prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Stadgan innehåller en rad uttalandensom vi kristdemokrater kan instämma i, t.ex. att"småföretagen måste betraktas som de främsta pådri-varna till förnyelse, sysselsättning samt social ochlokal delaktighet i " och att "bästa möjligaklimat för småföretagande och entreprenörskap behö-ver därför skapas". Det är starka ord. Men när ska vifå se något av detta genomfört i praktisk politik i vårtland? Vi har ingen minister här som kan svara ellerkommentera de vackra orden. Men det skulle varaintressant att höra någon av regeringspartiets företrä-dare nämna något om när vi får se den stadgan imp-lementeras i skattepolitik, i näringspolitik, i arbets-marknadspolitik och inte minst naturligtvis som för-utsättning för en fungerande regionalpolitik.Mycket har sagts om behovet av bredband ochs.k. Ja, behovet finns och detkommer att växa. Men vi kristdemokrater anser inteatt staten ska vara med och satsa re-surser på utbyggnad av det här bl.a. därför att tekni-kutvecklingen går så svindlande fort. När vi kristde-mokrater och alla andra skrev motioner ombl.a. regionalpolitiken visste vi inte att det nu vidjultid skulle finnas utrustning som möjliggör anslut-ning med verkligt stor bandbredd. Det är en tekniksom använder det vanliga elnätet och uppnår överfö-ringshastigheter på och mer. Förhållandevisstorskaliga test pågår och om ett par tre månaderungefär är tekniken tillgänglig kommersiellt tillmycket lägre pris än nuvarande teknik. Jag kännermig därför styrkt beträffande det riktiga i att avvisaregeringens begäran om att överföra 450 miljonerkronor från utgiftsområde 19 till regionala transport-nät.Herr talman! Jag ska bara ytterst kort kommenterayrkandet i reservation 3. Det gäller återförande av endel av vattenkraftsvinsten till den region eller kom-mun vari vinsten uppkommit. I fyrpartireservationenkonstaterar vi att frågan inte är tillräckligt utredd avden regionalpolitiska utredningen. Bl.a. borde möjligametoder för en återföring ha belysts och konsekvens-beskrivits.Med hänsyn till denna brist i informationsunder-laget yrkas i reservationen att regeringen borde till-sätta en ny utredning för att fördjupa kunskaperna ifrågan och att detta ska ges regeringen till känna.Anf. 253 () replik:Herr talman! Detta betänkande, Utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling är viktigt för väl-digt många orter och för många delar av det här lan-det. Just betoningen på regional utjämning, att skaparättvisa och lika villkor, ser vi från somen angelägen ingång i den här frågeställningen.Att i denna sena timme få debattera detta område,som är så betydelsefullt, kan ju ge en del funderingar.Klockan är ju också faktiskt bokstavligen fem i tolvför många regioner runtom i det här landet om ingen-ting görs för att ändra på utvecklingen.När vi debuterade i dessa frågoruttryckte jag en oro för att väntan på den regionalpo-litiska utredningen och efterföljande propositionskulle passivisera debatten kring regionernas utveck-lingsfrågor. Så har inte blivit fallet, och det är gläd-jande. Som resultatpolitiker tycker jag självfallet attdet hade varit bra om vi redan i detta betänkande hadekunnat lyfta in de frågor som man i den regionalpoli-tiska utredningen var överens om. Men jag får juacceptera den formella gången, självklart. I samman-hanget vill jag passa på och ställa en fråga till Rey-noldh Furustrand. När kommer propositionen omregionalpolitiken? Vi kanske även kan få en hint omnär infrastrukturpropositionen kan komma. Det skullevara glädjande information så här sent före juluppe-hållet.I den allmänna debatten kring regionalpolitikenförmedlas ofta bilden av att satsningar ute i landetkallas regionalpolitik och stöd medan satsningar istorstadsområdena benämns som investeringar. Dettaär givetvis fel, vilket också har påtalats av näringsmi-nistern då han var uppe i sitt hemlän, Norrbotten.Dock har han själv inte bidragit med något för attförändra dessa attityder hos exempelvis Näringsde-partementet