prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Basaktören i den blandsvenska ekonomer helt dominerande s.k. nyklassiskateorin är hushållet som antas reagera på förändringarav exempelvis lön, skatt eller bidrag så att totalnyttanmaximeras. Den eventuella konflikten om t.ex. vemsom ska förvärvsarbeta eller vara hemma eller om hurinkomsterna ska användas blir därmed osynliggjord.Det finns också i regeringens fördelningsanalysnågra beräkningar där man behandlar kvinnor ochmän individuellt. Det är bra men otillräckligt. Sam-mantaget visar fördelningsanalysen att skatter, trans-fereringar och den offentliga konsumtionen betydligtutjämnar de ekonomiska resurserna både mellan klas-serna och mellan könen. De förslag som läggs fram ibudgeten för ger marginellt högre standard-tillskott till kvinnor jämfört med män. Men som redansagts kan dessa politiska åtgärder bara något motver-ka krafter som verkar åt andra hållet.Vad är det då som behöver göras för att minskakönsklyftorna, och vad är det för statistik vi kan be-höva för att få ett bra underlag för sådana beslut?Moderaterna anser, om jag förstått saken rätt, att detbästa man kan göra för att öka jämställdheten är attsänka skatter, gå från generella till privata försäk-ringssystem och försvaga arbetsrätten. Därför kan detvara intressant att ta del av vad som händer i ländersom har ett system av den typ Modera-terna eftersträvar.I , där ju de senaste årens rekordartade eko-nomiska tillväxt framhållits som bevis för systemetsöverlägsenhet, har en rad studier över inkomstfördel-ningen mellan könen publicerats . Dessastudier är intressanta också av den anledningen attden feministiska tanketraditionen där har en starkförankring.Vad säger då dessa studier? Enligt den välkändaHeidi uppgick andelen löntagare i USAmed löner under fattigdomsstrecket till år1999. Det är en högre andel än under 1970-talet.Fattigdomen är starkt könsbunden. Andelen fattigakvinnor är jämfört med blandmännen. Gruppen ensamstående kvinnor med barnrepresenterar av samtliga småbarnsfamiljer iUSA och ökar på grund av förändradefamiljemönster och alltfler skilsmässor. De utgörsamtidigt av alla barnfamiljer som klassas somfattiga.Sedan år 1970 har kvinnornas sysselsättningsgradi visserligen ökat från knappt hälften till över70 %. Detta har självklart också ökat kvinnornasandel av de samlade inkomsterna och därmed möjlig-heterna för kvinnor att försörja sig själva. Men dennapositiva trend gäller inte alla kvinnor. Bland ensam-försörjande kvinnor med en utbildning som understeg12 år sjönk både andelen med förvärvsarbete ochreallönerna under samma tid.Enligt flera andra studier i har den nya soci-alpolitiken med ökade krav på bidragsmottagarna ikombination med skattelättnader för låginkomsttagareinte bidragit till att lösa problemet med utbredd fat-tigdom och växande klass- och könsskillnader i ut-bildning och inkomst. I praktikenhar skattelättnaderna inneburit en hjälp till arbetsgiva-re som inte erbjuder sina anställda anständiga löneroch arbetsvillkor att hålla sig kvar på marknaden.Dessa studier från bygger naturligtvis på attforskarna har tillgång till relevanta data, och jag på-står definitivt inte att den offentliga statistiken i USAär bättre än den vi har i . Det är ett belägg föratt det inte räcker med att vi får en bättre och merkönsuppdelad statistik. Det handlar också om att vimåste få nya sätt att tänka.Det är också bra att det finns enarbetsgrupp som ska ta fram metoder för att könsupp-dela uppgifter för ett antal anslag i budgeten och attSCB fått pengar till detta. Det pågår också ett arbetepå en del myndigheter och i en del kommuner med attgöra budgetarbetet mer könsmedvetet. Jag vill pekapå Sida, där man arbetar intensivt med detta. Inspira-tionen kommer, kanske lite förvånande, delvis frånSydafrika där man har ett s.k. Women's Budget Initi-ative och från där och på Sidas uppdrag skrivit om hur budgetar-betet ska kunna göras mer könsmedvetet.Både regeringen och , och inte minst vi ifinansutskottet, behöver