prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Framför allt handlar det om innehållet i politi-ken, i varje fall kanske mer om innehållet i politikenän dess olika former. Man måste problematisera så-dana krav som ställer, t.ex. beslutande folk-omröstningar i kommunala frågor.Om det visar sig att det blir ett olyckligt besluteller att den majoritet som formar fullmäktige for-mulerar frågorna på ett sådant sätt att det leder till ettbeslut som folket inte gillar, finns det ingen oavsätt-lighet. Då får folket skylla sig självt eftersom folketsjälvt har fattat beslutet och folket inte kan avsätta sigsjälvt.Den representativa demokratin har alltså klara be-stämda fördelar. Det gäller att vi får ett system där vihar en tydlighet i den representativa demokratin sam-tidigt som det ankommer på alla politiska partier attha öron och ögon nära marken, lyssna på folket, ikommunikation med medborgarna se till att lösafrågorna på ett bra sätt.Detta handlar framför allt om politikens innehåll,där människor naturligtvis är främmande för densocialt segregerande politik som förs inte minst ikommuner där och övriga borgerliga partierregerar tillsammans.Anf. 91 () replik:Fru talman! Detta inlägg från kanjag inte tolka på annat sätt än att , trotsalla populistiska uttalanden i demokratifrågor, fak-tiskt är nöjt med det medborgarinflytande som Sveri-ges medborgare har , och alltså vill man ingen-ting förändra. Det är också en politik.Anf. 92 ():Fru talman! Det område inom folkstyret sommedborgarna har närmast till och lättast att överblickaär naturligtvis den kommunala verksamheten. Det ärockså där som de allra flesta politiker är engageradepå sin fritid. Ändå står det klart att avståndet ocksåinom kommunalpolitiken är för stort mellan väljareoch valda. Ett avgörande skäl till detta är att mångakommuner är för stora och att i de fall kommundel-snämnder har inrättats kan de enligt lagen inte väljasdirekt.Ett annat starkt skäl är den gemensamma valda-gen, som innebär att de kommunala frågorna inte allsfår den uppmärksamhet och genomlysning som deskulle få om de blev föremål för val på en egen val-dag.En ytterligare brist i det kommunala regelsystemetär att extraval, eller nyval, inte tillåts även om deförändrade politiska förhållandena och relationernamellan partierna skulle motivera detta. De skäl somtalar för att extraval är tillåtna på riksnivå talar ocksåför att de borde tillåtas för kommuner och landsting.Här vill jag redan säga att jag är uppriktigt förvå-nad över att och , somtalar så mycket om medborgarnas delaktighet och hurviktigt detta är, inte stöder den reservation som vifrån ett par borgerliga partier, och Folk-partiet, och har lagt om att tillåta nyval.Det är väl en utmärkt form för ett riktigt medborga-rinflytande.Ytterligare en brist i den kommunala verksamhe-ten är den stora förekomsten av verksam-het i bolagsform. Det är ofrånkomligt att insynen blirsämre än om verksamheten drivs i nämndform. Dethär är inte föremål för dagens övningar, men jag villgärna framhålla detta att vi från sida hardrivit i många sammanhang att vi vill avskaffa dekommunala bolagen.Folkpartiets ståndpunkter är att vi vill ha skildavaldagar för de kommunala valen och för riksdags-valet. Det ser äntligen ut att kunna bli verklighet, trotsett massivt socialdemokratiskt motstånd. Det ska blihärligt att knäcka detta. lär internt varamera vacklande i frågan, och kanske kan vi få och hans medarbetare inom Vänsterpartietatt ändra ståndpunkt. Vi ska inte ge upp det.Folkpartiet vill också att det ska bli lättare att delakommuner. Vi föreslår att kommuner som så önskarska kunna införa direktval till kommundelsnämnder.Extravalen till kommuner och landsting är väldigtviktiga.Fru talman! Den nivå där medborgarnas insyn ochockså möjligheterna till ett realistiskt ansvarsutkrä-vande är minst är den regionala nivån. Man märkernär man är ute och valarbetar och träffar väljare attuppfattningen om landstingen och deras verksamhetär mycket luddig. Det är säkert i viss