prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Då beslöt vi att den framtida flygutbild-ningen, både den grundläggande och den taktiska,skulle ses över. Att i det här läget överföra Uppsa-laskolorna till flottiljen vore väldigt oklokt då denframtida verksamhetens karaktär och inriktning iUppsala mycket kommer att påverkas av utredning-ens resultat.Herr talman! Det är också bra att utskottet har sagtnej till att Kustartilleristridsskolan, som kallasAmfibiestridsskolan, ska inordnas under Vaxholmoch att man i stället vill att stridsskolan ska behållasin självständiga roll.Det ska finnas två utbildningsplatser för amfi-bieutbildning - och Vaxholm.Av flera anledningar är det viktigt att stridsskolan ärfristående så att båda dessa plattformars behov kantillgodoses. Om skulle få huvudmannaska-pet riskerar att komma i andra hand. och behov och prioriteringar kankomma att vara det som dominerar.Det är stora skillnader mellan att navigera ochagera i salt och sött eller bräckt vatten. Den störstaskillnaden mellan västerhavet och är att detförstnämnda har karaktär av världshav. På grund avde stora djupen och stor påverkan av vindar, sjögångoch oväder ställs det andra krav på sjömanskap ochtaktiskt uppträdande än i . harockså en grundare skärgård.Övningar i undervattensstrid skiljer sig åt mellansalt och sött vatten. Även temperaturskillnaden gör attdet blir skillnader mellan att agera i västerhavet och iÖstersjön.Om nu ska delta i internationell verksam-het med amfibieresurser är det i salt vatten vi kommeratt agera.Med de här korta synpunkterna vill jag yrka bifalltill utskottets hemställan i betänkandet.Anf. 155 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu diskuterarär ett svar på proposition 1999/2000:97, som syftartill att täcka in några av de områden som inte be-handlades i propositionen Det nya försvaret. Det varden propositionen som debatterades och beslutadesom i , som vi har hört härflera gånger nu.Herr talman! Det är mycket svårt att se helheten iregeringens planer för försvar och denframtida grundorganisationen när vi får ta ställningtill olika delar, och inte ett sammanhängande förslag.Den helhet som både regeringen och Försvarsmaktengång på gång poängterar kännetecknar det nya för-svar som förväntas växa fram är svår att finna. Vikristdemokrater anser att processen är mycket oord-nad, och vi saknar ett helhetsperspektiv från regering-ens sida - detta trots att både regeringen och Försvar-smakten gång på gång poängterar att det just är enhelhetssyn som präglar, och ska komma att prägla,det nya, framtida försvaret.Herr talman! är generelltmycket kritiska till hur regeringen behandlar fråganom framtida försvar.Först och främst gör regeringen en säkerhetspoli-tisk bedömning där den lyfter fram den positiva sä-kerhetspolitiska utvecklingen i bl.a. närom-råde. Men i den bedömningen tar man inte särskiltstor hänsyn till att den politiska instabiliteten i våromvärld snabbt kan förändra det säkerhetspolitiskaläget.Sedan försämrar regeringen, genom en alltförsnabb och oöverblickbar omställning av försvaret,möjligheten att bemöta de nya hot som uppstår inomdet vidgade säkerhetsbegreppet liksom även Sverigesförmåga att ställa upp i internationella fredsfrämjandeinsatser.Sist, men inte minst, verkar den ekonomiska kal-kyl som regeringen har fastslagit ohållbar - med dekommande finansiella problem som är att vänta ocheventuella nya svarta hål i budgeten.Det som är så märkligt med den proposition somvi behandlar är att den lades fram innan beslut fatta-des i om det nya försvaret. Det förslag somvi nu diskuterar, om organisationsändringar, byggersåledes på regeringens tidigare förslag, och inte pådet av senast fattade beslutet om det fram-tida försvaret. Ändå är det som är landetshögsta beslutande organ!Man kan verkligen ha anledning att ifrågasätta re-geringens hantering av frågan i det här fallet. efter ett omfattande försvarsbeslut ska ett nyttfattas, som river upp delar av det tidigare fattadebeslutet. Denna oordnade process skapar ett löjetsskimmer över såväl riksdag som regering. Det kanockså finnas anledning att fundera över den demo-kratiska ordningen.Herr talman! När det gäller frågan om ansvarsför-delning mellan regering och riksdag i olika besluts-fattanden beträffande försvaret anser kristdemokra-terna att den är så betydelsefull och principiell samtav sådan dignitet att den borde vara föremål för enbredare parlamentarisk översyn. Innan en sådan kankomma till stånd bör vara det organ somfattar beslut om försvarets samtliga