prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Detta beror på vårt medlemskap i , därman tar många beslut om utvecklingen av fisket bådevad det gäller kvoter och ekonomiska bidrag till fis-ket.Den svenska fiskeflottan har kraftigtminskats. 1970 var ca 8 000 fiskefartyg verksammalängs våra kuster och i de större insjöarna. , 30år senare, är det 2 200. Denna minskning beror delvispå den teknikförbättring som har skett vad gällerfartygen och den modernisering som har skett, menockså naturligtvis på en kapacitetshöjning när detgäller nyanskaffning av fartyg och på en minskningav tillgången till fisk i våra hav. Detta har också med-fört att lönsamheten i det svenska yrkesfisket kraftigthar försämrats.Inom fiskepolitiken har två fiskslag under lång tidvarit föremål för debatter. Det är laxfisket och torsk-fisket i , samt äventorskfisket i västerhavet. Kritiska röster har ocksåhöjts mot det s.k. industrifisket eller, som man ocksåkallar det, skrapfisket i . Vi kan också ta denbenämning som danskarna använder: proteinfiske. flesta motionerna pekar man just på dessa delar avyrkesfisket och kräver åtgärder.Fru talman! Jag ska börja med laxen. Sedan viupptäckte M 74-sjukdomen på laxen för 25 år sedanhar denna fiskart kostat mycket pengar. Det har fors-kats av olika instanser. Det har utretts och åter utrettsutan ett resultat och utan att man med säkerhet kanfastslå vad orsaken är. En viss förbättring har skettnär det gäller M 74, men det är fortfarande oroande.Fiskeriverket har under tillsammansmed , länsstyrelser och lokala intres-seorganisationer bedrivit laxvård för att skydda ochåteruppbygga den vilda laxstammen. Fiskmönstret iÖstersjön har förändrats. Detta har också gett resultat.Vildlaxen i älvarna har för har antagit eninternationell aktionsplan för har också föreslagit en nationell åt-gärdsplan för att man ska leva upp till den internatio-nella planen. Planen innehåller en lång rad av åtgär-der där bl.a. fettfenklippning ingår. Men eftersomdetta är en djurskyddsfråga behandlas den just nu avJordbruksverket. Och verket remitterade för någraveckor sedan ett förslag som medger en storskaligsatsning på fettfenklippning av all utsatt lax. Ett be-slut väntas innan klippningarna avses på-börjas . har också av-satt medel för dessa åtgärder.Det här kommer att innebära att man vid fiske kanskilja mellan den naturreproducerade laxen och denutplanterade laxen, och bestämmelser kan då införasom att man inte får ta upp den naturreproduceradelaxen. Det har också föreslagits att man ska införa ettterminalfiske, men för att det ska kunna fungera ef-fektivt måste alla länder runt bedriva ettterminalfiske. Eftersom det är förenat med kostnaderär det omöjligt att få med de baltiska länderna pådetta förslag. Utanför en del älvar i som intehar naturreproducerad lax bedrivs det ett termi-nalfiske.I tre av reservationerna tar man upp laxfisket iÖstersjön. och vill attfisket ska upphöra på uppväxtområdena. Det innebär iså fall att man ska upphöra med allt fiske av lax isödra , eftersom laxen är en ytgående fisksom inte har speciella uppväxtplatser som t.ex. tors-ken har i sina djuphålor. För att det här ska bli effek-tivt och fungerande måste alla länder runt Östersjönstoppa sitt fiske. Då måste det också bli ett stopp elleren kraftig minskning av kompensationsutsättningarnaav två miljoner laxar, som sker . I annat fallkommer att fyllas av lax.Det finns mycket lax i . Det visarockså biologernas rekommendationer. harde höjt den totala kvoten från 410 000 till 450 000laxar. Den svenska andelen av denna kvot är 36,4 %.Det blir 123 652 laxar. Det är den svenska kvoten,som vi får fiska upp i Östersjön.Men det är inte, enligt min bedömning, framkom-ligt och nödvändigt att stoppa laxfisket i . Låt nu arbetet med den nationella och interna-tionella planen få fortsätta. Vi kan hoppas att fett-fenklippning snart kan komma i gång, och det kan geett positivt resultat för laxen.Jag delar inte heller uppfattningatt drivgarnsfisket skulle vara ett utrotningshot