och medierna. Jag beklagar för övrigt attinte är här i kammaren under denna de-batt.Herr talman! Regionalpolitiken omfattar, och ärberoende av, flera politikområden. Från Centerpartiethar vi inom en rad områden, som berör regionalpoli-tiken, lagt fram finansierade förslag i föreliggandebudget. Det gäller mer än rege-ringen till drift, underhåll och investeringar i frågaom vägar och järnvägar. Inom parentes sagt säger juVägverket självt att med den medelstilldelning somnu råder kommer bara förfallet möjligen att kunnahejdas.Det handlar också om lägre arbetsgivaravgifter försåväl små som medelstora företag och om ett statligtansvar för en grundservice i hela landet. Det handlarom en fortsatt satsning på forskningsresurser till deregionala högskolorna och, som även har belyststidigare, om särskilda kulturpengar till alla kommu-ner. Jag tror att det är viktigt för livsmiljön och triv-seln. Det handlar vidare om en kraftfull utbyggnad avIT-infrastrukturen så att alla kan få del av denna.Slutligen, vilket jag vet också har diskuterats i denregionalpolitiska utredningen, gäller det frågan om ettsärskilt landsbygdsavdrag. Det har också betydelseför den regionala utvecklingen.Låt mig få ge några exempel från dagens regio-nalpolitiska verklighet. Nedsättningen av socialav-gifter i de berörda områdena fasas nu bort på orderfrån - utan att någonting har gjorts för attförbereda företagen eller eljest underlätta en anpass-ning.Det värsta exemplet har vi när det gäller trans-portstödet till vissa produkter i norra delen av det härlandet. Där har man har fattat beslut om en retroaktivindragning bakåt i tiden. Följden blir attföretag förlorar upp till, och mer , . Detär enligt min och mening djupt orätt-färdigt och felaktigt att på det sättet fatta retroaktiva,missgynnande beslut. Det skulle i sammanhangetvara intressant att höra vad Furustrand säger om det-ta, om det är rimligt att vi ska bete oss på det sättet. Iövrigt väntar jag med stort intresse på vad KU kom-mer fram till.Herr talman! Låt mig ta ett annat exempel frånverkligheten. spås, säkert med allrätt, en lysande framtid. Den har erhållit stora, myck-et stora, statliga insatser i form av en bro, i form av enkommande citytunnel och i form av en högskola. Denska nu enligt uppgift få en stor summa pengar frånÖstersjömiljarderna för att utveckla en kunskapsbromot . Detta gör man alltså i den del av lan-det som spås den högsta tillväxten de närmaste åren.Jag undrar vad man kommer att säga i de mindreexpansiva områdena i Syd- och Mellansverige.Så till frågan om återbäring av vattenkraften. Vidfjolårets regionalpolitiska debatt lovade regeringsfö-reträdarna att dessa frågor skulle behandlas av densittande regionalpolitiska utredningen. Enligt minmening har detta inte skett. Utan någon utredningeller närmare analys har majoriteten i utredningenslagit fast att det inte är lämpligt med något sådantsystem i . Det är uppenbart att löftena kunnasvikas. Glädjande är inom parentes att kd nu intresse-rar sig för denna fråga och är med på samma reserva-tion.För det första ska en sådan återbäring inte ses somett regionalpolitiskt stöd utan som en form av kom-pensation för det intrång och de skador i naturen somdessa bygder har drabbats av. Detta intrång är ett storthinder för att utveckla ett antal näringsgrenar, somskogsbruk, turism, jakt och fiske m.m. För det andrabör dessa frågor behandlas i en särskild ordning. Dethär ska som sagt inte anses som ett regionalpolitisktstöd. För det tredje har vattenkraftsutbyggnaden påflera håll skapat betydligt större miljöskador än vadsom förmodades och vad som ersattes vid utbyggna-den.Det är också väsentligt färre jobb vid kraft-stationerna och driftkontoren än vad som var grun-derna för utbyggnadsavtalen med de aktuella kom-munerna. Frågan om återbäring från vattenkraften tillberörda regioner bör alltså behandlas utifrån ett vida-re perspektiv.Med hänsyn till tidsläget stannar jag där och yrkarmed detta, herr talman, bifall till reservation 3.Anf. 254 ():Herr