prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Detta kommer, enligt uppgift, att framgå avregleringsbrevet. Jag vill också framhålla betydelsenav att det viktiga arbete som dessa resurscentrumbedriver inte ska ges sämre förutsättningar än förnärvarande.I anslutning till Verket för innovationssystem ochden verksamhet som verket ska bedriva vill jag någotberöra en speciell fråga. , , har framfört farhågor för att den verk-samhet som institutet bedriver ska hamna i ett oklartläge och helt enkelt hamna mellan stolarna. Jag anseratt den typ av verksamhet som SIQ bedriver är viktigur ett näringspolitiskt perspektiv. Likaså menar jag attformen för verksamheten, som karakteriseras av attföretag, organisationer och förvaltningar samverkar,är mycket viktig. Jag anser därför att verksamhetenäven i fortsättningen ska erhålla statligt stöd för sinbasfinansiering. Det borde också övervägas om intedet statliga bidraget skulle kunna utgå med ett högrebelopp än det som gäller , dvs. 2 mil-joner kronor, och därigenom även bättre matcha denföretagsfinansierade delen, som upp-går till . I t.ex. har ettmotsvarande institut ett statligt bidrag på , något för oss i utskottet att fundera på.Fru talman! vill jag framhålla ett par sakersom man bör tänka på vid omorganiseringen av detnya verket för näringslivsutveckling. Det är mycketviktigt från trovärdighetssynpunkt att de beställandeoch utförande funktionerna noga hålls isär. Det ärockså viktigt att myndighetens verksamhet blir ettkomplement och inte en konkurrent till andra ickestatliga aktörer. Myndighetens verksamhet får intetränga ut dessa, och konkurrenssnedvridning får inteförekomma.Ett exempel på denna risk för osund konkurrens ärett projekt, Open for Business, som bedriver.Det finns privata och ideella aktörersom vänder sig till samma målgrupp, t.ex. Snilleblix-tarna, Ung företagsamhet, Drivhuset, , , , m.fl.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation 2.Anf. 219 ():Fru talman! består av ensamföretagare,kooperativ, små familjeföretag, stora koncerner ochföretag som startats av kvinnor eller invandrare. Detär väldigt många olika företag, och det kompliceraren generell företagspolitik. Företagen ser så olika ut,och det måste man även ta hänsyn till när det gällerstödinsatser.I fråga om möjligheten att få riskkapital är det sto-ra regionala obalanser. För företag i heta tillväxtbran-scher och för börsnoterade företag i storstäderna ärdetta inte något problem. Men i traditionella bran-scher i skogslänens inland är det tvärtom. De flesta avde små företagen vänder sig till banker. Möjlighetenatt få bankkredit är väldigt betydelsefull för dem.Där finns det tre problem. Den privata kapital-marknaden är inte särskilt benägen att ta risker. har lägre soliditet än större. De kaninte lämna så mycket i säkerhet och får därför betalahögre räntor än andra. Det tredje problemet handlarom att många bankkontor utanför storstäderna läggsned.Hur ska vi då komma till rätta med bristen påriskkapital till svenska småföretagare? Staten kanmed en obetydlig insats gynna de mindre företagensom banker och riskkapitalfonder har gett kalla han-den, exempelvis genom att stimulera upprättandet avlokala börser, banker och kreditgarantiföreningar. Detkräver bara en obetydlig ekonomisk insats från sta-tens sida.I har experimenten med lokala bankerpermanentats. Där stängdes 1 500 bankkontor under90-talet. De inledde ett sam-arbete med en av landets storbanker och skapade enlokal bank. Att få ihop aktiekapitalet var inte svårt.Lokalbefolkningen investerade hellre i den lokalabankens kontor än i andra bankers, eftersom de dåockså fick tillgång till det kontorets service. I det ett fyrtiotal bankkontor, och aktiekursernahar fördubblats . Den största utmaningenblir att stimulera kapitaltillförseln. Ett sätt att få framdet är att ge de företag som investerar i lokala börseroch fonder uppskov med reavinstskatten.Ett annat sätt att stödja behovet av riskkapitalbland småföretagare är att