prot · GO0933 · 2000-11-24 00:00:00 — Jag har aldrig upplevt att hardiskuterat det särskilt mycket.Moderaterna är ett parti som mest salvelsefulltpredikar privatiseringens välsignelser och i praktiskgärning är med och genomdriver den. Det gäller inteminst i , och det gäller intebara . Det pågår också en privati-sering av lokal sjukvård. Med mantrat "mångfald ivården" får de anställda i primärvård, geriatrik ochöppen psykiatri utbildning och konsultstöd för attstarta eget. En del bestämmer sig också för att bildabolag och ta över verksamheten.Vid kommande upphandlingar börjar problemenatt hopa sig. Då får många svårt mot de stora vårdfö-retag som ändå tycks vara på väg in i primärvården.Det har gått trögt med avknoppningen, men vi seratt de börsnoterade företagen kommer. I det storasödra sjukvårdsområdet har t.ex. Carema börjat enga-gera sig.Så ser det ut i verkligheten. Jag tror inte att detbekymrar , men det bekymrar väldigtmånga människor, som inte vill att deras skattemedelgår till börsvinster.Jag vill också i sammanhanget dra upp den ganskanaturliga kopplingen till utvecklingen inom äldrevår-den. Om inte ser bekymret med oligo-polutvecklingen inom det området är det bekymmer-samt.Anf. 5 () replik:Fru talman! Vi ser väldigt allvarligt på alla mono-pol, men det är just därför som vi tycker att det ärrimligt att angripa de monopol som föreligger. Detgör det med den offentliga vården. Den privata är såliten att den fortfarande inte har den mångfaldseffekteller den effekt att förbättra utförandet och utvecklasom det blir när det finns många.Det som är problemet är att vi har och har haft en offentlig arbetsgivare för perso-nalen, en offentlig vårdgivare. Det är det monopoletsom är problemet och som ska angripas.Skulle det i en avlägsen framtid visasig att det utvecklas privata monopol lovar jag RolfOlsson att vi ska vara med och ta hand om det, för vivill inte ha monopol. Men ni vill ha kvar ett offentligtmonopol utan patientinflytande, med överhetspers-pektiv. Det är det som hindrar utvecklingen i vården.Anf. 6 () replik:Fru talman! Om det hade legat någonting i detLeif påstår hade vi väl hört någonting frånModeraterna om utvecklingen inom äldreomsorgen.Men icke ett ord har hörts från av oroöver den pågående oligopolutvecklingen inom Stock-holms äldrevård. Det är tomma ord.Varför är det så otänkbart med motsvarande ut-veckling i primärvården som den som har skett inomäldreomsorgen?De börsnoterade bolag som har börjat intresse-ra sig för första linjens sjukvård har som ett övergri-pande mål att tjäna pengar på sjukvården. Det endasättet att ordna detta efter 90-talets hårda nedbant-ningar är ju att fortsätta att dra ned på personal, för-sämra arbetsförhållanden och minska lokalytor. Despåren känner vi igen just från äldreomsorgen. Därhar vårdskandalerna avlöst varandra. Det finns alltförmånga exempel på dålig arbetsmiljö, med bristandeinflytande för personalen.Jag upprepar: Jag har icke hört ett ord av kritikfrån när det gäller utvecklingen inomäldreomsorgen. Jag vill därför varna för att en liknan-de utveckling kan komma till stånd när det gällerprimärvården.Anf. 7 ():Fru talman! När vi fick veta att enhandlingsplan skulle komma blev jag väldigt glad.Jag hade stora förväntningar på handlingsplanen. Jagtänkte: Äntligen ska man ta ett helhetsgrepp översjukvården, och vi ska få se goda förslag som löser deproblem som vi har inom svensk sjukvård.Jag är ledsen att behöva säga att jag blevganska besviken över handlingsplanen när den kom.Det berodde kanske i första hand på att jag insåg inte löser problem. Man tar inget helhetsgreppöver hela sjukvården. Man saknar nytänkande.Jag vill inledningsvis säga att Kristdemokraternaär väldigt glada för de resursförstärkningar som skerut till sjukvården, till kommuner och landsting, tillprimärvården. Men vi tycker inte att de pengarnaräcker, och det är därför som vi har lagt ytterligare3 miljarder för planperioden till kommuner ochlandsting.Vi tycker också att det är