skola oss i ett nytt sätt atttänka. Särskilt för oss som tillhör partier som kallarsig feministiska måste det vara en självklarhet. Vivästerpartister påstår inte att vi har vare sig någrafärdiga teorier eller några färdiga förslag på allt sombehöver göras. Men vi tycker att vi har rätt att ställahögre krav på både oss själva och på andra.Anf. 34 () replik:Herr talman! Vi diskuterar utgiftsområde 2 Sam-hällsekonomi och finansförvaltning. i sitt anförande upp jämställdhetsstatistik ochglider över på temat jämställdhetsfrågor, Moderater-nas inställning till jämställdhetsfrågor och våra för-slag i andra sammanhang.Jag vill bara just nu göra det klarläggandet att ef-tersom vi diskuterar utgiftsområde 2 faller dessa frå-gor lite utanför dagens ämne. Jag tar gärna upp demvid ett annat tillfälle.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det ska vi gärna göra.Anf. 36 PER ():Herr talman! Företrädare för modern institutionellekonomisk teori hävdar generellt betydelsen av insti-tutioner - det hörs för övrigt av namnet - som lagar,förordningar, normer och sociala konventioner för ensund marknadsekonomi. En ekonomi som vilar på välfungerande institutioner utmärks av låg osäkerhet.Osäkerhet kostar merarbete, tid och pengar för attkompensera och reducera.Nobelpristagaren , , ochandra har även betonat äganderättsformer, vilketknappast varit möjligt i en kultur som präglats avnågot annat än "du skall icke stjäla". Den amerikans-ke ekonomihistorikern har i ett nyligenöversatt arbete, The Wealth and Poverty of Nationsfrån , bl.a. på nytt lyft fram betydelsen förekonomisk tillväxt av särskilda kulturella drag och ettetos med betoning på arbetsetik, driftighet, ärlighet,tålamod och ihärdighet.Med dessa referenser vill jag hävda någontingsom jag tycker borde vara självklart. Marknadseko-nomi behöver en god etik med ordning och regler föratt kunna uppstå och fungera. Denna ordning har intealstrats spontant. I vår del av världen spårar vi grun-den i det kristna och delar av det klassiska kulturar-vet. Där finns t.ex. den kristna etiken med dess beto-ning på rätt och fel, karaktär, hederlighet, duglighetoch arbetsetik och annat.Hayeks spontaneous order och Schumpeters be-toning på innovationsverksamhet förutsätter snarareett kulturellt klimat som i västerlandet knappast kanha uppstått utan någon påverkan från det kulturellaarvet. En etisk relativism, en defaitism eller t.o.m.utilitarism med nyttoetik och värdenihilism kan gi-vetvis uppkomma i en kultur och t.o.m. dominera,men det är knappast en bra grund att bygga en mark-nadsekonomi på.Med detta som bakgrund vill vi betona värde-grundens betydelse för att skapa en effektiv och rätt-skaffens marknadsekonomi och en statsförvaltningsom ska vaka över att det är stabila förhållanden påfinansmarknader med en etisk grund. Stabilitet i sigbehöver inte vara etiskt riktig, som är bekant frånandra länder som t.ex. Kina.Samtidigt är målet med all offentlig verksamhetatt den ska bedrivas utifrån ett gott förvaltarskap medinvånarnas gemensamma medel. Då behövs naturligt-vis en helhetssyn på alla dessa utgiftsområden som vihar att hantera.Verksamheten inom utgiftsområdet Samhällseko-nomi och finansförvaltning har två mål. Det ena är attden statliga verksamheten sköts korrekt, effektivt ochrationellt. Det andra är att skapa stabila förutsättning-ar för det finansiella systemet genom analys, tillsynoch regleringar av de finansiella institutens agerandepå marknaden. Det ska också ge ett gott konsument-skydd och en god förvaltning av statens skuld.Det finns annars rimligtvis ett övergripande målsom inte nämndes i budgetpropositionen om det godasamhället och det gemensamma bästa. Detta bör helaverksamheten styras emot.Under detta övergripande mål kommer målet, el-ler låt oss snarare säga medlen, om stabilitet, effekti-vitet och ett gott konsumentskydd.Denna ideologiska grund är bakgrunden till vårtförslag om effektivisering och samordning inomstatsförvaltningen. I utskottets arbete med en utvärde-ringsgrupp där