prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Jag har en fråga till skolministern. Itisdags överlämnade sittslutbetänkande. Jag har haft förmånen att vara med idet arbetet, och det har varit väldigt positivt.Men i det nya förslag som överlämnades tillskolministern ändrades inte de orättvisor som finns istudiestödssystemet för vuxna.I går presenterade en rapportom hur vi vill ha ett förutsägbart och sammanhålletstudiesystem.Min fråga till skolministern är: Tänker skolmi-nistern titta på vårt förslag till ett studiestödssystemsom är förutsägbart och sammanhållet, nu när faktiskt presenterar ett studi-estödssystem med liknande brister som det som nufinns har?Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag har ännu inte hunnit sätta mig in idet fullständiga betänkande som lämnades till mighäromdagen, men givetvis har jag sett delar av det.När det gäller studiestödssystemet har vi nyligenprecis fattat beslut om inriktningarna på det, och hurdet nya systemet ska se ut i framtiden.Givetvis tittar vi igenom alla förslag från de olikapartierna som lämnas fram i motioner eller på annatsätt. Däremot kan jag inte alls på något sätt gebesked om ett ställningstagande. Men jag följer gi-vetvis alla partiers intentioner och idéer om hur devill utforma skolan. Det ingår i mitt vanliga dagligaarbete.Anf. 56 ():Fru talman! Jag förstår att det kan vara svårt. Be-tänkandet var på 746 sidor, så det finns mycket att tasig igenom.Men kvar är att det studiestödssystem som gällerför vuxenutbildningen är lite annorlunda än det somhittills har tagits fram. Där återstår alltså en del attgöra.Det känns viktigt att vi inte förlorar de människorsom är motiverade och som vill veta vilka villkor somgäller om de börjar studera engelska på gymnasialnivå. Det är förutsägbarheten som jag ser som viktig.Jag undrar om skolministern är beredd att ta med sigdet i bagaget.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Det viktiga är att varje individ sombörjar inom eller andra vuxenstudierockså har en lång framförhållning och känner till sinaförutsättningar. De måste få en korrekt informationfrån början om vilka ekonomiska möjligheter de har.Det som jag vet är att dagens studiesystemkommer att finnas. Jag vet också att vi i framtidenkommer att ha det särskilda utbildningsbidraget närdet gäller . Det kommer alltså att fin-nas kvar även efter 2002, när själva Kunskapslyftetupphör.TinnitusAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Det kommer alltfler rapporter om ett ökat antalfall av tinnitus. Det är, eller håller på att bli, en folk-sjukdom.Nu finns det långt gångna diskussioner om rökfri-het på restauranger, och det är ju bra om den passivarökningen minskar - den aktiva också för den delen.Men det verkar som om också ljudmiljön är ett stortproblem i samhället på olika offentliga platser.Många ungdomar funderar kanske inte så mycket påhörseln , men det är ändå ingen tvekan omatt skadorna ökar.Förr var det ofta män som drabbades och fickskador i samband med värnplikt eller arbete i bullran-de miljö. Men det har man kanske delvis kommit tillrätta med.Vilka åtgärder är socialministern beredd att sättain för att förebygga kommande hörselskador somtinnitus och dövhet?Anf. 59 Socialminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om att tinnitus håller på att bli en av våra storafolksjukdomar - framför allt som en följd av att viinte har haft förmåga eller möjlighet att anpassa mil-jön till våra möjligheter att framföra ett liv i värdigheti denna miljö.De åtgärder vi ska vidta är alltså att se till så att desom fattar beslut inte bara om samhällsplanering, utanockså om vilka verksamheter man ska ha i olika lo-kaler, också har möjlighet att reglera exempelvisljudnivåer.Jag har svarat på en fråga här i tidigare.Jag redovisade då vilka möjligheter man har påkommunalt håll att pröva verksamheter i offentligalokaler och att anvisa vilka ljudnivåer som ska varatillåtna. Jag anser att de möjligheterna är tillräckliga.Men problemet är att alltför få uppenbarligen utnytt-jar