prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Det är inte bra att sätta barnet i cent-rum, för det säger barnombudsmannen. Jag vill varnamed ett finger tillbaka. Var lite försiktig med just dethär yttrandet.I betänkandet nämns några utredningar och kom-mittéer, ganska många förresten. Bl.a. nämns betän-kandet Det gäller livet och Kommittén mot barnmiss-handel. Den sitter också jag med i.Som sade ska delbetänkan-det överlämnas till regeringen . Jag hoppasinnerligt att det inte röner samma snöpliga mottagan-de och tystnad som råkat ut förhittills.Men tycks det ha hänt något. Det gäller livet-utredningen nämns i betänkandet. Allahär har citerat ur den och pratat om den och pratat omdet förträffliga i alla förebyggande åtgärder som före-slås. Dessutom berättar att nu skadet ske någonting. Jag har också interpellerat omdetta. Det kanske har givit resultat. Jagvisste inte heller det, men jag blir väldigt glad.Vi har skrivit en motion om barns och ungdomarspsykiska hälsa. Jag är glad att den motionen hamnatunder rubriken , för vi ser barns ochungdomars psykiska problem i ett folkhälsoperspek-tiv.Jag vill avsluta med att citera lite ur betänkandet,med en liten kommentar. Det handlar om barnkon-ventionen. "Utskottet delar bedömningen i motionSo363 (v, kd, c, fp, mp) att det är väsentligt att frivil-ligorganisationernas erfarenheter tas till vara närregeringen genomför barnkonsekvensanalyser vidstatliga beslut som berör barn. Det är även viktigt atten metod härför utvecklas. har iuppdrag bl.a. att medverka till att alltfler statligamyndigheter beaktar barnperspektivet, utifrån kon-ventionens bestämmelser och intentioner, i sitt be-slutsfattande. Utskottet utgår från att Barnombuds-mannen vid detta arbete tar till vara den kunskap somfrivilligorganisationerna besitter." Sedan kommer det:"Något tillkännagivande från sida äremellertid inte nödvändigt. "Under ungdomens riksdag hade jag förmånen attvara ordförande i ett utskott. Det var en väldigt roligupplevelse att vara med om. Det utskottet skulle inteha avstyrkt en sådan här motion.Jag blev alldeles förbluffad över hur samarbets-villiga ungdomarna var. De kunde säga: Hon hade enmotion som var nästan likadan som min. Vi går till-sammans om den. visste de ju inte att så får detinte vara.De sade någonting annat också: Jag avstår från attyttra mig. Det hon som var före mig sade var så bra.Det var ungefär samma sak som jag tänkte säga.Tänk om vi också kunde göra så.Miljöpartiet tycker att ungdomar borde få rösträttvid ålder.Jag yrkar bifall till reservation 17 och 22.Anf. 241 ():Fru talman! Under några korta minuter skulle jagvilja beröra några av de motioner som jag har skrivit idet här betänkandet.Att regeringen gång på gång har påpekat att barn-konventionen ska efterlevas och att alla beslut somfattas ska fattas utifrån barnets bästa är, som vi harhört i debatten , väl känt av alla.Statsministern sade också i sitt avslutningsanfö-rande på för sedan att barnensvillkor ska sättas högst upp på dagordningen. I rege-ringsförklaringen skriver man att alla barn ska ha rätttill en bra start i livet.När man tar del av skriften Bokslut - de tio förstaåren med kan man konstatera atttrots alla fina ambitioner har det varit svårt att fågenomslag för i verkligheten. Be-träffande roll och möjligheter kan viläsa i uppföljning av ändringar isocialtjänstlagen följande: Kommunernas socialtjänstupplever att barnens bästa är ett svårhanterligt be-grepp. Man konstaterar att införandet av regeln bar-nets bästa inte i någon större utsträckning har lett tillkonkreta förändringar i riktlinjerna för socialtjänstensarbete.Kommunernas ansträngda ekonomi leder inte tillprioriteringar i enlighet med . Låtmig citera och frånbokslutsskriften. De säger: har haftflera positiva effekter inom lagstiftningen och på detorganisatoriska och institutionella planet. Men när detgäller barnens konkreta vardag har konventionen inteinneburit någon förändring.Trots att har gått sedan barnkonven-tionen antogs är det fortfarande