jag har haft förmånen att ingå har vilåtit granska bl.a. . Det blev klarthur nödvändigt det är att kunna bryta ned övergripan-de mål och delmål för att kunna bedöma konkreta ochuppföljningsbara delmål, och därmed huruvida ansla-get i sig är adekvat och omfattningen är adekvat ochom det finns tecken på en god hushållning.Utifrån det arbetet är det alldeles uppenbart attdetsamma är nödvändigt för andra institutioner inomutgiftsområdet.Med detta stöder jag naturligtvis vårt övergripan-de förslag, som tyvärr redan har fallit. Jag yrkar bifalltill vår reservation 2 under mom. 6, där vi har ett,möjligtvis innovativt, förslag till hur finansieringenav ska gå till.Anf. 37 ():Herr talman! Ärade ledamöter och åhörare! Ut-giftsområde 2 handlar om samhällsekonomi och fi-nansförvaltning. Från sida har vi tycktatt anslaget på utgiftsområdet borde ha begränsatsmed . Det handlar om en ned-dragning på av borde värdera vilka, i och för sig mycket värde-fulla, utredningar som görs där och vilka som behö-ver göras och sätta dem i relation till andra jämföran-de utredningar, så att dubbelarbete undviks.Statskontoret får en neddragning med 10 miljoner.För täckning av merkostnad för lokaler blir det enneddragning med 4 miljoner. Statistiska centralbyrånfår en neddragning med 3 miljoner. Detta beror bl.a.på att det arbete som utförs av Statistiska centralbyråni och för sig behövs, men som det har utvecklats un-der så drabbar det småföretagare påett helt orimligt sätt. Om man är kvinna och småfö-retagare inom ett tjänsteföretag som har en del importoch export så fick man en stor mängdundersökningar som sanningsenligt skulle fyllas i.Delvis upprepade de varandra. Detta gör att jag und-rar över om byråkratin behöver växa på det här viset.Är det inte bättre att småföretagen får tid att göra detsom de ska hålla på med, nämligen producera?Vidare vill vi inte ha ett anslag till på nästan 11 miljoner. Detberor på att vi tycker att anslaget får något slagsgisslanfunktion. Kvalitets- och kompetensutvecklingmåste ligga på varje myndighet. Kompetensen för attutveckla detta kanske inte finns i en central förvalt-ning, utan inom forskningen på universiteten. Därförtycker vi att anslaget inte ska finnas. Ansvaret ska istället ligga ute på varje myndighet. Samma sak gäl-ler den utgiftspost som heter Utvecklingsarbete.För förvaltningskostnad har viföreslagit en neddragning beroende på att statsskul-den minskar och att kostnaden för att hantera dendärmed också rimligen borde minska.Slutligen skulle jag, även om det kanske inte di-rekt hör till detta utgiftsområde, vilja ta upp den dis-kussion som tog upp om hur man serresultatet av det arbete och de utgifter som kommerifrån statens sida. Det gäller den statistik som visarkvinnornas och barnens situation. Tyvärr är det barajag från , och repre-sentant, som på annat håll har reserverat sig till för-mån för en barnbilaga i budgeten. En sådan har bådeRädda Barnen och andra frivilligorganisationer före-slagit. Den skulle komplettera välfärdsutredningenjust genom att visa på barnens situation i Sverige.Jag håller också med om att det ärbekymmersamt att arbetet har avstannat för den ar-betsgrupp som skulle hantera jämställdhetsstatistiken.En sådan statistik är nödvändig. Om man tittar på hurdet ser ut så ser man att fattigdomen är könsbundenockså i . Det håller jag med . Många av de orättvisor som finns beror på dis-kriminering av kvinnor. Vi kan ta exempel som löne-bildning, den könssegregerade arbetsmarknaden, defattigaste pensionärerna, den orimliga och orättvisagrundnivån i föräldraförsäkringen på om dagenm.m.Jag tycker också att det är viktigt att vi på dettaområde sätter en press på Socialdemokraterna. Fi-nansministern valde att inte svara i debatten på omhan är feminist eller inte. I och för sig har förslagettill partiprogram inte gått igenom , men statsmi-nistern har ju deklarerat att han är feminist. Jag tyckeratt skillnaden är ganska intressant. Därför tror jag attdet är viktigt att vi får en lite påtryckande motor