prot · GN0972 · 2000-02-24 00:00:00 — Enligt siffror från FN omsätter sex-branschen drygt 1 ½ % av hela världens samladebruttonationalprodukt. Det gör 1 500 miljarder kro-nor. Den svenska sexindustrin uppskattas omsättaca varav prostitutionen står för ensjättedel. Beräkningar visar att porrfilmerna iTV 1000 och Canal+ i hela ger ungefär ½miljard för betal-TV-kanalerna. Börsvärdetför ett svenskt porrindustriföretag som ska introduce-ras på den amerikanska marknaden är ca 2 miljarder idag.Fru talman! Jag nämner detta för att visa vilkaoerhört stora summor som är i omlopp och för attunderstryka vilken stor kraft det behövs för att bildaden opinion som är så viktig och för att öka den kon-sumentmakt som är så avgörande. Vi måste alltsåkomma ihåg att konsumenter är du och jag. Vi harmakt om vi verkligen tar den. Vi kan påverka, och viska och måste göra det.Men vi måste också komma ihåg att utsatta barn,ungdomar och kvinnor måste få den adekvata hjälpsom de inte får . Då gäller det alltifrån sjukvårdoch socialtjänst till polis, åklagare och domstolar. Detär inte frågan om att ändra lagar här. Det gäller att setill att det blir en skärpning av tillämpningen av denlag vi har , att man verkligen ser till att lagengäller.Fru talman! Övergrepp är övergrepp oavsett omde sker framför en kamera eller inte. Vi måste se tillatt regler om sexualbrott alltid gäller.Anf. 16 Kulturminister ():Fru talman! Det har nämnts många olika viktigainslag som vi kan använda oss av för att vrida ut-vecklingen åt ett annat håll. Det handlar om opini-onsbildning, det handlar om sexualundervisning, dethandlar om lagstiftning, praxis och resursfrågor. Des-sa saker står inte mot varandra. Jag tror att alla delarbehövs. Och det finns uppenbarligen också en samsyni denna kammare i många av dessa frågor.Det intressanta är att en av dessa debattdeltagareegentligen inte har haft en enda synpunkt på det somär dagens ämne. Det är , som i praktikenvägrar att prata om våldspornografi. Hon väljer atttala om helt andra saker. Jag tycker att det är liteolyckligt när man väljer att tala om en partipolitiskhjärtefråga, som polisens resurser. Jag tror att Beatri-ce mycket väl vet att polisen arbetar med t.ex.Internetfrågorna på central nivå och att Rikspolissty-relsen har en IT-rotel för att t.ex. spåra barnpornogra-fi. De arbetar mycket effektivt.Det är svårt att inte uppleva att det har ett sam-band med att Moderata samlingspartiet inte villebegränsa innehavet av barnpornografi. Ska man tolkadet som att inte heller vill begränsavåldspornografin? Det är svårt att tolka det på annatvis, eftersom så omsorgsfullt har undvi-kit att tala om just det som är dagens ämne.I övrigt tror jag att just den här typen av debatt ärbra. Den frilägger skillnaderna, men den visar ocksåpå den väldigt starka samsyn som finns i denna kam-mare.Anf. 17 vill konstatera att inte äger rätttill ytterligare inlägg i denna debatt.Anf. 18 ():Fru talman! Så till framtiden och resultatet av da-gens debatt. Jag vill påstå att vår vuxna kunskap omverkligheten släpar efter. Ungdomar lever imedievärlden, och det är dags för oss äldre att ta ossin där också, att se efter vad det är ungdomarna tittarpå. För oss lagstiftare gäller det att se till att lagentillämpas så som vi avsett att den ska tillämpas.Det finns t.ex. en kopplerilag. Varför har ingenåklagare prövat den? Det kan göras . Jag hoppas attSexualbrottskommittén ser över lagstiftningen kringpornografin, trots att förslaget om ett tilläggsdirektivfrån och Vänstern avslogs här i riksda-gen.Dessutom kommer att fortsätta attmotionera om en lagstiftning mot anspelningsporno-grafi liknande den i Norge.Jag tror inte att någon av oss riksdagsledamöter,åhörare på läktaren eller TV-tittare skulle vilja att vårtbarn eller barnbarn utsattes för det som i verklighetensker i de här pornografiska filmerna. Därför är det härett ansvar för oss alla.Jag vill tacka för en bra debatt. Vi ska nu inte läg-ga över