prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Jag tyckte migmärka en viss kritik mot vår utveckling i den västligadelen av världen. De önskar sig inte den. De vill haen annan utveckling.Jag skulle vilja höra efter med omde här miljöministrarna fick något utrymme blanddessa 102, om deras röster hördes någon annanstansän i TV och om det ledde till någonting konkret. Jagtyckte att det som de förde fram var väldigt intressant.Anf. 18 Miljöminister ():Fru talman! Ja, de kom fram. Tyvärr är det ju enmindre andel kvinnliga miljöministrar i världen änandelen kvinnliga ministrar i den svenska regeringen.Det är kanske en del av problemet.Det var naturligtvis flera kvinnliga miljöministrarsom deltog mycket aktivt i diskussionen, inte minstIrans vice president och miljöminister deltog mycket aktivt på ett mycket konstruktivtsätt.Det är klart att jag inte heller är nöjd med utveck-lingen. Det är inte heller någon av de andra manligamiljöministrarna, på grund av det som jag angav imin information. Det går inte åt rätt håll. Det går åtfel håll. Problemen blir större. Någonting måste gö-ras.Utan att ha sett det här TV-inslaget tror jag att jagi det här fallet är helt enig med de kvinnliga miljömi-nistrar som refererade till.Anf. 19 PER ():Fru talman! Situationen i världen blir bara sämre,som miljöministern nämnde. Vi har alltfler stolta ochvackra deklarationer om hur vi ska ta itu med mil-jöproblemen, men vi kommer liksom inte riktigt ikapp. Jag funderar lite över hur miljöministern tänkeroch på vad det är för idéer som regeringen har justinför uppföljningsmöte. Vad är det förspecifika idéer som den har för ska kunna lyckas i den här kappkörningen omjordens överlevnad?Anf. 20 Miljöminister ():Fru talman! Vi har naturligtvis inte tänkt färdigtnär det gäller vad vi ska göra inför den konferens somPer talade om. Men låt mig säga att jag tror attmiljöfrågorna, när det gäller utvecklingssamarbetet,måste komma att spela en större roll , inteminst de globala miljöfrågorna.En mycket glädjande del av deklarationen är na-turligtvis att alla ställer sig bakom att det är viktigt attratificera miljökonventionerna. Det finns ju fleramiljökonventioner som inte är ratificerade, trots attdet har gått sedan de färdigförhandla-des. När de ratificeras kommer de också att behövatillämpas i olika länder. Det kommer att ge en starkpush framåt när det gäller miljöarbetet. Där måste vinaturligtvis se till att är med och ratificerarolika konventioner så fort som möjligt. Specielltviktigt blir det att vi kan ratificera Kyotoprotokolletefter det möte som äger rum i och som jag hop-pas kommer att leda till att det här protokollet blirmöjligt att ratificera.En idé av mer konkret slag som jag själv fördefram under diskussionerna är att vi måste hitta betyd-ligt bättre vägar att överföra clean technology till defattiga länderna, inte bara det vi kallar för ren miljö-teknik, utan över huvud taget miljömässigt bra pro-duktionsmetoder och utrustning av olika slag. I dagöverförs en hel del sådan teknologi genom de direktainvesteringar som privata företag gör i de här länder-na. Men de investeringarna hamnar bara i ett fåtalländer, som har en stark utveckling. En stor mängdländer får aldrig tillgång till detta. Här måste vi hittakonkreta och bra sätt att använda biståndspengarna,kanske i samarbete med exportindustrin, kanske ock-så i samarbete med , så att vi hittar bra vägarför att föra över ren teknologi.Det är naturligtvis otänkbart att alla fattiga länderska gå igenom samma utvecklingsgång som vi hargjort. Det skulle inte jordens miljö klara av. De måsteha tillgång till bra, utvecklad teknologi för att klarasin utveckling.Anf. 21 PER ():Fru talman! Eftersom klimatförändringarna är detstora hotet för jorden funderar jag över om man dis-kuterade just ekonomiska styrmedel för att på någotsätt komma bort från de fossila bränslena. Finns deten acceptans bland länderna - jag tänker framför alltpå dem i västvärlden, men även de övriga - för attekonomiskt styra bort från t.ex. koldioxidutsläppen?Sedan har jag en sista fråga: Tog man över huvudtaget upp ozonuttunningen? Det antar jag att mangjorde, men på vilket sätt?Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! Ozonuttunningen var naturligtvis enviktig del av beskrivningen av de globala miljöhoten.Här finns det naturligtvis en press från den rika värl-den på den fattiga världen, eftersom vi så gott somhar tagit bort ozonstörande ämnen från vår produk-tion. Men de finns fortfarande kvar. Det smugglas enhel del.Styrmedel fanns med i diskussionerna. Men det ärklart att vi är mycket långt ifrån att kunna introduceraglobala ekonomiska styrmedel. Däremot upplevde jagvid det här tillfället, liksom i andra sammanhang närjag har diskuterat detta med mina kolleger från denutvecklade världen, att det finns ett ökat intresse förekonomiska styrmedel. Här spelar ju vår vid det härlaget ganska ordentliga erfarenhet av detta en viktigroll för det ökade intresset.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tycker att det låter väldigt bra närmiljöministern säger att det fanns en något så närsamfälld uppfattning om att det nu är dags att ta itumed problemen och komma till handling. Vi harpratat mycket nog, och vi känner problemen. Det ärnog min känsla också: Så är det. Det har pratats fär-digt . gäller det att se till att det genomförsockså. Att det var stora problem med uppföljningenkunde man exempelvis se på UNGAS efterRiomötet.Det är ett område som jag har funderat en del överoch där det går väldigt trögt. Det är handelsfrågornaoch villkor och spel-regler. Man diskuterar ju arbetsvillkor där och serproblemen kopplade till . tänker jag på miljö-frågorna där problemen är ännu större och där jagtycker att inte heller den hartryckt på tillräckligt hårt.Jag tror nämligen att om man ska handla går detinte att handla genom att hänvisa till att andra kon-ventioner finns och att det ändå sägs där. Man måstehelt enkelt lyfta in frågorna, precis som , i alla sektorerna. Man måste in i avtal för handeln så att degrundläggande villkor som krävs, så långt man nukan komma, står i paragraferna där. Jag inser att pro-blemet är komplicerat, det är det. Men det är den endavägen om man ska komma till skott. Där finns ocksåen sanktionsregim som ger möjligheter när någonbryter mot avtal.Men jag undrar: Diskuterades handelsfrågornaoch miljön över huvud taget, och diskuterade manockså kopplingen till ?Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Handelsfrågorna diskuterades natur-ligtvis. De var kanske den svåraste punkten i de för-handlingar som jag ledde för att ta fram Malmödekla-rationen. Det är klart att handeln är den ekonomiskaglobaliseringens främsta kännetecken. Så kanske mankan uttrycka det. Den har ett starkt globalt regelverkoch mycket starka ekonomiska krafter ligger bakom.Det andra stora uttrycket för globalisering är mil-jön. Vi har talat väldigt mycket om att ekonominhåller på att globaliseras. Miljön har varit globalise-rad väldigt . Men det finns än så länge starkakonfliktytor mellan dessa.Jag har vid det här mötet och i andra sammanhangockså drivit det som är den svenska regeringensståndpunkt, att miljöavtal och handelsavtal ska vara,som det heter, ömsesidigt stödjande. Det innebärnaturligtvis att miljöaspekter måste finnas med ocksåi handelsavtalen.Vi gjorde kanske ett stort genombrott i den frågani förhandlingarna i om ett nyttbiosäkerhetsprotokoll, där vi just fick in formulering-ar om handelns och miljöns uppgifter att vara ömse-sidigt stödjande. Jag tror att man också efter sam-manbrottet i har sett att det finns ett annat sättatt angripa de här problemen, som kanske represente-ras av just mötet i och det något öppnaresätt som det globala miljöarbetet försiggår på.Anf. 25 ():Fru talman! Det låter bra det miljöministern säger.Då skulle jag vilja fråga så här: Är regeringen bereddatt fortsätta att driva de här frågorna gentemot ?Jag inser att det kommer att ta tid och att det ärkomplicerat, men är regeringen också beredd att lyftafram denna fråga i + 10, en