motvildlaxen och ett hot mot tumlare, säl och fågel. Så ärdet inte, . Vid drivgarnsfiske i är det tillåtet att ha nät ombord.Men det är långt ifrån alla som använder sig av det.När och andra för fram det här kanman få intryck av att det läggs ut i enföljd. Så gör man ju inte. Det är ju länkar på 700-800meter som man släpper och som man absolut intelänkar ihop.I reservation 1 kräver att ett landsom inte fiskar upp sin kvot inte får missgynnas viden framtida kvotfördelning. säger man atten del av kvoten alltid bör kunna tas ut som sparande.Så kan ske när det gäller de fiskslag som inte äri riskzonen eller är hotade. Torsken i tillhörriskzonsgruppen och är nästan hotad.Av vår kvot på fiskade viinte upp , men denna ouppfiskade del till-faller inte något annat land automatiskt. Däremotställs det krav från andra länder på att de ska få till-gång till kvoten. Av förra årets överblivna kvot har2 överförts till och över-förts till . har i utbyte fått annatfiske i . får inte spara kvoten tillkommande år. Men om vi fortsätter att inte fiska uppen tredjedel av vår kvot kommer naturligtvis andraländer att kräva att de får disponera den här kvoten.Så är reglerna. Den totala kvoten är fastställd efterrekommendationer av biologer.Vänsterpartiet vill i en reservation förbjuda dets.k. industrifisket nära kustlinjen. Industrifiskets an-del av de totala svenska landningarna uppgår nu till80 % medan dess värde utgör en tredjedel av dettotala fångstvärdet i första försäljningsledet.Industrifisket har skapat problem. Orsaken harfrämst varit att större fartyg har trålat innanförbaslinjen inne i skärgården. Det har varit fullt tillåtet.Det är inte något fusk. gjorde manundantag och inrättade ett antal kustnära trålfiskeom-råden där man fick tråla innanför fyra nautiska mil.Detta skedde, märk väl, på begäran av det lokalakustnära fisket och i samråd med biologiska experter.De små kustbundna fiskarna har upplevt att destörre fartygen har uttömt resurserna och därföromöjliggjort fiske framför allt av sill. Det här haruppmärksammats. Vi har ju sett frågor och interpel-lationer till ministern om detta. Därför beslutadeFiskeriverket tillsammans med yrkesfiskets organisa-tion att fr.o.m. förbjuda trålfiske avfartyg överstigande innanför baslinjen frånÖregrund i norr till i söder.Därutöver kan sägas att regeringen för närvarandebereder ett uppdrag till att se över dettotala fisket i och komma med förslag tilleventuella förändringar.Vänsterpartiet vill också förbjuda nätfiske påvästkusten på grunda vatten ut till tre meters djup.Detta är enligt min mening ingen riksdagsfråga. Vihar ett fiskeriverk som bl.a. har den beståndsförval-tande uppgiften. Verket kan införa de restriktioner ifisket som anses nödvändiga. kan stop-pa fisket på vissa områden om dess biologer ochexperter bedömer detta som nödvändigt.Riksdagen beslutade för en del år sedan om en nyfiskelag som bl.a. innebar en begränsning av nät förfritidsfiskare. Kunskapen om förvaltningen av vårafiskeresurser har våra biologer och personalen påFiskeriverket. Jag tror att de är bättre skickade attgöra de bedömningarna än vi här i riksdag.Miljöpartiet anser att konflikterna mellan säl ochyrkesfisket måste lösas på annat sätt än genom jakt.Men hur ska detta problem lösas? Jag har förståelseför yrkesfiskarnas problem, , då enyrkesfiskare går ut och vittjar sina nätoch får halvätna fiskar och sönderrivna nät somfångst. Jag har full förståelse för att yrkesfiskarnatröttnar då inkomsten till största delen blir bidrag frånNaturvårdsverket som ersättning för skadorna. Bidra-get täcker bara en del av inkomstbortfallet och kost-naderna för skadorna. har vi 25 miljoner i bud-geten till detta ändamål. Det här är ett stort problem.Men frågan är hur vi ska lösa det. Det finns all anled-ning att återkomma till det här problemet i sambandmed behandlingen av jaktpropositionen, då vi skabehandla en del sälmotioner.I reservation nr 7 vill flera partier ha ersättning förmiljörelaterade driftstörningar. Det här är inte