prot · GO0923 · 2000-11-08 00:00:00 — Konsumenterna var dock fortfa-rande intresserade av att köpa detta diskmedel.Arlas agerande har skadat familjeföretaget i grun-den. Jätten Unilever har blivit av med en konkurrent,och mjölkproducenter har förlorat en braprodukt. De flesta små företag hade gett upp för längesedan. Men i det här fallet kämpar mot alla odds detlilla företaget och driver nu process mot Arla.Man kan bara ana hur vanligt det är att små före-tag drabbas av stora företags agerande. Det är bra attKonkurrensverket agerar mot oligopolet på bensin-marknaden. Tyvärr har man haft för små möj-ligheter att syna stora företags konkurrensvidrigaagerande mot de små företagen.Herr talman! Det finns flera sätt för staten att ökakonkurrensen i olika branscher. Mycket aktuell ärenergipolitiken. Energiomställningen och den däriingående kärnkraftsavvecklingen handlar utöverenergipolitik om att öka mångfalden i energisystemetoch därmed effektiviteten och konkurrensen. Tackvare omställningsprogrammet byggs nu mycket in-tressanta energilösningar runt om i . Vi harpåbörjat övergången från olja och kärnkraft tillbiobränslen, vind och vatten.I har man faktiskt kommit ytterligare ettsnäpp på väg mot ett robust och miljövänligt upp-värmningssystem. kommer helaKungälv att värmas huvudsakligen av solvärme ochspillvärme.Ett fasthållande vid gamla storskaliga energilös-ningar, som somliga partier har envisats med, skulleha hindrat den här utvecklingen. En fortsatt ener-giomställning ökar mångfalden av energilösningar,ökar konkurrensen och ger förutsättningar för små-skaliga, robusta och miljövänliga system.Herr talman! De borgerliga partierna pratar myck-et och vackert om behovet och nyttan av ökad kon-kurrens. Det är väl bra. För och kanskeför fler borgerliga partier handlar ökad konkurrensframför allt om utförsäljning av statliga och kommu-nala verksamheter. Särskild förkärlek har man till dekommunala kärnverksamheterna, skola, vård ochomsorg, som man vill knoppa av och göra om till småprivata bolag. De stora sjukhusen vill man börsintro-ducera.De borgerliga partierna har varit entusiastiskakonkurrensförespråkare så länge det handlat om tidi-gare statliga monopol som postmarknad och tele-marknad. När man läser betänkandet är det emellertidmycket tydligt att de borgerliga partierna nu börjardarra på manschetterna. Fokus i konkurrenspolitikenförs nu över till näringslivet som helhet. Karteller ochandra konkurrensbegränsningar som skadar konsu-mentintresset kan inte accepteras, heter det i denallmänna inriktningen av konkurrenspolitiken.Det svenska näringslivet står inför en mycket nysituation. Vad händer inom branscher som livsme-delsproduktion, byggmaterialsektorn, bensinbolagenoch bankerna? Är det exempelvis bra för konkurren-sen, Per , att de fyra storbankerna tänkerköpa Postgirot?Det är intressant att följa den borgerliga utveck-lingen från att vara starka konkurrensförespråkare tillatt bli skeptiska och direkt avvisande till förslag somgriper in i näringslivets beteende. De borgerliga parti-erna, den här gången med i spetsen, oroarsig över förslaget att utreda möjligheten att ge företaglättnader i fråga om konkurrensskadeavgifter om detberörda företaget avslöjar andra företags överträdel-ser.Man är också skeptisk till tanken att konkur-rensmyndigheten skulle ha befogenhet att splittrastora företag med kraftigt dominerande ställning. Ochman tycker inte att det finns anledning att reglerastyrelseledamotskap i konkurrerande företag.Just de här punkterna är ganska naturliga om manska få till en konkurrens, allra helst om man vet hurnäringslivet fungerar både nationellt och internatio-nellt.Herr talman! Det är knappast överraskande att deborgerliga partierna också sviktar i de två känsligafrågorna om taxi och detaljhandeln. De här frågornahar onekligen sina besvärliga sidor. Men det handlarfaktiskt om att öka konkurrensen på de här markna-derna. Det är självklart att tätbefolkade regioner skaha fler konkurrerande beställningscentraler. Det ärinte bra om stora kedjor centralt bestämmer lägstapris. Samarbete som gynnar konsumenterna och intesnedvrider konkurrensen ska även i fortsättningennaturligtvis vara möjligt.Konkurrenspolitiken utgår från det faktum att allkommersiell verksamhet strävar mot en monopolsitu-ation. Om detta har jag verkligen blivit instruerad avflera stycken framgångsrika företagare, som mycketärligt säger: Det förstår du väl att det är så här detfungerar. Därför är det naturligtvis nödvändigt attsamhället skaffar sig redskap för att upprätthålla densunda konkurrensen.Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 41 PER () replik:Herr talman! Jag uppskattar att en gammal kom-munist talar om att konkurrens är bra för utveckling-en. Men jag tycker att han ändå faller i den gamlafällan att det bara är de stora företagen man slår vaktom och glömmer de små, trots de olika exemplen frånHalland med tillverkaren av rengöringsmedel.Det man i praktiken säger när det gäller kedjeun-dantaget för detaljhandeln är att små företag, trots attde har lägre priser än de stora koncernerna, ska åläg-gas förbud och begränsningar. Om de däremot slårsig samman till en stor koncern går det alldeles ut-märkt. Därmed blir förslaget som läggs fram av majo-riteten direkt småföretagarfientligt och jag vågarfaktiskt säga konsumentfientligt, i och med att dessaföretag i de flesta fall visar att de har lägre priser ände stora giganterna. Jag förstår därför inte varför maninte vill låta dem samverka på ett bra sätt.Det är inte så att vi utformar en lagstiftning somavviker från EU-lagstiftningen. Men som har sagt inför utskottet har det varit svårareatt bevisa fel i prissättningen. Därför har man valtlagparagrafridandet och den mer teoretiska hantering-en, att varje begränsning av konkurrensen är skadlig,även om det är väldigt små företag som tillsammanskämpar mot mycket stora koncerner. Jag förstår inteden synen. Den är småföretagarfientlig, konsumentfi-entlig, inte bra för utvecklingen i Sverige.När det gäller den offentliga sektorn ska våra ge-mensamma medel utnyttjas på effektivaste grund,oavsett om det är privat eller offentligt. Det ska finnasen offentlig tillsyn av både det privata och det offent-liga när det gäller kvalitetskontroller. Det skapar denbästa lösningen.Till sist, herr talman, och . Det ärnog så att vi flyttar pengarna direkt mellan konton, såjag tror faktiskt att Postgirot och Bankgirot kommeratt vara ganska ointressanta om några år.Anf. 42 () replik:Herr talman! När Per fortsätter att taupp de problem som han tror finns med i den föränd-ring som föreslås när det gäller detaljhandelssamar-betet tror jag faktiskt att det är en överdrift. Det äralldeles klart att allt samarbete som är bra för konsu-menten, som på olika sätt kan försvaras, ur miljösyn-vinkel eller samhällssynvinkel, naturligtvis ska stöt-tas.Däremot är det naturligtvis väldigt bra om vilyckas få till stånd en ökad konkurrens också mellande butiker som finns i det här samarbetet. Det kaninte vara bra om 40 butiker i har precissamma prissättning. Då handlar det inte ett dugg omlandsbygden, då handlar det om att få till stånd enkonkurrens i storstad.När det gäller landsbygden finns alla möjligheteratt också i fortsättningen ha ett mycket utvecklatsamarbete inom denna koncern.Per tog också upp den offentliga sek-torn, att gemensamma medel ska utnyttjas på effekti-vast möjliga sätt. Det tycker vi väl allihop, även omdet kan vara lite värre när vi börjar handskas medmänniskors liv och leverne.När man läser moderata reservationer och motio-ner är det så självklart att om det knoppar av och säljsut så mycket kärnverksamhet som möjligt i kommu-nerna blir allt bättre och billigare. Jag vet inte om PerWesterberg är villig att nyansera lite grann och intevara så dogmatiskt inställd på att allt ska säljas.Anf. 43 PER () replik:Herr talman! Vi är inte dogmatiska om att allt skasäljas, men allt ska vara utsatt för alternativ konkur-rens.Vi ser hur uppbrytandet