prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Det beslut vi ska fatta är mer av politisk natur.Anf. 166 () replik:Herr talman! Där ser man att man uppenbarligenkan läsa dokument på olika sätt. Jag delar alltså inteMaggi uppfattning. Jag tycker att Lagrå-det är rätt tydligt. Lagrådet tycker att regeringensförslag i denna del är bra. Det finns risk för att vi fällsi om utskottsmajoritetens lagförslagantas. Vi kommer nog inte längre i den delen.Vi kan också konstatera att det är lite svajigt vadgäller regeringssamarbete och riksdagssamarbete,men det får stå för Vänsterpartiet.Jag hade också en annan fråga. Jag tog upp fram-tiden för älgjakten. kommer det propåer om på nytt ska röra i det system vi har. Jag skullebara vilja fråga om det är så attVänsterpartiet tycker att det system vi nu har, somfaktiskt är en garant för dem med mindre marker attkunna fälla vuxen älg åtminstone en gång , ärbra och att vi kan behålla det för lång tid framöver.Anf. 167 () re-plik:Herr talman! Man kan se på det befintliga äl-gjaktssystemet på olika sätt. Om man försöker ha denprincipiella uppfattning som jag redovisade tidigareär det i första hand markernas förmåga att bära framen älgstam som är det viktiga. Det är inte självklartatt den som är markägare ska ha rätt att skjuta envuxen älg.Detta är en fråga som vi inte har diskuterat iVänsterpartiet. Det är min personliga uppfattning.Man kan hitta olika sätt att lösa det. Man kan diskute-ra jakttider och annat, och det är bl.a. därför vi äröverens om att vi ska göra ett tillkännagivande tillregeringen om att återkomma med dessa frågor.För mig är utgångspunkten att man ska få jaga såmycket älg som marken kan bära. Jag hade en gång itiden fyra hektar åker. Jag kan lova att de inte föddenågon älg. Men den marken ingick i ett jaktvårdsom-råde, vilket gjorde att jag hade möjlighet att jaga. Dettycker jag var bra. Jag hade inte tyckt att det hadevarit rimligt att jag skulle ha haft möjlighet att sittasjälv på min lilla åkerlapp och skjuta en vuxen älgvarje år.Anf. 168 () replik:Herr talman! började sitt anfö-rande med att säga att jakten inte ska kopplas till detprivata ägandet. Jag sade ju i mitt inledningsanföran-de, för att upprepa det, att Vänstern aldrig har värnatenskilt ägande. Det har nu självbekräftat.Följdfrågan blir: Vad innebär påståendet att jakt-rätten inte ska kopplas till det privata ägandet? Är detnågonting som ska ingå i allemansrätten?Fortsättningsvis säger hon att jakten ska kunnaske till en rimlig kostnad. Vad är då en rimlig kost-nad? Ett av motiven till den utredning som startadeför var att det fanns motioner i om att man borde prispröva jaktarrenden, fördet ansågs att de var för dyra. Samma utredning komfram till att det inte fanns någon sådan anledning,utan att det faktiskt var på det sättet att priserna förjaktarrenden bedömdes som skäliga.Det rimliga med priser är ju vad en köpare och ensäljare kommer överens om, eller vill på nytt ta upp frågan om att vi politiskt på någotsätt ska pröva priset på jakt och jakttillfällen?Anf. 169 () re-plik:Herr talman! regleras jakträtten i jaktlagenoch den följer markägandet. Jag har inte för avsikt attföreslå någon ändring av det.Däremot är det viktigt att även den som inte ägermark eller den som äger små marker ska ha möjlighetatt utöva jakt, om man har intresse och kunskap fördet, självfallet. Det är utgångspunkten. Därför tyckerjag att det är bra med en viltvårdsområdeslagstiftning,som vi föreslår . Den ger de här möjligheterna påett helt annat sätt än om man utgår från varje enskildmarkägare. I det fallet blir det de stora markägarnasom får ett oproportionerligt stort inflytande.Jag har inte för tillfället någon avsikt att ändra iandra lagar än den som vi diskuterar . Men ärman inte markägare, men är intresserad av jakt ochvill jaga, ska man också ha möjlighet att göra det. Enmöjlighet är om man kan ingå i ett jaktvårdsområdeeller ha möjlighet att genom ett