prot · GN0999 · 2000-04-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:99Tisdagen den 25 aprilKl. 14.00 - 16.2818.00 - 20.26Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 11, 12, 13 och14 april.2 § Ledighet, m.m.Andre vice talmannen meddelade att AgnetaLundberg (s) ansökt om ledighet den19 april-30 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att (s) skulle tjänstgöra som ersättare för § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genAndre vice talmannen anmälde att () återtagit sin plats i fr.o.m. den21 april varigenom uppdraget som ersättare upphörtför § Meddelande om ändringar i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i kammarens sammanträdesplanför delats ut till kammarensledamöter.5 § Meddelande om frågestundAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden skulle följande statsråd närvara:Statsminister , justitieminister , statsrådet , utbildningsministerThomas och socialminister § Meddelande om information från regering-enAndre vice talmannen meddelade att torsdagenden omkring skulle justitieministerLaila lämna information om skrivelsenReformering av domstolsväsendet - en handlings-plan.7 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:347Till riksdagenInterpellation 1999/2000:347 av narkotika.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 19 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att socialministern intekunnat finna en debattdag som passar både interpel-lanten och honom.Stockholm den 13 april 2000SocialdepartementetEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:349Till riksdagenInterpellation 1999/2000:349 av om belastningsskador.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är resor och riksdagsfrivecka 18.Stockholm den 17 april 2000SocialdepartementetIngela ThalénEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:354Till riksdagenInterpellation 1999/2000:354 av () om europeiska livsmedelsmyndigheten kommer att besvaras den 12 maj.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 17 april 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 1999/2000:352Till riksdagenInterpellation 1999/2000:352 av () om barn i krig.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 14 maj 2000UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:353Till riksdagenInterpellation 1999/2000:353 av ()om Lunds Universitets Historiska Museum.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 17 april 2000KulturdepartementetMarita Ulvskog8 § Svar på interpellation 1999/2000:340 om enstad med mänskliga värdenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att garantera attinte ytterligare värdefulla naturområden i Storstock-holms Gröna Kilar tas i anspråk för vägar och bebyg-gelse. Vidare har frågat hur regering-en tänker försäkra sig om att den nybyggnation somsker motsvarar de krav, både när det gäller tekniskutformning och när det gäller lokalisering, som göratt nybyggnationen sker på ett ekologiskt hållbart sätt.Som framhåller är det viktigt attse till att även storstadsmiljön innehåller grönområ-den för en ekologisk balans och omsorg om männi-skors boendemiljö liksom behovet av närhet till na-turområden för fritid och rekreation.Jag vill betona att det är kommunerna som har detprimära ansvaret för markanvändningsplaneringen irespektive kommun. De av beslutade mil-jökvalitetsmålen ska vara vägledande för fysisk pla-nering och samhällsbyggande. Miljömålskommitténarbetar nu med att precisera miljömålen samt de åt-gärder och nya styrmedel som krävs för att vi ska nådet överordnade målet för miljöpolitiken att till nästageneration kunna lämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen är lösta. Regeringen avser att åter-komma till sedan kommittén slutfört sittarbete och kommitténs förslag beretts på sedvanligtsätt.Hela vår samhällsbyggnad måste ske utifrån till-gänglig kunskap och teknik som leder mot en ekolo-giskt hållbar utveckling. Såväl