dem.Vi får välja att gemensamt från de politiska parti-ernas sida uppmana våra lokala beslutsfattare attutnyttja de möjligheter som finns för att anpassa mil-jön till vad vi faktiskt tål, och vad som är hälsosamt.Anf. 60 ():Fru talman! Tack för det svaret. Det är som sagtväldigt många - jag har sett siffror på ca 50 000 per-soner - som har så svår tinnitus att den dagliga tillva-ron påverkas.Detta är också en fråga om forskning. Hur ser detut på det området? Vilka initiativ tar socialministerntill att öka forskningen när det gäller just tinnitus ochförebyggande av det? Att bota lär ju inte vara så en-kelt.Vilken tidsplan finns det för de åtgärder som LarsEngqvist tog upp? Eller är detta något som sker medomedelbar verkan?Anf. 61 Socialminister ():Fru talman! Vi har möjligheter enligt svensk lag-stiftning att kontrollera vilka krav vi ska ställa påverksamheter i offentliga lokaler. Det handlar alltsåinte bara om arbetsmiljöfrågor - vilket är ett viktigtproblem - utan i allt växande utsträckning om ljudni-våer i anslutning till offentliga arrangemang, diskotekoch annat. Här finns möjlighet för kommunerna attange vilka ljudnivåer som ska vara tillåtna. Man kanalltså pröva detta mycket noggrant.Jag har uppfattningen att det sker i alldeles för li-ten utsträckning. Det betyder att vi med omedelbarverkan ska uppmana våra kommunala beslutsfattareatt följa utvecklingen och vara mer observanta påvilka ljudnivåer som förekommer.Jag är övertygad om att vi måste forska på områ-det. Det spelar naturligtvis en stor roll för människorsom har drabbats av tinnitus.Men det absolut viktigaste, och det som måste skenu, är att vi uppmanar våra kommuner att vara merobservanta och strikta när det gäller att tillåta högaljudnivåer där ungdomar vistas, på exempelvis dis-kotek.Nedskärningar inom polisväsendetAnf. 62 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.Sedan justitieministern tillträdde har antalet po-lisanställda i minskat med en femtedel.Det har bl.a. lett till att det i Norrköpingfanns nästan 3 000 outredda polisanmälningar. harman kallat in närpoliser, narkotikapoliser och andrasom arbetar ute på fältet för att beta av denna storaansamling av outredda anmälningar.Samtidigt rapporteras det om att amfetaminmiss-bruket och heroinmissbruket sprider sig allt längrened i åldrarna bland ungdomarna i Norrköping.Jag undrar nu om justitieministern är beredd atterkänna vilket misstag det var att göra de stora ned-skärningarna inom polisens verksamhet.Vilka åtgärder är justitieministern beredd att vidtaför att bekämpa narkotikabrottsligheten och övrigbrottslighet?Anf. 63 Justitieminister ():Fru talman! Frågeställaren borde kanske i förstahand vända sig till sitt eget parti och fråga om manångrar det beslut som man fattade i början av 90-taletom att göra nedskärningar på rättsväsendet. Den storabesparingen på polisen beslutades om under den tiddå det var en moderat justitieminister.Under den tid som Socialdemokraterna har regerathar vi tillfört polisen nya resurser. De nedskärningarsom beslutades om ledde till vissaminskningar av antalet poliser, men framför allt vardet civilanställda som drabbades av detta. Det harinneburit vissa svårigheter för polisen på sina håll attkunna arbeta fullt ut på det sätt som man önskar. Mendet har också handlat om att man har haft arbetsme-toder som inte har varit riktigt anpassade efter vadmedborgarna kräver av en effektiv verksamhet.Det är bakgrunden till att vi i flera utredningar,som bl.a. har fått genomföra,försökt kartlägga hur polisen skulle kunna få ett bättreresursutnyttjande genom ändrade arbetstider ochgenom en annan arbetsfördelning. Detta börjar geresultat på sina håll, men det finns också fortfarandekommuner som har problem.Anf. 64 ():Fru talman! Det är med beklagande jag måstekonstatera att justitieministern ljuger. Det fanns ettkrav från Socialdemokraterna i krisuppgörelsen ibörjan av om att spara en halv miljardkronor på polisen. Den slutgiltiga besparingen blev175 . har anslaget till polisen minskat med1 200 miljoner