viktigt att man integlömmer att de lokala politikerna är valda av folketför att fördela resurserna på bästa sätt för medborgar-na där de bor. Landet ser inte likadant ut överallt. Iglesbygd och i storstad är situationen helt olika förmedborgarna. Det är därför det är viktigt att de lokalapolitikerna får besluta om hur resurserna ska fördelas.En annan sak som jag tycker att det är viktigt attsäga är att patientperspektivet saknas helt i hand-lingsplanen. Utan en realistisk bedömning av vadpatienterna, medborgarna, verkligen vill ha blir åtgär-derna både skrivbordsmässiga och mekaniska. Det äregendomligt, i som denna, att man underlåteratt öppna möjligheterna för befolkningen att välja enannan specialistläkare än allmänläkare till sin fastaoch personliga läkarkontakt i primärvården.Jag vill inledningsvis också säga att den specia-listfunktion som allmänläkaren utgör är oerhört vik-tig. Men vid olika tider och olika åkommor i livet kanvi ha behov av någon annan kontakt, och då är det välupp till den enskilde att besluta om det.Kristdemokraterna anser att primärvården är oer-hört viktig, och just därför har vi velat öppna i vårmotion för att även andra specialister ska kunna fin-nas i primärvården. Om befolkningen ska förmåssöka primärvården i stället för akutsjukhusen måsteverksamheten erbjuda den kompetens som folk frågarefter.Det finns människor som har kroniska sjukdomardär specialister med annan kompetens efterfrågas. Dåmåste de självklart kunna hitta den kompetensen iprimärvården. Primärvården kommer inte att klara sittuppdrag eller kunna lösa läkarbristen om det inte blirmöjligt att söka andra specialistläkare där.Regeringens önskan att bygga en ideal modell ris-kerar att skymma sikten för realistiska lösningar. Attlägga hinder i vägen genom att skapa en grindvakts-funktion av det slag som familjeläkaren i regeringensmodell riskerar att bli rimmar illa med den strävanoch de beslut som finns för att öka patienternas val-frihet och bestämmanderätt. Det kommer säkert alltidatt finnas människor som inte finner sig i att söka sinvård i primärvården, men ju fler specialister som detär möjligt att välja mellan, desto större är möjlighetenatt patientströmmarna går åt rätt håll.Kristdemokraterna anser att primärvården böruppfattas av allmänheten som den naturliga platsendit man går när man har behov av hjälp för sin hälsa.Primärvården måste därför ha hög legitimitet hosallmänhet och personal. Det innebär lättillgänglighet,god kvalitet, stor bredd i vårdutbud och låga avgifter.Primärvården behöver bli ett välkänt och välrenom-merat varumärke. Människor som upplever att pri-märvården erbjuder den kompetens de frågar efter gårdit, som jag redan har sagt.Olika yrkesgrupper inom primärvården samver-kar. Det teamarbetet nämns i handlingsplanen, mendet beskrivs inte närmare.Vi inser att den dåliga läkartillgången utgör ettstort hinder i primärvårdens verksamhet. Men denvård som primärvården förväntas ge kräver att andrayrkesgrupper också fungerar, t.ex. sjukgymnasten,arbetsterapeuten, kuratorn, psykologen, sjuksköter-skan och sekreteraren, för att nämna några.I propositionen föreslås att alla invånare ska hatillgång till en s.k. familjeläkare i primärvården. För-slaget i propositionen är att antalet specialister i all-mänmedicin i primärvården genomsnittligt bör ökamed 170 fram . Utskottet har ökat antalettill 220. Regeringen förutsätter i sin beräkning att30 % av de nya läkarna väljer att bli allmänläkare,och det är 100 stycken. Men regeringen för ingetresonemang om hur det ska gå till. är den re-kryteringen liten. Läkarstuderande och allmänläkarekan här peka på orsaker. Regeringen behöver lyssnapå dem.Rekrytering av sjukhusspecialister som allmänläkaretorde inte heller bli god så länge det är brist också påspecialister.