prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — Det är lustigt att från det hållet höra förslag omatt man skulle ha inordnat det som är frivilligt ochfritt i den statligt reglerade lärarutbildningen. Denutbildningen är naturligtvis väldigt välkommen.Nåväl, jag tänkte inte upprepa det som har sagtsom lärarutbildningens konstruktion utan hålla mig tillnågra saker som är väldigt väsentliga i den nya lärar-utbildningen.Till att börja med gäller det praktiken. Det är na-turligtvis viktigt att man så snabbt som möjligt får igång verksamheten i de nya nämnderna för lärandesom har ansvar för utbildning och forskning, att manfår i gång arbetet med att infoga de kommunala ochfristående skolorna i närområdet i utbildningen. Detär viktigt att de blir en integrerad del i det här.Det står inte så mycket i propositionen eller i be-tänkandet om detta. Det är inte gott om tid när detgäller genomförandet. Det ska alltså sjösättas redannästa höst. Min förhoppning är att nämnderna såsnabbt som möjligt försöker att dra i gång en verk-samhetsförlagd utbildning som också inkluderar lä-rarna ute på de skolor som ställer upp i denna verk-samhet.En viktig sak i den nya lärarutbildningen är denhelt nya synen på ämnesutbildningen med en intimkoppling till ämnesdidaktiken. För lärarkandidaternaeller studenterna betyder det att de i sina ämnesstudi-er - engelska, svenska, matte osv. - får en presenta-tion av ämnet som passar deras verksamhet. Men isjälva verket betyder det mycket mer. Ämnesdidakti-ken kommer att påverka ämneskunskapen och forsk-ningen inom ämnet.Jag vet inte hur man gör för att betona vikten avämnesdidaktik, men jag ska försöka ta ett exempel.Matematik är en normativ vetenskap. Man byggerupp små system. Det kan vara algebra, geometri ellerdifferentialkalkyl. Dessa system är uppbyggda så attde ska ha inre konsistens. De ska vara eleganta ochanvändbara i ett visst syfte. De kan vara utveckladeför navigation eller för elektronik, fysik, kemi osv.Tidigare lärde man sig dessa system när man lästematematik. Sedan skulle man ut och undervisa t.ex. ihögstadiet i . Då hade man fått en mate-matikundervisning som var orelaterad till lärarsitua-tionen. I det pedagogiska arbetet ska man alltid utgåfrån det som barnet kan och sedan försöka gå vidaremed det nya. Det är precis det som ämnesdidaktikenkommer att tvingas göra. Man måste fråga sig: Hurtänker sjuåringen eller åttaåringen när det gäller atträkna? Hur ser det matematiska systemet ut somtioåringen använder när han eller hon tänker på ettgeometriskt sätt?Dessa teorier saknas. Naturligtvis kommer de somhar matematikundervisning på lärarhögskolorna att fåfrågor av den här typen. Då ställs de inför uppgiftenatt försöka ge sig i kast med den spännande uppgiftenatt utvidga matematiken så att den också beskriver dehär typerna av system, och det kommer att få effekterpå sikt. Vilka effekterna blir är svårt att säga. Lite avvitsen ligger i att det inte går.När man har kört fast när det gäller datorernasförmåga att lösa matematiska problem beror det på envisas med att låta datorn använda de matema-tiska systemen för att lösa problemen. Det ideala voreom man kunde få in det mänskliga sättet att tänka föratt lösa problem, men det vet man inte så mycket om.Man vet inte tillräckligt för att kunna föra in ett så-dant system i datorn. Där ligger alltså en framtidöppen för dem som kommer att ta tag i den här pro-blematiken.