justnär det gäller finansministerns arbete.Däremot har vi nog inte samma motivering tilldetta från och Centerpartiet.Jag skulle vilja återge vad harskrivit i sina samlade dikter. Han sade ungefär så här:Jag är socialist som varje tänkande person. Jag tror påMarx och och på världsrevolution. Samtidigttror jag på kapitalism i någon liten mån. Var skulleannars vanligt folk få pengarna ifrån?Jag skulle vilja ta upp kastadehandske - vi har ju talat om tappade vantar - i debat-ten. Om vi går ifrån några av de bakgrundsligganderesonemangen så tror jag att vi är överens om att detfinns missgynnande strukturer i det svenska samhälletoch att vi därför är feminister, om än med lite olikamotiveringar. Varför inte se om vi inte kan skriva enpartiövergripande motion om den här statistiken tillvåren?Anf. 38 ():Herr talman! Betänkandet handlar om samhälls-ekonomi och finansförvaltning. Det är områden somär otroligt viktiga för ekonomins funktionssätt, ochdärmed för vanliga människors möjligheter att formasin egen vardag. Det handlar om infrastruktur förekonomin och om ett vettigt beslutsunderlag.I utskottsbetänkandet är alla överens om att - somen information eller rättare sagt en uppmaning tillregeringen - de olika målen för politikområdena somfinns såväl på det här området som generellt måstedefinieras tydligare. Det måste ske i samband med attriksdagen ska ta ställning till den resursfördelningsom ska följa med till de olika politikområdena. Jagtycker att det är viktigt att lyfta fram att vi är överensi finansutskottet om att ge regeringen lite bakläxa pådetta område.När det gäller indelningen i politikområden har vipreliminärt sagt att det är okej. Men vi i Folkpartiettänker ta total ställning till detta i samband med lägger om budgetsystemet och resultatsystemet.Det är ju först då man kan få en överblick av om dettaverkligen är en vettig uppdelning. Vår grundhållningär att vi är mycket positiva till en sådan omläggning.Den kommer nämligen att betyda att man kommer attkunna jämföra budgeten med utfall och ta ställningtill resursfördelningen på ett vettigare sätt än man kani dag.Jag har några konkreta sakfrågor. Vi tycker att detär bra att har fått ökade möjlig-heter att arbeta fram medelfristiga kalkyler. levererar är ett viktigt beslutsun-derlag. Vi tycker framför allt också att det är viktigtatt man har en något mer långsiktig hållning till denekonomiska politiken. Den tid är förbi när man ge-nom fine tuning kunde styra ekonomin månad förmånad och kvartal för kvartal. När vi hör uttalandensom dem från finansministern om att skattepolitikenska avvägas och att de exakta skatte-sänkningarna ska beslutas om när man ser augustissiffror så blir man lite orolig. Det är oroande att rege-ringen eller majoriteten har hållningen att man kansköta den ekonomiska politiken upp och ned och framoch tillbaka efter de absolut senaste siffrorna för nästakvartal. Det är inte ett bra sätt att sköta den ekono-miska politiken.Vad gäller SCB har vi ett förslag, nämligen att lö-nestatistiken ska ligga kvar där. Vi tror att den kom-petens och den bredd som finns på SCB är bättre närdet gäller att sköta lönestatistiken. Det är dessutomytterligare en faktor som kan bidra till att könsupp-delningen av statistiken fungerar bättre. Vi tror ocksåatt analysen av könsuppdelningen kan fungera bättreom den ligger kvar inom ramen för Statiska central-byrån och inte flyttar över till det här nya institutet.Folkpartiet säger nej till folk- och bostadsräkning-en. Vi har sagt nej , och vi kommer att fort-sätta att säga nej. Vi ser inte den neddragning som vihar föreslagit här i största allmänhet som en finansie-ring av andra förslag. Vi tycker att det är principielltfelaktigt att genomföra den här registerbaserade folk-och bostadsräkningen. Den är integritetskränkandeför individerna. Vi vill inte att den genomförs.När det gäller vi inget förslag , men vi vill verkligen uppmanamajoriteten att komma till skott med den omläggningsom en utredning redan har föreslagit för länge sedan.En