underlätta bildandet avkreditgarantiföreningar, som talade omtidigare. Fungerande sådana finns redan i Frankrikeoch . bygger uppegna riskfonder och kan därigenom garantera delar avdet lån som en medlem beviljats. Och genom dennaextra säkerhet kan medlemmen få en lägre ränta.Särskilt för kvinnor kan det vara svårt att få kapi-tal. Nuvarande har med sin inriktning på till-växtföretag och expansion kommit att gynna traditio-nellt mansdominerade branscher och företag. Men ivissa fall har ALMI-bolag genomfört insatser spseci-ellt riktade till kvinnor. administrerar t.ex.Företagarlånet för kvinnor. Kvinnor fick här chansenatt låna mindre summor. Och min förhoppning är attdet ska vara möjligt i fortsättningen också. Att se överALMI:s lån och anpassa dem för målgrupper av bäg-ge könen är att göra låneverksamheten mer jämställd.Det är också helt uppenbart att miljöaspekten tastill vara för lite.De företag som finns med på Dow har en bättre ekonomisk utveckling änövriga företag. Just hållbarheten är faktiskt en förut-sättning för tillväxten. Detta uttrycktes mycket tydligtav under analysdagenhäromdagen.En rad företag och kommuner har redan insett attmiljöarbete ger positiva effekter. Men det är en svåruppgift, speciellt för de små företagen och för defattiga kommunerna. Att gå in för miljöarbete skulleför dem kunna bli en genväg till näringslivsutveck-ling. menar att ett särskiltnätverk av miljöengagerade är ett starkt framgångs-koncept. Jag anser att staten ska stödja goda initiativekonomiskt och inrätta en fond för kommuner ochregioner i som vill ha en möjlighet att kart-lägga sina materialflöden. Det är utgångspunkten föratt få en positiv utveckling.Ett annat bristområde är som sagt kvinnligt före-tagande. Företagandet i är mycket lågt jäm-fört med hur det är i andra . Av de fö-retag som startas ägs av kvinnor.Genom att så få kvinnor väljer att driva företag, gårSverige miste om den speciella kompetens och erfa-renhet som kvinnor har. För att underlätta det kvinn-liga företagandet behövs mer av specialiserad rådgiv-ning till kvinnor.Kvinnliga affärsrådgivare finns redan i omkring180 kommuner. Men tyvärr drivs flera av de här en-heterna som tidsbegränsade projekt. Den framtidafinansieringen är osäker. Dessutom har den rådgiv-ning som tidigare sköttes av Nationellt resurscentrumför kvinnor försvunnit. Det är väldigt tråkigt att derasrådgivning från central nivå utåt mot de lokala ochregionala resurscentrumen har försvunnit. Den harersatts med ideella krafter i det nybildade nätverket.En stor del av NRC:s verksamhet handlade om ut-bildning och information och om underhåll av kon-taktnäten mellan kvinnor. har inte lyckatsersätta det tomrum som nedläggningen av NRC leddetill. När stödet från central nivå försvinner läggerregionala centrum ned verksamheten, nu senast iLuleå, och . Att stödet till kvinnornaminskat är uppenbart. 26 miljoner anslogs för detta årför att stödja kvinnors projekt, och 66 projekt bevilja-des, men bara en mindre del har lyckats hitta medfi-nansiärer.Detta är speciellt bekymmersamt, eftersom nästanalla län fick bakläxa när det gäller jämställdhetsarbe-tet i tillväxtavtalen. forskning visaratt könsuppdelningen på arbetsmarknaden är ett storthot mot svensk tillväxt. Dessa frågor måste alltsåsättas i fokus. Inom betyder det att dettaarbete måste prioriteras. Det får inte vara beroende avkunnigheten hos enskilda handläggare, utan dettaarbete måste vara prioriterat av alla.Jag vill också, fru talman, peka på behovet av ni-schad rådgivning till dem som vill starta företag. Omdu ska starta ett hantverksföretag är det en stor hjälpatt ha en från samma typ av företag. Först dåfår du hjälp och tips om de alldeles speciella förut-sättningarna för just ditt företagandee.Detta kan också vara ett bra angreppssätt om manförsöker locka invandrare att bilda företag på småor-ter och i glesbygd. Jag tror att detta är mycket viktigtför att få in människor med andra erfarenheter ochskapa ett gynnsamt företagsklimat.Anf. 