utsträckningofrånkomligt att kommunerna, som har en relativnärhet till medborgarna, och riksnivån, som har uppmärksamhet inte minst i medierna, domineraroch att det sker på bekostnad av uppmärksamhetenkring de frågor som handläggs på den regionala ni-vån.Situationen förvärras också av den "röra" som se-dan länge finns just på den regionala nivån. Därträngs de folkvalda landstingen med de statliga läns-styrelserna och länsavdelningar.Både länsstyrelserna och länsav-delningar väljs dessutom indirekt, och det är inte lättför medborgarna - och inte alltid för oss politikerheller - att urskilja vilka politiker och administratörersom har ansvar för olika brister när det gäller verk-samheten på den regionala nivån.Till det kommer att det i några fall har uppkommituppenbart orimliga gränsdragningar mellan lands-tingen. Detta gäller speciellt storstadsområdena. IStockholmsområdet skedde en betydande förändring ibörjan av , då det s.k. storlandstinget ska-pades, som i några avseenden fick utökade befogen-heter. Man fick ansvaret för hela länets sjukvård ochtrafikförsörjningen.Fr.o.m. det senaste valet har också stora föränd-ringar skett i de två andra storstadsområdena, i Göte-borg och , som ingår i större regioner.Gränsdragningen i dessa regioner har blivit betydligtmer rationell. har stött dessa förändringaroch hoppas att de ska leda till en vitaliserad regionaldemokrati.Vår uppfattning är att ytterligare steg behöver tasför att öka de direktvalda organens inflytande ochbestämmanderätt. Denna utökning bör ske på bekost-nad av de statliga länsstyrelserna och inte på kommu-nernas bekostnad. Regionerna och landstingen skainte bli några "överkommuner".Vi i vill att regeringen föreslår en för-söksverksamhet med ett vidgat regionalt självstyrel-seansvar i . Att överföra uppgifter frånlänsstyrelsen till landstingen är väldigt angeläget föratt främja utveckling och för attanvända de begränsade resurser som finns här på ettrationellt sätt. Det är också nödvändigt för att kunnaförankra de kontroversiella avgörandena. Vi har desenaste åren upplevt detta väldigt tydligt när det gäl-ler investeringsplaneringen för trafiken genom dens.k. Det visar sig att denformen att försöka planera inte alls fungerade.Fru talman! Det finns tyvärr kommuner ochlandsting som inte uppfyller de krav som domstolarålägger dem när det gäller förmåner för enskildahjälpbehövande. Många - det handlar ofta om famil-jer med handikappade barn - får kämpa för attfå den hjälp från sin kommun eller sitt landsting somde är lagligen berättigade till. Det är inte nog med attfamiljen har stora praktiska och ekonomiska problempå grund av sitt handikappade barn, utan de ska ocksåföra en rättslig kamp mot kommun och landsting,som ofta sinsemellan inte kan komma överens omvem som ska ta ansvaret och kostnaderna för detfunktionshindrade barnet. Detta är mycket grymt.Domstolstrots är ett flagrant övergrepp mot de lag-fästa medborgerliga rättigheterna. Därför är det nöd-vändigt att införa sanktioner för att visa att ävenfunktionshindrades rättigheter måste tas på allvar.Jag vet att det pågår en utredning inom Justitiede-partementet om detta, men frågan om domstolstrotshar ju stötts och blötts i olika utredningar väldigtlänge. måste regeringen komma till skottoch leverera ett förslag till lagstiftning mot domstol-strots! Jag förlitar mig inte på statliga utredningar,och för att markera allvaret i detta yrkar jag bifall tillreservation 15.Jag hoppas att , som tog upp denhär frågan i sitt anförande, också är beredd att yrkabifall till min reservation.Fru talman! Jag står självfallet bakom samtligaFolkpartireservationer, men utöver reservation 15nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 10.