någotproblem, enligt min bedömning. Glädjande nog, EskilErlandsson, är det långt mellan de gånger som sådanthär har inträffat. När det inträffar tar staten en stor delav kostnaderna, t.ex. när det gäller eskort till hamn,ersättning för saneringskostnader och stillaliggandeupp . , , harockså en kollektiv försäkring som täcker eventuellapersonskador. Av den anledningen finns det ingenorsak att vidta fler åtgärder.När det gäller strandskyddet håller jag med ommycket av vad sade. Det är inte sålänge sedan vi här i fattade beslut om mil-jöbalken. Strandskyddsbestämmelserna i natur-vårdslagen infördes då i , såsom det sa-des. ska bli föremål för en parlamen-tarisk översyn, och eventuella önskemål om lagänd-ringar i fråga om strandskyddet får naturligtvis dårespektive parti framföra.Till sist, fru talman, vill jag nämna att det i betän-kandet finns ett tillkännagivande, som , om översyn av det fria handredskapsfisket.Det är ett enigt utskott som står bakom det beslutet.Vår bedömning är att det fria handredskapsfisket harfunnits , att saker naturligtvis har förändratsunder de här åren och att det därför kan vara riktigtatt se över lagstiftningen på det här området.Fru talman! Jag har överskrivit min talartid, menjag yrkar bifall till hemställan i betänkandet MJU8och avslag på samtliga reservationer.Anf. 240 () re-plik:Fru talman! Jag vill mycket kort ta upp detta medlaxen.Det var inte så länge sedan vi hade en diskussionom laxen här i kammaren. Vad det då handlade omvar huruvida utsättning av laxyngel egentligen är detviktigaste man kan göra för laxen . Många häv-dar ju att utsättningen faktiskt snarare hotar vildlaxenän hjälper upp situationen och menar att det som nuborde göras egentligen är att minska utsättningen. Vikanske inte ska sätta ut två miljoner laxyngel per årutan snarare satsa resurserna på att hjälpa den lax somfinns uppe i älvarna så att vi kan få lax som går uppbetydligt mer och därmed också skapa ett intressantsportfiske.Vad jag förstod fanns det många även här i kam-maren som tyckte att detta var viktiga aspekter. Jaghar naturligtvis hört dem från människor som bor däruppe och också från biologer.Vad vi kan se är att en del av de odlade lax-arna börjar gå upp i vildlaxälvarna. Det finns i så fallen risk att vi får en utarmning av vildlaxen. Den od-lade laxen är snävare genetiskt sett än vad vildlaxenär. Vi har en stor mångfald, men en odlad laxhonablir mamma till betydligt fler laxyngel än vad somsker naturligt i naturen där variationen är mycketstörre. Det finns en stor risk i och med att den odladelaxen genetiskt är ganska snäv.Jag skulle vilja höra om socialdemokraterna delaruppfattningen att det är dags att se över vattendomar-na och fundera på vilka åtgärder som är viktiga för attfå en livskraftig stam av vildlax för framtiden.Anf. 241 () replik:Fru talman! Jag kan svara att jagkan dela mycket av den uppfattningen. Vi har inteminskat utsättningarna, för det är ju vattendomarnasom säger hur mycket som ska sättas ut. Men när manunder åren har minskat uttaget från över 600 000-700 000 laxar, som kvoten har varit, ned till 410 000och 450 000 laxar kan jag hålla med om att detkan vara ett skäl att titta på utsättningarna och se omde två miljoner som man sätter ut är en riktigkvantitet att fortsätta med.Anf. 242 () re-plik:Fru talman! Det var ett bra besked, tyckerjag. Det finns anledning att se över vattendomarna.När det sedan gäller sälskador delar jag naturligt-vis uppfattningen att det är ett problem för yrkesfis-karna. har vi en sälstam som är entiondel av vad som har funnits, och sälarna är dess-utom fortfarande klassade som hotade. Därför måstevi naturligtvis hitta sätt att klara den här konflikten.Jag är naturligtvis inte så mycket expert att jag kansäga exakt hur den ska lösas. Men tyckerjag att det är mycket viktigt, som skett i majoritetenssenaste budget, att se till att förstärka de medel somgår just till ersättning för skador av säl.Vad man kanske måste se över är var någonstansoch till vem de här medlen betalas