svårt att få kommuneroch landsting och även stat att efterleva densamma.FN:s granskning av hur följer barnkon-ventionen samt ett flertal undersökningar visar attbesparingarna i samhället har gjort att särskilt utsattabarns situation har blivit svårare.Efter en kartläggning av missbrukarnas barn 1992aktualiserades och uppmärksammades deras situation.Det startades verksamheter runt om i landet. Projekt-medel betalades ut från och från Räd-da Barnen. Men vad hände? De flesta av projektenlades ned efter projekttidens slut. Några få införliva-des med den ordinarie verksamheten. Jo,svårigheten är att få beslutsfattare att avsätta resursertill sådan här verksamhet därför att det inte ger någrasnabba resultat. Det ger inga kortsiktiga vinster.Konsekvenserna av det här kortsiktiga tänkandetvet vi är att de här barnen far väldigt illa och att detpåverkar inför framtiden.Ett annat problem är att staten inte ger tydligariktlinjer för hur den förebyggande verksamheten förde här barnen ska vara utformad. Ansvaret läggs ut påkommunerna. Det svarade också socialministern mighär i kammaren på en fråga om vad som händer medde här barnen när kommunen inte gör något åt derassituation: Det är kommunernas ansvar.Men vem ska klargöra och ge direktiv till kom-munerna hur man ska hantera det här ansvaret närkommunerna prioriterar bort frågan därför att detfinns annat som är viktigt?Ingrid säger att hon vill ålägga re-geringen att kartlägga situationen för barn till miss-brukare. Jag tycker att det är bra. Men det vore ännubättre om och även påverka regeringen så att man får Socialstyrel-sen att, som också har skrivit i sinmotion, ge direktiv till kommunerna hur man skaefterleva och se till att resurseravsätts till den här verksamheten som är så betydelse-full på lång sikt.Jag yrkar inte bifall till min motion, men jag serfram emot utvärderingarna.Anf. 242 ():Fru talman! Jag har en kort fråga till vi tolka det här inlägget som att det är en syn-punkt från att vi ska ha en hårdareriksdagsstyrning av verksamheten i kommunerna,eller gäller det bara på detta område?Anf. 243 ():Fru talman! Det handlar inte om att vi ska ta ifrånkommunerna deras eget ansvar att besluta. Men detfinns tillfällen när vi ser att barn far illa och att barn-konventionen inte efterlevs då vi via ialla fall måste ge riktlinjer för hur man ska behandlaverksamheten och agera för att få verksamheten attfungera.Det finns uppenbara exempel. Jag kan ta min egenhemkommun där jag har agerat ända föratt få till stånd en verksamhet. Till slut, efter tre årsagerande, fick vi i gång Grinden, en verksamhet somi dag har 100 barn i kö.Nu har jag fått kämpa för att få ytterli-gare resurser till den verksamheten därför att kom-munen måste prioritera andra saker.Då menar jag att det kan finnas tillfällen när vimåste förtydliga det kommunala ansvaret när detgäller de utsatta barnen utifrån barnkonventionen.Anf. 244 ():Fru talman! Då tolkar jag ut-talande som att synpunkt är attdet är just i den här frågan som regering och riksdagbör tydligt markera kommunernas uppgifter.Anf. 245 ():Fru talman! Regering och riksdag måste alltidtydligt markera vad det är för målsättningar vi harmed de fina skrivningar som vi har här. Annars har deju ingen betydelse.Men i det här avseendet har jag sagt , precissom också har skrivit, att Social-styrelsen exempelvis skulle kunna ge riktlinjer tillkommunernas socialnämnder hur man ska agera föratt ta till vara de här barnens intressen.Det som är viktigt är ju att de här barnens intres-sen inte åsidosätts för andra, kanske mer kortsiktigtvinstrika ärenden, utan att man långsiktigt ser attgenom en insats kan de här barnen när de blirvuxna lyckas låta bli att bli missbrukare som sinaföräldrar. Det är i alla fall vår målsättning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Kulturarv - kulturmiljöer och kulturfö-remålFöredrogskulturutskottets betänkande 1999/2000:KrU7Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremål (prop.1998/99:114 delvis och prop. 1999/2000:39 