kronor.Anf. 65 Justitieminister ():Fru talman! Jag anser att det är den som sitter iregeringsställning som har ansvaret för den politiksom man för. Jag tycker inte att det är värdigt etttidigare regeringsparti att skylla på oppositionen ochsäga att den tvingade någon till någonting. Jag tyckeratt varje regering ska ta ansvar för sitt eget handlande,och jag vill inte bli beskylld för att jag ljuger när jagpåpekar detta alldeles, tycker jag, relevanta faktum.Låt mig återgå till den fråga som ställdes om nar-kotikamissbruket. Regeringen har tillsatt en för att se över hur vi bekämparnarkotikan i vårt land. Det var länge sedan vi gjordeen sådan total översyn för att utvärdera de metoder vianvänder både när det gäller repressiva åtgärder,information och behandlingsmetoder för dem somfastnar i drogmissbruk.Den kommissionen har i uppdrag att på grundvalav den utredningen komma med nya förslag hur vikan förbättra våra möjligheter att motverka narkotikai vårt samhälle. Vårt mål - ett narkotikafritt samhälle- står fast.VärldsmusikenAnf. 66 ():Fru talman! Jag tänker ställa en fråga till kultur-ministern om ljuv musik och det möjliga ekonomiskautrymmet 2001. Innebär förstärk-ning inom bl.a. musikområdet att medel redan nu kanomfördelas för att stötta Re:Orient så att de kan er-bjuda en världsmusikfestival även detta år, kanske tillhösten?Anf. 67 Kulturminister ():Fru talman! är ju i huvudsakett kommunalt åtagande. har juvalt att göra drastiska nedskärningar av kultursats-ningarna, och det har drabbat Re:Orient. Kulturrådethar valt att stötta det även med statliga medel. Jag ärolycklig över att det inte har gått att komma överens idenna sak. Men man kan inte premiera kommunersom väljer att dra ned kulturbudgeten genom att gå inoch täcka upp alla svarta hål med nya statliga pengar.Det vore en fullständigt felaktig signal till de kom-muner som väljer att fortsätta att satsa på kulturen.Vi har i stället valt att satsa på Forum förvärldskultur och den vägen på olika sätt försöka stöttavärldsmusiken och världskulturen. Vi kommer attförsöka utveckla den arbetsmodellen.Anf. 68 ():Fru talman! Vi har ju ett nationellt ansvar. har föreslagit ett tidsbegränsat nationellt upp-drag till Re:Orient och världsmusiken just för att demed sitt koncept med musikfestivalen kan spridakunskap till hela landet om hur världsmusiken skakunna spridas och hur man ska kunna jobba medfrågan.Jag tycker inte att svaret är tillfredsställande. Jagskulle vilja ha lite mer besked från kulturministernom hur kulturministern vill stötta världsmusikensframväxt. Det gäller ju att inte lägga alla ägg i enkorg. har ju redan föreslagit Re:Orientsom en av spridarna av världsmusik.Anf. 69 Kulturminister ():Fru talman! Forum för världskultur har valt attlägga en stor del av sina pengar på Rikskonserter somhar engagerat ett antal projektledare och dragit i gången bred verksamhet när det gäller världsmusiken förde medlen. Rikskonserter kommer dessutom att inle-da en permanent verksamhet som kallas för Vatten-hålet som ska ha en folkmusikinriktning, men denkommer också att rymma en del världsmusik.Så måste staten arbeta. Vi kan tyvärr inte premierade kommuner som väljer att göra kraftiga nedskär-ningar på kulturen, vilket tyvärrgör.Reglerna för småföretagareAnf. 70 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till statsrådetLövdén. Den gäller reglerna för småföretagare. Sve-rige har ca 810 000 företagare. 600 000 av dessa ärs.k. har statsrådet presterat enlagrådsremiss om förenklingar på vissa marginellaområden. Det kan gälla avdrag för levnadsomkostna-der och avdragsregler för ombyggnad av lokaler. Minfråga till statsrådet är: När tänker regeringen presen-tera några reella förenklingar och förbättringar förSveriges småföretagare? Det kan gälla beräkning avF-skatt, servicecheckar, förenklad deklaration osv.