja. Är det inte så?Anf. 144 ():Herr talman! När det gäller konkurrensen kanman, om man bara tar första ledet, tycka att den haren funktion, idén att man väljer det som är bäst. Menom man har det som metod att låta marknadskrafternastyra den fria konkurrensen, styra utvecklingen avskolor, då är man alldeles fel ute. Det är en alldelesför hård metod att använda för att utveckla svensktskolväsende. Den bygger alltså på den typ av konkur-rens där det fria valet ska avgöra vilka som överlever,de andra går i konkurs. Man går inte i konkurs medSveriges skolelever. Man lägger inte ned en skola avkonkurrensskäl på det sättet. Det måste ske en betyd-ligt mer ömsint planering och hantering av utveck-lingen av svenskt skolväsende. Det tror jag att vi äröverens om.Konkurrenstänkande kanhända villha även inom skolans ram. Vi i tycker har underbetonat hjälpsamheten inom skolverk-samheten. Det kanske skulle löna sig bättre att hjälpavarandra i stället för att konkurrera. Men det kan vidiskutera i ett annat sammanhang.Anf. 145 ():Herr talman! Jag vill bara ställa en fråga till Gun-nar , som är representant för ett av samar-betspartierna till regeringen. Tillhör friskolefrågornadet område som socialdemokraterna förhandlar medMiljöpartiet och om innan man fattarbeslut?Anf. 146 ():Herr talman! Vi har alltså en samverkan med re-geringen. Det torde ha framgått att det har varit enväldigt bra samverkan som vi har haft inte bara urMiljöpartiets synvinkel. Vi samverkar inom alla depropositioner som har kommit . Jag förutsätteratt vi gör det i fortsättningen också. Det finns särskil-da skäl att förutsätta att så blir fallet när det gällerfristående skolor, eftersom vi hade en gemensam synäven under förra mandatperioden då det inte var nå-gon formell samverkan mellan partierna och då Cen-tern svek.Anf. 147 ():Herr talman! hade en del intres-santa formuleringar, bl.a. ställde han frågan till mig:Varför vill ni att friskolorna bara ska ha ?Faktum är att den gamla procentregeln handladeom att man skulle få , som vi folkpartistertyckte. Naturligtvis var det en undre gräns.Gunnar gick in på historik och gav exem-pel på olika tekniska och praktiska lösningar därFolkpartiet hade bytt uppfattning. Jag ska inte fördju-pa mig mycket i det, men en sak är fullständigt klart,och det är att linje när det gäller att ga-rantera friskolorna samma villkor som de kommunalaskolorna har varit rak och tydlig genom hela dennahistoria. Sedan förändras verkligheten, situationenförändras, vilket gör att man kan diskutera olika lös-ningar. Det är där striden har stått: Ska vi ha friskolorsom står öppna för alla och som får likvärdiga eko-nomiska villkor, eller inte?I det system som vi har finns det stora svag-heter. Många friskolor överlever i kommunerna tackvare att opinionen för friskolor är så stark att man intevågar utnyttja svagheterna. Men risken finns fortfa-rande för kommunalt godtycke, att kommunala poli-tiker som av principiella skäl ogillar friskolor kansätta käppar i hjulet för dem.Vi har en oklar paragraf som säger att tillståndetkan dras in om friskolan leder till försämringar i detkommunala skolsystemet. Den är mycket svårtolkad.Vi har oklara principer för hur momsersättningen skabetalas till fristående skolor. Vi har ett kompliceratresursfördelningssystem som är svårt för friskolornaatt förstå, och vi har olika system för bidrag till lokal-kostnader när det gäller kommunala skolor jämförtmed fristående skolor. Om jag hade fått vara med ochbestämma, , hade jag önskat en utred-ning som ser till att vi går igenom alla de här be-stämmelserna och som kommer fram till en principsom garanterar de fristående skolorna likvärdigavillkor oberoende