del-vis).Anf. 246 TALMANNEN:Jag känner till att det finns ett starkt önskemål hoskammarens ledamöter att morgonens votering kangenomföras i så hygglig tid som möjligt, och jag ärför min del beredd att medverka till detta, bl.a. genomatt tjänstgöra något längre . Men det liggernaturligtvis i ledamöternas eget avgörande när debat-ten och voteringarna blir möjliga att genomföra.Anf. 247 ():Fru talman! Jag instämmer med föregående talare.Jag ska försöka dra mitt strå till stacken.Regeringens proposition Kulturarv - kulturmiljö-er och kulturföremål kom sedan.Av olika anledningar har utskottet inte hunnit be-handla den , förutom den delsom tog upp ändringen när det gäller möjligheten attomvandla ett fideikommiss till stiftelse. Den föränd-ringen beslutade om . Kristdemo-kraterna var emot förändringen.Att skydda och vårda vår byggda och odlade miljöär en viktig nationell angelägenhet. Både enskilda ochmyndigheter har ansvar för att visa hänsyn mot och sålångt som möjligt bevara vår kulturmiljö till kom-mande generationer. Vi kristdemokrater anser attdiskussionen om kulturarvsfrågor och hur vi hanterarvårt kulturarv behöver förnyas och intensifieras.Varje ny generation måste få klart för sig hur viktigtdet är att samla in, förevisa och bevara till eftervärl-den. Vad som ska bevaras, varför och till vilket än-damål måste det också föras en bred diskussion om-kring.Regeringen föreslår fyra övergripande mål förkulturmiljöarbetet. Vi kristdemokrater tycker att de ärväl avvägda och har ingenting att invända emot dem.Det känns särskilt viktigt att betona betydelsen av detarbete som utförs i kommuner, folkrörelser, frivilli-gorganisationer och av enskilda för att stödja detdemokratiska bruket av kulturmiljön.Fru talman! En majoritet i utskottet, som i det härfallet omfattar alla partier utom Socialdemokraterna,är enig när det gäller skyddet för de s.k. kyrkstäderna.Regeringen anser i propositionen inte att det behövsen generell regel i kulturminneslagstiftningen, efter-som det skulle kunna leda till gränsdragningsproblemoch eftersom det handlar om ett så begränsat beståndav byggnader.Kyrkstäderna är en mycket värdefull del av vårtkulturarv, som vi kristdemokrater och även majorite-ten i utskottet anser att det är angeläget att skydda ochbevara till eftervärlden. Utskottet har med anledningav motioner från och Vänsterpar-tiet ansett att det görs bäst med en generell reglering ikulturminneslagen som syftar på alla kyrkstäder,oavsett storlek och ålder.Utskottet begär därför att regeringen ska åter-komma till med förslag till kompletteranderegler om skydd för kyrkstäderna i kulturminnesla-gen. Det finns ingen anledning att avvakta ytterligareen utredning. var tydlig närdet gäller behovet av ett generellt skydd för kyrkstä-derna. Jag är förvånad över att socialdemokraternaanser att frågan ska dras i långbänk. Här yrkar jagalltså bifall till utskottets förslag.Regeringen har i propositionen valt att frångå ut-redningens förslag också på en del andra punkter.Exempelvis ansåg utredningen att det behövdes enprecision när det gäller vilka föremål som ska ansesvara av betydelse för det nationella kulturarvet. Utansådana preciseringar i lagen är det risk att bedöm-ningen i t.ex. frågan om vilka föremål som får förasut från landet blir godtycklig. Vi kristdemokratertycker därför att ska få ett nytt förslag, somutgår från de preciseringar som Kulturarvsutredning-en föreslår. Det här framgår av reservation 4.Om ett kulturföremål som är av stor betydelse fördet nationella kulturarvet ska föras ut ur , skadet prövas och tillstånd beviljas. Det är självklart enviktig regel. Men det finns vissa undantag. Detkan t.ex. handla om en person som ska flytta frånSverige eller om en person som är bosatt utomlandsoch som blir ägare av ett föremål genom arv ellerliknande. Då krävs inte särskilt tillstånd.Regeringen och utskottsmajoriteten anser nu atttillstånd ska krävas även i fall där det på förhand ärklart att tillstånd ska beviljas, alltså i de undantagsfallsom är