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att regeringen i en lag-rådsremiss har föreslagit vissa förenklingar och för-bättringar för småföretagare. Som frågeställaren välkänner till bedrivs det ett ambitiöst arbete inom ra-men för arbete i Näringsde-partementet. Det är ett arbete som syftar till att göradet enklare för småföretagare, förändra regelverketoch se till så att småföretagare har det lättare att ut-vecklas. Det arbetet bedrivs med oförminskad takt iNäringsdepartementet.Anf. 72 ():Fru talman! tar statsrådet själv upp Simplex-gruppen. Det är väl en av de åtgärder från Småföre-tagsdelegationens förslag som har havererat. Manbörjade arbeta och har det havererat. Chefen harhoppat av. Enligt rykten finns det politiska tjänstemänsom kallar de människor som försöker jobba meddessa förenklingar för de blå khmererna. Det är väländå inget trevligt sätt att bemöta människor somförsöker förenkla reglerna för ?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan försäkra att arbetet i Simp-lexgruppen bedrivs med stor intensitet. Ett flertal avde förslag som har tagits fram i syfte att åstadkommaregelförändringar för småföretagare har ju ocksåförverkligats. En del av detta är den lagrådsremisssom har lagts fram.Lärares möjlighet att visa videoAnf. 74 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillIngegerd . Den gäller lärares möjligheteratt visa videobanduppspelningar i skolorna.Som vi alla känner till ökar massmediernas bety-delse. Detta gäller framför allt i barns och ungas liv.Inte minst med tanke på att massmediernas betydelseökar kommer det att vara väldigt viktigtför dem att kunna orientera sig i massmedierna. Detär även så att barn och unga är de största massmedie-konsumenterna. Deras användning ökar hela tiden.Framför allt ser barn och unga mer och mer på TV.Detta är ju lite av en stängd värld för skolan i dag.De lärare som visar banduppspelningar av hela pro-gram och inte bara citat gör sig skyldiga till lagbrottom inte skolorna har betalat enligt upphovsrättsligaregler. Då uppstår den märkliga situationen att deengagerade lärare som tar sitt ansvar på det här områ-det är lagbrytare. Jag skulle vilja fråga hur regeringen ser på de här frågorna. Finnsdet någon möjlighet att hjälpa dessa lärare så att dekan visa material i skolorna?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Det är givetvis så att lärare måstefölja de lagar och förordningar som finns. Man hargenomgångar av vilka möjligheter som finns ochvilka rättigheter och skyldigheter som råder. Om manvill använda sig av hela program får man titta efter påvilket sätt man ska göra det och hur man ska köpa inde här programmen. Det handlar alltså om kostnaderför skolan. Läraren måste vara medveten om vemsom har upphovsrätten och möjligheten att användaolika typer av material så att man inte begår någotsom är olagligt.Samtidigt är det ett oerhört informationsflöde . hade vi en statlig kontroll av de läro-medel som skulle användas i skolorna. Den finns intelängre. Det skulle inte heller vara möjligt att ha ensådan i det informationssamhälle som vi lever i.Men urvalet av informationen och att den hållerden kvalitet som skolorna och eleverna kan förväntasig är lärarens ansvar.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tycker självfallet att de regler somfinns ska följas. Men jag tycker att det finns anled-ning att se över de här reglerna. Det är nämligen så attbarn och unga kan se på TV hemma och görabandinspelningar, men så fort de kommer till skolangäller andra regler. Det blir inte tal om något ekono-miskt bortfall.Jag tycker att den här frågan är viktig, annarskommer inte massmedierna in i skolan. Det är mångaskolor som upplever att de inte har de ekono-miska resurserna för detta. Jag undrar om det inte kanfinnas någon möjlighet att tänka över detta och seöver reglerna. Det handlar ju om ett icke kommersi-ellt syfte. Det ska användas i undervisningssyfte förbarn och unga på det här viktiga området, dvs. Det kan inte ersättas med böcker och papper.Det handlar ju väldigt mycket om rörliga bilder. Jaghoppas att man i alla fall funderar på den här frågan iframtiden.