prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Det gäller emellertid att inte ta sig vattenöver huvudet. riskerade ambitioner-na från bl.a. att ge Europol växtvärk men somtur är har man sansat sig och insett att Europol intefrån början kan bli bra på allt.Från moderat håll ser vi gärna att Europol ut-vecklas från att vara närmast en sambandscentral tillatt bli mer av en gemensam resurs i arbetet motbrottslighet som kräver särskild kompetens. De flestatycker att det är självklart att vi i har olikanivåer inom kriminalpolisverksamheten, från denlokala nivån till rikskrim.Moderaterna har framfört att vi i särskilt kvalifice-rade utredningar borde kunna utnyttja Europol somen gemensam operativ resurs. För detta fick vi i bör-jan motta kritik och endast höra avståndstagandenmen nu ser vi till vår tillfredsställelse att även rege-ringen ser positivt på vad som kan ses som ett embryotill vår målsättning, nämligen gemensamma utred-ningsgrupper.Ett annat positivt inslag är öpp-ningar för att nationell polis ska slippa stanna vidnationsgräns och därmed slippa bidra till att en för-följd brottsling kommer undan. Från EU-motståndarna hörs kritik mot denna ordning men dåborde de i konsekvensens namn redan tidigare hamotsatt sig de överenskommelser av motsvarandeslag som vi länge haft i Norden.På en punkt bör emellertid kritik riktas mot rege-ringen. Genom anslutning till Europolkonventionenpåtar vi oss att dela med oss av den information somvi har i våra polisregister. Däremot har vi inga skyl-digheter att upprätta register. Regeringen har samti-digt drivit igenom ökade registreringsmöjligheter iSverige och vi har inte sett slutet på regeringensövervakningslagstiftning. Och detta sker utan attSverige gör någon ordentlig analys av integritetsfrå-gorna.Vi moderater har pläderat för att inom EUskulle verka för att minimiregler för kampen motnarkotika skulle utformas. Regeringen har tidigaredirekt kritiserat detta förslag, men även här pågår nuen utveckling i rätt riktning. Inom EU diskuteras enEU-strategi i narkotikafrågor. Det är positivt att rikt-linjerna innehåller folkhälsoaspekter och socialafrågor, men vi saknar en viktig del av narkotikapoliti-ken, nämligen den repressiva aspekten.Vad gäller narkotikafrågan oroar vi oss också överden passivitet regeringen visar, trots ett tillkännagi-vande från . ger ju resanderätt att medföra större mängder legalt förskriven nar-kotika än vad tillåtit. Vid behandling-en av uttalade därför påmoderat initiativ att regeringen skulle verka för attminimera effekterna av de legaliseringssträvandensom är märkbara inom vissa partier i Europa.När nu regeringen återkommit med sitt förslag tillföljdlagstiftning, visar det sig att man tydligen inteavser driva den fråga ålagt regeringen, utannöjer sig med att öppnar för ökadkontroll. Detta är inte tillräckligt och därför borderiksdagen reagera, vilket kan göras vid nästa veckasdebatt om betänkandet om polissamarbete i anledningav Schengenavtalet.Anf. 83 ()replik:Herr talman! Jag tyckte att det lät väldigt konstigtatt sade att det är större inflöde av nar-kotika över gränserna, även in till oss, och samtidigtprisar EU för att vi tack vare EU och Europol kangöra stora narkotikabeslag. Det var en mycket konstigsammansättning, tycker jag, och vill därför fråga hurdet hänger ihop.Vi som är motståndare blir beskyllda för att baravara emot Schengen. Det har att göra med att vi intekallar en sådan gränsövervakning som förekommerför förebyggande, som man gör inom EU. Att arbetaförebyggande mot brottslighet tycker vi är någotannat än att bara plocka ut sådana människor som sermisstänkta ut.Anf. 84 () replik:Herr talman! Jag nämnde inte någonting om attEU är orsak till ett större inflöde. Den ökade rörlig-heten, som jag hoppas att vi alla eftersträvar, förnaturligtvis med sig risker för att narkotika rör siginte bara över landskapsgränser, som , utanäven över landgränser.Det jag däremot nämnde