Ämnesdidaktiken är alltså oerhört viktig för attämneskunskaperna ska bli meningsfulla för den somska lära ut dem, men också omvänt: ämnesdidaktikenkommer att ge en skjuts när det gäller utvecklingenav kunskap och forskning inom universitet och hög-skolor. Det är dessutom en utveckling som ligger itiden. Därför krävs det också ett tvärvetenskapligtförhållningssätt.Språklärare, t.ex., måste lära sig tänka på ett nyttsätt när det dyker upp lärarkandidater som i sin kom-bination har gymnastik och svenska eller musik ochsvenska. Det kommer att ställas helt andra frågor. Hurser ämnesdidaktiken ut med dessa kombinationer? Dåkanske man får tillfälle att lösa de problem som maninte alls kan lösa nu inom språkvetenskapen.Ta rytmen i ett talat språk! Det finns en rytmise-ring. Man har aldrig lyckats med att beskriva detinom språkvetenskapen. Men man kan vidga pers-pektivet och se till helheten och få lite kunskap frånden blivande gymnastikläraren eller den blivandemusikläraren. De kan tala om att en del av det ryt-miska ligger i själva kroppsrörelserna, sättet att hante-ra och betona olika saker medan man talar. Helhets-bilden kan leda till ett vetenskapligt framsteg inomämnet.Nog om detta. Mina exempel kanske inte var såväl genomtänkta, men jag försökte skissera vad detnya innebär och kontrastera det mot t.ex. på att det ska vara gammal, klassisk utbildning.Jag tror att tiden har gått förbi ett sådant krav - dess-bättre.Sedan vill jag ta upp detta med fördelarna medden pedagogiska mångfalden. Det står gång på gånginskrivet i propositionen och betänkandet på olikaställen att den nya lärarutbildningen ska vara öppenför olika pedagogiska profileringar. Den här debattenförde vi inte för så längesedan när vi talade om fristå-ende skolor här i kammaren. Då sade vi att utveck-lingen av kommunala skolor - i första hand grund-skolor - går i riktning mot fristående skolor.Vi ville föra ut så mycket som möjligt av beslutoch planering till de enskilda kommunala skolornaoch låta den pedagogiska profileringen finnas ävendär. De fristående skolorna hade naturligtvis ett för-språng vid val av pedagogisk profilering. Men detskulle finnas ett utvecklat svenskt skolväsende därman hade profilering, decentralisering och en sam-verkan mellan skolorna där man skulle kunna prövaolika metoder. följer lärarutbildningen efter ochanpassas till den utveckling som skolorna redan harkommit i gång med.Det finns också Montessoriutbildning, framför alltWaldorfutbildning, som ligger utanför utbildningen,både i och utanför de ordinarie statliga lärarutbild-ningarna. Waldorflärarnas utbildning finns t.ex. påSteinerhögskolan.Med den nya lärarutbildningen och den lagstift-ning som finns har möjligheterna för Steinerhögsko-lan att få examensrätt, och därmed tillgång till denfinansiering som andra lärarutbildningar har, betyd-ligt förbättrats.För det första blir den examensordning somkommer att utarbetas med ledning av förslaget till nylärarutbildning mycket mer i linje med den öppenhetsom man har för pedagogisk profilering i olika rikt-ningar. Examensordningen kommer att göra det lätta-re för en fristående lärarutbildning att få examensrätt.För det andra blir naturligtvis också möjligheternatill samverkan med lärarutbildningar vid de statligalärarhögskolorna mycket större, eftersom dessa öpp-nar upp sig i de här avseendena.Miljöpartiet ser fram emot att vi får en friståendeWaldorflärarutbildning vid egen examensrätt, men vi vill dessutom se enWaldorfutbildning i olika former i samverkan med destatliga lärarutbildningarna. De fristående lärarutbild-ningarna kan naturligtvis genom att aktivt delta i denstatliga verksamheten ge väsentliga bidrag till ut-vecklingen av pedagogiken i den svenska skolan.Jag skulle bara kort vilja säga något om fortsätt-ningen av den nya lärarutbildningen. Denna är inte ettslutgiltigt steg. Så snart man har genomfört starten avden nya lärarutbildningen, vilket väl tar ellertvå, måste man rikta blicken mot dem som knackar påporten och vill komma in. De nya nämnderna förlärarutbildning kommer att utgöra en alldeles utmärktorganisation för att ta hand om t.ex. utbildning avhögskolelärare.Vi har ju i inte någon pedagogisk utbild-ning för dem som undervisar på universitet och hög-skolor, något som egentligen är fullständigt oaccepta-belt. Den nya lärarutbildningen kommer dock att gegoda förutsättningar för att vi äntligen ska få en sådanpedagogisk utbildning. Dessutom är den förlagd plats där man kan ordna praktiken för de nya hög-skolelärarna på ett enkelt och bra sätt inom den egnahögskolan.Detta betyder