uppföljning av Ri-omötet, som en viktig fråga att diskutera?Anf. 26 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet är vi beredda till detta. Dethär är ju regeringens hållning och den driver vi i olikasammanhang.I sitt förra inlägg talade om detmöte som ägde rum efter . Det intressantaär att det allmänt nu används som ett exempel på hurnästa möte inte får gå till. Nästa möte måste just pågrund av misslyckandet med + 5 vara inriktat påhandling och på åtgärder och inte så mycket på upp-följning och annat.Anf. 27 ():Fru talman! Tack miljöministern för en intressantredovisning. Jag hade tänkt ställa en fråga om koldi-oxiden och klimatet, men jag fick besked genom PerLager.Låt mig säga så här: Tid att samla, tid att handla.Kan det här bli aktuella frågor i samband medvärdskapet 2001, så att det blir en tidpunktdå de här frågorna och erfarenheterna från och Malmödeklarationen kan bli aktuel-la? På vilket sätt kommer det att tas upp?Anf. 28 Miljöminister ():Fru talman! Flera viktiga internationella miljöfrå-gor kommer att hanteras under vårt ordförandeskap.Inte minst kommer det säkert att finnas en hel del attgöra på klimatområdet, eftersom vi har Haagmötet inovember. Det innebär säkert krav på mycket aktivi-tet under vårt ordförandeskap för att driva processenmot en bred ratificering inom EU av Kyotoprotokol-let och självfallet också för att vi själva ska kunnaratificera det protokollet.Dessutom kommer ju vårt ordförandeskap attpräglas av en uppföljning av sektorsintegreringeninom EU, som kommer att bli en punkt vid toppmöteti , liksom av framtagandet av ett programför hållbar utveckling, som också kommer att finnasmed på agendan vid . Det arbetetkommer att vara EU:s bidrag till + 10-mötetsarbete på att formulera en global strategi för hållbarutveckling.Det finns i högsta grad en koppling mellan vårtordförandeskap och det fortsatta globala miljöarbetet.Anf. 29 ():Fru talman! Kan hjälpa till med att EU-samarbetet kan bli en spjutspets i de viktiga frågorsom berör hela världen? Finns ett sådant mål hosregeringen?Anf. 30 Miljöminister ():Fru talman! Det enkla svaret på den frågan är ja.Det något mer utvecklade svaret och det något merskrytsamma svaret är att det är precis det vi gör ochhar gjort på miljöområdet sedan vi blev medlemmar iEU. Vi driver miljöfrågorna i EU, och vi försökerdriva EU:s internationella ståndpunkter på ett bra ochprogressivt sätt.Anf. 31 ():Fru talman! För att slutligen kunna stänga densista Tjernobylreaktorn har G7-länderna utsatts förekonomisk utpressning att hjälpa till med ett omfat-tande stöd bl.a. till att bygga upp två nya reaktorer iUkraina. planerar en omfattande utbyggnadav sin kärnkraft; den kommer att bli avsevärt större iframtiden. Jag funderar över om det finns några utta-lade farhågor för sådana situationer, dvs. att ländersom bygger ut sin kärnkraft pressar andra länder tillolika saker för att kunna lägga ned dålig kärnkraft.Anf. 32 Miljöminister ():Fru talman! Det går att beskriva det som händermed Tjernobyl och på olika sätt. Jag skulleinte själv använda ordet utpressning. Landet har eko-nomiska problem. Landet har problem med att ersättaenergin från Tjernobyl när den sista reaktorn läggsned.Vi har ett intresse av att kärnkraftverket ska läg-gas ned. Det finns klara säkerhetsproblem. Vi har frånsvensk sida via EU medverkat till säkerhetsarbetetrunt Tjernobyl. Det är klart att det är motiverat attgenomföra någon form av hjälp till ett land som av-vecklar en så pass dominerande energikälla som detär fråga om i det här fallet.Vi är också aktiva i säkerhetsarbetet i . Viökar nu vårt bidrag till säkerhetsarbetet. Vi har bådebilateralt samarbete och samarbete via EU. Jag skanästa vecka i väg på en konferens i just för attmarkera det ökade stödet för det säkerhetsarbete sompågår där.Anf. 33 ():Fru talman! Jag menar att utpressningbestår i att man till varje pris vill ersätta Tjernobylmed nya kärnreaktorer. Man går inte med på att er-sätta Tjernobyl med annan bättre och säkrare energi.Den utpressningssituationen