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag ska svara på det som HelenaBargholtz sade sist. Nej, jag kommer nog inte attstödja reservationen, med hänvisning just till att detfinns en utredning. Jag tycker att det är en god sed vihar i . Det är klart att det finns enstaka tillfäl-len då man kan frångå hänvisningen till utredningar,men den normala beredningsgången är att en utred-ning som sitter ska få arbeta fram ett förslag. Jagdelar otålighet i frågan, om det kanvara ett visst moraliskt stöd när det nu inte blir ettröststöd.När det gäller skilda valdagar, som berörs i förbi-gående i betänkandet men inte är föremål för någonsakbehandling, vill jag säga att jag tycker att det är enganska dålig idé. Det är det därför att det får medbor-garna att just förlora bilden av det helhetssamman-hang som finns i politiken. Jag har hört många kom-munpolitiker, inte minst från mitt eget parti menockså från andra partier, säga i kommunala debatteratt om deras politik på riksplanet hade gått igenomskulle villkoren för kommunen ha sett annorlunda utoch då skulle man ha kunnat göra ditt och datt. Därhar vi det som kallas kommunalt samband. Jag tror inte att vi i valsystemet ska bygga innågonting som om detta samband inte fanns.När det gäller frågan som tarupp, om kommunala nyval, kan jag säga att jag troratt också det är en ganska oklok idé. Grunden i detkommunala systemet i är inte någon sortskommunal parlamentarism utan faktiskt ett kommu-nalt samstyre. Jag vet att politiken ibland drar motmajoritetsstyre och mot mera konfrontation, men jagtror att det finns möjlighet att lösa uppkomna politis-ka motsättningar mellan de valda partierna inomramen för det samregerande som ska vara och är detnormala i de flesta kommuner.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Som jag sade i mitt inlägg är det inteförsta gången frågan om lagtrots utreds. Den harstötts och blötts i väldigt . Att större tilltro till denna utredning än vad det harfunnits anledning att ha till andra utredningar får ståför honom. Jag är inte säker på att vi kommer att nådithän med denna utredning, även om jag naturligtvishoppas det.Om jag väcker en motion med samma in-nebörd därför att den utredning som är på gånginte har lett fram till någonting kan kanske KennethKvist ställa upp på den utredning jag föreslår. Mankan ju alltid hoppas.Vi har haft, och jag, en ganska in-gående debatt om skilda valdagar. Vi konstaterade dåatt vi tycker olika. Jag tror mycket på skilda valdagar.Jag vet också att man i de allra flesta länder runtom iEuropa, och förmodligen också på andra håll i värl-den, har skilda valdagar. Jag frågade han inte lyckats sälja in idén om gemensamvaldag hos sina partikamrater runtom i ochvärlden, men fick då svaret att detta inte var en frågahan ville påverka dem i.När det sedan gäller de kommunala nyvalen kanjag säga att jag är förvånad. Jag har inte uppfattat attKenneth och har någonting ne-gativt att säga om möjligheten till nyval i riksdagen.Eller är det så att ni tycker att man inte heller här skafå ha nyval? Annars kan man fråga varför det skafinnas möjlighet till nyval till , men inte tillkommuner och landsting.Anf. 95 () replik:Fru talman! Vi ska bevaka frågan om lagtrots till-sammans. Vi ska se till att det under denna mandatpe-riod kommer ett förslag. Det måste vara slut på attkommuner kan trotsa domstolars utslag till förmånför handikappade människor, t.ex., låtsas som ingen-ting och fortsätta som förut. Det är jag helt överensmed om. Händer det inget inomöverskådlig framtid ska vi nog med gemensammakrafter kunna baxa frågan närmare en positiv lösning.Nyvalsmöjligheten finns i därför att vihär har parlamentarism, dvs. att en regering ska re-flektera majoriteten av . Har regeringen interiksdagsmajoritetens stöd, eller kan den inte få enmajoritet bakom sig, har regeringen möjlighet attkalla till nyval. I en kommun med en samlingsrege-ring är det lite annorlunda. Det skulle vara fullmäkti-ges majoritet som man skulle ge rätten att tala om förfolket att politikerna inte klarar att hantera situationenoch yrka på nyval, vilket blir något konstigt. I kom-munerna har man normalt någon sorts samlingsstyre,och kanske bör man på grund av frågornas karaktärockså eftersträva det, även om de ideologiska skilje-linjerna i vissa frågor kommer upp ibland.I en del kommuner drivs det naturligtvis nylibe-rala experimentverkstäder, som i . Det ärklart att konfrontationerna blir skarpare där än i andrakommuner. Men jag tror ändå att denna åtskillnadmellan den lokala politikens karaktär och rikspoliti-kens karaktär bör upprätthållas.