jaktvårdsområdesförsorg få utöva sin jakt.Anf. 170 () replik:Herr talman! Det var bra att tillbaka det hon sade och att jakträtten ska liggakvar på det enskilda ägandet.Jag hade en helt annan fråga också, nämligen omnödvärnsrätten på varg. Har inte att det för lades fram ettdelbetänkande från den rovdjursutredning som justtog fram ett förslag om och pekade på nödvändighe-ten av att fatta ett delbeslut om möjligheten tillskyddsjakt på varg?Anf. 171 () re-plik:Herr talman! Det finns inget förslag från regering-en och då har inte jag någon anledning att föregripaett sådant förslag eller en sådan diskussion.Frågan om nödvärnsrätt tycker jag också är ensvår fråga, eftersom den rätten är väldigt svår attkontrollera. Vi vet att det finns ett mycket utbrettvarghat i vissa delar av . Jag är inte beredd attnu säga att nödvärnsrätten ska utvidgas till något merän den är . Jag skulle snarare, som en personliguppfattning, vilja att den var strängare, men möjligenorganiserad på ett annat sätt. Möjligen skulle man påett enklare sätt få tillstånd att bedriva skyddsjakt ellerskjuta ett djur som gör stor skada på tamdjur ellerannat.Men det finns som sagt var inget förslag från re-geringen, och det finns som jag ser det ingen anled-ning att diskutera den frågan här och nu.(forts. 20 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.19 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU12 Fortsatt giltighet av lagen om tillfälligabestämmelser i fråga om tillstånd att sända lokal-radio1. (m, fp)Votering:210 för utskottet83 för res. 11 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 35 v, 36 kd, 14 c, 14 mpFör res. 1: 70 m, 13 fpAvstod: 1 mFrånvarande: 20 s, 11 m, 8 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpHans Hjortzberg-Nordlund () anmälde att han avsettatt rösta nej men markerats ha avstått från att rösta.KU22 Ändringar i arvodeslagenKammaren biföll utskottets hemställan.SkU21 Mervärdesskatt vid överlåtelse och nytt-jande av fastigheter, m.m.Mom. 1 (mervärdesskatt vid överlåtelse och nyttjandeav fastigheter)1. utskottet2. (v)Votering:263 för utskottet35 för res.51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 38 kd, 14 c, 13 fp, 14mpFör res. : 35 vFrånvarande: 18 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU22 Vissa punktskattefrågorMom. 4 (omläggningen av jordbrukets energibeskatt-ning)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (kd)4. res. 7 (c)Förberedande votering 1:38 för res. 614 för res. 7247 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 2:74 för res. 538 för res. 6186 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Kenth () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:176 för utskottet71 för res. 552 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 35 v, 13 fp, 14 mpFör res. 5: 71 mAvstod: 38 kd, 14 cFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU23 Privat införsel av alkoholdrycker, m.m.Mom. 1 (ändringar i lagen (1994:1565) om beskatt-ning av viss privatinförsel m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd, c, fp, mp)Förberedande votering:71 för res. 179 för res. 2149 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:125 för utskottet80 för res. 294 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 12 vFör res. 2: 1 m, 38 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpAvstod: 1 s, 70 m, 23 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpKarin Falkmer (m) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 2 (inriktningen av kommande åtgärder)1. utskottet2. 4 (kd, c, fp)Votering:143 för utskottet66 för res. 490 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 17 v, 13 mpFör res. 4: 38 kd, 14 c, 13 fp, 1 mpAvstod: 1 s, 71 m, 18 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpSkU24 Juridiska personers företrädares betal-ningsskyldighetKammaren biföll utskottets hemställan.LU24 Medlemsfrämjande föreningar1. (m)Votering:226 för utskottet71 för res.1 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 35 v, 37 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpFör res. : 71 mAvstod: 1 sFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpFöU7 Organisations- och ledningsfrågor i För-svarsmaktenMom. 