preciserade i lagen. Följden blir att om enperson för ut ett föremål som det är tillåtet att föra utur landet, kan hon ändå komma att straffas för va-rusmugglingsbrott.Jag blir lite orolig för rättssäkerheten när jag läserutskottsmajoritetens försvar för sitt ställningstagande.Utskottet uttrycker visserligen förståelse för kritikenav lagen men tröstar sig med att det kan förutsättas attstraffet för en ägare som underlåtit att skaffa ett till-stånd, som alltså egentligen inte behövs, i regelkommer att stanna vid penningböter. Jag skulle intevilja åta mig att förklara för en person att riksdagenanser att hon ska betala sina böter även om hon integjort något fel.Det är inte bara vi kristdemokrater som har upp-märksammat den här absurditeten. Också Lagrådet ärkritiskt till att en sådan lagregel införs. Jag yrkarbifall till reservation 8.Fru talman! Äganderätten är en viktig princip,som vi måste slå vakt om även i frågor som berör vårtkulturarv. När hänsyn ska tas till både äganderätt ochbevarande av skyddsvärda byggnader, miljöer ellerföremål kan det bli mycket grannlaga bedömningarsom måste göras. Regeringen föreslår i propositionenatt en utredning ska tillsättas för att komma medförslag om ett förbättrat skydd för kulturhistorisktvärdefull bebyggelse. Det finns starka skäl som talarför att det behövs.Utredaren ska nu bl.a. överväga om byggnads-minnesförklaringar också ska få omfatta lösöre. I detsammanhanget känns det särskilt viktigt att betonavikten av att både bevarande- och äganderättsaspekterblir ordentligt beaktade. Det anser vi måste framgåtydligt av direktiven.Jag yrkar bifall till reservation 1, som är gemen-sam för , . 248 ():Fru talman! Ett flertal gånger har vi moderaterlagt fram förslag om inrättande av en nationell stiftel-se liknande det engelska . År 1992gjorde ett tillkännagivande till regeringen idet här syftet. Vi moderater står även fast vidvår uppfattning att en sådan stiftelse skulle kunnagynna bevarandet av objekt i vårt värdefulla kultur-arv. Vi vill fortfarande driva den här idén.I en reservation 2, som jag nu yrkar bifall till, fö-reslår vi att regeringen får i uppdrag att utreda möj-ligheterna och förutsättningarna för en sådan stiftelse.Om det då visar sig att en sådan institution anpassadtill våra svenska förhållanden gagnar det totala beva-randet av kulturarvet, finns det förhoppningsvis möj-ligheter att realisera densamma. Därigenom skulleockså tillgängligheten för allmänheten till dessa ob-jekt öka i väsentlig grad med det system som detinnebär.Men, fru talman, statlig styrning ska råda. Statenklarar det mesta bättre än de enskilda människorna.Man visar tyvärr misstro mot enskilda initiativ ochenskilda människors förmåga och engagemang. Meden eventuell möjlighet till vissa avdrag och med eko-nomisk och personlig insats skulle mera kunna görasför bevarandet av vårt gemensamma arv.Fru talman! Med assistans av vårt förträffligakansli på kulturutskottet har jag fått i min handdokumentation om såväl från svenskasom från engelska källor. Låt mig här notera några fåfakta om denna stiftelse.Den grundades . Den är oberoende av statenmen får en tredjedel av sina resurser från statligafonder. I , som naturligtvis är ett mycketstörre land än , handhar man 200 histo-riska hus, 230 trädgårdar och parker och 25 industri-monument. Man har hand om mer än , ochman är också beredd att bevara 550 miles av kustlin-jen.Det här är således till skydd för ständigt bevaran-de och får också finansiellt stöd.Fru talman! Så till reservation 3, som jag ocksåskulle vilja säga ett par ord om. Det är en moderatreservation. Den gäller ortnamn som är ibruk. Här uppmärksammar vi moderater att den nyadigitala karttekniken kan erbjuda nya möjligheter attbevara och dokumentera alternativa namnformer,t.ex. gårdsnamn, även om de är i bruk. Påså sätt blir det smidigt att komplettera de uppgiftersom de vanliga kartorna innehåller.Vi föreslår att lantmäteriet ska få i uppdrag attetablera en sådan digital ortsnamnsbank. Vi står en-samma i