av telesektormonopoletledde till en enastående ekonomisk utveckling under90-talet i , hur avregleringen av energi och elhar varit utomordentligt framgångsrik, liksom avreg-leringen av posten. Vi tror att det finns mer att görainom offentlig sektor. Det självfallet viktigaste av alltär vård och egen utbildning. Jag säger inte att alla skagå till privata sjukhus eller privata skolor, dvs.friskolor. Jag är helt övertygad om att det kommer attfinnas en efterfrågan på det offentligdrivna. LennartBeijer behöver inte vara orolig.Staten och statsmakten har missat i kvalitetskon-trollen, alltifrån olika typer av äldreomsorg till barn-omsorg och sjukhus. Det måste finnas kvalitetskon-troll i både privat och offentlig vård.Herr talman! Jag går tillbaka till detaljhandeln.Varför ger man sig på de småföretagare som samar-betar som har lägst pris, medan de stora går fria?Varför vill man tvinga de små att bli en stor koncern,även när det gäller t.ex. taxi i ? Vi ska för-söka komma till en precisering av motiven för att ledain rätt rättstillämpning, dvs. komma åt skadliga kon-kurrensbegränsningar och missbruk av marknadsdo-minerande ställning av stora företag. Det är viktigtoavsett om det är offentlig eller privat regi, oavsettom det är taxi eller små detaljhandlare som samverkari glesbygd och i små orter som t.ex. min hemstadNyköping.Anf. 44 () replik:Herr talman! Det är synd när så häf-tigt kritiserar eller vill få ändring på den kommunalakärnverksamheten, att driver frågan såpass hårt utan att resonera om alternativen. Det vorebra om även moderata och andra borgerliga företräda-re i kommunerna lade ned mer energi på att förbättraden offentliga sektor som finns och försöka uppnåmycket av det som man tycker saknas. ska manlösa allt genom att ta ansvaret från verksamheternaoch sälja ut dem - visserligen med de kontrollorgansom Per vill ska fungera.Det är naturligtvis lite besvärande att när vi hardiskuterat konkurrenspolitik, och vi vet om att mode-raterna börjar bli konsekventa i frågorna, hamnar endel problem på bordet som inte löses lika galant ochenkelt. Två sådana problem är dels taxi, dels detalj-handeln. Ändå måste man ha någon princip, någon-ting att sträva mot, för att uppnå bättre konkurrensockså vad gäller taxiverksamhet. Det måste varariktigt med det som gäller från statliga myndigheter,nämligen att i större orter och regioner ska det finnasmer än en beställningscentral. Inriktningen är klar.Sedan vet vi om att övergångarna kommer att ske påolika sätt. Jag tror inte att Skellefteålösningen kom-mer att vara särskilt långvarig.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag tänkte när jag hörde LennartBeijer försvara konkurrenspolitiken och avregleringarpå vissa områden att han skulle kunna uppdatera migmed ett bristande minne om hur harställt sig när det gäller skolpengsreformen, förslagettill elavregleringen 1994, avregleringen av järnvägs-trafiken, teleavregleringen, utländska bankers möjlig-het att etablera sig i . Detta har spelat en vik-tig roll för att pressa priserna på många olika områ-den.Jag vill gärna ställa samma frågor till LennartBeijer som jag ställde till . På vilketsätt kommer beslutet om att avskaffa ICA-undantaget, dvs. att förbjuda samarbete när det gällervaruinköp, gemensam marknadsföring, butiksfinansi-ering, konceptutveckling, utbildning och administra-tion, att gynna konsumenten i t.ex. ? Påvilket sätt kommer förbudet mot beställningscentraleröver en viss nivå att gynna konsumenten i t.ex. Kal-mar?Lennart Beijer försvarade utifrån en principiellutgångspunkt, inte utifrån vad de faktiska effekternablir för konsumenterna. Det som man hartalat om är det som ska vara i centrum.