ut. Det kanske inteär så självklart att man ska få ersättning om manfiskar precis i närheten av sälskyddsområden - mendet här är detaljer i sammanhanget. Från Miljöpartietssida anser vi det självklart, om vi vill bevara biolo-gisk mångfald där vi ser att det finns problem, att setill att de som i det här fallet bedriver fiske ska hållasskadeslösa.Anf. 243 () replik:Fru talman! Vi har som jag sade höjt ersättningenför sälskador från 18 till 25 miljoner. Men det är långtifrån tillräckligt, . Enligt de beräk-ningar som har gjorts är behovet 40 miljoner kronor.Det innebär att de skador som åsamkas yrkesfisket -både fördärvade nät och förlorad fångst - räcker intepengarna till. Hur man sedan exakt beräknar detta kanjag inte här i talarstolen svara på. Men jag utgår frånatt det är korrekta beräkningar.Gudrun tog upp en annan sak i sitt anfö-rande som jag något vill kommentera, och det varmarina reservat. Jag fick intrycket när jag lyssnade påGudrun att hennes uppfattning var att marinareservat skulle innebära att man förbjöd fiske. När vimed utskottet var uppe på fick vi enbra information där det också sades att reser-vat inte behöver innebära ett förbud mot fiske. Detkan vara en inskränkning, men de kan också innebäraingen åtgärd alls när det gäller fisket. Förknippa alltsåinte reservat, , med att detmåste vara ett fiskeförbud.Anf. 244 () re-plik:Herr talman! Det är tacksamt att vi av reda på att man ska göra en översyn av fisket iÖstersjön. Det är positivt, för det behövs verkligen.Detsamma gäller detta med fenklippningen.Sedan gällde det nätfisket på och vill förändra det . Där är det juså att man sätter ut så mycket nät att man stänger tillså att fisken inte kan gå upp i de åar och älvar somfinns där. Detta förhindrar verksamheten och utveck-lingen av fisken. Man tar också fisk som inte hållerden rätta storleken, och på det sättet minskar manbeståndet. Därför behövs det verkligen en förändring.Sedan gällde det att fiskeflottan har minskat. Ja,den har minskat, men den har blivit effekti-vare. Fiskuttaget ur havet har alltså inte minskat utantvärtom ökat. Det framgår också om man tittar i Re-surs 99:s sammanställning över fiskbeståndets till-stånd i våra omgivande hav. Där kan man läsa attbestånden inte beskattas inom säkra gränser. Lekbe-ståndet har också sjunkit. Det behövs ett lekbeståndpå en miljon ton, och sillens medelvikt sjunker helatiden. Det här har mycket negativa effekter. Så vissthar man ett överuttag i fisket.Anf. 245 () replik:Fru talman! Nej, det har man inte, . Närdet gäller torsken i , som är i riskzonen , hade man under de gyllene tiderna 1980-1985ett uttag på 450 000-500 000 ton torsk i Östersjönmedan man ligger nära . Det är klartatt man gå tillbaka och säga att vi tog ut för mycketpå . Det är möjligt att vi har gjort det. Ändåär det ju biologer - ICES i med biologerfrån alla länder - som gör mätningar och undersök-ningar av våra hav och ger rekommendationer tillWarszawakonferensen, som hålls ,och det är där man fastställer hur mycket våra hav tålatt fiskas på. Kvoterna fastställs alltså på det sättet.Jag tror att det var som sadeatt man hade bestämt en lägre kvot för sillfisket, menden blev inte satt. Men det var också så att man gjor-de överenskommelsen att det här skulle minskasunder en treårsperiod. Man skulle inte göra minsk-ningen totalt , utan det är under en treårsperi-od som det sker en minskning av sillfisket i Öster-sjön.Anf. 246 () re-plik:Fru talman! Det är just ICES, , som säger att beståndet beskat-tas inom säkra gränser, såsom de definieras genom deföreslagna tröskelvärdena. Räkbeståndet har sjunkitsedan början av 70-talet och fiskdödligheten har näs-tan fördubblats, säger man i . Detmåste man ju tro på.De uppskattningar som biologerna gör är ju siffrorsom inte kommer i verkställighet förrän två tre årefter. Det hinner ske mycket innan man har anpassatsig till de siffrorna. Därför gäller det att man agerarsnabbt i neddragningen. Drar man ut på den i flera årinnebär det ju att man fortfarande