220 ():Fru talman! När jag deltar i diskussionen om fö-retagsklimatet, näringslivets förutsättningar i helalandet, i glesbygden såväl som i storstaden, ser jag enmångfald av aktörer, stora såväl som små företag - degamla och mogna basindustrierna, de nya tjänstefö-retagen, kvinnliga företagare och invandrarföretagare.Jag ser stora företag som ökar produktionen men inteökar antal anställda. Jag ser små företag som vill ochvågar växa och små enmansföretag som nöjer sig meddet. Vi har också företag i de nya branscherna IT,musik, upplevelseindustrin och besöksnäringen lik-som företag som mer än andra skapar jobb i den grö-na sektorn - hållbara Sverige.När jag ser tillbaka på de år som gått sedan densocialdemokratiska politiken fått genomslag i nä-ringspolitiken finner jag en klart positiv utveckling.Antalet småföretag har stadigt ökat, och i samma takthar antalete konkurser minskat. Arbetslösheten harkraftigt minskat, och vi har lyckats nå målet 4 %öppen arbetslöshet. Det är ordning och reda i statensfinanser.Vad menar vi med ett gott företagsklimat, och hurkan vi medverka till att det verkligen blir ett sådant,så att det blir en bra grogrund för svenska och utländ-ska företag att etablera sig, att vilja och våga växa?Vägledande för den näringspolitik som drivs är attden ska bidra till att skapa förutsättningar för tillväxt,sysselsättning och välfärd i hela . Jag villsärskilt understryka att tillväxten ska vara ekono-miskt, ekologiskt och socialt hållbar.En framgångsrik politik för tillväxt utgör en kom-bination av två saker:- en ekonomisk politik med låg inflation och sundastatsfinanser, som driver på efterfrågan av varoroch tjänster och därmed nyföretagande, investe-ringar och utbildningssatsningar samt- en näringspolitik som tillhandahåller ett klimatdär företag med hjälp av en kompetent arbetskraftkan utvecklas och förädla sina produkter och fåavsättning för dem på en ständigt vidgad mark-nad.Näringspolitiken har ett par viktiga uppgifter: delsatt utveckla ett arbetsliv där de anställda genom öka-de kunskaper och bättre arbetsorganisation kan ut-veckla sitt inflytande över arbetet, dels att understödjaen strukturomvandling som leder till att företag ochsamhälle kan utveckla produktiviteten mot ökad eko-nomisk tillväxt och full sysselsättning.Nya produkter, produktionsmetoder och markna-der ställer allt högre krav på forskning och högreutbildning men också på en bredd i arbetskraftensgrundläggande utbildning och en förmåga till ständigförnyelse av de anställdas kunskaper och kompetens.En viktig del av näringspolitiken är att främja till-komsten av nya företag och tillväxten i befintligaföretag, och målsättningen är förstås att fler ska fåarbete, att bekämpa arbetslösheten.Fru talman! Låt mig återigen konstatera att vi nuuppnått det mål som vi satte upp 1996, att halvera denöppna arbetslösheten - det som då förhånades ochförlöjligades. Det fanns t.o.m. debattörer som drog inböcklingförsäljare i debatten.Den regionala näringspolitiken och de regionalatillväxtavtalen har resulterat i ett stort engagemangute i länen. Företrädare för såväl offentlig som privatsektor har arbetat tillsammans i en process som ärmycket uppskattad och utvecklande. Grupperingar ialla län, s.k. partnerskap, har analyserat näringslivetsförutsättningar och utvecklingsbehov och enats omförslag till konkreta åtgärder samt om hur dessa skafinansieras. Tillväxtavtalen ser olika ut i olika delarav landet, och så måste det vara utifrån våra olikaförutsättningar.Arbetsmetoderna bör vidareutvecklas, och jagdelar regeringens bedömning att formerna för sam-verkan mellan offentlig sektor och näringsliv bör sesöver. Jag menar att de erfarenheter och den kompe-tens som finns hos arbetsmarknadens parter kan tastill vara på ett bättre sätt.Fru talman! är ett av Europashetaste och mest spännande tillväxtområden. Regio-nen har genomgått engenomgripande omdaning av historiska mått.För är det en stor utmaning att bistå våragrannländer. Detta samarbete