1 (nedläggning av skolor och centrum, m.m.)1. utskottet2. (m)Votering:228 för utskottet71 för res.50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 35 v, 38 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpFör res. : 71 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 8 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 2 mpMom. 2-4Kammaren biföll utskottets hemställan.FöU8 Logistik- och underhållstjänsten inom För-svarsmaktenKammaren biföll utskottets hemställan.BoU10 Avveckling av ungdomsbosparreglernaKammaren biföll utskottets hemställan.20 § (forts. från 18 §) Jaktens villkor (forts.MJU17)Anf. 172 ():Fru talman! anser att det är avstörsta vikt att har en effektiv och väl funge-rande jaktpolitik. Jakten är viktig bl.a. som viltstams-regulator och som fritidssysselsättning för mångamänniskor, speciellt i glesbygden. En artrik och livs-kraftig fauna är dessutom en omistlig tillgång för helasvenska folket. i stora sammanhäng-ande områden är något som också genomsyrar bl.a.Bernkonventionen och EU:s fågel- och habitatdirek-tiv. Att, som görs, ändra benämningen "jaktvård"till "viltvård" möter därför ett starkt stöd från mig,och jag tror också att det har en god förankring hosden breda svenska allmänheten.Ur andra synvinklar framstår dock det betänkandesom vi ska behandla, Jaktens villkor, som ettkliv tillbaka. Tyvärr uppfyller regeringens propositioninte det krav som jag tycker att jag med berättigandekan ställa på att vi ska ha en effektiv och väl funge-rande jaktpolitik och viltförvaltning i vårt land. Det ärolyckligt.Låt mig ge några exempel på detta. De avser vilt-forskning och viltövervakning.Centerpartiet anser alltså att jakten har stor bety-delse för vårt land. Mer än 500 000 människor ärdirekt eller indirekt berörda av jakten. Jakten är ennaturlig och viktig del i viltvården och förvaltningenav våra viltstammar.Mot bakgrund av detta är det viktigt att viltforsk-ningen och övervakningen av de jaktbara arternatillförs erforderliga resurser. Det är angeläget attregelverken utformas så att viltövervakningen kanfortsätta med stöd av medel ur Jaktvårdsfonden.Dagens ordning för viltforskning och viltövervak-ning infördes , och ser ingenanledning att ändra på den. Den värdefulla kompetenssom byggts upp riskerar nu att gåförlorad med regeringens förslag, som förmodligenkommer att realiseras i dag.Jag tycker att detta kan liknas vid en kapitalförstö-ring. vill, i motsats till regeringen, attden kompetens som har byggts upp ska tas till varaäven . Ordningen för viltforskning ochviltövervakning bör således inte förändras.Till Jaktvårdsfonden inflyter med nuvarande nivåpå inkomsterna från det statliga jaktkortet ca 60 mil-joner kronor . Dessa av jägarna inbetalade me-del bör användas i jägarnas intresse. Regeringensförslag att dessutom ta medel ur Jaktvårdsfonden föratt finansiera statens arbete med direktiv och uppfölj-ning är oacceptabelt. Kostnader som avser åtgärder avmer allmänt intresse bör enligt min och Centerpartietsmening betalas av allmänna medel. Hit hör t.ex. rov-djursforskning och kostnader för uppspårning ochomhändertagande av trafikskadat vilt.Jag yrkar med anledning av det anförda bifall tillreservation nr 13 av mig själv m.fl. Självklart står jagbakom även övriga reservationer där mitt namn finnsmed, men jag väljer för tids vinnande, fru talman, attyrka bifall endast till den reservationen.Sedan till den omdiskuterade frågan om samord-ning av jakt. Regeringen har ju i sin proposition före-slagit att viltarterna ska särskiljas. Regeringen anseratt det inte finns samma behov av samordning beträf-fande småviltet som beträffande de större viltslagen.Ett viltvårdsområde ska