medborgare somkommuner är mycket väl medvetna om dettaförhållande. Inte minst det stora engagemanget iAgenda 21-arbetet visar på denna medvetenhet. Lag-stiftningen anpassas också successivt till de nya kun-skaperna om ekologisk hållbarhet och hänsyn till bl.a.värdefulla naturområden. Sådana anpassningar avlagstiftningen kommer förstås att göras även i framti-den. När det gäller markanvändningen vill jag dåsärskilt framhålla och miljöbal-ken. När det gäller den tekniska utformningen är detnärmast den s.k. byggnadsverkslagen som har bety-delse.Slutligen har frågat mig hur rege-ringen avser att motverka ett segregerat boende ochkunna skapa varierade upplåtelseformer för männi-skor.Jag instämmer i uppfattning att vimåste eftersträva levande bostadsområden där det boren mångfald av människor i en varierad bebyggelsemed olika upplåtelseformer. Det är därför viktigt attvid nybyggnad, ombyggnad och komplettering avbefintlig bebyggelse utforma bostäder och bostads-miljöer på ett sådant sätt att de erbjuder ett gott boen-de som är tillgängligt för många olika grupper i sam-hället. Det är av den anledningen oroande att detnästan bara byggs bostäder med äganderätt eller bo-stadsrätt och så få hyresrätter.Hyresrättens betydelse för ekonomisk integrationpå bostadsmarknaden klargörs i betänkandetBruksvärde, förhandling och hyra (SOU 2000:33).Utredaren har studerat geografiskt avgränsade bo-stadsmarknader och funnit att inkomstskillnadernagenerellt är mindre inom hyresrätten än inom bo-stadsrätten, vid en jämförelse mellan hushållsin-komsterna hos boende i områden med olika attrakti-vitet. För att motverka segregation visar betänkandethyresrättens betydelse för en geografiskt integreradbalans mellan hushåll och upplåtelseformer, i synner-het på bristorter som t.ex. Storstockholm.Enligt i så planerasca 7 000 lägenheter att byggas inom regionen. Avdessa är ca två tredjedelar bostadsrätter. Den återstå-ende tredjedelen består av lika delar hyresrätt ochegnahem. Av de planerade hyreslägenheterna är mer-parten, , specialbostäder för t.ex. unga ochgamla.En förutsättning för att möjliggöra ett blandat be-stånd är att boendet behandlas lika oavsett upplåtelse-form. har i direkti-ven fått ett särskilt uppdrag att se över hur kravet påskattemässig neutralitet mellan olika upplåtelseformerska definieras. Betänkandet presenteras om en vecka.Ett viktigt bostadspolitiskt instrument för att mot-verka segregation och för att stimulera ett ökat hyres-gästinflytande är de allmännyttiga bostadsföretagen.Regeringen tillsatte en parlamentarisk kom-mitté, den s.k. , och en utredning omkooperativ hyresrätt. Ett av syftena med arbetet i denparlamentariska kommittén om allmännyttan ochutredningen om den kooperativa hyresrätten är attbredda utbudet och valfriheten på bostadsmarknaden.Avslutningsvis vill jag också framhålla att ansvaretför en god utveckling mot integrerade bostadsområ-den främst ligger hos kommunerna genom en aktivoch genomtänkt bostadsförsörjningsplanering.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för sva-ret, även om jag tycker att det var lite tomt. Det inne-höll inte riktigt svar på de frågor som jag hade ställt.Det sker en dramatisk befolkningsförändring iSverige . I ett fåtal kommuner ökar folkmäng-den, de får del av befolkningstillväxten, medan andrakommuner tappar i befolkning. I många kommunerriver man bostadshus. Så ser det ut , och det ärSveriges regering som har ansvar för denna tudelning.I storstäderna höjs hyrorna. Det finns ett tryck påexploatering av nya trafikleder och för nya bostads-områden. Vi måste möta denna situation - även kra-ven på nya bostäder i de stora städerna - på ett sansatsätt. Problemet är att den expansion som sker ärnågot av det mest Stockholmsfientliga som man kanföreställa sig med högt upptrissade bostads- ochmarkpriser till orimliga nivåer. Unga människortvingas att bo osäkert, rentav dåligt. Men det handlarinte bara om tekniska