ansvaret på någon annan. Jag har hört skolannämnas. Men alla lärare ser inte heller på pornogra-fiska filmer , precis som gör det.Till slut, Biografbyrån behöver ett bättre verktygatt arbeta med. Den behöver det . Om det ska varaett tilläggsdirektiv eller ett förtydligande av befintliglagstiftning får kulturministern och justitieministernklura ut själva. Men vi vill ha ett förslag hit till riks-dagen snarast.Anf. 19 Kulturminister ():Fru talman! Vi har inte talat mycket om den nyatekniken som kommer att fyllas med ett innehåll somvi befarar också kommer att innehålla mycket porno-grafi, än mer än . Jag tror att det är viktigt attändå säga att det inte är så att vi inte kan göra någon-ting. Vi ska inte sprida någon känsla av uppgivenhetinför denna tekniska utveckling. Den ger faktisktockså stora möjligheter att koda bort sådant som viinte vill. Även detta måste vi arbeta med gemensamt.Vi har alla ett ansvar.Jag har tagit denna debatt , men alla ministrari den regering jag ingår i är djupt engagerade i dessafrågor. Det är jag övertygad om att också de allraflesta i denna kammare är.Vi gör vår analys, vi avser att komma tillbakamed förslag till åtgärder på ett brett fält. Jag hoppasatt denna debatt och tonen i den är något som kangöra det lättare för oss att visa vilka värderingar ochvilken syn på människovärde som egentligen finns igrunden, men också att vi inte står för uppgivenhe-tens budskap.4 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 februari.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 20 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds av vicestatsminister , statsrådet , utbildningsminister , mil-jöminister och finansminister . Vice statsministern besvarar allmänpoli-tiska frågor. Frågorna till övriga statsråd förutsättsberöra deras respektive ansvarsområde i regeringen.Vi inleder . Ordet är fritt.Situationen i NorrlandAnf. 21 ():Fru talman! Det är ingen överdrift att säga attNorrland, och kanske särskilt inland, blö-der. Man tappar i befolkning, och man tappar i före-tagsamhet. Ett akut skäl till att problemen ökar är nu har höjt, igen, arbetsgivaravgiften för en delverksamhet i . Till det kommer mycket högatransportkostnader, särskilt bilkostnader.Min fråga till finansministern är förstås: Vad tän-ker han göra för att göra förhållandena rimliga iNorrland med avseende på just de här två frågorna?Anf. 22 Finansminister ():Fru talman! Frågor om den regionala balansen iSverige har diskuterats mycket i den här kammaren.När regeringen lade fram sin budgetproposi-tion med inriktningen tillväxt och rättvisa för helalandet låg fokus på att det var just hela landet somavsågs. Därför är det viktigt att både de generella ochde ekonomisk-politiska insatser som vi gör kankomma hela landet till del.Den allmänna mycket starka ekonomi som vi harför närvarande, med ungefär 3 ½ procents ökning avbruttonationalprodukten inte bara utan äveni år, ger också via skatteutjämningssystemet och påandra sätt goda effekter för de delar av landet som nuinte ökar lika snabbt av egen kraft. Därför kommer viäven i vårpropositionen, för att svara på LennartDaléus fråga, att ta upp ett antal frågor som har justmed den regionala balansen att göra. Det är då viktigtatt diskutera alltifrån IT till transporter och inte minstarbetsmarknadspolitiska insatser.Anf. 23 ():Fru talman! är ju den här frågan akut. Det harsäkert inte undgått finansministern att man i Norr-land, inte minst i , ser det som att man stårinför en stupstock i sin tillvaro. Då vore det bra omfinansministern nu inför vårpropositionen kunde lovadels att denna kommer att rymma en sänkning avarbetsgivaravgifterna för viss näringsverksamhet iNorrland till den nivå de hade tidigare eller lägre, delsatt han kommer att vidta åtgärder i vårpropositionensom t.ex. innebär att man kan göra avdrag för deriktiga resekostnader som man har för sin för-värvsverksamhet i . Kan finansministernlova detta är det klart