i anledning av var att detta till viss del ökar möjligheten attta med legalt förskrivna narkotiska preparat, alltsåmediciner. Det är tillåtet i , menden förbrukningsperiod som kommer att omfattasutvidgas. Där har vi moderater tagit ett initiativ för attSveriges regering ska påverka övriga EU-länder, föratt vi ska få till stånd förändringar. Men där har ingetskett från regeringens sida.Anf. 85 ()replik:Herr talman! Då missuppfattade jag. Men det görhela saken ännu lite konstigare, för jag tycker precistvärtom. EU gör att inflödet av narkotika blir större.Vi ska inte tacka EU för att vi gör vissa beslag, för vimåste faktiskt i praktiken göra fler beslag i och medatt flödet är större. Det är ingen positiv grej.Anf. 86 () replik:Herr talman! Man kan naturligtvis tycka mycket.Men om vi ser på hur flödet av narkotika sker, vilkavägar narkotikan tar, kan vi konstatera att de storaproblemen har vi i förhållande till tredje land, alltsåländer utanför EU.Anf. 87 ():Herr talman! Ett av de områden i EU-samarbetetsom har utvidgats allra mest är samarbetet på deträttsliga området, där kampen mot den organiseradebrottsligheten sägs kräva mer och mer samar-bete. Och det är oerhört viktigt att man har ett brasamarbete mellan polisen i de olika EU-länderna ochatt man också har ett samarbete som ska vara så litebyråkratiskt och så lite krångligt som möjligt.Men vi måste också se, herr talman, att det i dethär samarbetet, där Europol och Schengen är tvåkonventioner som sägs vara viktiga steg, finns områ-den där riksdag har en mycket litenmöjlighet att påverka inriktningen.Jag ska ta ett exempel som gäller Schengenkon-ventionen. När vi fattade beslut om att skulletillträda fanns fortfarande inteföljdlagstiftningen. Vad skulle detta innebära förSverige? Hur många Schengenpoliser skulle vi ha?Hur skulle gränsövervakningen vara? Hur skullepolissamarbetet se ut? Den konkreta lagstiftningenfanns inte på bord när vi fattade beslutet.Inom de närmaste veckorna kommer vi att fattabeslut om följdlagstiftningen till Schengen, hur polis-samarbetet ska se ut, vilka regler som ska omgärdadet och hur man ska kunna kontrollera det. Men i ingen möjlighet att göra förändringar, för be-slutet är redan fattat i och med att vi anslöt oss tillSchengenkonventionen. Det här innebär i praktiken,herr talman, att ledamöter har mycket småmöjligheter att påverka hur samarbetet på det häroerhört viktiga området utvecklas.Vi från har också sett de negativaeffekterna av samarbetet. I och med den ökade rörlig-heten, minskade gränskontrollen och det ökade sam-arbetet har vi också fått ett kontrollsamhälle, därregistrering av människor som befinner sig inom EU-området men också utanför ökar lavinartat. I , som är kopplat till Schengen och som intevarit i kraft , kunde man redanefter se att man hade registrerat 1,2 miljo-ner människor.I det här samarbetet kommer givetvis attha tillgång till de här registren. Men kommerockså att bidra med uppgifter från de register som visjälva reglerar.Det finns en möjlighet för polis ochrättsväsende att använda sig av uppgifter som är re-gistrerade av andra länder, som styrs av ett helt annatregelverk, av ett helt annat kontrollsystem. På så sättkan man också kringgå regler och de åtgärder som vividtar i riksdag för att upprätthålla rättssä-kerheten.Herr talman! Det är ett oerhört viktigt samarbeteatt bekämpa den organiserade brottsligheten, men vifår heller inte bli blinda i EU-samarbetet och i ställetför att bygga upp ett område med fri rörlighet byggaupp ett kontrollsamhälle, där människor kontrollerasoch registreras i sådan hög utsträckning att den en-skilda individen inte har en möjlighet att själv vetavad som blir registrerat och att själv kunna få upprät-telse.I kampen mot den organiserade brottsligheten skaarbetet i första hand bedrivas i , och det är vihär i riksdag som ska stifta lagar och utfor-ma regler kring det arbetet.Anf. 88 () replik:Herr talman! Inledningsvis