talman! I denna sena timme, efterdet att vi hade räknat med att ha denna debatt, är vinu i full gång. Jag hoppas att det inte är systematisktför regionalpolitiken att debatten förläggs mitt i nat-ten när det är minst intresse i huset. Det är en viktigpolitik. står beredd att kommaoch ge sig på oss kanske. Men vi får ändå hoppas atthan är på väg fram för att ge oss några besked i regi-onalpolitiken, inte minst med tanke på det som minaföreträdare i talarstolen har sagt om den regionalpoli-tiska utredningen och propositionen med anledningav den eller varför inte infrastrukturpropositionensom jag tror är viktig.Herr talman! För att jag inte ska glömma bort detså yrkar jag bifall till reservation 1 i betänkandet.Befolkningsstatistiken i landet kommer ju varjeår. Och vi är många som ibland kallar Statistiskacentralbyrån för sadistiska centralbyrån, när vi ser hursiffrorna för kommunerna ute i blir lägre. Ettåttiotal kommuner går framåt och ett par hundraminskar. Det är faktum . Det beror naturligtvisockså bl.a. på att födelsetalen i landet är låga. Menden negativa befolkningsutvecklingen i en majoritetav landets kommuner beror också på att - här kom-mer något viktigt - framför allt de unga väljer attlämna sin hembygd och flytta till främst storstadsom-rådena. Att åldersfördelningen då får slagsida är inteheller någon positiv utveckling för kommunerna.Avflyttningen från landsbygden har pågått länge.Men det nya nu är de låga födelsetalen som gör attlandsbygden inte bär upp sin befolkning längre. Dettaproblem är kanske inte heller helt unikt för Sverigeutan gäller hela . Man måste därför ha befolk-ningsminskningen i tankarna när man planerar fram-tida förutsättningar för att välfärden inte ska hotas.Noterbart är att även kommuner med låg arbetslöshet,, , och , förlorar en del avbefolkningen till förmån för storstadsområdena.Det finns ett positivt värde i att bo utan-för stadskärnor. En lugn miljö med vacker natur ärnaturligtvis en positiv faktor. Det gäller att se möjlig-heter att bo på landsbygden. Alla i är ocksåberoende av varandra oavsett var vi bor. Landsbygds-bon är beroende av stadsbon och tvärtom, och så fårdet väl förbli. lanserar just nu frihetsbe-greppet för boendet, Bo där du vill.Herr talman! För oss liberaler är människan tillsin natur nyfiken och vill ständigt prova på nya sakeroch upptäcka nya platser. Därför är människans rätttill fri rörlighet en grundbult i den liberala ideologin.Det kvittar om det gäller rörlighet inom EU, inomSverige, inom ett län eller inom en kommun. Männi-skans möjlighet till rörlighet är ett väsentligt inslagför en god livskvalitet. Men tillgången till godakommunikationer är viktig. Vi har hört i mina bor-gerliga vänners inlägg här att de ständigt återkommertill kommunikationerna, till infrastrukturen. Och nutittar jag skarpt bort mot . Det ärdet viktigaste av allt. Vad vi än gör med selektivabidrag till kommuner - jag måste påstå att trots att detkanske inte ligger riktigt i vår ideologi - så måste definnas så länge som vi inte får förutsättningar i lands-bygd och i glesbygd via infrastruktur att klara osssjälva. Men infrastrukturen, åtkomligheten, att varaåtkomlig, är den viktigaste förutsättningen för att viska kunna bo kvar i den svenska glesbygden ochlandsbygden eller för att vi ska kunna säga att vi ilandet över huvud taget har något som vi kan kallaregionalpolitik.Att etablera företag lättvindigt och snabbt utankrångel där man vill och också som företagare kunnakänna att man blir erkänd och att man har en storbetydelse är ett viktigt inslag för att glesbygden påegen hand ska ha möjlighet att överleva.En dålig infrastruktur, och då handlar det återigeni första hand om vägar och IT, får inte vara ett hindernär det gäller företagsetableringar på mindre orterruntom i hela landet. vill också uppmuntramänniskor som vill flytta att göra det, att flytta dit devill, att få ett jobb som de trivs med och att kunna fåtillgång till ett varierat kultur- och fritidsutbud.Unika naturupplevelser som