också att vi kan vid-ga den utbildningen till att gälla vuxenpedagogiskutbildning i allmänhet. Då kommer vi kanske ocksåtillbaka till folkhögskolelärarna och kan se vilka för-väntningar de har på den här utbildningen.Till sist något om kompetensutvecklingen. Detstår i betänkandet mycket om kommunernas ansvarför att erbjuda lärarna kompetensutveckling ellerfortbildning, som det tidigare hette. Jag tycker då också ska betona att den nya lärarutbildning-en måste ta på sig ansvaret för att ge en kompetensut-veckling. Det är ingen liten bit i den verksamhet somlärarutbildningen ska omfatta. Om det är någonstanssom behovet av livslångt lärande är stort och tydligt,är det bland lärare. Naturligtvis ska lärarna ständigtkunna tänka igenom vad nytt som har dykt upp i deegna ämnena, i form av ny metodik osv., kommatillbaka till sin lärarhögskola, gå på kurser, delta iverksamheten och naturligtvis vara ett viktigt tillskotttill den. Det är ju en fördel att lärare med erfarenhetkommer in i systemet och deltar i verksamheter.Det kan de också göra nu i och med att vi har sat-sat på en ordentlig organisation av forskning i lärar-utbildning. Det gäller en möjlighet för de här lärarnaatt antingen delta i fyra- eller femårig forskarutbild-ning men kanske också delta i kortareforskarutbildningar. De kan kanske få göra en under-sökning en termin eller kring ett problem somman har hittat ute i sin verksamhet och har fördjupatsig i. Jag tror att vi kommer att få tänka igenom enomstrukturering av forskarutbildningen, så att vikanske får se ettåriga och tvååriga forskarutbildningarvid . Vi får väl se.Det är mycket som lämnas öppet för lokala initia-tiv i den nya lärarutbildningen, och det är väl det somgör att talar om ett töcken. Det som haninte hittar tror han är tecken på ett töcken, men det ärväl snarare så att vi lämnar ett stort utrymme förmångfald och variation i de olika lärarutbildningarna.Mycket talar för att läraryrket i skolan i och med dennya lärarutbildningen får den injektion som är såefterlängtad.Jag yrkar bifall till utskottets förslag.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! undrade inledningsvisvarför bl.a. inte vill ha en förläng-ning av förskollärarutbildningen. Det kan då falla påmin lott att klargöra att vi menar att man i utbildning-en av förskolelärare, som ska ta hand om barn , inte behöver samma typ av ämneskunska-per som i annan lärarutbildning. Därför tycker vi att120 poäng skulle kunna räcka.Vi ser även med en viss oro på att man, vilketockså rapporterna nu visade, påmånga håll har drivit fram alltmer av pedagogiskainslag i verksamheten för de här åldrarna än vad somkanske är önskvärt. Förskollärarutbildningen är i dagväldigt bra. nämnde tidigare detta, ochjag vill återigen nämna det. Den visar faktiskt uppytterst goda resultat i utvärderingar, och därför vill viinte förändra och förlänga den.Det andra som tog upp var lärarle-gitimationen. Jag sade inledningsvis i mitt anförandeatt lärarutbildningen också ska anpassas till förhål-landena i samhället. Det är därför som vi hela tidenförändrar den. Vi kommer att ha alltfler outbildadebehöriga lärare. Vi kan inte förlänga utbildningar ochdärigenom riskera att behöva anställa många som intehar utbildning.Vi tror att en lärarlegitimation kan innebära enmorot för många att söka sig till den utbildning somvi så gärna vill ge. Jag tror att också detta behöveruppmärksammas. Vad har egentligen försvar på vad som är anledningen till att vi redan i daghar väldigt mycket av obehöriga lärare och annanobehörig personal i förskolan?Anf. 51 () replik:Fru talman! Förlängningen av förskollärarutbild-ningen är från vår synpunkt välkommen. Det finnsstort behov av kunskap just hos förskollärarna. Ettkrav på ämnesstudier behöver naturligtvis inte betydaatt man ska koncentrera sig på att läsa undervisnings-ämnen i . Det finns väldigt mycket somen förskollärare behöver ha och som man kan läggain i utbildningen. Valfriheten är stor.Man skulle önska att förskollärarna