organisationsen-heter. Vi ställer oss således nu avvisande till rege-ringens förslag gällande beslutsrätten över olika or-ganisationsenheter inom Försvarsmakten. Vi skullevälkomna en bred parlamentarisk översyn av makt-fördelningsprincipen och beslutsordningen för För-svarsmaktens skolor och förband. Vi väntar med stortintresse på den kommande ytterligare förklaringen avvar ansvarsgränserna ska gå mellan riksdag och rege-ring.Förutom de här generella, principiella och all-mängiltiga orden om hela betänkandet tänker jag barata upp två områden. Det gäller Amfibiestridsskolanoch Försvarsmaktens sjukvårdsorganisation.Vi kristdemokrater anser att det är positivt att ut-skottet bejakat linje när det gällerAmfibiestridsskolan. Vi anser att det vore helt felak-tigt att sortera in Kustartilleriets stridsskola och denblivande Amfibiestridsskolan under KA 1 i ,speciellt med hänsyn till att vårt land har två amfibie-regementen; KA 4 i och KA 1 i Vaxholm.De här två utbildningsplatserna måste av många olikaskäl ha samma ställning, och behandlas lika.De två amfibieregementena i och Göte-borg får ett gemensamt ansvar för att säkerställa be-manning och rekrytering till skolans organisation.Därför bör skolan inte inordnas i ett av regementena,utan också fortsättningsvis som ha en självstän-dig roll. Vi kristdemokrater anser att det kan bidra stimulerande kompetensutveckling med kreativkonkurrens mellan förbanden i den framtida amfi-biekåren. Genom att låta respektive amfibieregemen-tes erfarenheter mötas på lika villkor anser vi att enbred utveckling kan främjas för denna världsunikaförbandstyp.Det är positivt att utskottet bifaller vår motion idetta hänseende och föreslår ett tillkännagivande tillregeringen. Vi kristdemokrater bifaller naturligtvisutskottets förslag härvidlag.Herr talman! När det gäller den civila och militärasjukvården anser att det är viktigtatt den nya försvarsorganisationen också i fortsätt-ningen tar till vara den samordning som finns mellan civil och militär sjukvård. Vi anser därföratt Försvarsmaktens sjukvårdscentrum tillsammansmed civila universitet och högskolor med intresse förtraumatologi ska få fortsätta att utvecklas som ettkompetenscentrum för det akuta omhändertagandet.Vi anser också att det generellt bör satsas på enfortsatt kvalitets- och kompetenshöjning inom För-svarsmaktens sjukvårdsfunktion. De ansvarsuppgiftersom handhas inom sjukvårdsfunktionen i hög-kvarteret bör vara uppgifter för en självständig enhet ihögkvarteret. Det är viktigt att det finns goda resurseroch hög kompetens för att kontinuerligt utvecklasjukvården inom försvaret i samverkan med den ci-vila sjukvården. Eftersom regeringen inte har tagitupp den frågan till behandling utgår kristdemokrater-na ifrån att generalläkaren och hennes eller hans stabinte kommer att inordnas i den operativa insatsled-ningen i högkvarteret. Vi hoppas och tror att vi harrätt därvidlag.Jag har inget annat yrkande än att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet.Anf. 156 () replik:Herr talman! Den sista sekunden av an-förande bekräftar det som har varit kristdemokrater-nas förhållningssätt i hela försvarsdebatten. Manklagar och gnäller på allting, och sedan avslutar manmed att säga: Jag yrkar bifall.Det finns ju ingen egen motion här! Bortsett fråndet här med sjukvårdsresurserna i högkvarteret så harallting som önskat bifallits i betän-kandet. Ändå är inlägget ett enda långt orerande omhur eländigt allting är. Det är ett mycket märkligtförhållningssätt. Kan man inte i stället säga: Vi ärglada över att en utskottsmajoritet tycker som vi, ochatt regeringen också tycker som vi. Nej, icke alls.Sedan har vi detta ständigt återkommande om attdet krävs parlamentariska översyner. Det har Marga-reta framfört jag vet inte hur många gånger.Därför är jag nu glad för att ärtillbaka i Försvarsberedningen, där den parlamenta-riska översynen sker. Det blir ju inte lättare av står utanför ett sådant sammanhang, som manfaktiskt var de flesta gånger som hävdadedetta.Sedan har vi det ständigt återkommande temat attsocialdemokraterna och raserar försva-ret. Ge nu ett svar: Är det eller mer somMargareta vill tillföra försvaret än vad majo-riteten gör? Man kan ju inte få allt mer ochinget mindre.Nej, hela vägen har hållningvarit: Säg nej till allting, presentera inget eget förslag,vare sig till grundorganisation eller till hur maktför-delningen ska vara mellan riksdag, regering ochmyndigheter!Sedan säger att den här fråganmåste komma tillbaka. Men passa på att ge ett egetsvar på frågan: Var