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att rekryte-ringsinsatserna måste öka betydligt. Läkarstuderandebör tidigt få kontakt med primärvården. Sjukhusspe-cialister bör stimuleras att bli distriktsläkare. Vi anseratt man initialt får acceptera att de inte hunnit bliutbildade specialister i allmänmedicin, vilket dock ärmålet.Det visar sig i praktiken att många specialister iallmänmedicin blir specialiseradeinom vissa områden och därmed kompletterar varand-ra väl och gynnar mottagningens verksamhet.Vi anser också att läkare med utländsk bakgrund,som ofta kommit hit som flyktingar, utgör en storresurs som bör tillvaratas. De bör erbjudas intensiv-kurser i svenska och i medicin. Dessa läkare är tillgång för primärvården i ett mångkulturelltsamhälle.Fru talman! avslag på dennaproposition syftade faktiskt till - man hade hoppats -att regeringen skulle återkomma med en ny bättreplan. Vi anser att handlingsplanen strider emot denkommunala självstyrelsen, har för dåligt patientpers-pektiv, är för läkarcentrerad, underlåter att hålla framde olika yrkesgruppernas betydelse i sjukvården ochinte anger vägar att öka läkarrekryteringen. Planenlöser således inte primärvårdens problem. Planenlöser inte medborgarnas problem. Det är det, fru tal-man, som vi tycker ska vara en absolut grund när manlägger fram en plan. Den ska öka medborgarnastrygghet. Den ska öka medborgarnas möjlighet attsjälva välja och att själva knyta den kontakt som devill ha i en situation då de blir sjuka. Finns det nå-gonting, fru talman, som är så viktigt som att få gå tillden som man har förtroende för när man blir sjuk?Med det, fru talman, tackar jag för ordet. Jag yr-kar som sagt avslag på propositionen.Anf. 8 () replik:Fru talman! talar i motionerom att kvalitetsaspekter sätts i centrum vid konkur-rensutsättning. Jag undrar om det finns en automatik idetta. Hur ska man då förklara vårdskandalerna iStockholms äldreomsorg, där ochandra borgerliga partier driver privatiseringen hårt?Ett fåtal stora börsnoterade företag dominerar inomäldreomsorgen.Alla de ambitioner ni skriver om kräver oerhörtdetaljerade upphandlingar. Ändå är linjen från deborgerliga i att det inte ska vara någradetaljerade avtal. Hur ska t.ex. ert förslag om lots ialla personalgrupper förverkligas i en utsåld verk-samhet, där era egna och de moderata företrädarnadessutom uppmanar till att inte detaljstyra avtalen?Jag vill med detta inlägg ha ett resonemang omhur kd ser på denna fråga. Jag tycker mig märka attavståndet växer mellan dikt och verklighet.Anf. 9 () replik:Fru talman! fick vi fak-tiskt en rapport om att vårdköerna är kortast i Stock-holm. Det är säkert många medborgare som tycker attdet är en kvalitetsförbättring.Så till punkt 2. Jag är helt övertygad om att verk-samheter blir bättre med en ökad mångfald och ökadkonkurrens, för så är det i samhället i övrigt.Jag beklagar, , alla skandaler inomvård och omsorg, men tyvärr finns det skandaler äveninom den offentliga vården och omsorgen. Jag bekla-gar likaväl de skandalerna, därför att det är enskildamänniskor i vården som drabbas oerhört hårt. Allafrågor som gäller kvaliteten i vården är det viktigt föross politiker att fästa uppmärksamhet på och rätt till.Men jag är lika övertygad om att det inte är självadriftformen som är orsaken till detta, även om detalltid är lätt att tala om organisationsförändringar ochdriftformer och skylla på det. Det är faktiskt andrafaktorer som spelar roll.Det finns verksamheter inom den svenska offent-liga sjukvården där man är mycket underbemannadoch där man har mycket stora problem. Jag ursäktarvarken det ena eller det andra. Men vi ska kommaihåg att har tillsynsansvar för all den-na verksamheten och kommer så att fortsätta att ha.Jag har inte hört någon annan åsikt.Anf. 10 () replik:Fru talman! Vi är naturligtvis också i Vänsterpar-tiet kritiska till missförhållanden i den offentligavården såväl som i den privata, men det är ju ni iKristdemokraterna som påstår att privatisering höjervårdkvaliteten. Mot den bakgrunden är det anmärk-ningsvärt att inte höjer rösten mermot de vårdskandaler som förekommer i den privati-serade delen av äldreomsorg. Ni är an-svariga