omfattar en rad insatseroch olika medel. Östersjömiljarderna är ett i raden avinstrument i den svenska Östersjöpolitiken.Den första Östersjömiljarden anslogs 1996 för attstärka samarbetet och utvecklingen i Östersjöregio-nen. Det är inte , men det var ändå ien annan tid. De baltiska staterna var fria men sakna-de instrument för utveckling, samarbete, tillväxt ochhandel. Vi hade en rekordhög arbetslöshet i Sverige.Vi kan nu konstatera är att handeln har ökat. Detär omvittnat att programmet har blivit slagkraftigt ochuppmärksammat och att det har skapat myckengoodwill. Det har visat på förmåga att satsapå utveckling i dessa länder.Tryggheten i har ökat, och han-del och kunskap stimuleras. - handelns ochkunskapens hav!Det finns också ett intresse från olika län och re-gioner att utveckla samarbetet.Genom finansiering från bl.a Östersjömiljard IIgenomförs Baltic Sea Parternariat i . Ettparternariat är en mötesplats för små och medelstoraföretag för att knyta kontakter och få nya affärsför-bindelser. Värdländer är , och Litau-en. För initiativet och genomförandet står den ideellaföreningen , som drivs av i Öster-götland och länets samtliga kommuner. Det kommeratt ha stor betydelse för små och medelstora företag ihela Sverige.I har och länsstyrel-sen ett KLÖS-projekt. KLÖS står för KompetenslyftÖst. Projektet har vuxit fram ur tillväxtavtalet.Vi är ovana vid att rikta våra blickar, såväl of-fentligt som privat, mot våra sydöstliga grannländer.Det beror bl.a. på att vi har för dåliga kunskaper ommänniskorna, kulturen och historien i dessa länder.Tyvärr finns det allför många svenska företag somgått miste om goda affärer på grund av bristandekulturell kompetens. Det krävs ett ordentligt kompe-tenslyft bland företagare, ungdomar, tjänstemän ochmedborgare i allmänhet.Tack vare tillväxtavtalets tillkomst och framväxtsamt satsningar på har ett mycket spännan-de projekt vuxit fram som inte enbart berör Stock-holmsregionen. Östersjöarbetet är en angelägenhet förhela nationen.Fru talman! Det övergripande målet för regel-förenklingsarbetet gentemot små företag är att för-bättra dessa företags arbetsförutsättningar, konkur-rensförmåga och villkor i övrigt för att åstadkommaen ökad sysselsättning och högre tillväxt.Simplexgruppen har kommit till för detta arbete. Ipropositionen redovisas ingående hur långt arbetetkommit och vad som kommer härnäst.Jag anser att det är bra med konkreta mål, t.ex. attinom en treårsperiod tydligt minska regelverkensadministrativa börda för småföretag. Jag menar ocksåatt det är bra att regeringen avser att hos an-mäla sitt intresse för en oberoende granskning av detsvenska regelförenklingsarbetet.Fru talman! har tidigare beslutat att in-rätta tre nya myndigheter: Verket för näringslivsut-veckling, Verket för innovationssystem och Institutetför analyssystem. Jag vill understryka vad vi säger ibetänkandet, att de statliga insatser som ska göras skautgå från företagens och företagarnas behov. Verketska främja ökad samordning mellan statliga aktörerinriktade på företagsutveckling och regional utveck-ling samt komplettera och stärka verksamhet sombedrivs av andra aktörer.Jag vill också understryka att denna ändring intepå något sätt innebär en förändring av var det över-gripande ansvaret för näringspolitiken ligger. Det ärregeringen som även i fortsättningen har den centralanäringspolitiska rollen.För ganska precis , närmare be-stämt , debatterade vi här i kammarenvissa organisationsfrågor inom näringspolitiken. Detblev startskottet till en inledning av ett förändringsar-bete, och det uttrycktes också att det fortsatta arbetetfår visa på behovet av ytterligare organisatoriskaförändringar. Vidare sades att regeringen har föravsikt att återkomma till angående denregionala nivån, som i huvudsak ska vara den direktakontakten för företagen och företagarna. Vi vet att detär en omfattande process.Det kommer att innebära omställningar, vilket lättleder till oro hos personalen. Det måste undvikas sålångt