tullar mer på be-ståndet än man borde göra. Man tar alltså inte bara avräntan utan man tar även av kapitalet.Anf. 247 () replik:Fru talman! Det var sillen jag talade om, , när jag sade . Men i övrigt, närdet gäller torsk och lax, gör ICES en rekommendationvid , som pågår under en veckai september. Där förhandlar EU och är företrädare förSverige. Då fastställer man den här kvoten. Det är demätningar som biologerna har gjort somman då diskuterar och fastställer.Men jag kan säga att man inte har följt ICES re-kommendationer så noggrant tidigare, utan man har iregel legat lite grann över ICES rekommendationer.Men följer man dem, eftersom man är fullt med-veten om vilka riskzoner som gäller. Därför följerman biologernas rekommendationer till fullo i dag.Anf. 248 () replik:Fru talman! För det första vidhåller jagatt det är anmärkningsvärt att en näring, i detta fallfisket, ska drabbas ekonomiskt av att någon annan hardumpat eller gjort så att vi har miljösynder, vilket vihar, i våra hav och i våra vatten. Jag tycker att detfulla ansvaret ska vara samhälleligt, inte som KajLarsson att man ska ta ansvaret kollektivt inom sinegen kår. Det är det man till dels gör . Jag vid-håller alltså, , att det är ett samhälleligtansvar att ta hand om det som vi och andra nationerhar dumpat i våra hav, så att den yrkeskår som drab-bas går helt skadeslös ur det hela.För det andra har vi strandskyddet. Mycket av detsom vi vill uppleva finns i kustbandet och i skärgår-den. För att det ska finnas där fordras det att det finnsmänniskor som vårdar saker och ting. För att de härmänniskorna, som kan vårda saker och ting, i sin turska finnas på de här platserna måste de ha en ut-komst.Bäst på att bedöma detta tycker jag är lokalakommunala företrädare. Jag vill alltså att lagstiftning-en kompletteras så att det blir en lokal anpassning. kommunala översiktsplanerna skulle man, själv-klart efter samråd med centrala myndigheter som haratt bevaka riksintresset, kunna ge möjlighet för verk-samhet att utvecklas på ett annat sätt än i de härsvaga bygderna.Anf. 249 () replik:Fru talman! Jag bedömer, , att deti dag är väldigt långt mellan de skador som inträffar.Eskil har varit med förr när det gälltstridsgas som man tagit upp i . Men de ska-dor som är inrapporterade är det mellan. Dettasker i mycket liten omfattning.Det jag säger är att om det inträffar en skada fårman bogsering till hamn. Man får hela båten ochredskapen sanerade. Det betalar staten. Man får stil-laliggande i , den tid som arbetet pågår.Om det skulle förekomma personskador har SFR,om man är medlem där, vilket jag tror att de flestayrkesfiskare är, en kollektiv försäkring som gäller förpersonskador. Vad är det som återstår? Jo, det är denförlorade fångsten. Det är den som man i så fall tap-par, som inte går att använda. Det tycker jag inte är såmycket att orda om, . 250 () replik:Fru talman! Låt oss då ta frågan om strandskyd-det, . Vi blir uppenbarligen inte överensom de miljörelaterade driftstörningarna. Men vi kan-ske skulle kunna bli överens om några föränd-ringar i strandskyddslagstiftningen som ger möjlighetför svaga bygder i att utvecklas.Anf. 251 () replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande ska detgöras en parlamentarisk översyn av . Jagkan inte med säkerhet säga att är repre-senterat, men visst finns det möjligheter att i så fallframföra de här synpunkterna då. Jag tycker att detborde vara en riktigare instans än att stå här i kamma-ren och diskutera detta.Anf. 252 ():Fru talman! Timmen är sen. Jag kan bara konsta-tera att inte behagade lyssna på det jagsade. Det är synd, eftersom jag tycker att regerings-partiets företrädare ska lyssna på det man säger.Jag sade just att reservat inte behöver be-tyda att det inte kan bedrivas fiske. Jag sade att ettbeståndsbevarande kustnära fiske kan gå hand i handmed reservat. Man kan se till att man får ettekologiskt långsiktigt hållbart fiske som samtidigtskyddar arter som behöver skyddas och som gör attde som bor i området kan bedriva