för det.Ni är också trogna vapendragare närdet gäller privatisering, även om ni klär precis sammaambitioner i lite mer förskönande omskrivningar.Moderaterna är mer rakt på sak. Men resultatet är detsamma. Ni brukar enas om nyliberala lösningar.Ni skriver i era motioner att ni vill se en utveck-ling i vården när det gäller personalutveckling ochutbildning, att patienten ska vara i centrum osv. Detär väldigt många vackra ord. Men jag hittar varkenhär eller i andra sammanhang en seriös diskussion omproblem med privatiseringar i lite större skala. Jaguppfattar faktiskt, utifrån t.ex. utvecklingen inomäldreomsorgen i , att det är er partilinje.Det är ju den ni driver tillsammans med moderaterna.Harmset avvisas i stället alla invändningar mot ermotion med att det inte är fult att tjäna pengar. Jagundrar om det inte finns några diskussioner inomKristdemokraterna om problem med vinstintresseinom vården.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Vi kristdemokrater pratar väldigtmycket om de stora underskott som finns, de långavårdköer som finns och de stora brister som finnsinom den offentliga vården. Jag vill noga säga att detär bristerna i den offentliga vården som har lockatfram andra som vill driva verksamhet.Det andra jag vill säga är att en sjuksköterska, lä-kare eller sjukgymnast inte får sämre kompetens föratt han eller hon arbetar i en annan driftform. Fortfa-rande har vederbörande sin legitimation, sin rätt attutöva och sitt hundraprocentiga ansvar. Det är meraen mörk bild som alltid vill ge männi-skor som arbetar i alternativa driftformer.Jag ska säga en gång till att jag djupt beklagarvårdskandaler och att jag vill rätta till dem. Men jaghävdar fortfarande att vårdskandaler inte har såmycket med driftformen att göra. Svensk sjukvård harunder förlorat när det gäller medbor-garnas känsla av trygghet. Vi har haft ett monopolunder alla år, och vi har insett att detta inte fungerar.Då måste vi våga diskutera någonting annat.Jag har själv arbetat inom den offentliga vårdenunder hela mitt liv, och jag måste ändå inse att vi harmisslyckats. Jag tror att det är viktigt att vi ser tillpatienten - medborgaren - och inte till huvudmanna-formen.Om det är så att den offentliga vården är så myck-et bättre än den andra går ju människor dit. Vi måsteändå myndigförklara enskilda människor och säga attde får gå dit de vill. Då går de säkert till det ställesom är bäst.Anf. 12 ():Fru talman! För att inte glömma bort det börjarjag med att yrka bifall till hemställan i betänkandetoch avslag på reservationerna.Under 60- och 70-talen skedde en snabb utbygg-nad av sjukhusens kapacitet i vårt land. kom insikten om att vi också måste bygga uppen vårdkapacitet utanför sjukhusen. Begreppet pri-märvård myntades. byggdes ett stortantal vårdcentraler i . Det var ofta inte bristenpå pengar utan möjligheterna att bemanna vårdcent-ralerna med läkare som bestämde utbyggnadstakten.Sedan kom 90-talet med ekonomisk kris och be-sparingar, med ett husläkarsystem som det rådde storpolitisk oenighet om och med huvudmannaskapsför-ändringar. Kommunerna övertog viktiga uppgifterfrån landstingen inom psykiatrin och äldreområdet.Den medicinska utvecklingen har möjliggjort att ettstort antal sjukdomstillstånd som tidigare behandla-des på sjukhus behandlas utanför sjukhusen.Många äldre och långtidssjuka vårdas i hemmet.Belastningen på primärvården har ökat betydligt,som resurserna till primärvården inte harökat i motsvarande grad.Dessutom har vi att se framför oss en utvecklingmed alltfler äldre . Nya behandlingsmöjlig-heter tillkommer. Behoven av helhetssyn och sam-verkan ökar. Rehabilitering och förebyggande insat-ser blir viktiga arbetsuppgifter i framtiden.Fru talman! Den proposition och det betänkandesom behandlas möjliggör en kraftfull förstärk-ning av resurserna till basen i hälso- och sjukvården.Både kommunerna och landstingen får nya resurser.Sammanlagt tillkommer 9 miljarder kronor.Jag är glad över att flertalet partier i in-ser