mycket stor grupp av partier tycker att detta börkomma till stånd.Det finns förslag på annorlunda finansieringar avFinansinspektionens verksamhet. Jag vill betona att vitycker att det är en otroligt viktig del av den ekono-miska infrastrukturen. Det kan hända att anslagenkommer att behöva ökas framöver i takt med att denfinansiella marknaden blir mer komplex och merinternationaliserad. Då måste den ekonomiska in-frastrukturen kunna hänga med. Men det betyder inteatt man ska börja med några nya sätt att så att sägarunda utgiftstaken. Det tycker vi möjligen att vi harsett nog av från majoritetshåll redan.Det är lite intressant att vi just har kun-nat konstatera att regeringen själv har blivit föremålför granskning från som haröverlämnat ärendet till . Detvisar hur viktigt det är att man är stark och vågarjobba oberoende av statsmakterna även på det härområdet.Till sist tänkte jag gå in lite på jämställdhetsfrå-gorna och den könsuppdelade statistiken.Det är otroligt viktigt att man har mycket sådant.Men det som på något sätt fastnar i äratt de tror att det är statistiken som är målet och attkollektivet ska sättas i fokus. Man får inte ett gender-perspektiv i den ekonomiska politiken genom attjämföra resultatet och sedan försöka lägga det tillrätta. Man måste se till orsakerna. Jämställdhethandlar om makt och lika möjligheter, inte om likaresultat.Feminism handlar om att se att det finns struktu-rella orättvisor och att vilja göra någonting åt dem. Såenkelt kan man sammanfatta den feministiska ana-lysmetoden. Det är egentligen först och främst ettstatsvetenskapligt synsätt och inte en politisk ideolo-gi.Vänsterpartiet vill ha fler siffror. Men man kanundra vad ni ska ha siffrorna till. Ni vill ju likafullthela tiden upprätthålla de strukturer som skapar deojämlika villkoren för kvinnor. Ni vill upprätthålla desystem som gör att kvinnor inte kan agera ochverka som de individer de är. Ni ser inte gender-perspektivet ens när ni snubblar över det. Den debattsom har försiggått tidigare här hand-lar ju faktiskt väldigt mycket om detta. Om kvinnor,på samma sätt som män, ska kunna arbeta i olikaorganisationer, ha olika arbetsgivare, utvecklas ijobbet, få en bra löneutveckling och inflytande översin arbetssituation kan man inte bita sig fast vid attkvinnors arbetsmarknad ska vara i offentlig sektorsamtidigt som männen har all rätt i världen att göradetta.Fråga dem som jobbar på ! Det har ståtten debattartikel i någon av lokaltidningarna här iStockholm där alla de fackliga företrädarna säger attdetta är en mycket bra förändring. Varför förändrarman huvudmannaskapet för så många vårdinrättning-ar t.ex. här i vårt landsting? Jo, därför att personalenvill det. Gå och tala med någon av de kvinnor somarbetar inom den privata vårdverksamheten! Det endade säger är: Aldrig mer ! Varför vill nisätta er till doms över deras egen vilja att ha en annanarbetsgivare än ? Det är inte ett gender-perspektiv.Jag tycker att det nästan är lite patetiskt att höraden här diskussionen om feminism. Det verkar precissom om man kan rösta om detta på en partikongress.Jag skulle mycket väl kunna stå här och kalla migsjälv för lång, men jag blir det ändå inte. Jag kommerfortfarande att ha samma höjd över havet. , och alla partikongresser ivärlden kan rösta om att man ska vara feminister,men de blir det inte bara för att de kallar sig för det.Det är först när man verkligen tillägnar sig detta syn-sätt och drar några slutsatser av det som man kankalla sig feminist.Vänsterpartisterna håller fast vid detta med fe-minismen som en liten snuttefilt för att slippa prataom den kommunism som ni måste glömma. I prakti-ken handlar det bara om samma gamla socialistiskapolitik som ni alltid har stått för och uppenbarligentänker fortsätta att stå för. Ni vill gärna ha mer kön-suppdelad statistik. Men, , varför kanvi inte vara överens om att ta fram lönestatistik översjuksköterskor som jobbar i privat och offentlig sek-tor? Det tycker jag skulle vara mycket intressant.I vår gemensamma