nämnde i samband med att vi godtog hadevi ingen information om bl.a. vilka resurser somkrävdes. Jag tror att uttryckte det i formav hur många poliser vi behöver för kontroll.Det finns skäl att kommentera detta på två sätt.Det ena är att det faktiskt är vi själva som måste räk-na ut vad som behövs. Det gjordes också. Det gjordesutredningar i där man konstaterade ett i ochför sig kraftigt ökat behov av poliser för att klara denkontroll som vi skulle påta oss. Men är ett av de partier som har sett till att vi har fåttkraftiga nedskärningar inom polisen, så att vi i daghar problem att leva upp till de krav som vi bör ställapå oss själva.En annan kommentar: säger det intedirekt, men låter på något sätt antyda att Schengenskulle begränsa våra möjligheter till rörlighet. Jaghoppas att ändå kan hålla med om attSchengen ökar våra möjligheter till rörlighet, att vinordbor nu inte längre har vår totala rörlighet inomNorden utan inom EU.Anf. 89 () replik:Herr talman! Antalet poliser och resurserna inomSchengensamarbetet kommer att tas upp i budgetde-batten. Jag påpekade att i själva lagstiftningsarbetetnär vi skulle anta fanns detingenting med om antalet poliser, hur det här skullelagregleras och hur samarbetet skulle se ut, utan detkom i efterhand. Det är det som jag ser som det storaproblemet. Vi i har ingen möjlighet attpåverka hur det här viktiga arbetet ska bedrivas ochhur man bör lagreglera det.Visst ökar rörligheten för väldigtmånga människor. Men vi ska också vara klart med-vetna om att för väldigt många människor, framförallt för dem som har en utländsk bakgrund, innebärinte en ökad rörlighet och en ökadfrihet, utan det innebär ökad kontroll. För människorfrån tredje land som vill ta sig in i EU innebärSchengenavtalet snarare att vi reser murar.Anf. 90 () replik:Herr talman! , som jag känner somen kunnig och begåvad människa, bör också tillstå attSchengenavtalet gav oss riktlinjer. Den som satte sigin i hade också möjlighet att se vilkaregler som det tvingade fram. De gränserna har vi nuatt rätta oss efter. När det sedan gäller följdlagstift-ningen i övrigt finns ju självfallet vissa möjligheteratt göra egna nationella justeringar.Anf. 91 () replik:Herr talman! Om man tittade väldigt noga påSchengenavtalet och satte sig in i hela konventionen idetalj kunde man se vilka följdverkningarna skullekunna vara. Men det finns fortfarande, och det serman just i det lagstiftningsärende som vi kommer attbehandla senare, delar där det är oklart hur långt manska sträcka sig, hur långt man ska tillåta förföljandeav poliser i ett annat land och hur stora befogenheterman ska ha. Det här kunde man inte utläsa avSchengenkonventionen. Men ändå är det exakt detargumentet som används i detta lagstiftningsärende,nämligen att det inte finns någon möjlighet att göranågra förändringar. Vi har redan fattat beslut om dettanär vi ställde oss bakom Schengenavtalet.Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att par-lamentet och riksdagsledamöter från alla partier kandelta i en debatt när vi ansluter oss till konventioneroch när konventionstexter arbetas fram på ett heltannat sätt än vad som sker i dag.Anf. 92 ():Herr talman! Det är väl naturligt att det blir enviss upprepning i dagens debatt med anledning av detsvenska ordförandeskapet som inträder den 1 januari2001. Jag anser att det är ett väldigt tungt och viktigtuppdrag och en stor utmaning för Sverige.De bästa förutsättningarna för att skapa framgångfinns om hela görs redo för detta och är del-aktiga i det svenska ordförandeskapet. Regeringenbör nyttja det som är den svenska demokratins styrka,nämligen de många människornas delaktighet ochkunskaper, det aktiva föreningslivet och folkrörelser-na, folktraditionerna, folkbildningstraditionerna,samförståndsandan och öppenheten.Centerpartiet anser att det är viktigt att Sverigeanvänder sig av ordförandeskapet just för att öppnaEU för världen runtomkring så att