enligt propositionen kunnainrättas endast om samordningen inom området avsernågot av viltslagen älg, kronhjort, dovhjort, rådjur,vildsvin, björn, lo, järv eller varg. Viltvårdsområdetska ju bl.a. främja vården av det vilda, av allt vilt.Vad är då viltvård? Jo, i propositionen föreslås enutmönstring av begreppet jaktvård, att ersättas medden något vidare definitionen viltvård. Begreppetviltvård ges en definition i 4 § jaktlagen. Bestämmel-sen i jaktlagen, som för övrigt anpassats till EU:sdirektiv, syftar till att samtliga i vårt land förekom-mande viltarter ska bevaras och ges skydd och stöd. Iviltvården ingår t.o.m. att bevara viltarter som baratillfälligt förekommer i vårt land.Därför framstår det för mig som förvirrande ochnärmast felaktigt att kalla den nya, kan vi säga, jakt-vårdsområdeslagstiftningen för lag om viltvårdsom-råden; detta mot bakgrund av att lagen rent offent-ligrättsligt tillåts avse endast ett fåtal viltarter och avatt möjligheten att bedriva viltvård - inrätta olikaviltvårdsanläggningar osv. - på annat sätt än genomjakt är kraftigt beskuren.Därtill ska läggas att det finns mycket stora regio-nala skillnader i . Därför blir konsekvensernaav det av regeringen framlagda förslaget svåra attöverblicka. I de delar av landet som är starktägosplittrade - och de delarna är stora - kan de prak-tiska möjligheterna att bedriva småviltjakt avsevärtförsvåras med regeringens förslag; detta bl.a. för attdet enligt 35 § jaktlagen inte är tillåtet att med vapenavsedda för jakt färdas över annans jaktområde. Detmåste ifrågasättas, vilket vi har gjort, om det är rim-ligt att fatta beslut enligt propositionen om en ny lagom viltvårdsområden som får så stora konsekvenserför den samordnade jakten och viltvården i landetsamt för ett mycket stort antal människor; därav demotionskrav som framförts från vår sida och som enutskottsmajoritet nu tillstyrker.Fru talman! Sedan vill jag säga något om denstärkta ägande- och förfoganderätten. Den 1 januari1995 ändrades reglerna om egendomsskyddet i 2 kap.18 § regeringsformen. Ändringen innebar bl.a. vissainskränkningar i rätten att använda mark. Rådighets-inskränkningar får nu ske endast om det är nödvän-digt för att tillgodose allmänna angelägna intressen.Vidare måste proportionalitet föreligga mellan vaddet allmänna vinner och vad den enskilde förlorar pågrund av beslut om inskränkning av en fastighetsan-vändning.Majoritetskravet för bildande och vidmakthållan-de av det nya instrumentet för jakt - viltvårdsområ-den som ersätter dagens jaktvårdsområden - höjskraftigt från nuvarande nivå i det förslag som nuföreligger. Majoriteten ska utgöra hela fyra femtede-lar av samtliga fastighetsägare som ska äga minst fyrafemtedelar av viltvårdsområdets areal - alltså enväsentlig förstärkning av det s.k. egendomsskyddet.Jag delar således bedömningen att för att en en-skild fastighetsägare ska behöva tåla att en samman-slutning av enskilda bestämmer om jakten på hansmark måste samordningen av jakten vara motiveradav ett allmänt angeläget intresse.Nu är det så att det föreligger ett stort antal rättsli-ga avgöranden om den lag om viltvårdsområden somvi arbetar efter är förenlig med grundlagen ochEuropakonventionen om mänskliga rättigheter. Flerrättsliga avgöranden är kanske att vänta på området.Vi får väl se vad de i så fall leder till.Hittills har det varit så att överprövande domstolsavgöranden inte i något fall utfallit till jaktvårdsom-rådesinstitutets nackdel trots de mindre majoritets-krav som vi arbetar efter och som finns i nuva-rande lagstiftning om jaktvårdsområden.Frågor som varit uppe till prövning gäller bl.a. hu-ruvida det råder s.k. proportionalitet vad avser enskil-das skyldighet att tåla andra jägare på sin fastighetsamt rätten att träda ur jaktvårdsområdet. Domstolar-na är således på god väg att juridiskt reda ut var grän-serna går i ett grundlags- och Europakonventions-perspektiv.När en utskottsmajoritet nu väsentligt höjer nivåntill av antalet fastighetsägare och till avansluten areal tycker jag att det är en stor framgångoch ett väsentligt stärkande av äganderättsskyddettrots att detta inte hade varit nödvändigt - relaterat tillgivna utslag i domstol så här långt.Samtidigt som med fog kan hävda att vinu lever upp till internationella åtaganden ger vi möj-lighet till fler jakttillfällen, gynnar föryngringen avjägarkåren och främjar bosättningen och sysselsätt-ningen på landsbygden. I det avseendet yrkar jagbifall till föreliggande förslag.