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att vi har lite olika poli-tiska system, men det är ju så att förhållandena ikommunerna kan ändras . Detfinns t.ex. en hel del lokala partier som kan ha våg-mästarroll, och de kan göra det väldigt besvärligt attdriva en bra och effektiv politisk verksamhet pågrund av stökiga och röriga politiska förhållanden.Om man inte klarar det är det självklart för oss , precis som nämner, ska kunnabesluta om ett nyval för att klara upp förhållandena.Den möjligheten är väl ingenting att vara rädd för.Anf. 97 PER ():Fru talman! Jag tror att vi allihopa här är intresse-rade av att fördjupa och bredda den kommunala de-mokratin. Vi vill alla, tror jag, ha en ökad delaktighet.Det är ett stort problem i dag.Förra året behandlade vi ett liknandebetänkande. Det innebär att många av de yrkandensom då togs upp från inte återkommer idetta betänkande. Men vi har ändå fyra motioner medi betänkandet.Jag skulle vilja nämna förra årets beslut, där Mil-jöpartiet hade glädjen att få vara vågmästare just ifrågan om att underlätta för kommundelningar ochockså förstärka det kommunala folkomröstningsin-stitutet.Dessa frågor ska bli föremål för en utredning somännu inte har kommit till stånd, men där man harbeslutat om direktiven. Det gjorde man den25 november, tror jag. Jag hoppas att denna utredningkommer i gång alldeles snart. Där kommer en delfrågor att tas upp, bl.a. just dessa som jag nämnde,men också andra som är intressanta.Jag läste Kommun-Aktuellt häromsistens. Därsägs det i en intressant artikel angående den kommu-nala demokratin och de försök som görs ute i kom-munerna att det finns ett otal olika försök och idéermen att det finns en tröghet i det hela. Man har fråge-stunder. Man har utredningar och utskott. Man harframtidsverkstäder och temamöten. Man har utlokali-serade möten. Man har seminarier och konferenser,mentorsprojekt, demokratiutvecklingsgrupper ochdemokratibokslut. I har man t.o.m. en de-mokratidoktor. Man har medborgarkontor. Man för-söker med hjälp av IT utveckla en tvåvägskommuni-kation. Man har brukarstyrelser, ungdomsfullmäktige,pensionärsråd, en massa byagrupper - 3 600, närmarebestämt - Agenda 21-projekt, folkhälsoprojekt, part-nerskap osv. Men på något sätt fungerar demokratinändå inte bättre eller så som man vill att den ska göra.Då undrar man varför. Man försöker sig på en li-ten analys. Man säger att det handlar om att struktu-ren har blivit omodern. Den är i otakt med tiden.Politikernas oförmåga att på allvar ta till sig alla denya handlingsmönstren är en snubbeltråd i hela pro-cessen. Man klarar inte av detta.Om jag nu återgår till dagens betänkande vill jagsäga att frågan om kommundelningar är föremål förutredning. Därför finns det ingen anledning att åter-igen reservera sig.När det gäller minoritetsinitiativ i fråga om kom-munala folkomröstningar, dvs. att det ska räcka att entredjedel av kommunfullmäktige är för en kommunalfolkomröstning för att den ska kunna genomdrivas,kan jag säga att den frågan inte kommer att tas upp iden kommunaldemokratiska utredningen. Den finnsinte med i direktiven. Jag tycker att den borde hafunnits med.När det gäller beslutande kommunala folkomröst-ningar kan jag säga att det finns en c-motion. Deargument som finns emot detta går ut på att de för-dröjer politiska beslut och att de kan försvaga detrepresentativa demokratiska systemet.Jag tror snarare tvärtom, att det är en möjlighet attfå medborgarna mer aktiva ute i kommunerna och fådem att känna ansvar för särskilt viktiga frågor. I denartikel som jag berörde kom det nämligen ocksåfram att människor ute i kommunerna har lätt för attengagera sig i enskilda frågor men har svårt för att taett helhetsansvar. Det är ett problem som vi på någotsätt måste tackla. Vi måste ge dem möjligheter attdelta men får inte släppa helhetsansvaret.Därför är det viktigt att man gör olika försök.