EU-samarbetetutvecklas i en alleuropeisk riktning. EU ska fungerasom en brobyggare mellan de länder som är med igemenskapen och de som står utanför.En viktig utgångspunkt för EU:s framtida utveck-ling är att inte isolera sig i och att inte byggaupp nya motsättningar. EU är en sammanslutning avett antal kulturella traditioner. Det är viktigt att er-känna och bejaka dessa kulturella traditioner. EU skavara en öppen alleuropeisk samarbetsorganisationsom är beredd att spränga religionsvallen och även tain t.ex. muslimska länder. Utmaningen ligger i attbejaka mixen av kulturer och identiteter på en gemen-sam värdegrund av humanism, demokrati och mark-nadsekonomi. EU är förpliktat att stå öppet för allademokratiska stater som strävar efter ett närmaresamarbete för fred och säkerhet, handel, hållbar ut-veckling m.m.EU:s viktigaste uppgift framöver är därför att påjämlika villkor bereda alla europeiska stater somuppfyller de s.k. Köpenhamnskriterierna ett tillträdetill den inre marknaden. EU har en historisk chans attgenom en utvidgning skapa en varaktig fred och sä-kerhet på kontinenten. Även de länder som inte klarardessa villkor ska genom gynnsamma villkor ges stödatt uppnå dessa. Medlemskap i är ett mäktigtverktyg för dessa länder att påskynda välståndsupp-byggnaden och säkra demokratin. Den nu planeradeutvidgningen kommer att ställa krav på de nuvarandemedlemsländerna. Enligt uppfattningär det angeläget att nya medlemsstater ges fulla rät-tigheter och inte placeras i något slags andra klassensmedlemskap.EU:s utgifter för strukturfonder och jordbruksstödkommer antagligen att öka. Rika länder som Sverigemåste också vara beredda att betala för detta. Solida-riteten med människor i de länder som bankar påEU:s dörr måste sättas i första rummet. Utvidgningenär en historisk chans för att skapa varaktigfred och säkerhet. har en viktig roll att drivadenna process så att tidsplanen håller för ansökarlän-derna att bli medlemmar.Anf. 93 ():Herr talman! var jag på ett rådslag somarrangerades av Hela människan. Hela människan ären paraplyorganisation för de kristna samfundenssociala verksamhet. Bl.a. ryms RIA-verksamheteninom denna, men också andra sociala verksamheter.Det var många samlade. Många jobbade ute på fältetmed den här verksamheten, och framför allt jobbademan med människor i vårt land som har det socialtsvårt.Deras samfällda berättelse var ganska skrämman-de. De berättade om hur förändringen har skett i vårtland och hur snabbt det har gått när det gäller densociala utslagningen. Man talade om tvåtredjedels-samhället och om en förlorad generation. Man pekadepå den förändrade alkoholpolitiken och det förändra-de inflödet av narkotika, droger osv. som drabbar justden här gruppen.Ganska många påpekade detta att med EU-medlemskapet fick vi just det som ja-sidan sade att viinte skulle få, nämligen en anpassning även av densociala politiken. Tyvärr har det blivit så. Den senastetiden har vi kunnat höra och se hur man i ännu störreutsträckning ska anpassa framför allt alkoholpoliti-ken. Från att ha varit en viktig social fråga i vårt landhar det nu blivit en ekonomisk fråga där man hänvisartill att vi inte kan ha höga skatter därför att då far manöver gränsen. Men man glömmer väldigt lätt att taupp vad som händer med de människor som då drab-bas. Vad blir följden av detta?På område efter område tycker jag att kon-sekvensanalyserna av EU-medlemskapet har varitoerhört dåliga. Man har egentligen inte vare sig tittatpå, följt upp eller ens försökt anstränga sig för att intehänga på EU-tåget när det gäller de negativa konsek-venserna.Det var lite intressant att tidigare här höra HansKarlsson när han varmt talade för EMU och facketsroll i det här fallet. Han nämnde just uppgivenhetenoch sade att det är omöjligt att föra en självständigekonomisk politik därför att vi är så beroende avomvärlden.Men vi har i vårt land alltid varit beroende av om-världen. Det är inte så att har