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag tror att sadenågonting om skolpeng. Vi har inte kommit så långt iutvecklingen att vi tycker att skolpengen är en särskiltbra variant för att få en bra utbildningssituation ilandet. Tvärtom.Vi var med på avregleringen av el, men vi hadevelat göra på ett annat sätt. Vi hade velat försvara dekommunala elverken på ett bättre sätt.Jag kan också erkänna att vi inte har varit någradirekta spjutspetsar när det gäller att avreglera mark-nader över huvud taget. Däremot inser vi att närmarknaden väl har blivit avreglerad gäller det att denhanteras på ett riktigt sätt. Då kan man inte stå kvaroch tro att ingenting har hänt. Då måste samtligaspelare på planen ha samma möjligheter att kunnaagera.På vilket sätt gynnar förändringen för detaljhan-deln konsumenterna? Jag tror att om man får ha kvarsamarbetet i alla dess former för att gynna lands-bygdshandeln, kommer vi att bibehålla en fortsatthyfsad situation där. Kan vi få en ökad konkurrens ibutikerna i storstadsområden, kommer det också attbetyda fördelar för konsumenterna. Att taxiföretagenfår samarbeta med upp till 40 bilar utan större pro-blem, gör att vi äntligen får möjlighet till en ordnadtaxiförsörjning på av den svenska landsbyg-den. Det här förslaget är kanske inte heller fullfjädrat.Det kan komma fler diskussioner om taxi. Men det ärett stort steg framåt för stora delar av landet.Anf. 47 () replik:Herr talman! säger att Vänsterpar-tiet kanske inte har tillhört spjutspetsarna när detgäller avregleringen. Det är väl ett understatementsom tål att upprepas. Han säger vidare att de först harvarit emot avregleringarna, men sedan nog ändå tycktatt de har varit bra. Så blir det säkert även så små-ningom med skolpengen.Jag tycker att det man ska sätta i centrum när mandiskuterar lagstiftningen är naturligtvis hur effekternablir för den enskilde konsumenten. Här tycker jagtyvärr att är med och utgör en majoritetsom har satt principen före effekterna. Det är illa förden enskilde konsumenten, framför allt på landsbyg-den där det finns en butik och ett långt avstånd till enbetydligt större butik. Det kommer att missgynnahandeln på landsbygden.På samma sätt tror jag att man lurar sig själv medtaxiverksamheten. Om vi går från en mängd smååkaretill att få ett stort företag har vi faktiskt inte vunnitnågonting. Tvärtom har vi gått ur askan i elden. 48 () replik:Herr talman! Även om det här är en politisk de-batt, är det inte särskilt bra om ett antal företrädareför partier i så utan nyanser påstår att detkommer att bli mycket sämre för detaljhandeln i lan-det. De kan t.o.m. gå så långt att de säger att de småbutikerna på landsbygden försvinner. Då går man förlångt.I betänkandet är det tydligt att vi står bakom ettfortsatt samarbete för att klara landsbygdens problem.Det är viktigt att det sker ett samarbete där konsu-mentintresset är ledande, med miljöintressen och ettsamhällsintresse.Däremot måste vi även i det här sammanhanget fåtill stånd en bättre konkurrens. Till väldigt stor delhandlar det om precis det som varinne på, att det alltså inte får bestämmas några lägstapriser. Det tror jag faktiskt kommer att leda till enökad konkurrens vad gäller detaljhandeln i det härlandet. Likadant är det på taxisidan.Måhända kan det som sagt var komma andra be-gränsningar, andra regler för taxisamarbetet. Det härförslaget innebär att en stor del av får enfungerande taxiservice. Övriga delar kommer attdrivas mot fler beställningscentraler. Jag tror inte,, apropå de som i en situation hargått samman och blivit ett företag från att förut havarit 50 företag, att en sådan variant kommer attöverleva särskilt länge.Anf. 49 () replik:Herr talman! tog upp en väldigtviktig fråga om konkurrensskadeavgiften. Vi i Folk-partiet stöder förslaget att man, om en egen företagareunderlättar utredningen, ska kunna sänka avgiften.Men att med den här vinklingen av konkurrensskade-avgiften närma sig ett angiverisamhälle av gammalgod öststatsmodell tycker vi är väldigt olyckligt. Detkan väl inte heller tycka är en särskiltgod modell egentligen. Vi anser att de här s.k. kron-vittnena bara ska få användas i mycket begränsadomfattning för grova brott där man också biträds aven försvarare.Jag tror att jag därmed har svarat på den frågan.Då kanske kan svara på en