t.ex. skulle fåmer tid att studera ämnet utvecklingspsykologi, dvs.barns naturliga utveckling. Man skulle önska attmånga av förskollärarna valde att börja på en special-pedagogisk inriktning, t.ex. mot läs- och skrivsvårig-heter, för att kunna fånga upp fyra- och femåringarnamed en begynnande dyslexi osv. Jag tror att kunska-pen hos förskollärarna är mycket viktig, och derasuppgift är också central för fortsättningen. Allt detsom vi kan göra bra i förskolan får vi igen i grund-skolan.Kravet på lärarlegitimation begriper jag faktisktinte. Vi har ju en lärarexamen. Man kan sträva efteratt klara sin examen, men man behöver inte ha ytter-ligare en legitimation efter detta.Frågan varför vi har obehöriga lärare är det tyvärrlätt att svara på, även om jag inte hade tänkt att pole-misera om det. De nedskärningar som de borgerligapolitikerna genomförde över landet drog bort av lärarna. Detta gjorde att vifick en ordentlig svacka. Det försvann lärare. Princi-pen var sist in, först ut. Där försvann de unga, och detär därför som vi har världens äldsta lärarkår. Då sjönkockså intresset för att genomgå lärarutbildning. Spe-cialpedagogerna gick över huvud taget inte in i ut-bildningen. Vi har alltså inte behöriga lärare i dag.Ansvaret ligger på de borgerliga partierna, som delssparkade, dels inte utbildade lärare.Anf. 52 () re-plik:Fru talman! Jag håller inte alls med om den histo-riebeskrivningen. För övrigt har ju lärosätena inte fåtttilldelning i regleringsbreven för platser i lärarutbild-ningen. Det har gjort att det inte har blivit tillräckligtmånga lärare utbildade. Det handlar inte enbart omden här perioden. Vi kan lämna detta.Nu frågade jag hur man ska åtgärda det här pro-blemet. Jag menar att det är en balansgång här när detgäller att förlänga en utbildning. Det måste löna sigatt studera. Vårt land ligger bland de sämsta iOECD-länderna när det gäller avkastningspremien påutbildning. Därför måste vi ta hänsyn till hela detsjoket. Jag ser då en viss fara i att man, i samma mi-nut som kommuner får göra korttidsutbildningar föratt deras personal ska bli hyfsat kompetenta, förlängerden reguljära utbildningen så att många kanske drarsig för att söka för den skull. Därför tror jag att det ärviktigt att man ser hela den här problematiken.Det är anledningen till att vi inte , meden god förskollärarutbildning, ville förlänga den. Detär också anledningen till att jag tror att vi på siktmåste kunna skilja ut de lärare som har skaffat sigden gedigna behörigheten som lärare från dem somfortfarande är obehöriga. Det ska också kunna stimu-lera till att man går den långa lärarutbildningen.Det är möjligt att detta inte är något bra sätt, mendet är det bästa som vi har kommit på just . Vihoppas att vi med gemensamma krafter, bl.a. i ut-skottet och på annat håll, kan hitta andra vägar som ärännu bättre. Men det är också kristdemokraternasövertygelse att alla de som har hand om små och storabarn och vuxna behöver gedigna kunskaper både ipedagogik och i ämnena.Anf. 53 () replik:Fru talman! har lärarutbildningarna kommit igång. Det var en underlåtenhetssynd att inte se till attvi fick bra tillströmning till lärarutbildningarna i bör-jan av 90-talet, och det är det vi lider av nu.Det är klart att man har försatt kommunerna i enkris. Det finns inte behöriga lärare. Vad gör man då?Yvonne säger att man snabbutbildar medkortkurser. Vad är alternativet? Att de inte får någonutbildning alls. Det finns ju inget alternativ. Detmåste ju in vuxna i skolan.Det är också underligt att höra den här vacklandehållningen till längden på den ordinarie lärarutbild-ningen. låter det nästan som om Kristdemokrater-na var på väg att vilja ha den kortare. Det har ni ald-rig hävdat tidigare. Jag förutsätter att ni vill behållalärarutbildningen med den längd den får i det nyaförslaget som kvaliteten också hålls hög. Viska inte sänka kvaliteten i lärarutbildningen för attsnabbt få ut dem så att vi fyller behovet. Det får ta sintid. Sedan är det väl bra att kommunerna ägnar sig åt att försöka lösa de akutaproblem man har.