är av den dignitetenatt man bara kan ge den på vissa platser i kanalltså betyda en utflyttning till landsorten.Nu ska jag framföra en egen synpunkt. Om då intevägen, infrastrukturen fungerar, då flyttar man in ut ilandet. Och jag vill påstå att nu när vi är på gång attfå ett förslag som innebär att vissa små regioner i sinnatur också ska ha 200 vargar i skogen, så tycker jagatt det är en dålig regionalpolitik.Vad man bör sträva efter i regionalpolitiken är attskapa generella förutsättningar för att den som villbo, arbeta och starta ett företag i glesbygden ska kun-na göra det och bo kvar där efter att han har återväntdit eller flyttat dit från annat håll. För att det ska kun-na bli möjligt måste de som vill bo kvar ha möjlighettill ett arbete i närområdet.Regionalpolitiken ska inte skapa jobb, utan denska skapa förutsättningar för jobb och företagsamhet ilandsbygds- och glesbygdsområdena.Som liberaler anser vi att den enskilda människanska ha den rätten och makten över sin egen vardag.Det gäller även i regionalpolitiken. Ett alltför centra-liserat beslutsfattande och en planering uppifrån ärdet som allra minst gagnar regionalpolitiken. Det ärdärför som regionalpolitik genomsyrasav ett underifrånperspektiv som tar sin utgångspunkt iden enskilda individen. Vi kan gärna kalla denna delav regionalpolitiken för den djupa regionalpolitikensom bygger på människors känslor och tro.Herr talman! Lokal mobilisering är Folkpartietspolitik för regionala satsningar. Från libe-ralernas sida har vi under mer än talatom behovet av en allmän förändring av regionalpoli-tiken. Sysselsättning ska inte planeras fram genommyndighetsbeslut. Men flytta gärna ut myndigheter.Folkpartiet tror inte på den typen av regionalpoli-tik där besluten kommenderas fram. Vi måste i ställetgå över till en lokal mobilisering med ett underifrån-perspektiv. Det har jag sagt tidigare. Mobiliseringenav lokala resurser kan inte kommenderas fram, utan ide orter där människorna finns, där individerna finns,måste de känna att en lokal mobilisering stöds avregionalpolitiken och att infrastrukturen fungerar.Jag måste ta ett litet exempel eftersom gjorde det. När vi talar om vägar och in-frastruktur så måste jag säga att när man är lokalbo-ende i ett skogsområde med sågverk och skogsin-dustri så gäller följande sanning i regionalpolitiken.Jag vågar påstå att i mitt område av har vi,för att inte någon ska ta illa upp, bland det absolutbästa sågtimmer av både tall- och granskog som finnsi Sverige.Vi har i området fyra sågverk med stort virkesbe-hov, av gran- och tallskog.Sådan skog finns runtomkring sågen, men när tjäl-lossningen kommer måste virke hämtasfrån . Det går med båt till och körsvidare med transport på asfalterad väg efter E 18 tillsågverket. Ändå finns det timmerskog i en cirkel omtvå, tre eller runt sågverket. Är det en braregional politik?En avgörande faktor för möjligheten till en godsamhällsservice och utveckling runtom i landet är detkommunala skatteutjämningssystemet. Dagens sys-tem präglas av vissa brister, oavsett om det gällerlandsbygdskommuner eller storstadskommuner. Detkommunala skatteutjämningssystemet måste därförförändras och förbättras på en hel del punkter. Rege-ringen har ansvaret för att infrastrukturpropositionenoch propositionen med anledning av den regionalpo-litiska utredningen uteblivit, vilket är skrämmanade.Anf. 255 ():Herr talman! Vi måste ha en utveckling i hela lan-det. Då kan befintliga samhällsresurser utnyttjas bätt-re. Då minskar trycket i storstadsregionerna och regi-onernas sårbarhet vid konjunkturnedgångar. Ett vik-tigt mål måste vara att förbättra regionernas ekono-miska styrka och självständighet och att göra demmindre beroende av ekonomiskt stöd.För många av de ekonomiskt svaga regionernaskulle en återföring av vattenkraftsvinster kunna varabetydelsfull i arbetet för att göra regionerna till at-traktivare platser för människor och företag. Det ärbättre att regionerna får behålla sina tillgångar än attde dras in till staten för att