som möjligt. Det är många av våra medarbetaresom är attraktiva på arbetsmarknaden, duktig perso-nal som vi naturligtvis ska vara rädda om. Om de fårleva i ovisshet om deras jobb kommer att finnas kvarfinns det risk för att de söker sig bort. Jag vill i dettasammanhang betona vikten av att informera persona-len om hur det fortsatta arbetet bedrivs och undvikaen långtgående, segdragen process.Jag saknar i denna debatt de borgerliga alternati-ven. Vad vill ni egentligen med er näringspolitik?Inte ett ord om Östersjösatsningen, ingenting omframtidssatsningar, utan det handlar mest om skatte-sänkningar. Och detta recept är ju prövat en gång medkatastrofala resultat.Jag noterar att inget borgerligt parti detta år harnågon reservation om de regionala tillväxtavtalen. Ärdet så att ni äntligen har förstått betydelsen? Har erapartivänner på regional och lokal nivå fått er att förståatt detta är ett bra sätt att arbeta på? Det vore bra omni kunde klargöra det i dag.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 221 ():Fru talman! I min inledning beskrev jag en hel delförändringar som hade skett under de senaste årenoch som har gjort att tillstånd är gans-ka bra. Det var nästan samtliga förändringar somsocialdemokraterna har motarbetat under årens lopp.Nu säger att det är viktigtatt vi får många företag och små företag som vill ochvågar växa. Problemet i är bl.a. att vi har enföretagsstruktur med väldigt många små företag,väldigt starka stora företag som är internationellamen väldigt få däremellan beroende på att våra reglerför småföretagande är konstruerade på ett sådant sättatt småföretagen inte kan eller vill växa. Det är därindividbeskattningen av företagare kommer in. det som vi vill förändra.De förändringar som vi föreslår när det gäller fö-retagande finns i betänkanden om skatter, arbets-marknad och andra områden än Näringsdepartemen-tets. Men vi har koncentrerat det till den uppräkningsom vi har i vår reservation. Det är, , sådana punkter där utomstående bedömareser på och konstaterar att ligger bratill , som de säger till oss att vi måsteförändra. Vi måste sänka skattetrycket. Det är interimligt att har högre skattetryck ärgenomsnittet i EU. Vi måste förändra arbetsmark-nadsreglerna och göra systemen mer flexibla. Vimåste göra regelförenklingar, inte bara tala om demutan verkligen genomföra dem.Anf. 222 ():Fru talman! Arbetet med regelförenklingar är fak-tiskt någonting som pågår för fullt. Det finns en sär-skild arbetsgrupp, Simplex, som jobbar med det dag-ligen och stundligen. Jag tycker att det är alldelessärskilt betydelsefullt att man jobbar tillsammans mednäringslivet.I många andra sammanhang brukar moderaternasäga att politiker inte ska lägga sig i därför att andraklarar det mycket bättre. Det här är ett tydligt exem-pel på att när politiker och näringslivet samarbetar dåkommer man att uppnå ett bättre resultat. Jag trorockså att det här är ett arbete där man inte kan säga:Nu börjar det, och slutar det. Det är ett arbete somständigt måste pågå i takt med att omvärlden föränd-ras.Jag noterar fortfarande att inte sagtett ord om Östersjösatsningarna, inte ett ord om till-växtavtalen. Det vore intressant att höra några funde-ringar kring de satsningar som faktiskt är lite intres-santa och som pågår hela tiden.Anf. 223 ():Fru talman! När det gäller Östersjösatsningarnahar ju konstaterats, vilket vi skrivit in i vårt särskildayttrande, att den utredning som gjorts om den visar attdet har varit en förfärande dålig planering från rege-ringens sida. Vi vill att de här pengarna ska gå inomden vanliga processen. Vi vill inte att det ska vara engottpåse för regeringen och att hante-ra. Vi har fått rätt i vår bedömning från första stund.När det gäller tillväxtavtalen har vi konstaterat attdet finns för dem ett förfärande dåligt intresse ochengagemang från näringslivets sida. Det kan varamöjligen positivt att offentliga aktörer kommer sam-man och lär sig tänka i tillväxttermer. Det kan möjli-gen vara bra, men