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag har tre korta synpunkter. GunnarGoude sade att det var konstigt att det kom någrasynpunkter om folkhögskolan från moderat håll. Jagtycker att det är en viktig skolform. Då är det ocksåviktigt att diskutera den lärarutbildningen, även omden inte finns med i propositionen . Jag är med-veten om att den inte heller fanns med i . Folkhögskolan behöver fler läraremed ämnesutbildning som kan undervisa i vanligaämnen också. Man behöver fler yngre lärare också.Det saknas väldigt många lärare under ifolkhögskolan. Men det får vi återkomma till.Sedan var det en annan sak som var konstig. Vi var ju eniga om att föreslå entillsättning av en lärarutredning. Då kunde vi ju varaeniga nu också. Utredningen kom, och det fanns vissareservationer från moderat håll där. Där är vi så oeniga att vi inte kanställa upp bakom den utan reserverar oss och villavslå propositionen. Det är så man agerar i ett parla-ment med olika åsikter och olika partier. GunnarGoude har det ju betydligt lättare eftersom Miljöpar-tiet numera alltid är överens med regeringen.Det är intressant med pedagogisk mångfald. Denmotion som allra mest positivt beskrev Waldorfpeda-gogiken och kom från Mil-jöpartiet. Därför är jag förvånad över att GunnarGoude inte ställde sig bakom det här förslaget som dåhade blivit ett majoritetsförslag. I stället tvingades vifyra borgerliga partier att reservera oss till förmån förden här utbildningen. är tydligen väl-digt positiv till den här utbildningen. Hade det då intevarit bättre att ställa upp bakom detta? Då hade vi fåttmajoritet för detta i utskottet.Anf. 55 () replik:Fru talman! Att vi alltid är överens med regering-en är väl en sanning med modifikation. Jag vet intevar har fått den uppfattning ifrån. Mendet är klart att vi står bakom den här propositionen.Den är rentav grön. Vi tycker att den är alldeles ut-märkt. Det finns inget skäl att gå i opposition. Det ärklart att man kan göra det av formella skäl, som LarsHjertén antyder, för att det är så det går till. Opposi-tionen är ju lite svag här. Det är inga breda argumentsom kommer utan några få rester av de väldigt speci-fika reservationer som fanns i Lärarutbildningskom-mittén. Det var ju så att man var överens i de storafrågorna. Sedan var det några små saker som man intevar överens om. Det förvånar mig fortfarande attlärarcertifikatet har en sådan central plats hos Mode-raterna.Det är riktigt att man inte har lärare i folkhögsko-lorna å ena sidan och vanliga lärare å andra sidan. Vihar ju också luckrat upp folkhögskolornas arbetsupp-gifter. Det gäller t.ex. gymnasieutbildning. Vad är dånaturligare än att man också utnyttjar lärare som ärutbildade för det ändamålet. Jag kan väl hålla med omatt vi kommer att se en ökad rörlighet mellan de sys-temen . Det gagnar dem båda.Anf. 56 () replik:Fru talman! Jag fick inget svar på frågan om Ru-dolf Steinerhögskolan.Anf. 57 () replik:Fru talman! När det gäller eller möjligheten att anordna fristående lärarut-bildningar har vi en gång som jag tycker är värdefull.Det är att man lämnar in en ansökan om att få exa-mensrätt för lärarutbildning. , som ärden kompetenta myndigheten, ser igenom ansökanoch gör en kvalitetsbedömning. Det är naturligtvis engaranti för att vi får examensrätter ordentligt prövade.Sedan fattar regeringen beslutet. Det har lagts påregeringen av det skälet att det alltid innebär ett eko-nomiskt åtagande om examensrätten ska vara värdnågonting, dvs. man ska också svara för finansiering-en av det hela.Jag har sett att man föreslår i flera motioner attriksdagen ska ge Steinerhögskolan detta. Tanken attvi skulle börja utfärda examensrätter här i riksdagentror jag egentligen inte att någon av oss är tilltalad av.Vi har inte den kompetensen, och vi bör hålla fing-rarna borta från detta. Det ska inte vara den typen avpolitiska beslut. Jag förväntar mig att Steinerhögsko-lan kommer att söka examensrätt för