borgerliga reservation om in-riktningen för den ekonomiska politiken tar vi uppjust frågorna om hur man ska kunna ändra de struktu-rer som är med och upprätthåller det ojämlika sam-hället. Jag tycker att det är en mycket viktigare ochstörre fråga än att tjata om statistik. Jämställdhethandlar inte om siffror. Det handlar om makt.Anf. 39 () replik:Herr talman! Vi kan hålla med om ganska mycket,. Men påståenden omvad jag och tycker är genomgåendetotalt felaktiga. Statistiken är självfallet inte målet.Det är orsakerna och vad man kan göra åt dem som ärintressanta. Det handlar om strukturer, precis somKarin säger. Det var därför jag pekade på hurstatistiken ser ut i , det land där man har införtväldigt mycket av de system som ni vill ha, t.ex.privatisering, privata försäkringssystem osv. Och dethar inte främjat jämställdheten. Vi vill inte hellerbehålla de strukturerna. Vi vill också ändra de härstrukturerna, men vi vill ändra dem åt ett annat hållän vad ni uppenbarligen vill.Jag träffar också människor som arbetar inomvården som är oerhört missnöjda med landstingenssätt att ha makten över detta. Det beror bl.a. på bris-tande resurser. Det är dessutom så att landstingen harhand om den stora tunga vården. Det är ganska oftaså att de privata verksamheterna plockar ut russinenur kakan. Det är inte så konstigt om personalen därofta tycker att det är väldigt skönt att slippa ifrån detyngsta bitarna som ligger kvar hos landstinget.Jag tillhör faktiskt också dem som anser att detinte är någon poäng med att bara kalla sig feminist.Jag har själv sagt att jag vägrar att kalla mig feministtill den dag då de kvinnor som finns i min omgivningsäger: Ja, , du är feminist. På den punkten kanvi också vara överens. Men jag tror att skillnadenmellan parti och mitt parti är att vimän i faktiskt strävar efter att bli femi-nister. Jag undrar hur det är med man-liga partikamrater.Anf. 40 () replik:Herr talman! Låt mig svara på den sista frågan.Eftersom mina partikamrater är liberaler behöver deinte sträva efter att kunna klistra någon annan ism påsig för att ha någon ism att framträda under. Därförtror att jag att de strävar efter att bedriva en vettigpolitik. Sedan kan det vara olika om man känner ovanpå det att man är liberal, internationalist,humanist och alla de andra ismerna som vi kan an-vända också säger att man är feminist. Men, som jagsade tidigare, är detta fullständigt ointressant. Dethandlar om vilken politik man bedriver och vilketresultat det blir. Jag har mycket stor respekt för JohanLönnroths hållning i den här frågan och något mindrerespekt för dem som tror att man kan rösta på enpartikongress och förändra synsättet hos människor.Nu kom det också upp att vi vill en massa sakersom mycket väl vet att vi inte vill.Den frågan tycker jag att vi kan lämna därhän. JohanLönnroth vet mycket väl att vi inte vill ha system medprivata försäkringar osv.Men faktum kvarstår. På iStockholm, som tydligen är ett rött skynke för er,säger personalen att de inte vill återgå till landstinget.De tycker att det är mycket bättre . Det handlar inteom att plocka russinen ur kakan. Storvretensvårdcentral i som är privat har inte plockatrussinen ur kakan. Personalen där trivs mycket bättreän vad de gjorde när de var landstingsanställda. Detfinns exempel efter exempel där det inte alls handlarom att plocka russinen ur kakan. Det handlar om vill bedriva verksamheten precis där man finnsoch inom det yrkesområde som man har valt, menman vill jobba med andra former, kunna utvecklaverksamheten och få en vettigare lön. Varför kan viinte vara överens om att vi ska kräva fram statistiksom visar skillnaden inom lönebildningen för demsom jobbar i privat och offentlig sektor, ?Anf. 41 () replik:Herr talman! Vi kan gärna enas om att kräva det-ta. Det finns faktiskt viss statistik. Jag hänvisade justtill en statistik över löneskillnader mellan kvinnor ochmän som visar att dessa skillnader är nästan noll ikommuner och landsting, medan de däremot ärmycket stora i den privata sektorn.