varit ett isoleratland. Vi har haft en riklig export till andra länder, ochvåra företag har framför allt varit beroende av USA-dollarn. Det är i stort sett den man har handlat med.Men det är ingen som har sagt att vi måsteanpassa vår politik och vår solidaritet utifrån de regleroch krav man har i . Vi har tyckt att det har varitfullt okej att ha en egen solidarisk politik utifrån desvenska värderingarna.Här tycker jag att det finns mycket som egentligenborde tas med i debatten, och jag är glad över att vinu äntligen börjar få en liten debatt kring EMU. Jaghoppas verkligen att den kommer att öka, så attmånga fler människor kan få insikt om vad det inne-bär att också ge upp hela den ekonomiska politikenoch totalanpassa den för att fullt ut vara med i EMU.Anf. 94 ():Herr talman! Jag skulle vilja prata om det initiativEU har tagit gentemot Österrike.Jag vill börja med att säga att jag tycker att det ärett väldigt viktigt initiativ och att det är bra att detkom så tidigt och i enad front.Nu diskuteras ju fortsättningen på bojkotten. Jagtycker att det viktigaste inte är fortsättningen, utan detviktiga är att denna markering har gjorts och att manhar fått upp ögonen för situationen i Österrike.Givetvis tycker jag att man ska fortsätta att drivaett avståndstagande, men det finns ingen anledningför att gå emot de andra länderna om de väl-jer att inte fortsätta. Vi bör driva på en sådan linjemen sedan rätta oss efter det EU-länderna kommerfram till.Nu är det ju så att inte är vilken galenmördare som helst. Man kan ju inte jämföra honommed , i alla fall inte så långt som det har gått.Men man kan väl konstatera att politiken går i helt felriktning. Dessutom var det så att maninte inrättade gaskammare direkt, utan steg för stegledde politiken till en sådan utveckling. Därför är detviktigt att säga stopp , för vem vet vilken utveck-ling som väntar, vilka projekt som finns gömda ikistan och som det här partiet kan plocka fram, sådetta var ett viktigt steg.Det har också ett intimt samband med utvidgning-en. Det är ju EU:s viktigaste utmaning att knytasamman , öst och väst, igen. Många av kandi-datländerna i har ju en tråkig historia avförtryck och antisemitism. Då är det viktigt att visa attEU inte accepterar några avsteg från demokrati ochmänskliga rättigheter. Exemplet är bra förkandidatländerna att se. Det visar också för dem attde måste rensa undan sin gamla bråte för att ens klarainträdesprovet till EU.Även situationen i är intressant i det härsammanhanget. är naturligtvis ett bra ex-empel även för och visar att vi kräver avTurkiet att man accepterar demokrati och mänskligarättigheter. Lika viktigt är det att vi fortsätter att ha enskarp linje mot och att visa att vi inte accepte-rar det förtryck som pågår i Turkietom man ska kunna komma in. Det gäller mänskligarättigheter och demokrati. Förföljelsen av kurderna ärju en skamfläck för hela och måste snaraststoppas.Jag har talat mig varm för vad bojkotten av Öster-rike har åstadkommit. Jag vill också nämna någraexempel utöver det jag har sagt. Det är att Haidersparti har backat med en tredjedel. Det visar att detösterrikiska folket har tagit till sig omvärldens reak-tion. Det har inte lett till att stödet ytterligare har ökat,vilket man hade kunnat befara.EU har också visat att det inte är ett lands ensaknär en sådan här utveckling kommer till stånd, utandetta är allas vårt ansvar. Främlingsfientlighet har juhistoriskt lett till antisemitism, rasism och i slutändanavveckling av demokratin. Situationen ärju bekant. Vill man vara med i EU måste man hållarent på sin egen gård, det är budskapet.EU är ett fredsprojekt och motsatsen till den sjukanationalism som blommar i . Det är vik-tigt att EU håller emot sådana här tendenser. Det ären historisk lärdom att hålla emot när sådana härtendenser visar sig. Det gäller även kampen mot ar-betslösheten. var det ju inte bara Hitlersom var problemet. Det fanns även sociala