sedan återgå till kommu-nerna som bidrag.En annan anledning till att återföra delar av vins-terna från vattenkraften är att dennas utbyggnad harförstört värdefulla naturresurser. Det finns mycket fåälvar utan dammar i världen, i synnerhet i Europa.Enorma potentialer för turism, fiske och friluftsliv harförsvunnit. Omistliga värden har gått förlorade. För-lorarna är invånarna och det lokala näringslivet. Enkompensation för detta är inte orimlig.Dessutom skulle jag gärna se en regional ekolo-gisk näringslivsfond. Strävan efter hållbar utvecklinggagnar den långsiktiga tillväxten. De företag somfinns med på Dow har enbättre ekonomisk utveckling än övriga företag. Håll-barheten är faktiskt en förutsättning för tillväxten.Vilken är då statens roll i detta sammanhang? Jo,staten ska sätta upp målen och ge förutsättningarna:Hit vill vi att ni ska nå, och dessa medel står till för-fogande.En hållbar utveckling handlar bl.a. om att skapakretslopp som gör att inte koncentrationen av olikaämnen ökar i naturen. Ingen vet egentligen hur myck-et de svenska företagen och konsumenterna belastarsin omgivning. Det finns få heltäckande lokala analy-ser av produktionen i kommuner och företag, av vadsom går ut ur och in i regionen eller kommunen.Kanske är läckagen större än förväntat. Det är därförsom företag och kommuner har börjat en egen kart-läggning av energi- och materialflöden, alltså av vadsom går in i produktionen och vad som används ochvilka slutprodukter som till slut hamnar i återvinning,i avlopp eller på andra ställen.Det finns ekokommuner som arbetar med dettaoch miljöcertifierade företag som anstränger sig föratt hålla kontroll på sina materialflöden. Detta kanresultera i uppkomsten av nya företag, som kan an-vända restprodukter av olika slag. Det kan i slutändange människorna en bättre livsmiljö på flera olika sätt.Att de företag som sysslar med detta ofta går bättre änandra beror på att de blir effektivare och resurssnåla-re. De får bättre kvalitet, och de får på köpet statusoch konkurrenskraft.Folk flyttar inte gärna, och gör de det flyttar deinom arbetskraftsregionerna, inte mellan dem. Detgör att svenska företag är beroende av regionensbefolkning. Att höja arbetskraftens kompetens inomvarje region är alltså viktigare än något annat. Dethandlar om att stimulera det regionala näringslivetoch den lokala arbetsmarknaden, så att de matcharvarandra.Men för att få större företag att etablera sig inomvissa regioner krävs också en höjd servicenivå, ochdet skulle också kunna få många utflyttade utbildadeungdomar att vilja återvända. Vi kommer här till detsom talade om, att kulturens betydel-se är väldigt stor. Det har mycket stor betydelse förungdomar att det finns ett intressant kulturliv.Det finns ett behov av en servicegaranti. på landet måste kunna garanteras en lägsta nivåav service t.ex. vad gäller tillgång till sjukvård, apo-tek och posttjänster. Ett annat problem är att standar-den på stora delar av landets mindre vägar har blivitalltmer eftersatt. Grusvägarna i exempelvis Norrlandsinland trafikeras av stora och tunga fordon, och demåste kontinuerligt underhållas för att vara farbaraåret runt. Tendensen är dock att det inte längre går attupprätthålla en rimlig standard på grusvägarna. Värstutsatta är glesbygdskommunerna i , på grundav de långa avstånden. Det är angeläget att Vägver-kets möjligheter till tjälsäkring och underhåll ökar.Jag anser också att det är viktigt att det kommertill stånd en utredning om hur stor belastningen blirpå olika kategorihushåll i skilda delar av landet närdrivmedelsskatterna höjs. Det är viktigt att höja driv-medelsskatterna för att få till stånd en teknikutveck-ling och en önskan hos gemene man att man använderenergi och drivmedel så effektivt som möjligt. Mendet är också viktigt att fundera över om vissa männi-skor drabbas oproportionerligt mycket och vad man iså fall kan göra åt det.För övrigt anser jag att laxfisket i skaupphöra och att laxen ska reserveras för älvarna.Vildlaxen och fisketurismen