och fysiska miljöer, utan dethandlar minst lika mycket om sociala kvalitetskravsom man måste kunna ställa.När man angriper detta problem är det viktigt inte tar grönområden i anspråk för bostadsbyg-gande. Det finns andra områden: nedlagda hamnom-råden, tomma parkeringsplatser, gamla industritomteroch mycket annat att välja på. Vi kan vara överensom en sak, och det är att byggandet av bostäder måstekomma i gång.När det gäller skyddet av den gröna miljön är detviktigt att det lagskydd som de stora sammanhängan-de områdena - och det är dem som jag berör i mininterpellation - nu har, inte minst tack vare Center-partiets agerande, respekteras.Regeringen förbereder en ny bostadsförsörjning-slag där man uppenbarligen vill sätta press på kom-munerna för att de ska bygga mer. Men kanman se att regeringen inte har några ambitioner närdet gäller hur kommunerna ska bygga med tanke pågrönområden, den sociala miljön och den typen avfrågor.Det är då som man måste be statsrådet attbli en aning mer konkret. Inte för att det måste tillnågon lag i största allmänhet, men vilka lagändringaranser statsrådet behöver genomföras för attförhindra att en byggboom i slår ut natur-värdena? Anser statsrådet att den lag som finns ärtillfyllest? Om så icke är fallet, vilka lagändringaranser han behövs?Hur ser statsrådet på de omfattande pla-nerna på vägbyggnationer rakt igenom några av demest värdefulla grönområdena i ?Det gäller , , Flemingsbergsskogen,Täbys centrala grönområden där det statliga Vägver-ket frenetiskt driver på. Jag vet att detta till stor del ärkommunala frågor, men det vore bra om regeringenhade någon uppfattning om hur man ska kunna ga-rantera skyddet av dessa grönområden.Jag tror att statsrådet vet lika väl som jagatt de stora trafiklederna inte minskar innerstadstrafi-ken - det fick vi för övrigt belagt senast iSvenska . Men vad har statsrådet att erbju-da som skydd för dessa grönområden i en bostads-miljö i ?Anf. 3 ():Fru talman! Tack för detta tillfälle att delta i eninterpellationsdebatt som har en intressant blandning.Först är det en interpellant som egentligen inte vill hahit fler till , och han döljer detgenom att säga att han vill bevara grönområden pådet sätt som har fört fram. Det står nå-gonting i interpellationen om att det är problematisktatt det kommer så många till Stockholmsregionen.Sedan är det ett statsråd som låter påskina att detär kommunerna - det nämns t.o.m. två gånger - somhar ansvaret för den bostadssituation som råder påStockholms bostadsmarknad. Detta berörs också iinterpellationssvaret, men det är ju inte hela sanning-en, och det hoppas jag att statsrådet är väl medvetenom. Det har ställts frågor till landshövdingen runtom ikommunerna, och det har påförts flera orsaker tillvarför det inte utvecklas och byggs i Stockholmsregi-onen.Den största och viktigaste orsaken är det inom-kommunala skatteutjämningssystemet. Det är märk-ligt att vi ständigt ska behöva återkomma till att på-minna om detta, trots att det är en så betydande orsaktill varför det inte byggs i regionen. Idén är alltså attdet kommer massor med nya människor till Stock-holmsregionen, men deras skattepengar följer intemed till de kommuner där de bosätter sig. Det är enstrid ström av människor som kommer till storstäder-na i , och det är en strid ström av pengar somlyfts ut ur samma storstäder.Det är ett utjämningssystem som interpellantenoch statsrådet har omfamnat från var sitt håll, men detfår till effekt att det inte går att bygga ut i flera avvåra närkommuner.En annan orsak är infrastrukturen. I dessa tider närman bara pratar om bredband kan det vara bra attibland prata om gamla vägar. Det gäller möjlighetenatt åka förbi , att bygga de kringfartsledersom snart sagt varje annan större tätort i harutom huvudstaden. De är helt avgörande också förmöjligheten att bo i närförort och ta del av de möjlig-heter som finns på arbetsmarknad.Det är i grunden bra att det nu blir flera