en väl planeradlärarutbildning och få den den vanliga vägen.Anf. 58 () replik:Fru talman! Först vill jag säga till jag tyckte det var en bra beskrivning vad gällerdidaktik och pedagogik i skolan och kopplingenmellan lärarutbildning och rollen som lärare och leda-re i ett klassrum. Den var mycket bra. Det är ocksåoerhört viktigt att vi tar del av den biten. Den måstefinnas med i målbeskrivningen inom det allmännablocket. Hur ser att vi kan utveckladidaktikbiten och de ämnesområdena?För det andra funderar jag också på det som LarsHjertén var inne på när det gäller de fristående lärar-utbildningarna. pratar ju om den pe-dagogiska mångfalden, och den är oerhört viktig. Hankom också in på och dessutveckling. Jag håller naturligtvis med att vi i inte kan sitta och besluta ochgodkänna vilka skolor som ska kunna ses som lämp-liga lärarutbildningar eller skolor och få bidrag. Menhur vill arbeta för att stärka både RudolfSteinerhögskolan och de fristående lärarutbildningar-na?För det tredje är lärarutbildningen starkt decentra-liserad i det här förslaget. Det innebär att lärarhög-skolorna kan vara med och utforma utbildningen. Nukommer detta ganska snabbt på. Det ska vara i gångredan till . Då har vi i funderatpå om vi inte skulle kunna ge dem chansen att ha ettår till på sig för att få en riktigt bra lärarutbildning.Gunnar sade ju själv att det tar attfundera fram och hitta den lokala utvecklingen och delokala principerna kring detta.Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag får väl återgälda medatt säga att det var intressanta frågor. Men de var liteför stora för mig att svara kort på i det här samman-hanget.När det gäller utvecklingen av didaktiken är detsvårt. Det går inte att ge något enkelt svar. Det jagtycker är bra är att lärarutbildningen har återtagitdidaktiken i sin hand. Man har möjlighet att startaegen forskning på de här områdena. Man har fått 120miljoner som ligger på och baraväntar på att gå ut till forskning om lärande. Det är enenorm satsning.Man kommer naturligtvis också att utforma äm-nesdidaktiken, som man har direktkontroll över. Därska man nu med de olika ämnena bygga upp det här.Det är inte som tidigare då det låg på pedagogiska,psykologiska eller sociologiska institutioner ochsköttes där, frikopplat från lärarutbildningen.Jag tror alltså att det här ordnar sig inom systemet.Förutsättningarna är givna. Hur man gör vet jag inte.Mångfalden får väl blomma, och det kommer säkertatt bli mycket bättre än vad det har varit tidigare.Hur ska man säkra de fristående lärarutbildning-arnas möjligheter? Det kan man göra genom att manbevakar lagstiftningen så att rättigheten för annananordnare att starta en lärarutbildning och söka exa-mensrätt finns. Det kan man göra genom att spelet äröppet och genom att bedömningen av ansökningarnablir rättvis och även redovisas. Det tror jag är en vik-tig sak, och det har bidragit till.Det andra är naturligtvis att få en examensordningsom är sådan att den även passar de här utbildningar-na. Det steget tror jag faktiskt att vi har tagit i ochmed den nya lärarutbildningen, som ju också Centernför övrigt stöder.Jag beklagar att tiden för genomförande är kort.Jag kan inte svara på hur det här ska hanteras. Jag ärinte i den positionen, och jag har inte heller uppmärk-sammat den frågan på det sättet. Det är ett problem,det kan jag hålla med om.Anf. 60 () replik:Fru talman! Då kan jag säga till attdet finns en reservation från som sägeratt skolorna ska ha en möjlighet - ett årtill - för att förbereda det här och för att kunna göradet riktigt bra.Det är bra att säger att vi måste gåin och stärka didaktiken. Det måste vi också göra,tycker jag, inom det allmänna utbildningsområdet ochnär det gäller poängen där.Sedan tycker jag att hasar omkringoch halkar lite grann vad gäller och de fristående lärarutbildningarna. Jagtycker att det är oerhört viktigt. Vi är ju flera partiersom har ställt vår kraft bakom de här frågorna, ochdet är viktigt att vi gemensamt arbetar för det.