att tillförsikten kommer att ökanågot i den dramatiskt akuta situationen i Norrland.Anf. 24 Finansminister ():Fru talman! Det finns två olika typer av stöd somgäller inte minst . Först har vi det s.k. trans-portstödet. Sedan har vi tidigare haft ett annat stödsom handlade om sänkta arbetsgivaravgifter. Efter enförhandling med EU som en tidigare regering sköttehar det blivit så att vi inte har fått behålla de särskildasänkta regionala arbetsgivaravgifterna från årsskiftet.Nu förhandlar vi med EU om hur vi ska förfara meddetta i fortsättningen. Vi är självfallet oerhört intres-serade av att kunna hitta sätt att både via transport-stödet och annat i fortsättningen se till att glesbygdenfår goda förutsättningar.Jag vill också gärna ta upp diskussionen om debensinprishöjningar som skett ochsom naturligtvis har oroat regeringen liksom mångaandra. har vi sett att detta hänger ihop med destora internationella oljebolagen och att oljepriset påvärldsmarknaden har stigit kraftigt . har det där-emot varit motverkande rörelser. Så sent som i dagsåg jag att en del bensinbolag sänker priser med 10öre. Det får också räknas in i bilden i fortsättningen.DramapedagogutbildningenAnf. 25 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till utbild-ningsminister är utrotningshotad.Dramapedagogutbildningen befinner sig ikläm mellan folkbildning och högskola. Situationen,fru talman, blir paradoxal, för behoven är enorma ochefterfrågan på utbildade dramapedagoger överstigertillgången. aviserar bl.a. att man ämnar lägga ned sin dramapedagogut-bildning. Dramapedagogutbildningen finns endast vidfolkhögskolorna i och Västerberg.Min fråga till utbildningsministern är: Ser utbild-ningsministern någon möjlighet att ge dramapeda-gogutbildningen högskolestatus, och hur ser han i såfall på att dramapedagogutbildningen fortsättningsvisskulle kunna bli en högskoleutbildning i stället för enfolkhögskoleutbildning?Anf. 26 Utbildningsminister ():Fru talman! Stafilidis tar upp en fråga som natur-ligtvis kräver extra studier för att man ska kunna geett säkert svar.När man vill gå från att vara en eftergymnasial ut-bildning som inte är på högskolenivå till att bli enfullvärdig högskoleutbildning är denmyndighet som utvärderar utbildningen och ser omden är högskolemässig. Även i det här fallet är detförstås den processen man måste gå igenom.Jag skulle vilja föreslå riksdagsledamoten dennaväg när det gäller just denna utbildning. Vill hanresonera om utbildningen mer i detalj ber jag honomatt återkomma med en interpellation i frågan, så lovarjag att ta reda på mer fakta i ärendet.Införselreglerna för alkohol och tobakAnf. 27 ():Fru talman! undantag för införsel av al-kohol och tobak inom EU upphör att gälla iår. inser även socialministern att någontingkommer att hända . Även om vi inte kom-mer att få ta in sprit, vin och 110 literöl, vilket jag i och för sig hoppas att vi ska få, kom-mer det att ske någon förändring.Min fråga till finansministern är vilken beredskapdet finns inom regeringen för att sänka de högasvenska alkoholskatterna.Anf. 28 Finansminister ():Fru talman! Skälet till att från början harbegärt och haft särskilda införselregler när det gälleralkohol och tobak är att vi har velat värna om folkhäl-san. är det land inom EU som har denlägsta dödligheten till följd av alkohol. Vi är oerhörtangelägna om att behålla denna goda position urfolkhälsosynpunkt, och därför har vi sedan en tidtillbaka aktualiserat frågan om en förlängning av desärskilda införselregler vi har. Vi är nu inriktade påatt via en bra överenskommelse med EU fortsätta attslå vakt om folkhälsoperspektivet när det gäller inför-selreglerna.Anf. 29 ():Fru talman! Jag kan då konstatera att finansmi-nistern till skillnad från socialministern inte inser attnågonting kommer att ske . Även om vi intekommer att få ta in full ranson kommer någonting attske.Då är min andra fråga, eftersom finansministernvägrar att svara på min fråga utan