Åsa nämnde att demokrati faktiskt ären tidsfaktor. Det betyder att en bra fungerande de-mokrati ska ta tid. Det är ingenting som man kanhafsa med.Frågan om medborgarinitiativ i fullmäktige, dvs.att medborgarna ska kunna motionera, har inte helleraktualiserats i direktiven till den kommunaldemokra-tiska utredningen. Jag menar att detta är en typisksådan viktig fråga som man måste ta upp. Det finnsolika förslag om hur det här ska gå till. Det ska varaett antal personer som samlas omkring ett motions-förslag osv. Det kan vara eller tidsperio-der som man gör det osv. Men man måstesjälvklart öppna möjligheten. Man måste ge medbor-garna möjligheten att göra detta. Jag tror inte alls attdet blir någon rusning, men möjligheten ska finnas.Det finns nämligen människor som har väldigt braidéer men som inte går via partierna.När det gäller kommunala miljö- och hälso-skyddsnämnder kan man väl säga att det är ett intrångi det kommunala självstyret om man talar om att detska finnas en fristående obligatorisk miljö- och hälso-skyddsnämnd. Men det har också att göra med vad vigör nationellt. Vi har nationella mål som ska uppnåsinom miljöområdet och som kräver särskild uppmärk-samhet, och vi har fattat beslut om en miljöbalk somär fantastisk. Men för att den ska få genomslag krävsdet en särskild fristående miljö- och hälsoskydds-nämnd. Därför yrkar jag särskilt bifall till den reser-vationen.När det gäller frågan om nyval i kommuner ochlandsting vill jag säga att hål-ler med. Det är en folkpartimotion. mo-tionerade om samma sak 1999. Jag menar att det härinte innebär att man tar ifrån kommunerna en konti-nuitet. Det här är ett sätt att skapa mer vitalitet ikommunerna. Jag tror inte alls att det är någon storoch besvärlig nyhet att införa detta. Det skulle fram-för allt göra politiken mer intressant. De skiftningarsom sker skulle komma mer tilluttryck och också skapa ett intresse bland befolkning-en.Till slut vill jag ta upp ägandeformer. Det finns,enligt mig och , en stor anledning attvärna demokratin och förhindra sådana kuppartadeutförsäljningar som pågår just nu när det gäller störrekommunal strategisk verksamhet. Sådana här utför-säljningar innebär i realiteten att det blir omöjligt fören annan politisk majoritet att ta tillbaka beslutet. Jagmenar att en överföring av principerna för grund-lagsändringar med krav på två beslut med mellanlig-gande val till det kommunala planet skulle skapa ettdemokratiskt rådrum. Man skulle också kunna tänkasig att man har en kvalificerad majoritet. Det här ären viktig fråga, och jag yrkar särskilt bifall även tillden här reservationen.Jag står givetvis bakom alla våra motioner och dereservationer som jag har skrivit under i det här be-tänkandet, men jag yrkar särskilt bifall till reservatio-nerna 9 och 12.Tack, fru talman!Anf. 98 ():Fru talman! Jag skulle så här inledningsvis viljayrka bifall till hemställan och avslag på de 15 reser-vationer som har fogats till betänkandet. I övrigt skajag i någon mån kommentera de femton reservatio-nerna. De flesta har varit inne på motiveringar tilldem redan, men jag ska drista mig till att upprepadem.Den första handlar om kommundelningar. Ettriksdagsbeslut innebär att det ska blilättare att dela kommuner; för övrigt reserverade sigVänsterpartiet och Socialdemokraterna mot det riks-dagsbeslutet. Regeringen har tillsatt den här kom-munaldemokratiutredningen eller lokaldemokratiut-redningen, eller vad man väljer att kalla den, sombl.a. har till uppgift att se över regelverket för attunderlätta delning av kommuner. Därmed borde dettavara tillgodosett. Jag har svårt att förstå de reserva-tioner som har fogats till betänkandet i den delen närfrågan så att säga redan är överstökad. Låt oss nuavvakta och se vad den här kommunaldemokratiut-redningen kommer fram till i sitt arbete, så att vi