bostads-rätter i . Det är en utvecklingsom visar att alltfler människor får det allt bättre. Detinnebär inte att hyresrätten ska försvinna som upplå-telseform. Men det går inte heller att bara säga atthyresrätten har en utjämnande faktor.Det är väldigt få stockholmare som har blivit upp-ringda av någon från bostadsförmedlingen som harsagt: har du kommit fram i kön, så nu har du fåttdin fyrarummare på . Det är ju inte så detgår till. Tror man det lever man inte i verkligheten.Det är en totalt nattsvart sektor beroende på en om-fattande hyresreglering och på en mängd andra fakto-rer som har lett till att den delen av bostadsmarkna-den inte fungerar.Då måste man naturligtvis genomföra ändringarnadär och inte skylla ifrån sig på kommunerna eller -som statsrådet väljer att göra i andra sammanhang -hota med lagstiftning som ska driva fram nya bostä-der i trots att svar inte gives i dehuvudfrågor som förtroendevalda mänoch kvinnor själva uppger vara huvudskälet till att detinte byggs.Det är i grunden oerhört positivt att storstadsregi-onen växer, att vi får hit fler som vill utveckla entillvaro här som handlar om mycket mer än att barabejaka möjligheterna att få ett arbete. Det är en livs-stil att kunna ta del av de många möjligheterna iStockholmsregionen. Det måste vi möta med en heltannan typ av politik, och då duger det inte att skyllapå kommunalt förtroendevalda som inte kan styraöver detta.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Man skulle kanske kunna föreställasig att jag måste utkämpa ett tvåfrontskrig här, motFredrik och mot . Men jagtror inte att det blir så. Jag känner större samhörighetmed än med i dessafrågor.Jag delar uppfattning om att denregionala obalansen är ett stort problem. måste vinaturligtvis se till att vi bedriver en aktivare regional-politik så att vi motverkar en utveckling där storadelar av landet töms på sin befolkning medan andradelar av landet växer så att det knakar.Det är en dubbel problematik som denna utveck-ling skapar: överhettning, stora flaskhalsproblemtrafikmässigt och bostadsmässigt i tillväxtregionernaoch ett vikande underlag för att upprätthålla skola,vård och omsorg och en hygglig service i de delar avlandet som minskar i befolkning.En aktivare regionalpolitik på det sätt som rege-ringen har aviserat och som kan bli en följd av denregionalpolitiska kommitténs arbete som kommer attredovisas i ett delbetänkande är en väsentligingrediens för att motverka den olyckliga utvecklingsom vi nu är inne i.Jag poängterade i mitt svar, , attdet är kommunerna som har planinstrumentet till sittförfogande. Markanvändningsplaneringen är ettkommunalt ansvar. Jag brukar ibland anklagas -också från centerpartihåll - för att jag ingriper i detkommunala självstyret. Men när det gäller markan-vändningsplaneringen och planfrågorna är det ettobetingat kommunalt ansvar att handlägga dessafrågor.Nu ska planeringen naturligtvis utgå från de cent-rala miljökvalitetsmål som vi har satt upp i riksdagenför hur användningen av mark ska gå till. Ett av demål som är uppsatta av är ju en god be-byggd miljö, som innefattar ett skydd av naturvärdenaäven i storstadsområdena. Det är länsstyrelsernasuppgift att följa hur regionerna planerar i det avseen-det, och det är naturligtvis kommunernas uppgift attse till att man arbetar efter de miljömål som riksdagenhar satt upp.Miljömålskommittén har, som jag nämnde i mittsvar, fått konkreta uppdrag att utvärdera delmålen ochse över behovet av åtgärder som krävs för att nå mil-jökvalitetsmålen. Det innefattar även att titta närmarepå nya eller förändrade styrmedel som behövs för attuppnå delmålen. Då kan vi ju komma in på den gans-ka spännande diskussionen om vilka instrument viska ha på nationell nivå för att kunna påverka denregionala och kommunala planeringen och uppnå decentrala miljömålen. Det är lite väl tidigt att göra detinnan har kommit med sitt be-tänkande, som man gör om jag har