pratar om någothelt annat, om finansministern delar skatteutskottetsinställning när det gäller detta. skrev islutet av att "det skulle vara svårt för Sveri-ge att upprätthålla en hög prisnivå på alkoholdryckerutan det svenska undantaget från ominförsel". Det betyder att det finns en koppling, ochom någonting händer måste man sänka de höga alko-holskatter som vi har i Sverige.Anf. 30 Finansminister ():Fru talman! Det finns många om-frågor i varjeförhandling. För regeringen och för mig är det viktigtatt nå ett bra resultat i den förhandling vi har inlettmed EU för att kunna vidmakthålla den goda positionvi har som det land som har de lägsta alkoholskador-na i . Det är vårt primära syfte.Vi är självfallet medvetna om att om vi når enöverenskommelse med EU kan det komma att ändraförutsättningarna för vår alkoholpolitik i fortsättning-en. Då får vi överväga vilken typ av insatser sombehöver göras. är vi inriktade på att nå ett gottresultat. Jag hade hoppats att frågeställaren hade velatinstämma, vilket hon tyvärr inte gör, i syftet att viäven i fortsättningen ska kunna ha en bra folkhälso-politik med hjälp av de särskilda införselregler vi kankomma överens med EU om.ImportkvoterAnf. 31 ():Fru talman! Jag har en fråga till har sett att det dyker upp nyttmode. Vårmodet kan vi nu se exempel på i skylt-fönster runtom i stan. Jag ska inte be statsrådet recensera det kommande vårmodet men jagskulle vilja ha några kommentarer om hur han ser påEU:s kvoter, vad de betyder för vårkläderna och kan-ske även för höstkläderna framöver.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Jag undrar varför jag inte får kom-mentera vårmodet men jag ska göra en ansträngningatt avhålla mig från det.Vi har ju en ganska restriktiv politik i EU vadgäller import av kläder i form av kvoter som gör får ta in ett visst antal T-shirtar, ett visst antalbyxor och ett visst antal kilo av en del andra kläder.Det gör att klädpriserna drivs upp i , också iSverige.Vad som händer nu när vi har en konjunkturupp-gång i är att efterfrågan på alla sorters kläderstiger men kvoterna är oförändrade i antal styck ellerantal kilon. Det innebär alltså att de blir snävare ochsnävare i förhållande till efterfrågan. Priserna kom-mer att drivas upp rejält på kläder under loppet av dethär året, i takt med att kvoterna tar slut.Vi har sett att en kraftig sänkning av klädprisernai januari har bidragit till att konsumentprisindex sjönkmed enligt de siffror som presenterats i dagmen jag tror att det kommer att vända . Närkvoterna tar slut får vi se prishöjningar. Vi jobbar föratt denna dumma politik ska förändras och för att viska få billigare kläder i Europa.Anf. 33 ():Fru talman! Såvitt jag förstår av statsrådet inlägg kan det här ha väldigt stor betydelseför prisbilden framöver när kvoterna för de olikakläderna tar slut. Skulle vi kunna få en siffra för vaddet här uppskattas göra för mig som konsument ellerför totalt och också få besked om det här harbetydelse om jag köper en T-shirt från eller frånnågot annat land? Finns det olika regler för olikaländer som exporterar till oss?Anf. 34 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett extremt komplicerat byrå-kratiskt system med nationella kvoter för varje landoch handel i kvoträttigheter mellan olika fabrikörer.Det är ett i grunden osunt system. Kvoterna håller påatt ta slut vad gäller och då kommer i ställethandel med kvoter från . Detta kommuni-ceras på ett sinnrikt sätt.Problemet är att systemet i grunden är sjukt ochbör avskaffas. Om hela hade haft detsystem för klädhandel som vi hade innan vi blevmedlemmar i - dvs. inga regler alls utan en nor-mal handel som vi har för andra varor - skulle Euro-pas konsumenter kanske ha sparat 100 miljarder kro-nor. Det är ju en hygglig skattesänkning, en hyggligprissänkning och en hygglig sänkning av inflationenoch därmed också av ränta och annat.Det tycker jag ska vara ett mål för attåstadkomma, och detta driver i handelsför-handlingarna. Vi har starka motståndare men det blirockså en och annan ytterligare som stöder oss i dennasträvan.Europas barnfamiljer och familjer i öv-rigt behöver billigare kläder, och centralban-ker behöver lägre inflation.Efterlevnaden av gällande miljölagstiftningAnf. 