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag har väl ungefär samma frågor nusom de jag ställde till vadgäller småviltjakten och uppgörelsen mellan Social-demokraterna, säger här att propositionen är framgång i och med att man ändå stärker ägande-rätten och tar steg i rätt riktning. Men varför vill EskilErlandsson då ta steg tillbaka om det nu är en storframgång? Varför alltså ta steg tillbaka genom attfaktiskt sätta ut äganderätten på ett sluttande planmed risk för fällande domar i ochmed risk för en uttunning av äganderätten? Det fråga-de jag om i mitt huvudanförande men jag tycker inteatt jag direkt fick något svar i anfö-rande. Jag önskar därför ett tydligt svar när det gällerdetta med att ta steg tillbaka och att tyckaatt propositionen är en stor framgång?Anf. 174 () replik:Fru talman! Det tål att påpekas, , attdet inte är fråga om en uppgörelse mellan olika parti-er i , utan det är fråga om bifall till ett mo-tionskrav som vi har framfört i en av de motioner sombehandlas i det här betänkandet.Så till sakfrågan. Jag tycker att jag i mitt anföran-de förklarade varför vi hade de motionskrav som vihade. kan småviltjakten ingå i de jaktvårdsom-råden som man arbetar utefter - ungefär 7 miljonerhektar av landareal. Jag tycker att den möj-ligheten ska finnas även framgent, av skäl som jagangett i mitt anförande. På så sätt kan vi leva upp tillde internationella åtaganden som bundit sigtill - och EU:s fågel- och habitat-direktiv. Vi ger fler möjligheter för yngre jägare attkomma in i jaktlagen och totalt utökar vi antalet jakt-tillfällen.Arronderingen är från jaktlig synpunkt, som tidi-gare nämnts av bl.a. , besvärandedålig i stora delar av landet. Vi främjar enligt minmening bosättning på den svenska landsbygden där-för att jakten är en så viktig sysselsättning för mångamänniskor på svensk landsbygd. Därtill kan sägas,vilket jag alltså upprepar, att än så länge har institutetjaktvårdsområde, med de lägre majoritetskrav somfinns , inte fällts i internationell domstol. Nuhöjer vi kraven, fru talman, för bildande och vid-makthållande av de föreslagna viltvårdsområdena.Anf. 175 () replik:Fru talman! säger här att han nuhöjer kraven men det är vad han inte gör nu när hangår tillbaka till gällande synsätt vad gäller småvilt-jakten. Han frångår ju regeringens förslag som enligthonom själv är steg i rätt riktning. Är det så att ägan-derätten väger så lätt för ?Eskil talar om att främja boendet pålandsbygden men det är ju precis tvärtom. Om manupplever äganderätten hotad, är detta då inte ett sättatt faktiskt skrämma bort folk från landsbygden?Uppenbarligen ser vi olika på det här. Jag tyckerinte att förklaringar är tillfyllest.Här hotar fällande domar i , ochäganderätten sätts ut på ett sluttande plan.Fru talman! Jag vill ställa den andra frågan somjag ställde till också till EskilErlandsson. Han har också ett annat motionskrav i sinmotion, som han inte har följt upp med bifallsyrkandei utskottsbetänkandet. Det gäller förslaget till nyälgförvaltning.Jag skulle vilja ha ett besked nu också av EskilErlandsson: Kommer inte attta upp älgjaktsfrågan, utan tycker man att det systemvi har , där man på småmarkerna har rätt att fällavuxen älg, är tillfyllest? Kan man låta det verka nuför ?Ett sådant besked tror jag skulle vara lugnande fördem med mindre marker som vill ha den här rättenkvar, också som en del av äganderätten.Anf. 176 () replik:Fru talman! Visst höjer vi kraven, !Vi höjer ju kraven från av ansluten areal till80 %! Vi höjer ju kraven , !Vi ökar antalet fastighetsägare, och kravet på densidan, från till ! Det kallar jag att höjakraven - och det väsentligt.De förslag som ligger på bord i dagkan för ett mindre antal fastighetsägare eller en mind-re areal göra att ett viltvårdsområde inte kan vid-makthållas för framtiden. Däremot vinner vi det somjag har räknat upp vid ett flertal tillfällen nu.När det gäller älgjakten är det min bedömning attdet nu håller på att bildas - på frivillighetens grund,ska sägas, vilket jag tycker är bra - en stor mängd s.k.älgskötselområden.Fortsätter den trend som vi ser så ser jagingen anledning att ändra lagstiftningen i den riktningsom kanske befarar. Det är också ett avskälen till att jag inte följde upp det motionskrav somjag i och för sig ställde i min motion. Vi ser alltså en imitt tycke positiv utveckling i frivillig samordning avälgjakten och älgskötseln i vårt land.Låt mig också slutligen, fru talman, även jag tackaDan för ett gott utfört värv i vårt utskott. Detvar trevligt att samarbeta med dig. Jag hoppas att duska få arbetsro, glädje och tillfredsställelse i livetframgent på ditt nya jobb, med familjen osv. Tack skadu ha för att vi har fått vara tillsammans!Anf. 177 () replik:Fru talman! För det första ska det inte råda någottvivel om att vi är överens om att samverkan på jak-tens område är bra. Det finns väldigt många exempelpå bildande av s.k. älgskötselområden. Detta sker påhelt frivillig väg, och verksamheten fungerar alldelesutmärkt. Den som inte trivs i ett sådant område läm-nar det.Det är inte min sak att försvara begreppet vil-tvårdsområde. Det som är värt att påminna om är attviltvårdsområdet naturligtvis får, om man så önskar,omfatta allt vilt, dvs. också småvilt.Det som vi inte är överens om, och där jag interiktigt tror att vi förstår varandra, gäller vilken gradav tvång som är tillåten att tillämpa för att ocksåtvinga in småviltsjakten i denna samordning. avde tänkbara medlemmarna i det tänkta viltvårdsområ-det kan ju köras över, , och tvingasin i detta utan att de vill, också när det gäller småvilt-sjakt. Det finns ganska många ord och undersökning-ar som visar att bestånden av småvilt; hare, räv,skogsfågel osv. inte påverkas av samordning av jakt.Det finns många utsagor om det.Från moderat håll är detta oeftergivligt - man fårinte tillämpa tvång på det området.De stora klövvilten regleras i annan ordning. Därhar vi ett licenssystem, älgskötselområden och alltvad det nu heter. Det finns alltså inget motiv att ha entvångslagstiftning där. Det är motivet till att vi yrkarpå tillströmning.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag tycker att jag har svarat på funderingar i mitt replikskifte med DanEricsson. Jag och anser alltså att det ärviktigt att vi försöker samordna jakten i vårt land, såatt vi får fortsätta att utöva den på ett sätt som mångasvenskar har gjort . Vi ska ha artrikastammar i vår fauna.Ett bra sätt att göra detta på är att samordna jak-ten. På många håll är det då nödvändigt att sluta sigsamman därför att områdena är för små. Den ägdaeller arrenderade arealen är för liten för att utöva detsom är så viktigt för de många människorna. För attdetta ska kunna ske på ett bra sätt - och ett sätt somdet har skett på - är det nöd-vändigt ibland med ett visst tvång.Men vi minskar ju väsentligt det tvångsinslag somjag förstår att så starkt vänder sigemot. Vi minskar det vad gäller areal från till20 %, och vad gäller de anslutna fastighetsägarnaminskar vi det från till . Det är alltså enväsentlig förbättring och ett väsentligt stärkande avdet äganderättsskydd som jag hoppas, förutsätter ochför övrigt vet att både och jag står föroch håller högt.Anf. 179 () replik:Fru talman! Om det vore så att detta hade betydel-se för småviltstammarnas fortlevnad och fortbeståndskulle man möjligen kunna diskutera saken.