förståttsaken rätt.För att ge mig in på bostadspo-litiska utvikning är det några saker som är alldelesklara när det gäller bristen på framförhållning i bo-stadsförsörjningen.Det ena är att kommunerna i tillväxtområdena intei tid såg om sitt hus när det gällde framförhållningeni mark- och bostadsplaneringen. Det var inget somvar aktuellt under krisåren , och stårman där med dålig planberedskap och små förutsätt-ningar att kraftigt och snabbt expandera bostadspro-duktionen.Anf. 5 ():Fru talman! Det är nog så som , att något tvåfrontskrig behöver man inte varaså orolig för. har ju inte förstått vaddiskussionen handlar om, utan han är helt oförståendeinför det faktum att 201 av landets 289 kommunertappar i befolkning. Han är oförstående inför detfaktum att 3 000 människor i närkvällen kommer inte vet var de ska finna natthärbärgenågonstans. Ytterligheterna som finns i den våld-samma befolkningsomflyttning som sker är inteFredrik intresserad av. Däri delar jag recensioner av resonemanget.Däremot - det ska man komma ihåg - är FredrikReinfeldt oerhört intresserad av att vi ska plöja nedstatliga miljarder i stora vägbyggen i och kringStockholmsområdet. Det är naturligtvis, fru talman,och bild av densituation som många av oss andra är rätt bekymradeöver. Vi tycker att landet håller på att klyvas, kantra.Vi ser problemen när man river bostäder runtom utepå landsbygden, som vi måste komma tillrätta med bostadssituationen i - och det ärdet som är poängen - på ett ansvarsfullt sätt, på ettsätt som gör att vi kan garantera den sociala miljönmen också den gröna miljö som är en förutsättningför en tilltalande livsmiljö också i de stora städerna.Det är här som jag ändå är lite undrande över sva-ret. Det är ju sant att flera av dessa frågor är ett kom-munalt ansvar, visst är det på det sättet. Men detkommunala ansvaret tas ju ändå utifrån den lagstift-ning som finns.När det gäller t.ex. lagstiftningen kring national-stadsparken eller den lagstiftning som berör drag-ningen av trafikleder i gröna kilar också i Stock-holmsområdet och en lagstiftning som leder till in-trång i den fysiska miljön är det ändå öppet för rege-ringen att ta initiativ till lagändringar som ser till attdetta inte sker.Jag tog ju, fru talman, i min interpellation någraexempel på grönområden i som så uppen-bart hotas av det statliga agerande. Visstfinns det väl utrymme också för statsrådet regeringen att ta initiativ och agera för att bevaraden miljö som jag uppriktigt tror att vi är överens omär nödvändig för att också de stora städernas livsmiljöska kunna bejakas.Vad tycker statsrådet att man kan göra?Eller står man handfallen? Vi ser visserligen attack-erna mot grönområdena, vi ser problemen, men ilagstiftningen ligger ett kommunalt ansvar. Visst kanman väl skärpa lagarna och agera på något sätt för attskydda de här områdena.Det andra gäller det ekologiska byggandet, frutalman, som jag inte hann ta upp så mycket i mittförra inlägg. Det ekologiska byggandet och den eko-logiska omställningen är ju lite av ett socialdemokra-tiskt paradnummer. Den enkla frågan när tiden rinnerblir: Kan statsrådet ge några exempel på hurden lagstiftning som finns är till förmån för enekologisk utveckling och ett ekologiskt byggande?Om han har svårt att hitta sådana exempel, kan han dåtänka sig någon förändring av lagstiftningen också påden punkten?Anf. 6 ():Fru talman! Ledaren för det parti som väljarnafaktiskt slängde ut ur snart sagt varje folkvald för-samling i i förra valet säger tillmig, som är folkvald i det parti som är störst och harflest väljare bakom sig i den här regionen, att jag intevet vad frågan handlar om. Det kanske beror på denstora skillnad som är mellan ochLennart å ena sidan och mig och Moderaternaå andra sidan.För er är uppenbarligen människors fria val ettstort bekymmer. Ni har enormt svårt att acceptera detfaktum att väldigt många söker sig till Stockholmsre-gionen. Det beskrivs som