av lokala beslut.Anf. 148 ():Herr talman! Det är bra att nu är medpå den inriktningen att man ska ha samma villkor förfristående skolor som för de kommunala, inte 75 eller80 % eller någonting sådant, utan målet är det som vihar spikat i friskolereformen. Välkommen!När det gäller momsersättningen har man tidigareinte fått momsersättningen, alltså före friskolerefor-mens genomförande. Man noterade i Fristkommitténatt nu har det ändrats så att det absolut dominerandeflertalet av de fristående skolorna får momsersättning.Det är i stort sett genomfört. Men det finns fortfaran-de - det är alldeles riktigt - i vissa kommuner brister iredovisningen av hur man använt resursmodellen ikommunerna och hur stor del av bidraget som ärmoms. Det anmärkte man på i . Det ärriktigt, men det handlar inte om regeländringar. Detvar väldigt tydligt inskrivet i friskolepropositionenoch i betänkandet, att det här skulle tydliggöras. Detvar en förutsättning för det hela. Jag kan läsa upptexten: Det föreslagna systemet förutsätter att kom-munerna utvecklar tydliga regler för sin resursfördel-ning och att dessa går att utvärdera. Det förutsätterockså att den fristående skolan får insyn i hur bidra-get beräknas, så att skolan utifrån sitt elevantal kangöra en preliminär uppskattning av bidraget förkommande år.Det är alltså en brist också i att de får uppgiftenför sent. Men det är ett tillsynsuppdrag. Det är baraatt köra för . Reglementet finns där. Jagvar med om att se till det skrevs in. Där är det ingabrister. Kom inte och säg att vi behöver ändra regel-systemen. kan behöva skärpa sin tillsyn,det håller jag med om.Anf. 149 ():Herr talman! gör kommentarersom anspelar på historien och säger välkommen tillatt ha denna åsikt osv. Vad debatten harhandlat om är att ge friskolor garantier för att de fårsamma ekonomiska villkor som de kommunala sko-lorna. Det handlade de om. Man räkna-de ut att de får samma villkor om vi räknar bort vissafasta kostnader som de allmänna skolorna har. Dethar aldrig handlat om något annat.Jag menar med de exempel jag gav, och som för-hoppningsvis kan hjälpa att rätta tilldet, att det fortfarande finns för många oklarheter ireglerna som gör att man lokalt kan missgynna fristå-ende skolor om man vill och vågar göra det. Som turär har man inte vågat göra det i kommunerna de se-naste åren.Anf. 150 ():Herr talman! Jag beklagar att inte harrätt till en replik till. Jag hade tänkt naturligtvis frågaefter ett enda exempel på godtycke. Det finns alltså,såvitt jag kan bedöma, inget sådant. Det är vattentät.Kommunen har ingen laglig möjlighet att påverka dethela. Tillståndsgivningen, bidragsrätten, tillsynenligger hos . Så är det. Vad kommunensedan kan göra olagligt eller andra vägar kan vi intekomma åt via regelverket, men regelverket är tättnog, skulle jag vilja påstå.Att det är olika i olika kommuner för olika fristå-ende skolor är sant. Där har jag hört från flera bor-gerliga partier att man skulle vilja ha en sorts sam-ordning så att man har garantier för att det är sammaekonomiska resurser oavsett vilken kommun det är.Det där är ett intressant påstående som vi bordedebattera ytterligare. Det gäller ju de kommunalaskolorna också. Vill ni ändra på regelsystemet så attvi inte har ett kommunalt självbestämmande på denpunkten? Men detta är ingenting som gäller friståendeskolor separat, utan det gäller också för de kommu-nala skolorna.Att man inte redovisar resursfördelningsmodellenpå ett tydligt sätt är ett lika stort problem för dekommunala som för de fristående skolorna, och detmåste naturligtvis rättas till, det är sant. Det är riktigtatt det brister fortfarande i många kommuner.Anf. 151 ():Herr talman!