ska det här få någon effekt på sys-selsättning, välfärd och tillväxt måste det kommaunderifrån, från företagen, från de enskilda männi-skorna. Så länge de inte är engagerade vidhåller vivår stora kritik mot tillväxtavtalen.Jag har inte fått något svar på mina frågor som jagställde i min inledning. Det gällde: Garanterar ni attSIQ kommer att kunna fortsätta sin verksamhet? Hurgaranterar ni det? Hur kan ni efter allt det som harvarit, den historia som har varit med Simplex, somman har talat vitt och brett om men där haverier harkommit och där det ännu inte konkret finns någontingsom företagen märker, garantera att inte Simplex medden konstruktion som den fått drunknar igen i Nä-ringsdepartementets byråkrati? Är Simplex allvarligtmenat, eller är tanken att det ska vara ett alibi förnäringsministrarna i retoriken? Tala om verkets förnäringslivsutveckling roll.Anf. 224 ():Fru talman! Simplex är allvarligt menat. Vi skri-ver ganska tydligt i vårt betänkande vad vi har föravsikt med det, och det är faktiskt en gemensam text.Jag tror att vi kan vara överens om och föra den åtsidan.För att återgå till Östersjömiljarden och tillväx-tavtalen: Det är lite intressant att villavfärda tillväxtavtalen, medan hennes partikamraterpå lokal och regional nivå ser fördelar med det ochgärna jobbar med det. Visst kan man bli lite häpennär ni vill avfärda Östersjömiljarderna, för ni harockså motionerat om medel från dem. Det finns enflerpartimotion från de borgerliga partierna som villsäkerställa en långsiktig finansiering av Östersjöuni-versitetet, . De röstadeni för, såvitt jag kan förstå, i en votering om utbild-ningsutskottets betänkande. Ni röstade för att få me-del därifrån.Anf. 225 ():Fru talman! är socialde-mokraternas främsta företrädare i när detgäller företagsamhet och sådana frågor.Det skulle vara intressant att höra vad har för syn på det förslag som harkommit från en utredning. Det innebär att arbetsgi-varnas sjuklöneansvar ökar . Förslagethar rönt mycket oro bland landets småföretagare.Jag tänkte också ställa en annan fråga. I mitt anfö-rande tog jag upp den otroligt stora mängd regler somsmåföretagare har att hålla ordning på. Det rör sin om20 000 A 4-sidor. Årsproduktionen av nya ändraderegler är ungefär 5 000 . Tycker att detta är någonting som måste minskas?Skulle man kunna tänka sig att införa en solned-gångsparagraf som innebar att regler som inte tilläm-pas skulle kunna slopas, om de inte är ab-solut nödvändiga?Anf. 226 ():Fru talman! Jag tror inte att en solnedgångspara-graf är en framkomlig väg. Man ska ta bort dåligaregler som inte fungerar, men jag tror inte att man skata bort dem bara för att de är gamla.I övrigt pågår Simplexarbetet. Det känns onödigtatt behöva upprepa gång på gång att det pågår ettarbete. Jag tycker att vi kan lägga den frågan åt sidan.Men jag vill fråga : Vad har nikristdemokrater för synpunkt på tillväxtavtalen efter-som ni den här gången inte har någon reservation?Mikael och jag har suttit och lyssnathos landshövdingen i och vi har lyssnat tillprorektorn på SLU som har beskrivit hur man harjobbat med tillväxtavtalet där. Man vill utveckla IToch biotekniken, och man talar om de nya spännandejobben som vi ännu inte sett, men som finns runthörnet. Nog känns väl det ganska spännande att dis-kutera detta i , ? KommerMikael och att reserverasig även i fortsättningen när det gäller tillväxtavtalen?Anf. 227 ():Fru talman! Jag håller med om att det var jätteintressant att lyssna till dessaföredragningar. Men handen på hjärtat har väl till-växtavtalen inte fått några stora pengar att röra sigmed. Måste vi inte i stället hitta sätt att stimuleraföretagsamheten så att den kan finansieras på sitt egetsätt och uppmuntra till företagande?Min huvudfråga till gäll-de det förslag som har kommit från utredningen. Manföreslår att arbetsgivarnas sjuklöneansvar ska öka till60 dagar. Vad säger om densaken? Det vore intressant att få ett besked på denpunkten här i kammaren i kväll.Anf. 228 ():Fru talman!