35 ():Fru talman! fick vi en ny miljö-lagstiftning. Jag vill ställa en fråga miljöministern.Hos polisen hopar sig nu anmälningarna mot miljö-balken. Men det är viktigt för trovärdigheten och förefterlevnaden av gällande lagstiftning att någontinggörs . Vad pågår för att råda bot på de här storabristerna?Anf. 36 Miljöminister ():Fru talman! Det mest konkreta är den omfattandeutbildningsverksamhet som skett för att underlättainförandet av den nya omfattande och kompliceradelagstiftning som vi har infört och som - detta är detviktigt att framhålla - uppenbarligen har gett väldigtgoda resultat när det gäller syftet, att klara miljön.Förmodligen är det ofrånkomligt att det blir vissakrångligheter vid införandet av en sådan här lagstift-ning. För att se till att vi så fort som möjligt kan redaut de krångligheterna följer vi naturligtvis noga ut-fallet. Vi har också tillsatt en särskild utredning somska utvärdera lagstiftningen. Vi tillsätter alltså ensådan här utredning än efter detatt lagstiftningen trätt i kraft.Anf. 37 ():Fru talman! Enligt uppgift har anmälningarna påmycket mer än fördubblats. Det finns upp-gifter om att det skulle behövas dubbelt så mångapoliser som vi har för att på ett någorlunda till-fredsställande sätt kunna ta itu med de här anmäl-ningarna.Mot den bakgrunden tycker inte jag, fru talman,att miljöministerns svar är tillfredsställande - att manska se över gällande lagstiftning. Det behöver viockså men någonting måste ju ske omgående när detgäller resurserna för att minska högarna av anmäl-ningar.Risken att vi får en sämre efterlevnad av gällandelagstiftning är oerhört stor om högarna av anmälning-ar bara fortsätter att växa.Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! Vi har tillfört rättssystemet mer resur-ser i samband med införandet av lagen. Det handlarom ett antal - ,tror jag - för de olika förstärkningar som krävs för atthantera den nya lagen på rätt sätt. Självfallet måste vinu följa upp det och se om det behövs ytterligaretillskott. Dessutom måste vi naturligtvis se hur poli-sen prioriterar sina arbetsinsatser så att man ägnartillräcklig uppmärksamhet åt den här brottsligheten.Forskningen kring handikappvetenskapAnf. 39 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern. i en interpellationsdebatt fick jag avskolministern meddelandet att forskningsområdetkunskap om handikappvetenskap inte skulle stödjasav departementet med resurser.Utbildningsministern, som valde att inte svara påmin fråga om forskningen när det gäller det här, häl-sade att varje lärosäte skulle ta ansvar för sina kost-nader. Men är enforskningssatsning i vårt landet som är unikt för lan-det. Det finns ingen annanstans, inte ens i Europa.Det här är ett samarbete mellan två lärosäten, mellanÖrebros och universitet.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern: ingen öppning när det gäller att stödja uppbygg-naden av ett så eftersatt kunskapsområde som handi-kappvetenskap är och som det dessutom finns ett stortsamhälleligt behov av i dagens ?Anf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! Först till detta med vem som svaradepå interpellationen. har ju tradi-tionen att lämna interpellationer till regeringen somspänner över vida fält och det har jag stor respekt för.Ofta är det ju så med verkligheten att den spänneröver fler fält än statsrådsindelningen kan visa. Då blirdet så att vi får göra en bedömning av vad YvonneAndersson frågar mest om och sedan försöka fördelaansvaret till det statsråd som får gå upp och svara.Ställ gärna ytterligare frågor och vinkla det ytterligaremot mitt håll så svarar jag gärna på de frågorna!När det gäller själva sakfrågan är