att belastningen på vården är sådan att detkrävs nya resurser. beklagar jag att mode-raterna inte har bättre inblick i dagens verklighet.Moderaterna skriver i sitt särskilda yttrande:"Det är - - - orimligt att reservationslöst tillskjutaytterligare pengar - - -. Det primära är inte bristpå resurser utan på väl använda resurser. "I stället för att säga ja till de ytterligare 9 miljardersom här tillskjuts föreslår , vet vi, krafti-ga indragningar i statsbidragen till kommuner ochlandsting - dvs. de vill försämra resurserna för kom-muner och landsting när det gäller att bedriva en bravård, utveckla vården och tillse att denna har kapaci-tet att möta de behov som finns. Jag vet att det intebara är pengar som löser problemen i vården, utan attockså andra åtgärder krävs. Men anser jagatt det, med syn på ekonomiska resursertill vården, är omöjligt att tillgodose det ökande be-hov av insatser som vi ser och som vi har attmöta i framtiden.Ibland undrar man om inte har pratatmed den personal som jobbar i kommuner och lands-ting, eller för den delen med den personal som jobbarhos privata vårdgivare. Det intryck man får när manpratar med den personalen är ju inte att man badar iett överflöd av resurser. undrar man också ommoderaterna aldrig har pratat med representanter förpensionärs- eller handikapporganisationer och hörtom deras upplevelse av behoven inom de här områ-dena.Fyra partier har ställt sig bakom detta betänkande.Jag vill tacka för de konstruktiva samtal som har lettfram till det här slutresultatet. Denna majoritet till-sammans med de avtal som staten har tecknat innebär, som jagser det, att man bäddar för att önskad utveckling inomde här prioriterade områdena - primärvård, vård avoch omsorg om de äldre, psykiatri, tillgänglighet ochmångfald - kommer att kunna gå en ljusare framtidtill mötes.Dessutom vet vi genom utskottsuppvaktningar attRiksföreningen för distriktssjuksköterskor och repre-sentanter för handlingsplanen. Denna plan och satsning påprimärvården underlättar den omstrukturering avvården som pågår, och som kommer att fortgå. Enfortsatt avlastning av sjukhusen måste ske så att sjuk-husen kan koncentrera sig på det som också fortsätt-ningsvis bara kommer att kunna utföras på sjukhus.Hur man bygger upp och organiserar den lokalaverksamheten är självfallet en fråga för huvudmän-nen. Verkligheten är olika i en kommun där det kan-ske är 10 eller till närmaste sjukhus och i enstadsdel på bara några kilometers avstånd från ettsjukhus.Det viktiga är att man utgår från ett helhetspers-pektiv på patienten och ger patienten kontinuitet ochtrygghet, att de olika delarna i vården samverkar ochinsatserna görs på rätt vårdnivå, att man tar till varaalla olika personalkategoriers kompetens i vårdteametoch att tillgängligheten förbättras.Landstingsförbundet uppgav för en månad sedanatt av dem som ringer till en vårdcentral får75 % tid för besök inom . Varannan patientfår tid för besök eller . Mingissning är att de som inte får tid inom borpå en ort där man haft svårt att bemanna alla läkar-tjänster. En av de viktigaste frågorna gäller således attutöka antalet läkare. Även den bristande tillgången påläkare i det kommunala särskilda boendet understry-ker detta behov.Utskottet föreslår således en justering av de före-slagna riktlinjerna när det gäller ökningstakten avläkarresurserna. Vi menar att det bör vara möjligt att igenomsnitt öka antalet läkare i primärvården med 220per år t.o.m. och sedan med 200 t.o.m.