är obehaglig, och jagförmodar att miljöministern också tycker det.Anf. 34 Miljöminister ():Fru talman! Jag ser naturligtvis hellre att kärn-kraften ersätts med uthålliga energikällor. Vi tyckerdessutom att det borde finnas stora möjligheter attgöra så.Anf. 35 ():Fru talman! Jag har två frågor. Den ena frågan rörmiljö och handel. Den svenska linjen när det gällerrelationen miljö och handel är att miljöavtal och han-delsavtal ska vara ömsesidigt stödjande. Så är intefallet . Jag vet att den linje accepteradeatt EU skulle driva inte var att miljöavtal och han-delsavtal skulle vara ömsesidigt stödjande.Det är positivt att alla miljökonventioner ska rati-ficeras, men vilken tyngd har egentligen miljökon-ventionerna när handelsavtal alltid går före? T.ex.WTO:s handelsavtal TRIPS 27.3b strider mot kon-ventionen om biologisk mångfald. Hur avser rege-ringen driva frågan att miljökonventioner åtminstoneska likställas med handelsavtal? De borde, enligt mitttycke, egentligen stå över handelsavtalen.Jag har en konkret fråga när det gäller hur Sverigedriver miljöfrågor i EU-sammanhang. Jag vet attmiljöministern stöder frågan om miniminivå på kol-dioxidskatt. Jag har ställt frågan till andra ministrar iden , bl.a. handelsministern, fi-nansministern och näringsministern, om på vilket sättman i EU-sammanhang driver frågan om minimini-våer på koldioxidskatt. Då hänvisar ministrarna alltidtill någon annan. På vilket sätt driver på EU-nivå frågan om miniminivåer på koldioxidskatt?Anf. 36 Miljöminister ():Fru talman! Jag driver frågan i mina samman-hang. Jag har stött tanken i flera diskussioner i mittministerråd. Jag utgår från att andra ministrar gör detockså. Annars får jag väl ha ett resonemang meddem.Handelsavtalen har varit och är fortfarande i alltväsentligt inte ömsesidigt stödjande gentemot miljö-konventionen. Vi arbetar för att det ska bli så. Jag serframstegen i som ett uttryck för att vi är påväg att förändra balansen mellan miljöavtal och han-delsavtal. Vi ska inte glömma att de förhandlingarnarörde en central och viktig fråga med nära anknytningmellan handels- och miljöfrågor, nämligen frågan omhantering av levande modifierade organismer - någotsom handlas brett över världen.Vi hade en tuff förhandling med inte minst detsom kallas för Miamigruppen, dvs. med , , och ytterligare några länder som produ-cerar mycket spannmål. Vi lyckades få fram en for-mulering med innebörden att det här ska ses somömsesidigt stödjande.Jag är kanske optimist, men jag tror att detta varatt bryta isen för ett nytt förhållande mellan han-delsavtal och miljökonventioner. Jag tänker naturligt-vis envist och intensivt fortsätta att arbeta med detta.Anf. 37 ():Fru talman! Att säga att miljöavtal och han-delsavtal kan vara ömsesidigt stödjande är lite grannen lek med ord. Det är ofta ett faktum att handelsavtalstrider mot miljöavtal. På vilket sätt vill man se till attde blir ömsesidigt stödjande? Tänker man t.ex. drivafrågan att det ska finnas en sanktionsregim inom FN:sram? Det är den linjen som vore allra vettigast attgenomföra.När det gäller hur driver frågan om mini-minivåer på koldioxidskatt inom EU skulle jag re-kommendera miljöministern att läsa EU-nämndsprotokollen. Jag har ställt frågan till fleraministrar. De driver inte denna fråga i sina respektiveråd. Det är en fråga som rör den inre marknaden, ochdet är en fråga som rör andra råd än bara miljöminis-terrådet. Jag rekommenderar verkligen miljöministernatt ta upp frågan med sina kolleger.Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! Jag tar emot alla rekommendationerjag får, och jag ska försöka leva upp till dem. Det härverkar vara en hyggligt bra rekommendation.Jag har aldrig påstått att förhållandet mellan mil-jö- och handelsavtal är ömsesidigt stödjande,men det är en stark ambition att de ska bli det. Deglobala miljöfrågorna måste få en större roll i deinternationella handelsavtalen. Jag och den svenskaregeringen arbetar för det.Det finns ett starkt motstånd och kraftiga ekono-miska intressen som vill förhindra detta och behållahandeln så fri som möjligt från miljöeffekter. Detinnebär att det här är ett arbete som är mödosamt ochsom förmodligen kommer att ta tid.