handikappveten-skap och forskning kring handikappfrågor naturligtvisett väldigt viktigt forskningsfält. Det är ett mycketintressant initiativ från och uni-versitet att tillsammans bygga upp ett centrum förhandikappvetenskap. De har också goda förhopp-ningar om att få finansiärer från många olika håll -kommuner, landsting och statliga forskningsråd.Naturligtvis vill de också att regeringen ska vara medoch stödja. Men vi sitter inte inne med pengar givnaav för att från vecka till vecka ge nya resur-ser till olika initiativ, utan de värderingarna gör vi isamband med forskningspolitiska propositioner t.ex.Men visst finns det gott hopp för ett så gott initiativatt få ett stöd om det håller en bra vetenskaplig kva-litet och lockar till sig starka forskare. Vidare handlardet om att få tillgång till statliga pengar, inte minstvia forskningsråd.Anf. 41 ():Fru talman! Det är angenämt att få det här svaretnu. Jag är också angelägen om att det - eftersom dethar varit en uppbyggnad och det nu felas resurserbl.a. till tillräckligt med professorer och till några flerdoktorander; det ska ju vara bärande i utvecklingen -öppnas sådana möjligheter för just handikappveten-skap som kunskapsområde. Därför skulle jag önskaatt man kanske mera tydligt kunde ge det. Vidare fårjag kanske lägga fram en önskan om att regeringenmöjligtvis tänker på detta i vårpropositionen.Jag må då säga att de medel - -som skolministern har överlämnat till ärsåvitt jag förstår öronmärkta för barn- och ungdoms-skolan. Men här gäller det också högre utbildning ochandra villkor för funktionshandikappade.Anf. 42 Utbildningsminister ():Fru talman! Som känner tillvill ju jag att våra universitet och högskolor verkligentar sig en funderare på de resurser som de redan har.Det rör sig om rejäla resurser till fritt förfogande förforskning. Man bör också ställa sig frågan: Vad ärviktigast för oss? Vilka är våra starka sidor? Vad villvi bygga upp för nya forskningsfält?Då måste man också komma ifrån traditionen attdet bara går att skapa nytt om man får en ny peng frånregering eller riksdag. Man kan faktiskt prioriteramed de stora resurser som man har.Det är så jag tolkar och initi-ativ. Här har man sett ett fält, ett mycket viktigt om-råde, där man kan göra en stark insats. Då får man seöver sina resurser och prioritera detta område. Görman det på ett bra sätt är jag säker på att också destatliga insatser som finns via forskningsråden villvara med och stötta. Det är nu väldigt mycket upp tilluniversiteten i och i att driva dettaframgångsrikt, och vi kommer att följa det med stortintresse.Luftföroreningar från sjöfartenAnf. 43 HANS ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministernsom rör luftföroreningar från sjöfarten. De flestafartyg saknar helt avgasrening. Ofta använderman också väldigt högsvavlig bunkerolja.Nu finns det några rederier - bl.a. svenska - somhar ett lite mer utvecklat miljötänkande och som harinvesterat i katalystisk avgasrening på sina fartyg ochanvänder lågsvavlig bunkerolja.På senare tid har det visat sig att det blir allt svåra-re för dessa rederier att få tag i bunkerolja med lämp-lig kvalitet i hamnar. Det hindrar att flerfartyg utrustas med katalytisk avgasrening. Min frågatill miljöministern blir därför hur han kommer attagera för att få till stånd internationella överenskom-melser som ger tillgång till miljövänlig, lågsvavligbunkerolja, i första hand i hamnar.Anf. 44 Miljöminister ():Fru talman! Jag är väldigt tacksam för att få denhär frågan eftersom jag inte har hört att detskulle vara problem med att skaffa bunkerolja. Det ärklart att om problem av det här slaget hindrar en mil-jövänlig sjöfart ska jag naturligtvis se vad vi kan göraåt det. Det blir väl närmast för mig att ta kontakt medBjörn så får vi diskutera hur vi ska gåvidare.Sedan håller jag gärna med om att sjöfarten ärupphov till större miljöproblem än vad vi mångagånger tror. Jag har fått uppgift om att utsläppen avt.ex.