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Det är en viktig fråga. En möjlighetsom lärarna har är ju de s.k. AV-centralerna. Där kanman låna material. AV-centralerna kan givetvis intetäcka allt som finns ute, spela in allt material ellerköpa in det, men det är ändå en möjlighet.Det finns också möjligheter att använda tidningarsom ett undervisningsmaterial. Det finns avtal medvissa tidningar där man kan använda dem som ettdagligt material.Men att fullständigt täcka allt skulle innebära oer-hörda kostnader. måste vi se på frågan omupphovsrätten. Men frågan är viktig att fundera över iframtiden.TandvårdenAnf. 78 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerEngqvist. Den handlar om vård, tandvård och kropp-svård.Det har visat sig att många kroniska sjukdomarhar sin orsak i munhålan. Av någon anledning upp-märksammas inte sambandet mellan tandläkarensåtgärder i munhålan och långsamt debuterande kro-niska sjukdomar i övriga delar av kroppen. Därför fårinte dessa patienter den hjälp i sjukvården som debehöver för att bli friska.Inom har ytterst få patienter möjlighetatt byta ut sina icke-tolererade tandfyllningsmaterial.Experterna är inte eniga, men för sjuka patienterborde man pröva sanering. Många står i kö, men detär slumpen som avgör vilken patient som får godkänteller inte i remisserna.Har socialministern stött på påståendet någongång? Om frågan är ny kanske ministern har tankarpå hur det går att hjälpa långtidssjukskrivna som kanbli friska med rätt behandling.Anf. 79 Socialminister ():Fru talman! Den tandvårdsförsäkring som gällerfrån hade och har många för-delar. Men den har också några nackdelar. Det ärbekymret med att vi inte har en full garanti mot högakostnader i tandvården.Detta öppnar för en del problemställningar föross, nämligen att människor som behöver se om sinatänder med större insatser inte klarar kostnaderna.Många tvingas därmed avstå.Jag har vid ett flertal tillfällen sagt att det är minambition som socialminister att under den här man-datperioden komplettera den nuvarande försäkringenmed ytterligare ett skydd, nämligen ett skydd mothöga kostnader.Till någon del skulle man kunna lösa några av deproblem vi har talat om med hjälp av ett sådant hög-kostnadsskydd. Men jag vill också påpeka att demänniskor som i övrigt är föremål för vård och om-sorg, dvs. människor med andra sjukdomar, är redangaranterade att också få sin tandvård integrerad isjukvården. Ett problem blir det för dem som jagantar att är ute efter, nämligen desom bara har tandvårdsproblem och blir sjuka som enföljd av de problemen. Det får vi lösa genom attkomplettera nuvarande försäkring med ett högkost-nadsskydd.Anf. 80 ():Fru talman! Jag har annars ett tips till socialmi-nistern. I har man provaten annan modell. Man har nämligen skrivit ett avtalmed en privatpraktiserande läkare som har kunskaperom patienternas svårigheter. Politikerna sätter ramar-na, och tandläkaren bestämmer vilka patienter sommest behöver vård. Administrationskostnaden förutfärdande, granskning och bedömning av läkarintyghar försvunnit, och patienterna har i de allra flestabehövande fallen fått behandling. Verkar inte det varaen bra lösning? Är inte det något som ministern kun-de uppmuntra, om inte annat så för patienternasskull?Anf. 81 Socialminister ():Fru talman! Jag ska gärna titta noggrannare påvad som sker i . Jag är inte alldeles bekantmed detta.Jag tror att vi just i det här fallet rör oss kring denfråga som gäller den tandvård som gersom en del i den integrerade vården. Det handlar ompatienter som i övrigt är föremål för vård av andraskäl och som en följd av detta behöver tandvård. Menjag trodde att problemställning gäll-de dem som inte i övrigt är föremål för vård men somriskerar att få problem till följd av problem med tän-derna. Dem når vi inte med Norrbottensförsöket. Menjag ska titta på Norrbottensförsöket och se i vad månvi kan lära oss något av det.BetygenAnf. 