Överläggningen var härmed avslutad.10 § (forts. från 8 §) Mervärdesskatt vid överlå-telse och nyttjande av fastigheter, m.m. (forts.SkU21)Anf. 39 ():Fru talman! Vi behandlar nu betänkandet Mervär-desskatt vid överlåtelse och nyttjande av fastigheter,m.m. I det här sammanhanget handlar "m.m." omyrkanden från allmänna motionstiden, t.ex. om sänktmervärdesskatt för djurparker och slopad mervärdes-skatt för cirkus, teater, balett samt operaföreställning-ar.Momsen på entréavgifter till djurparker är i dagden högsta allmänna momssatsen, . Den infördesi samband med den stora skattereformen 1989/90 ochalltsedan dess har det funnits motioner i riksdagenmed krav på att djurparker i momshänseende skajämställas med museer.Ett enigt utskott anser att mervärdesskatten på en-tréavgifter till djurparker ska sänkas från dagensgenerella nivå på till . Utskottet föreslår attriksdagen gör ett tillkännagivande till regeringen omatt återkomma med förslag om att momssatsen påentréavgifter ska vara densamma som avseende mu-seer, alltså , inför årsskiftet 2000/01.Utskottet menar att det kan synas rimligt att mer-värdesskatten när det gäller djurparksverksamhet inteska vara högre än den som gäller för museerna. Mankan tycka att det är lite konstigt att det är 6 %moms på entréavgiften för att titta på uppstoppadedjur eller djurskelett på ett museum medan det är25 % moms för att se levande djur i en djurpark.Riksdagen har tidigare uttryckt att den reducerademomssats som rådande EG-direktiv tillåter ska förbe-hållas verksamhet som tydligt utgör en del av kul-turområdet. Utskottet gör bedömningen att djurpar-kernas verksamhet uppfyller detta krav. Seriösa djur-parker har ett högt kulturvärde. De har t.ex. stor bety-delse för bevarandet av utrotningshotade djurarter.När det gäller kd:s yrkanden i motion Sk325 omatt cirkus, teater, balett och operaföreställningar heltska undantas från mervärdesskatt är utskottet inteberett att vidta en sådan förändring. En momssats på"nollnivå" skulle innebära betydande statsfinansiellakostnader och står dessutom inte i överensstämmelsemed EU-reglerna. Genom dagens bestämmelser därde här områdena beskattas med en momsnivå på 6 %har vi tagit till vara de möjligheter somEU-reglerna tillåter just genom att vi tillämpar enreducerad momssats.Fru talman! Så över till detta betänkandes hu-vudärende: mervärdesskatt vid överlåtelse och nytt-jande av fastigheter.Uthyrning av fast egendom är undantaget frånskatteplikt inom momssystemet. Detta kan naturligt-vis vara till fördel för kunder som inte är skattskyldi-ga. Det kan t.ex. gälla en ideell förening. Men det kanuppstå negativa effekter i en kedja av näringsidkaregenom att mervärdesskattekostnaden på tidigare in-köp måste övervältras på nästa led utan att kunnalyftas av. För att undanröja de här kumulativa effek-terna infördes en frivillig skattskyldighet viduthyrning av rörelsefastigheter och rörelselokaler.Fru talman! Systemet är krångligt med mångadetaljföreskrifter och med basbreddningen i sambandmed skattereformen och genom EU-inträdet har sys-temet komplicerats ytterligare. Utifrån detta är detmycket angeläget att ändra reglerna så att de rättsligaoch administrativa problemen minskar. En obligato-risk skattskyldighet skulle med all sannolikhet ledatill praktiska och administrativa vinster och skulledessutom stå i bättre överensstämmelse med mervär-desskattesystemet i övrigt. Trots detta ställer sig ut-skottsmajoriteten bakom regeringens förslag om attskattskyldigheten även fortsättningsvis ska bygga påfrivillighet. Det beror främst på de uppenbara pro-blem som kan uppstå med höjda hyresnivåer för hy-resgäster som inte är skattskyldiga.Folkbildningsförbundet har beräknat att en 25-procentig höjning av de samlade hyreskostnadernaskulle innebära en ökning enbart av studieför-bundsavdelningarnas samlade kostnader med 