annan frågasom jag har ställt här . Tycker attdet är rimligt att EU:s nuvarande konkurrenslagstift-ning systematiskt missgynnar små länders konkur-renskraft? Det gäller särskilt ett land som , ettlitet land och en liten marknad som dock har ganskamånga goda, stora, duktiga företag.Anf. 50 () replik:Herr talman! När tar upp frågan omkonkurrensskadeavgiften som ett stort problem är detändå lite konstigt när man läser reservationen. Delssäger man att man är med på att den som hjälper till ien utredning på något sätt ska kunna komma litelindrigare undan vad gäller avgiften. Men att ett så-dant företag skulle hjälpa till så mycket att man löserfrågan, eller att man gynnas särskilt mycket för väldigt hårt deltar i att lösa kartell - där gårgränsen för Folkpartiet.Jag kan i och för sig förstå de principiella svårig-heterna. Det är lite grann att skärpa upp det systemsom vi har . Den här biten är väldigt ny. Men detär väl så att våra konkurrensskyddande myndigheterdels i , dels ute i världen har sett att det blirallt svårare att klara konkurrensen. Det blir allt svåra-re att komma åt karteller.Man läser om någon sammankomst på EU-nivådär kommissionen nu vill ha tillåtelse att också smygahem till de privata bostäderna för att leta efter bevis-material. Det visar väl att det behövs extraordinäraåtgärder här. Därför är det lite märkligt när de bor-gerliga partierna inte orkar gå med fullt ut när detgäller konkurrensskadeavgiften.Vad gäller EU:s nuvarande missgynnande av småländer kan jag möjligen ha samma synpunkter somEva Flyborg. Men detta är EU. Detta är den inremarknaden. Jag har väl måhända inte varit den störsteförkämpen för denna.Anf. 51 () replik:Herr talman! Om man "väldigt hårt deltar", sadeLennart Beijer. Det är egentligen inget annat än just anger och tjallar på andra. Det är en farligväg som vi bestämt avråder från och vill varna för.Inte ska vi ha ett angiverisamhälle med företagare,småföretagare, som anger varandra för småsaker. Dettror jag inte på.Vi anslår dock ökade medel till både och konkurrensforskningen. Vi har tidiga-re föreslagit utökade befogenheter för osv. Ett starkt konkurrensverk är oerhörtviktigt men vi vill inte ha något angiverisamhälle,!Om vi sedan tittar på EU är jag glad att LennartBeijer kan instämma i själva synpunkten. Men då ärdet också svårt att se varför man går med på de härsakerna från regeringens sida. Inte är det så att enkonkurrenslagstiftning är viktigare till sin form än tillsitt innehåll. Att svenska företag drabbas oerhörtmycket hårdare än t.ex. tyska för att vi är ett litet land- inte kan det vara rimligt, ?Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är inte fråga om, ,att de här företagen ska springa och tjalla om småsa-ker. Det är ju fortfarande konkurrenslagstiftningensom gäller. Det handlar om att ett företag som ingår iexempelvis en kartell kommer på bättre tankar. Det ärklart att om man i ett sådant läge talar om att maningår i en kartell innebär detta i sin tur ett angiveri avövriga. I alla andra brottmål tycker vi nog att det ärganska bra om den som vet om någonting talar omdetta.Det är det här som är det nya. Karteller, samarbetemellan företag på ett felaktigt sätt, ska ses som någotviktigt, som ett stort brott mot den enskilde och motsamhället. Det är därför de här åtgärderna kanske blirnödvändiga.EU-reglerna har ju bestämts på EU-nivå. För Sve-riges del är det självfallet så att vi vill ha reda på hurdet här ska fungera . Det får naturligtvisinte missgynna små länder. Så långt är vi väl allaöverens, och jag förutsätter att regering och departe-ment arbetar med den här frågan.Anf. 53 ():Herr talman! Det är intressant, och jag tror ocksåatt det är nyttigt, att få sitta med i en debatt inom ettämnesområde som man normalt inte brukar vara medpå. Jag sitter ju inte i utskottet, utan det gör IngegerdSaarinen för oss. Hon är på och kundedärför inte delta i den här debatten. Det som fascine-rar mig är att inom ett sådant här område, som berörkonkurrenspolitiken, blir