år 2008.En utbyggd läkarbemanning i primärvården börleda till att kraven på tillgänglighet till primärvårdenkan skärpas. Utländska läkare som kommit till Sveri-ge har haft svårt att komma in i det svenska vårdsys-temet. Stora problem har varit förknippade med detta.Systemet har inte fungerat bra. Vi måste bli bättre påatt tillvarata denna resurs, och de inblandade myndig-heterna bör få klara direktiv om att hantera frågan påett bättre sätt.En specialist i allmänmedicin besitter den genera-listkompetens som är betydelsefull i primärvården.Självfallet är konsultstöd från andra specialister tillprimärvården viktigt. Telemedicin kan bli en sådanresurs som utvecklar kompetensen inom primärvår-den. Vid sidan av en fast läkarkontakt i primärvårdenär det självfallet också så att det för många patientermed svåra kroniska sjukdomar är viktigt att ha konti-nuerlig kontakt med specialist på sjukhus för singrundsjukdom.Jag kan inte förstå resonemanget om att en kon-takt i primärvården står i motsättning till att man fören specifik åkomma har kontakt med en specialist påsjukhuset.Primärvården, och försäkringskas-san möter alltfler människor med en sammansattproblematik. För att skapa en helhetsbild av dessaindividers situation är ofta en samverkan med de härverksamheterna önskvärd. krävs det dessutomkontakt med arbetsförmedlingen för att nå en bralösning. Samverkan sker men önskvärt äratt denna kan utvecklas ytterligare. Utskottet önskaratt regeringen återkommer till med förslagtill hur denna samordning ytterligare kan fördjupas.Sedan ska jag göra några kommentarer till någraav de särskilda yttrandena.Kristdemokraterna påstår i sitt särskilda yttrandeatt det skulle vara möjligt att tolka ett avsnitt i propo-sitionen som att en gammal människa inte ska fåsjukhusvård. skriver: "När enperson fyller verkar det som om det plötsligtuppstår ett sjukhusförbud . "Hur jag än läser och vrider och vänder på texten idenna proposition är det för mig helt omöjligt att göraden tolkning som gör av dessarader. Jag skulle gärna vilja fråga kristdemokraternasrepresentant hur man kan komma fram till en sådanskrivning.Vidare skriver . "Många gamlamänniskor, som bor på äldreboenden eller andra slagssärskilda boenden, känner ångest inför tanken att intefå sjukhusvård när man blir sjuk. "Jag vill understryka att när behov finns av sjuk-husvård ska alla självfallet ha rätt till sjukhusvård.Jag hoppas att fortsättningsvis intesprider den här typen av texter därför att de är heltgrundade på felaktiga och falska påståenden. Det vorebra om som kristdemokraternasrepresentant i denna debatt kunde klarlägga att ävenkristdemokraterna har den här uppfattningen och inteen helt annan i frågan.Psykiatrin är ett viktigt vårdområde men ägnasinte den uppmärksamhet som det förtjänar i den poli-tiska debatten. gästade Socialstyrelsenför ett tag sedan och fick den redovisning som finnsom erfarenheterna av huvudmannaskapsförändringenpå det här området. Mycket utvecklas positivt, sägerSocialstyrelsen, men mycket återstår att göra. Det ärmin förhoppning att de åtgärder som finns i hand-lingsplanen och de avtal som finns för våra huvud-män kommer att påskynda den processen.En annan oerhört viktig fråga är frågan om anhö-rigstöd till dem som bistår sina anhöriga, ofta äldre, ieget boende. Det är en tung och svår uppgift sommånga människor tar på sig för att stödja och hjälpasina närmaste. Här pågår verksamhet som syftar tillatt utveckla det stödet. En av de saker som det myck-et påtagligt skrivs om både i propositionen och i be-tänkandet är att det här stödet ska fortsätta och ut-vecklas ytterligare. Med tanke på den ålderssituationsom vi har att möta framöver kommer det här att blikanske ett av de mest angelägna områdena att ut-veckla. Därför är det positivt att den här verksamhe-ten kan fortsätta att utvecklas.Jag vill sluta med att säga sammanfattningsvis attutskottsmajoriteten, som instämmer i propositionensmålsättningar, finner att det här är ett bra underlag fören fortsatt utveckling av kanske ett av de mest ange-lägna vårdområdena i vårt land.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga om finansiell samordning. Det har rått lite för-bistning i medierna om vad man egentligen har kom-mit överens om. Jag har fått ta del av att det somslutligen fick att acceptera handlingspla-nen var återinförandet av FINSAM. Det står interiktigt så i betänkandet. Där finns en lite vidare defi-nition som förutom sjukvården och försäkringskassanockså innefattar .