75-100miljoner kronor. Gjorda beräkning kan få illustrera ettproblem som naturligtvis gäller för hela den ideellasektorn.Fru talman! Att, som föreslår,kompensera de ideella föreningarna med riktade bi-drag i ett system med obligatorisk skattskyldighetfinner inte utskottsmajoriteten vara en bra och rättvislösning. Det skulle bli omöjligt att på ett rättvist ochkorrekt sätt fördela de här kompensationsbidragen.De små ideella organisationerna skulle lätt kunnadrabbas orättvist och ha svårt att hävda sina rättmäti-ga anspråk. Det skulle dessutom kunna bli väldigtdyrt för staten.Utskottsmajoriteten anser alltså, liksom regering-en, att skattskyldigheten vid överlåtelse och nyttjandeav fastigheter även fortsättningsvis ska vara frivillig.Utskottsmajoriteten tillstyrker de regeländringar somregeringen föreslår och som syftar till att minska deadministrativa och rättsliga problemen. T.ex. sker enviss utvidgning beträffande kretsen av skattesubjekt,och en möjlighet till skattskyldighet under uppbygg-nadsskedet införs. Dessutom ska övergången till enny ägare på fastighet som redan omfattas av frivilligskattskyldighet helt kunna ske utan särskild ansökan.Fru talman! Ett mycket komplicerat område inomregelsystemet är metoderna för att i efterhand korri-gera avdrag för ingående skatt när avdraget i efter-hand framstår som felaktigt - dvs. systemen för åter-föring och jämkning.Återföringsreglerna har funnits med ända sedanmöjligheten till frivillig skattskyldighet infördes1979. Jämkningsreglerna tillkom i och med EU-inträdet.Utskottsmajoriteten delar regeringens uppfattningatt bestämmelserna om återföring av skatt ska slopas.Samtliga regler som behövs för att i efterhand korri-gera avdrag för ingående skatt inpassas i stället ijämkningssystemet.De här förändringarna föreslås till största delenutifrån att de tidigare jämkningsreglerna fått oönska-de rättsliga och administrativa konsekvenser, oftasttill nackdel för fastighetsägarna. Det har varit väldigttungt för fastighetsägare och skattemyndigheter atthantera två system för korrigering av ingående skatt.Eftersom det efter EU-inträdet är nödvändigt att hanågon form av jämkningsregler är det naturligt att detär återföringssystemet som slopas.Utskottsmajoriteten tillstyrker också att jämk-ningsreglerna kompletteras med ett antal detaljbe-stämmelser bl.a. om vilka slags investeringsvaror ochfastigheter som jämkningsskyldigheten ska omfatta, ivilka fall och hur jämkning ska ske samt korrige-ringstidens längd. Denna föreslås vara , vilketinnebär att underlag i extremfallet måste bevaras i 17år. Att det blir så beror på en föreskrift i skattebetal-ningslagen om att underlag ska bevaras under sju årefter utgången av det kalenderår då korrigeringstidenlöpte ut.Att fastighetsägaren under ett så stort antal årmåste bevara fakturor på grund av de här reglerna kanverka aningen besvärligt. Men det är ganska troligt attfastighetsägaren ändå skulle ha bevarat dessa doku-ment eftersom det handlar om kostnader för utfördny-, till- eller ombyggnad. Då behöver fastighetsäga-ren de här handlingarna för bevisning t.ex. vid rea-vinstbeskattning.Fru talman! Utskottet tillstyrker också att upplå-telse av terminalanläggning till trafikutövare görsskattepliktig. Skatteplikten kommer bl.a. att omfattaav SJ förvaltade terminalanläggningar för persontra-fik med tåg och buss. Bakgrunden till detta är att determinalanläggningar som SJ förvaltar alltmer kom-mer att upplåtas till andra trafikoperatörer. För att intetrafikoperatörerna och i slutändan konsumenterna skabelastas av investerings- och driftskostnader tillstyr-ker utskottet detta.I övrigt har utskottet vid granskning av lagförsla-gen vidtagit vissa justeringar och preciseringar.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet i dess helhet. Det innebär bifalltill motionerna Sk750 och Sk669 samt delvis tillyrkande 20 i motion Sk325. Med detta betänkande ärockså motion Sk730 i allt väsentligt tillgodosedd.Anf. 40 PER () replik:Fru talman! säger att sys-temet är krångligt.