intebinder upp de här frågorna i förhand.När det gäller minoritetsinitiativ i fråga om folk-omröstningar lyfter man, bl.a. från ochMiljöpartiets sida, fram den del i betänkan-detexten där det står att man kan fördröja ett beslut aven majoritet. Men vad som är än viktigare är ju i reservationen förordar ett liknande handlings-sätt som vid bordläggningsförfarande i fullmäktige.Jag tycker att frågan om folkomröstning är mycketstörre till sin karaktär än frågan om ett bordläggning-syrkande. I det fallet handlar det ju om att frågan fårrådrum och andrum till nästa fullmäktigesammanträ-de. Ni måste väl ändå hålla med om att folkomröst-ningsinstitutet är något bra mycket vidare. I övrigtkan ju faktiskt en angelägen fråga - jag förutsätter attdet är angelägna frågor som man vill folkomrösta om- fördröjas som det kanhända är av stor betydelse attden avgörs tidigare.Sedan handlar det om att beslutande folkomröst-ningar borde genomföras; man borde i alla fall seöver möjligheterna. Folkomröstningen som sådan ären av alla de ingredienser som ska tas till vara avfullmäktigeförsamlingen vid ett beslut. Detta medfolkomröstningen är bara en del. Det är viktigt attunderstryka att man inte enbart kan ha en folkomröst-ning som underlag. Även andra ingredienser skavägas in. Annars försvagar man nämligen den repre-sentativa demokratin. Vad finns det egentligen föranledning att ha en fullmäktigeförsamling som sitteroch sammanträder när man i stället kan besluta ge-nom folkomröstningar eller i alla fall ge vägledninggenom folkomröstningar och enbart genom detta?Enligt vad jag kunde höra berörde inte Per Lagerfrågan om folkomröstning i ett kommunalförbund isitt anförande. Det finns dock en reservation frånMiljöpartiets sida när det gäller detta. Såvitt jag kanförstå av reservanten vill man naturligtvis i kommu-nalförbundet höra folket när det gäller angelägnafrågor. De möjligheterna finns ju . Mankan höra folket via opinionsundersökningar somunderställs kommunalförbundet eller man kan hafolkomröstningar i de respektive kommunerna, somär medlemmar i kommunalförbundet. Den möjlighe-ten finns alltså om viljan finns.Frågan om medborgarinitiativ och medborgerligmotionsrätt behandlades så sent som . Jagvill med skärpa hänvisa till den representativa demo-kratin och dess betydelse. Om man som säger att man värnar de politiska partierna skaväl frågorna också kanaliseras via de politiska parti-erna och via deras representanter som är folkvaldagenom direkta val vart fjärde år.Om man har ett medborgarinitiativ eller medbor-gerlig motionsrätt går man faktiskt in, eller börjaråtminstone gå in, i ett nytt system, dvs. att man kanrunda de politiska partierna och gå vid sidan om. Detär inte att värna de politiska partierna och den repre-sentativa demokratin.Direktval till kommundelsorgan är en mycketviktig fråga, säger man bl.a. från sida.Kommundelsorgan är ju också föremål för utredning-en - kanhända inte detta med valen, men dock kom-mundelsorganen generellt. Jag tycker att man inled-ningsvis borde titta på kommundelsnämnderna ochsedan i efterhand kanske också kika på hur valen tilldessa ska ske.Miljö- och hälsoskyddnämnderna bör göras obli-gatoriska, heter det i en reservation. Om jag förstodden rätt handlar det bl.a. om engagemanget vad gällermiljöfrågorna men också om hur man ska införlivaintentionerna i . Jag tror faktiskt inte attden organisatoriska frågan har med engagemang attgöra. Om man nu lägger ihop miljöfrågorna medplan- och byggfrågor behöver inte det innebära attengagemanget för miljöfrågorna blir sämre. Jag haregen erfarenhet från sådana nämnder - bl.a. har jagsuttit som ordförande i en sådan -och tycker tvärtom att man får mycket engagerat folkkring just miljöfrågorna i denna nya konstellation.Det är alltså ytterst en fråga om engagemang ochkanske inte så mycket en organisatorisk fråga.När det så gäller nyval i kommuner och landstingvidhåller vi vår uppfattning , dvs.principen om samlingsstyre och även, i vissa situatio-ner, att entlediga ledamöter.