reservationen. Men personligen undrar jagom inte förslaget med tiden i alla fall kommer attrealiseras. Jag tror att det kommer att växa fram un-derifrån från människorna ute på gårdarna - som bådebor där och är brukare, och kanske också är inflyttade- som har egen önskan om att kunna behålla de gamlahistoriska namnen.Fru talman! Därmed vill jag än en gång yrka bifalltill reservation 2. Men vi står naturligtvis som vanligtbakom alla reservationer bakom vilka döljer sig mo-derata namn.Anf. 249 ():Fru talman! I vår globaliserade tid då det lokalasamhället omformar sin världsbild genom att vidgasina kunskaper om andra kulturer är den lokala kultu-ridentiteten inte längre någon självklarhet. Den måstedärför aktivt värnas, tillgängliggöras och bevaras.Tillgängliggörande och strävan att nå nya publik-grupper har successivt minskat för de grupper som i1974 års kulturpolitik benämndes eftersatta grupper.Jag kan hålla med om att begreppet eftersatta grupperinte är bra. Men när det togs bort och ersattes med enmycket mer svepande formulering, att verka för allasmöjlighet, gick något centralt i kulturpolitiken förlo-rat.Även i de fyra målformuleringar som vi har i dethär betänkandet finns de luddiga formuleringarna. Vii tycker att de är alltför allmänt hållna.Vi saknar helt ett könsperspektiv likaväl som vi sak-nar ett generations- och klassperspektiv. Det måstegivetvis vara en grundläggande målsättning att kvin-nors såväl som mäns livssammanhang speglas ochbevaras i kulturarvet likaväl som ungas och gamlas,fattigas och rikas. Även funktionshindrade måstekunna såväl känna igen sig i som att ha tillgång tilldetta vårt kulturarv.Det lokala likaväl som det nationella kulturarvettillhör alla, inte enbart godsherrens eller fideikom-missariens ättlingar utan också mjölkpigans, smedensoch den invandrade svenskens. Vi i Vänsterpartiettycker att detta borde ha klart framgått i målformule-ringen. har därför redogjort för det i ettsärskilt yttrande i betänkandet.Vänsterpartiet anser att det är mycket viktigt attskydda svenska kulturföremål så att de inte försvinnerut ur landet. Vi motsätter oss därför utskottets förslagatt ändra lagstiftningen så, att det blir en ramlagstift-ning i stället för som en lagstiftning som regle-rar vilka typer av föremål det gäller och under vilkaomständigheter som tillstånd måste sökas vid önskanom att föra ut föremålen ur landet.Kulturarvsutredningen föreslog också att man lik-som ska reglera det i lag. Men utskottet har valtatt föreslå en ramlagstiftning med motiveringen attdet går snabbt att ändra i en förordning om det be-hövs. anser att snabbhet och effektivi-tet i statsförvaltningen alltid måste avvägas mot mål-sättningen om rättssäkerhet och demokrati. Det skadärför finnas synnerliga och starka skäl för att göraavkall på kraven på rättssäkerhet och demokrati.Vi anser inte att några sådana skäl föreligger närdet gäller att reglera vilka kulturföremål som skaskyddas mot utförsel ur landet. avstyr-ker därför utskottets förslag. Jag yrkar därmed bifalltill reservation 5, vilket innebär att regeringen fåråterkomma till med förslag till ändring avlagen om kulturminnen m.m. och att utförsel skaregleras i lag.När det gäller skyddet för kyrkstäder är vi iVänsterpartiet väldigt glada att en majoritet i utskottetgör samma bedömning som Kulturarvsutredningengjorde, nämligen att skydd för kyrkstäder ska genom-föras. Därmed yrkar jag avslag på reservation 10.Anf. 250 ():Fru talman! Eftersom jag fick fel talartid i talar-listan - jag hade bara satt upp mig -hoppas jag att det ska vara positivt för kvällens de-batt.Vår historia har gett oss ett kulturarv som berättarför oss vad tidigare generationer har skapat. Vår his-toria är värdefull och värd att minnas, både på gottoch ont. Därför är det av största vikt att vi värnar omkulturarvet, dvs. kulturmiljöerna och de föremål somfinns kvar.Det är därför med tillfredsställelse som vi i Cen-terpartiet noterar att regeringen vill tillsätta en utreda-re för att förbättra skyddet för kulturhistoriskt