allt plötsligt så svart och vitti debatten. Jag trodde att det bland politiker rådde enganska rörande enighet om att det var viktigt med enväl fungerande konkurrenspolitik, att det var viktigtatt värna konsumenternas rätt och möjligheter på enmarknad. Men när jag lyssnar på debatten låter detsom att det är betydligt viktigare att värna en egenståndpunkt i en sakfråga och att hitta skiljaktigheterän att försöka mötas för att om möjligt hitta bra lös-ningar på en, som jag ser det, väldigt svår och komp-licerad fråga.Vi har ju som ni kanske vet brottats en hel delmed den här frågan i vårt parti. Vi tyckte att den varoerhört svår. Det var ett komplicerat område, och detvar inte helt enkelt att hitta en bra lösning. Bl.a. har vidiskuterat taxifrågan fram och tillbaka ett flertal om-gångar och funderat över vad som blir rätt och fel i ensådan fråga - och om det finns något rätt eller felöver huvud taget. Vad vi dock har kommit fram tillvar att vi tyckte att det fanns anledning att höja anta-let bilar. Därmed landade också utskottsmajoritetenpå 40 bilar. Jag tror att det är positivt. Vi hoppasockså att den totala lösningen av det här blir en för-bättring av konkurrens- och konsumentdelen.När jag läser i betänkandet kan jag inte låta bli atthamna på den här reservationen som de borgerligapartierna står för som berör offentliga monopol. Detkanske inte är så konstigt eftersom jag tillhör dekvinnor som har valt att jobba inom offentlig sektor.Jag tycker att det har varit oerhört positivt.Jag måste då fundera lite grann över vad ni menarnär ni skriver följande: "Inte minst för de kvinnorsom nu till stor del svarar för den offentliga väl-färdsproduktionen vore det positivt att övergå från attvara anställd till att bli egen företagare. "Är ni så helt säkra på att alla kvinnor som väljeratt jobba inom den offentliga sektorn som anställdaverkligen skulle vilja göra det som egna företagare istället? Jag tillhör dem som tvekar. Dessutom har jagföljt denna fråga en hel del utifrån vad som hänt ikommunernas besparingspolitik, då man bl.a. har lagtut t.ex. städningen på privata företag. Det är inte såvärst många av de kvinnor som var anställda inomkommunen och skötte städningen som blev kvar. Detvar inte dessa kvinnor fick jobben när man lade ut detpå entreprenad. Många av dem blev faktiskt arbetslö-sa. Syftet var faktiskt inte att fler kvinnor skulle fåjobb, utan syftet var faktiskt att man skulle sparapengar åt kommunen och därmed kunna köpa färretjänster. Man kan ta städningen som ett ganska tydligtexempel på detta. Man kan se hur inte minst barnmed allergier har drabbats av att kommunerna harminskat servicegraden för att spara pengar. Det kanvara positivt i många fall, därför att det ger en annanservicenäring. Men det är inte helt självklart att justde kvinnor som ni nämner skulle må bättre av attdriva detta i eget företag är de kvinnor som har haftnytta av detta.Jag tycker att detta är lite intressant just därför attjag kommer från den branschen och känner mig liteberörd av detta påpekande och inte känner mig sär-skilt klar över att det finns några tydliga enkätunder-sökningar eller annat som visar att kvinnor som äranställda inom offentlig sektor hellre vill driva detta iprivata företag. Sedan finns det andra fördelar meddet, som jag sade, och det har vi också tagit med somen viktig del i det hela. Men jag tycker att just dettapåpekande var lite intressant i detta sammanhang.Anf. 54 PER () replik:Herr talman! Jag kan naturligtvis ha respekt för attdet finns olika syn på taxifrågan. Vi har dock från denborgerliga sidan velat värna om en enkel lagstiftningdär man utgår från konsumentperspektivet. Det är deskadliga konkurrensbegränsningarna, missbruken avde marknadsdominerande ställningarna, som vi är uteefter. Det är alltså konsumenten som sätts i centrum.Majoritetens förslag är ju i praktiken att taxiföre-tag med upp till 40 bilar inte ens behöver motivera sigi dessa delar. Det tycker jag inte är en bra lösning.