problem,arbetslöshet och galopperande inflation. Det var en avpesterna . Denna kamp är alltså viktigatt driva vidare. Det kan vi göra under ord-förandeskapsår i EU.Anf. 95 ():Herr talman! I och med deltagandet på den inremarknaden är hela konkurrensutsatt i enomfattning som vi aldrig varit med om tidigare.I företagen har detta ställt hårda krav på kostnads-anpassning. Det är verkligheten i en värld prägladalltmer av öppenhet, informationsutbyte och handelöver gränserna.Fördelarna med det här systemet är vida överlägs-na nackdelarna. När företagen väl övervunnit kost-nadshinder finns det stora marknader att erövra. Kon-kurrensen förbättrar vanliga konsumenterssituation genom sänkta priser och bättre urval.Men konkurrensen främst på EU:s inre marknadgäller inte bara företag och arbetskraft. Det gälleräven för staterna. Precis som företagen måste anpassasina kostnader efter konkurrensen är det vårt ansvar iriksdagen att anpassa statens kostnader och skatterefter internationella förhållanden. Om skat-ter är för höga kommer vi som land att prissätta ossav marknaden.Sveriges skatter är höga. Vi har högstainkomstskatter för både hög- och låginkomsttagare.Den höga personbeskattningen är både ett hinder förföretag att etablera sig i och en bidragandeorsak till att kompetent arbetskraft och företagareväljer att lämna landet.Även skatterna på kapital och förmögenheteröverstiger våra europeiska grannars nivåer, för att intetala om länder utanför EU. Vi riskerar därmed på siktatt bli ett glesbygdsproblem, ett land därmänniskor och företag försvinner utomlands och meddem arbetstillfällen, entreprenörskap och visioner.En sådan utveckling sker dock inte över en nattutan smyger sig på. vaknar nationen upp ochupptäcker att världen ser helt annorlunda ut. Då är detför sent att ändra förutsättningarna.Herr talman! Den ekonomiska historien harmånga exempel på rika nationers fall och undergång.Jag vill inte att ska bli ett sådant exempel.Ett försök från en del håll att tackla det här medkonkurrensprolematiken är att harmonisera skatternainom EU. Denna strategi är dömd att misslyckas.För det första kommer det att bli praktiskt omöj-ligt att få beslut till stånd. Det finns alltid något landsom tjänar på att blockera en uppgörelse. Medanförhandlingarna mal fortsätter att förlorakapital till välutbildad arbetskraft.För det andra innebär en harmonisering attlågskatteländer skulle förmås att höja skatter utövervad det landets medborgare önskar.Men det finns viktigare invändningar som börriktas mot harmoniseringsförsöken. Även om detskulle gå att harmonisera skatter inom kvar-står konkurrensen med omvärlden. Höga skattenivåer,låg produktivitetsutveckling och behov av struktur-omvandlingar är nämligen inget unikt svenskt lång-siktigt problem utan gäller större delen av Europa.Fru talman! Det finns även anledning till principi-ella invändningar. EU:s stora problem är nämligeninte så mycket det demokratiska underskott som detofta talas om utan snarare ett politiskt överskott. Statoch politiker på alla nivåer lägger sig för mycket ivåra liv och kontrollerar för mycket av våra resurser.Den konkurrens mellan länder som fri rörlighet inne-bär utgör i detta sammanhang en viktig motkraft motstatens makt över den enskilda människan.Fru talman! Skatterna är i högsta grad en angelä-gen Europafråga, inte därför att de behöver harmoni-seras utan därför att de behöver sänkas. Därför behö-ver inte vänta på resultaten av ministerför-handlingar i , utan vi kan sänka skatterna här iSverige.I dag fungerar våra högre skattenivåer som en tullsom hindrar fullt tillträde till den inre marknaden ochdess fördelar. I Europatanken ligger att undanröjagränsbommar och handelshinder. Låt oss därför av-skaffa den svenska tullen på arbete och kapital.Anf. 96 ():Fru talman! Efter att ha lyssnat till först ochfrämst inledningarna i den här debatten slås man avhur många stora och vackra ord det finns i svenskaspråket.