ett fiske.Ofta är det så att de inte klarar sig därför attindustrifisket hotar att slå ut dem och hotar att slå utde fiskarter, t.ex. torsken i , som de ärberoende av.Jag har alltså inte sagt, som hävdade,att reservat skulle lägga en död hand överfisket. Snarare pläderade jag för det motsatta. Jag kanbara konstatera att får läsa protokolletefteråt, om inte lyssnade på mitt anfö-rande.Anf. 253 ():Fru talman! Jag ber om ursäktom jag har missuppfattat detta. Men jag har hört Gud-run uttrycka detta tidigare, därför utgick jagfrån att det var samma uppfattning.Marina reservat hand i hand med fisket, javisst,det tycker jag är bra. Men tyvärr är lagstiftningensådan att beslut som gäller reservat lig-ger på kommuner och länsstyrelser. , därvi har experterna på våra hav och vatten, där vi harkunskapen, får bara vara remissinstans.Men det visar sig , med det samarbete som skerpå när det gäller reservat, att manlöser det här på ett bra sätt. Man har en överläggningoch diskussion och kommer fram till att det på ettområde kan vara vissa restriktioner när det gällerfisket, men på nästa område behöver man kanske integöra några inskränkningar alls. Kan man fortsättaarbetet på det viset är jag fullt nöjd.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Vissa forskningsfrågor m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU11Vissa forskningsfrågor m.m.Anf. 254 ():Fru talman! Vi ska nu debattera ett betänkandesom behandlar motioner från allmänna motionstidenom forskningsfrågor som rör vårt utskottsområde.Motionerna är av mycket olika slag. Flera tar uppdetaljfrågor i forskningen.Vänsterpartiet har en reservation om forskningkring alternativa metoder för växtförädling. Jag yrkarredan nu bifall till reservation 3 under mom. 11.I stället för att gå in på alla de detaljfrågor sombehandlas i betänkandet tänkte jag använda min tid italarstolen till att lyfta fram några forskningsområdendär det finns begränsad kunskap. Det innebär attvi politiskt inte kan fatta bra beslut på olika områdensom berör jordbruket. Jag tänker lyfta fram tre sådanaområden.Det första området gäller genmanipulation. Inomdetta område är forskningen till stor del inriktad på attutveckla teknik för att använda gentekniken i kom-mersiellt syfte. En mycket stor del av forskningen ärstyrd av företag som ser möjligheter att stärka sittgrepp om livsmedelsproduktionen. Det bedrivs all-deles för lite forskning kring risker med genteknikoch kring vilka effekter den kan tänkas få i övrigt.Ändå fortsätter tillämpningen av en teknik som viegentligen har alldeles för lite kunskap om.Vi skulle vilja se en inriktning på forskningensom ger oss ett underlag för att kunna bedöma riskeroch möjligheter med gentekniken. Det underlagetfinns inte . Vi skulle också vilja se en ökad sats-ning på alternativ till genmanipulationen. Det är detsom vår reservation handlar om. Gentekniken ger alltför stor makt till de utsädesbolag som har rådatt satsa stora resurser på teknikutveckling. Använd-ningen av terminatorgener är väl det tydligaste ex-emplet på hur dessa utsädesbolag vill behålla kon-trollen över utsädet. Att de skräddarsyr växter somska passa deras gödselmedel och bekämpningsmedelär ett annat sådant exempel. Utvecklingen av nya,bättre anpassade grödor är inget som får begränsas tillett fåtal kapitalstarka företag med intresse av att do-minera och monopolisera utsädesmarknaden.Det andra området jag till ta upp är fosfornskretslopp. Fosforn är en ändlig resurs, och vi stårinför viktiga beslut om hur vi ska sluta fosfornskretslopp. har vi fattat beslut om ett betänkandesom behandlar återföring av fosfor i jordbruket.Tyvärr finns det alltför lite kunskap om hurfosforn beter sig i marken. Markens livsprocesser ärbetydelsefulla för frigörelse av fosfor och för minera-lisering av fosfor. För att kunna fatta rätt beslut omåterförsel av fosfor till behöver vi en be-tydligt bättre kunskap om fosforns kretslopp än vad vihar i dag.Det tredje området jag vill nämna är forskningenkring ekologisk odling.