värde-full bebyggelse. I förslaget ligger också en tanke omatt utredningen bör omfatta även lösöret, precis somInger talade om i sitt anförande. Beträffan-de den tanken vill även att utredaren skase över bevarande- och äganderättsaspekten, ochtydliga direktiv behövs för det.Fru talman! Vi stöder dessutom moderaternasmotion om att utreda möjligheten att upprätta ennationell stiftelse för att stödja och bevara kulturhis-torisk bebyggelse. Detta uppdrag bör kunna ligga iden utredning som regeringen planerat för att förbätt-ra skyddet för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse.När det gäller utförsel av kulturföremål ur landethar några synpunkter beträffande före-målskategorierna. Åldersgränsen för att få tillstånd attföra ut föremål ur landet att är föremålet ska ha varit ilandet . Vi tycker att den åldern . Vissa föremål var inte tillverkade för100 år sedan, och risken finns att en del föremål,genom den föreslagna åldern, kommer att försvinnaut ur landet.De föremål som jag i första hand tänker på ärfolkliga kulturföremål, dvs. föremål som har spelat enviktig roll i människors vardag genom tiderna. Kän-netecknande för många av dessa kulturföremål är attde inte värderas lika högt som andra kulturföremål.Det handlar först och främst om tekniska föremål. Deär i de flesta fall också yngre än 100 år.De föremål jag främst tänker på är fartyg, järn-vägsföremål, bilar, motorcyklar, traktorer och veloci-peder. Flera av dem kan skyddas på grund av att de ärvärda mer än . Men en del av dem, t.ex.velocipeder och traktorer, har ett lägre värde än50 och tillverkades för mindre än se-dan. Vi får inte riskera att dessa revolutio-nerande färdmedel och hjälpmedel försvinner helt ochhållet ut ur landet.Fru talman! Som en konsekvens av mitt pläderan-de yrkar jag därför bifall till reservation 7 under hem-ställanspunkt 13, som handlar just om föremålskate-gorier. Jag står givetvis bakom våra andra reservatio-ner, men för tids avstår jag från att yrka pådem.Anf. 251 ():Fru talman! Det är mycket som har sagts här , och det här ärendet innehåller många viktigafrågor. Jag tänkte lyfta fram några av de frågor somjag tycker är viktigast.Först gäller det målen för kulturarvet. När detgäller det mål som handlar om allas deltagande harsagts att det finns en risk att vissa grupper kan hamnavid sidan om. Det är naturligtvis väldigt viktigt ser till att alla verkligen betyder alla.Men jag tror också att det finns en risk med attnämna de olika grupper man tänker på. Risken äralltid att man glömmer någon grupp. Om man exem-pelvis tar upp könsperspektiv, generation, klass ochfunktionshinder kan man ju också tänka sig andrasaker, som sexuell läggning, etniskt ursprung ochreligion. Man kan säkert fundera ut ytterligare kate-gorier. Därför tror jag att det är bra att skriva "alla",så kan man senare återkomma och verkligen an-stränga sig för att lyfta fram så många grupper sommöjligt så att man inte glömmer bort någon.Det mål som handlar om nationell och internatio-nell solidaritet samt respekt för olika gruppers arv ärnaturligtvis även väldigt positivt. Det är samma sakhär, att man givetvis måste se till att alla verkligen fårdel av detta och att man inte glömmer någon grupp.Risken med att specificera alltför mycket redan imålet är att man missar poängen. Det kan kommamed senare.Jag tycker också att det är väldigt positivt att manutreder kulturhistoriskt intressant bebyggelse. I dethär sammanhanget skulle jag vilja ta upp kyrkstäder-na. Vi har från Socialdemokraterna lagt en reserva-tion, men jag kommer inte att yrka bifall till den. Vivill göra en markering. Vi tror att det är väldigtolyckligt om man inför ett speciellt skydd för kyrk-städerna, med tanke på att det är en utredning på gångsom handlar om kulturhistoriskt intressant bebyggel-se. Den kommer att handla om just kyrkstäder ochäven om prästgårdar. Om man inför det här skyddetmissar man alltså prästgårdar. Det kan säkert tänkasatt ytterligare saker kommer upp i den här utredning-en, t.ex. .