82 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet kommun överklagade i går be-slut om att de betygsliknande omdömena som kom-munens elever får i är olagliga och måstetas bort. underkände ju Nackaskolornasagerande på tre punkter: De skriftliga omdömenadelas ut utan överenskommelse med föräldrarna, de ärinte ett komplement till utvecklingssamtalen, de är förlika de vanliga betygen.I samband med att se-dan meddelade sitt beslut sade man att frågan skulleföras upp på regeringsnivå om inte följde ver-kets anvisningar. Detta föranleder mig att fråga stats-rådet på vilket sätt regeringen kommeratt agera utifrån kommuns överklagande.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst är jag djupt bekym-rad över att förtroendevalda inte följer vad riksdagenhar beslutat om. Det har hänt inte har följt det har beslutat om. Jaganser att det är en skyldighet för oss alla förtroende-valda - på nivå, landstingsnivå, i riksda-gen eller i regeringen - att följa varandras beslut.Det som har hänt i kommun föranleder ossatt fundera över de direktiv som Skollagskommitténhar fått för översyn av skollagen. I direktivet står detatt kommittén ska beakta om det går att göra ett vites-föreläggande mot en kommun. Jag har inte bestämtmig för om jag kommer att be kommittén att tidiga-relägga ett förslag angående just det direktivet. Jagfunderar över frågan.Anf. 84 ():Fru talman! Frågan om betygen aktualiseras alltidi den typen av debatter. Som vänsterpartist har jag,som bekant, en inställning där jag ifrågasätter bety-gens goda påverkan på skolarbetet.Men utifrån en mer principiell ståndpunkt är jagintresserad av att höra skolministerns synpunkt påbetyg. Är det skolministerns uppfattning att betygen,med dess nuvarande utformning eller i någon annanskepnad, underlättar arbetet i skolan för att genomfö-ra intentionerna i läroplanen?Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Om betyg används på rätt sätt är sva-ret ja. Betyg ska användas som en bekräftelse påatt man sätter upp mål, att elever och lärare tillsam-mans kommer överens om hur man ska nå målen ochsedan får man en bekräftelse på om man har nåttmålen eller inte.Om betygen inte används på rätt sätt, att eleveninte har fått förutsättningarna från början i det målre-laterade system vi har , utan eleven får betygefter prov där läraren berättar att det och det betygethar nåtts, då används betygen inte på ett korrekt sätt.Den bild jag får när jag reser runt och talar medelever och lärare visar att det målrelaterade betygs-systemet ännu inte har satt sig fullt ut. Fortfarandefinns det lärare som inte till fullo har förstått andeme-ningen i det nya betygssystemet. Det innebär att i enklass kan alla elever ha nått Godkändnivån ellerMycket väl godkänd. Det är den enskilde elevensegna resultat som påverkar betygen, inte förhållandettill andra.Anf. 86 ():Fru talman! I dagens framgår detatt det finns lokala betygskriterier i ämnet idrott ochhälsa. För att få G ska man simma bröstsimpå . För att få VG ska man simma 50meter bröstsim . Är det förenligt meddet sätt vi ska arbeta med när det gäller betyg och attförverkliga läroplanens idéer och intentioner?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Jag har all respekt för dem som hartagit fram kriterierna, men i det här läget är jag gladöver att jag inte är elev.Det som ska gälla som betygskriterier är de natio-nellt satta kriterierna. Detta är faktiskt det instrumentvi har att garantera elever att var de än befinner sig iSverige ska de mätas mot samma nationella kriterier.Det är bra att en kommun understryker vikten avatt kunna simma . Det är en fråga som hardiskuterats , men att därmed sätta tidenpå detta kan alltid diskuteras.TurkietAnf. 88 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till justitiemi-nistern, som besvarar allmänpolitiska frågor.Jag fick brev om situationen i , och det be-rör övergrepp av den turkiska polisen gentemot enideell organisation som är inriktad på forsknings- ochvetenskapsutbildning. Det var för cirka fyra månadersedan som polisen grep ett stort antal personer ochutsatte dem för tortyr. kommer en rättegångatt äga rum.Jag undrar om ministern känner till det, ochvad gör när det händer sådana saker?Anf. 89 Justitieminister ():Fru talman!