skulle kunna ge männi-skor och företag längs älvdalarna goda försörjnings-möjligheter . Fiske i vildlaxälvar ansesexklusivt, och varje lax eller öring som tas i de orördaälvarna skulle kunna betinga skyhöga intäkter jämförtmed om de tas upp av fiskare i . I vissa fallär det faktiskt inte ens viktigt att ta upp dem. Det ärtillräckligt med fotografering tillsammans med denvilda bjässen, och laxen kan sedan släppas tillbaka iälven.Fisket i älvarna kan bedrivas selektivt. Man vethur mycket lax som finns och hur mycket som kan tasav varje stam och i varje älv. Ge fiskebåtarna i laxpension!Nu hotas vildlaxen av företag som drar upp denmed jättelånga drivgarn, med en längd som inte enstillåts av EU. Då fångas både odlad lax och den utrot-ningshotade vilda laxen. Förutom att denna verksam-het hotar vildlaxens överlevnad är den också ett be-drövligt exempel på hur kortsiktig rovdrift förstörmöjligheter till långsiktigt bärkraftig försörjning förfolket längs älvdalar.Anf. 256 () replik:Herr talman! Jag nappar inte på laxkåseri, utan jag vill ställa en fråga utifrånhennes sätt att vara pådrivande när det gäller att höjadrivmedelspriserna. Detta får mycket stora regionalakonsekvenser i alla de delar av landet där vi inte haralternativ till bilen och landsvägstransporterna.I vårt gemensamma hemlän, som är landets störstaväglän med allmänna vägar, har jag för 1999års höjning, plus moms, gjort en utförlig un-dersökning bl.a. med hjälp av SCB och kommit framtill att effekten var i årlig mer-kostnad för hela transportsektorn, de areella näringar-na och privatbilismen. Och tänk bara på fjällturismen,som har talat om!Min första fråga är: Minskas verkligen förbruk-ningen genom dessa höjningar? Kör yrkestrafikenextra varv i rondellerna eller i timmertransportarbe-tet?Vi ska självfallet arbeta för en utveckling av nyabränslen och nya motorer, och det har vi också före-slagit från Centerpartiet.I det sammanhanget vill jag ställa min andra frågatill : Ska biobränslena verkligenbeläggas med skatt, vilket sägs i årets finansplan somMiljöpartiet ställer sig bakom?Anf. 257 () re-plik:Herr talman! Först om drivmedelsskatten. I våröverenskommelse med regeringen handlar det om enskatteväxling på 30 miljarder . För bensinpri-set skulle det betyda 1,50 i höjd skatt , alltså15 öre . Med tanke på hur mycket glesbygds-bilisten åker bil jämfört med en normalbilist innebärdet en kostnadsökning för glesbygdsbilisten på 24 krper år.Jag tror att den här frågan är lite överdimensione-rad som den huvudsakliga drivkraften till att glesbyg-den utarmas. En kostnadsökning på , 15öre per liter, kan inte har den digniteten.Däremot finns det människor som bor väldigtocentralt och som kan ha extra stora kostnader. Där-för tycker jag att detta ska utredas.Jag tror inte att menar drivme-delsskatten i detta sammanhang utan menar att prisetär högt. Den skattehöjning som vi ska genomföra handlar inte om mycket pengar.Så till biobränslena i finansplanen. Jag förstår inteatt går ut med det här . Vi harträffats förut om detta. Det är konstaterat som ettmissförstånd. Det är ingenting som ska införas påkort sikt. Det är på mycket lång sikt, när biobränslenaklarar konkurrensen mot andra bränslen, vilket de integör . Det är en liten fotnot i finansplanen. Det är påsikt som det här kommer att hända. Det är ingentingsom är aktuellt nu.Anf. 258 () replik:Herr talman! Det här med är inte sant. Var-för höjer man plus moms första året? Det be-tyder för privatbilisten betydligt mer än 15 öre.Bara kortfattat: Det är ingen missuppfattning. Detstår inte heller som en vanlig not, utan det står som enrak del i ett stycke i finansplanen, att bör ävenbiobränslena beläggas med skatt därför att skatteba-sen på energisektorn måste breddas. Så står det.Anf. 259 () re-plik:Herr talman! Jag är förvånad över talet om ,för bensinskatten har inte höjts alls . Dieselskattenhar höjts med per liter.Det här med finansplanen. Det har sitt ursprung iatt tanken är att bränslena ska beskattas efter derasmiljöpåverkan, dvs.