olyckligt, olämpligt, dumt,feltänkt och ska på olika sätt stoppas. I er föreställ-ningsvärld finns någon sorts glastak över storstansom gör att den inte får bli större. Var går det glasta-ket någonstans? Vem har sagt att är fär-digvuxet? Vad är det som säger att Stockholmsregio-nen inte kan innehålla fler invånare än 1,8 miljoner?Det finns storstäder runtom i världen som är myckettrevliga och som har fler invånare än så. Här måsteman lyfta perspektiven. Det går att få in betydligt fleri . Det går att bygga på höjden.Det går att använda en del av de marker som LennartDaléus själv nämnde och som det nu pågår exploate-ring för att kunna nybygga. Vi kan inte ge det svarsom ni ger till de många ungdomar som bl.a. fram-skymtar i Dagens Nyheters olika nyhetsrapportering-ar . Ert svar är: Kom inte hit! Ni harkommit fel. Åk hem igen. Mitt svar är: Välkomna tillStockholmsregionen. Låt oss se till att få en politiksom gör att vi kan bygga bostäder också åt er.Se då till att inte skylla på kommuner och planbe-redskap när det finns en lång rad frågor som har be-tytt mycket, mycket mer. De faktum att skatteutjäm-ningen tar bort resurserna för en bra offentlig omsorg,att skatterna har betydelse för nyproduktion av bostä-der, att infrastrukturen inte byggs ut i förhållande tillhur mycket befolkningen växer betyder mycket merän någon planberedskap i de kommuner som vill skylla problemen på.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! , utmåla mig intesom Stockholmsfientlig! Utmåla mig inte heller somstorstadsfientlig! Jag kommer själv från en storstad,även om kanske inte vill medge att ären storstad.Men, och det tycker jag nog att vi ska se ganskaallvarligt på, vi har en utveckling i där en stormajoritet av landets kommuner krymper i befolkningmedan vissa delar av landet har en kraftig expansion.Det är klart att vi med en statlig regionalpolitik kanmotverka en sådan utveckling utan att för den skullhemfalla åt tankar på att stoppa utvecklingen i Stock-holm eller framstå som Stockholmsfientliga.Det är klart att om vi underlättar för etablering avnya högskolor och ny forskning runtom i landet, såskapar det en växkraft i delar av landet som lite grannkan förhindra den kantring som håller på att ske iSverige.Fredrik och har ju aldrigförstått detta med regionalpolitik. Men jag tror att detär viktigt att se till att hela har förutsättningaratt leva och förutsättningar att utvecklas.När det sedan gäller och bostadssitua-tionen har i vid ett par till-fällen pekat på, vilket också har gjort, attdet största hindret för ett ökat bostadsbyggande iStockholmsområdet är just en bristande mark- ochplanberedskap. Och jag tar till mig det som landshöv-dingen i säger och som Boverketsäger i sina rapporter till mig, att det är det störstahindret för att åstadkomma ett ökat bostadsbyggande.Sedan underlättar det naturligtvis inte när Stock-holmsmoderaterna går i förgrunden för en utförsälj-ning av allmännyttan, förbjuder de kommunala bo-stadsbolagen att vara med i nyproduktionen ochpungslår de kommunala bostadsbolagen på medel, detär från kommuns sidasom man plockar ut från bostadsbolaget. Det under-lättar ju inte heller för att vi ska få till stånd en kraf-tigt ökad nybyggnation som motsvarar den efterfrå-gan som finns på bostadsmarknaden.Skatteutjämningssystemet: Det hjälper inte attupprepa en lögn tillräckligt ofta för att den ska bli ensanning. Ingen kommun har någonsin uppnått enpomperipossaeffekt. Det har aldrig inträffat i verklig-heten. Vi har studerat det här väldigt noga, och ocksåden delegation som vi tillsatte visar att så är fallet. Nugör vi en mindre justering i utjämningssystemet föratt ta bort en teoretisk negativ marginaleffekt. Mennågon pomperipossaeffekt har aldrig inträffat. Allakommuner som ökar sin befolkning ökar också sinaskatteintäkter.Sedan vill jag säga något till . Jagvet inte om hade några egna förslagtill lagändringar i sitt inlägg. Jag uppfattade inte nå-got sådant.