går gränsdragningen mellan riks-dag, regering och myndigheter, enligt MargaretaViklunds uppfattning? Vänta inte bara på oss social-demokrater och de andra partierna. Prestera någoteget !Anf. 157 () re-plik:Herr talman! Det var många ord om många olikasaker. anklagar oss kristdemokrater föratt vara gnälliga eller för att vi inte ställer upp påsocialdemokraternas förslag och den inställning tillförsvaret som har gett uttryck för häroch i många andra olika sammanhang.Som jag påpekade i mitt anförande är vi oroade avdet försvarsbeslut som har fattats här i . Viär oroade över vad det kommer att leda till i fortsätt-ningen när det gäller svarta hål som vi ännu inte harsett eller vad det är som vi kan förvänta oss. Jag tyck-er inte att det är fel att upprepa detta vid de tillfällendå man har möjlighet att göra det. Vi är oroade.Sedan har kanske glömt att vi fak-tiskt är i opposition, och det är vår rättighet och vårskyldighet att opponera oss emot en politik som viinte tycker är rätt, och det tänker vi fortsätta med.Jag kom inte riktigt ihåg alla angrepp, men en sakgällde ekonomin. sade att man kanskeinte kan få allting som man önskar sig i det ekono-miska förslag som har lagts fram. Det är vi fullt med-vetna om, men vi måste naturligtvis också ta hänsyntill den situation som råder i landet och till de kon-sekvenser som detta försvarsbeslut kan få, men somvi inte har ställt upp på. Vi måste få säga att vi intehar gjort det.Vi måste se till att vi uppfyller de löften som vihar givit när det gäller vårt samarbete framför allt iinternationella sammanhang. Jag tänker då på Kosovooch annat som är i görningen inom det europeiskasamarbetet. Här har vi också ett stort ansvar, ett ge-mensamt ansvar som vi måste ta.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag vill bara göra kammaren upp-märksam på det förhållningssätt som ett av de störstaoppositionspartierna har, nämligen att säga nej tillförslag och inte prestera några egna.Margareta säger nu att man måste reda utvar gränsen går mellan riksdag, regering och myndig-heter. Det är ett lysande tillfälle att göra det . Mansäger att det ska göras parlamentariska översyner,men man lämnade den som fanns. är man tillbakaoch det är alldeles utmärkt.Den bild som etsar sig fast är att kristdemokrater-na vill både ha kvar allt av det gamla och ha mycketmer av det nya. Där kan man inte välja. Kristdemo-kraterna har åkt land och rike runt och gett beskedetatt alla förband ska vara kvar. Man vill inte medverkatill att lägga ned ett enda förband. Eller vilket förbandär beredd att lägga ned? Passa påatt ta chansen och tala om vilket förband som Marga-reta tycker ska läggas ned!Det har inte kommit något sådant besked. Bildenhar varit: Vi vill ha kvar allt det gamla, och dessutomvill vi ha mycket mer av det nya. Men det har man juinte pengar till.Jag tycker att det hela är ganska charmigt. Detfinns ett betänkande där i alltväsentligt får precis som de vill, och de tycker att detär bra - bortsett från detta med sjukvårdsresursen ihögkvarteret. Ändå är det ett orerande över hur odug-ligt betänkandet och regeringens politik är, även närdet sammanfaller med politik. Detär alltså mer retorik än innehåll, och det är beklagligt.Självfallet ska oppositionen opponera och rege-ringen regera. Men även oppositionen måste faktisktta ansvar.Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att och jagsatt i samma utskott, och att vi där har följt den debattsom har ägt rum. Vi sade då att propositionen inte varfullständig, vilket vi var eniga om skulle skrivas in itexten, vilket också skedde. Då har man väl rätt attkräva att få en mer klargörande bild av den situationsom regeringen beskriver. Är inte det vår rättighet?Sedan sade att jag ska komma mednya förslag när det gäller ansvarsfördelningen. Menlåt oss få se regeringens förslag först. Det har vi juinte fått se, men det skulle vara intressant att få se detförst. Vi kommer nog. Lugn, vi kommer.Anf. 160 ():Herr talman! Jag vill först instämma i det anfö-rande som inledningsvis höll. Jagvill också yrka bifall till den moderata reservationengällande mom. 1 och i övrigt bifall till hemställan iutskottets betänkande.Tidigare i dag behandlades en motion som jag ha-de väckt, men som jag inte fick det minsta gehör för.Det gällde bl.a. det - i mitt tycke - osmakliga i att vipolitiker själva fastställer våra egna arvoden. Jag vartydligen ensam om den åsikten bland oss 349 leda-möter, men knappast bland landets folk. Detta om denmotionen.Då jag skrev motionen i detta ärende, som bl.a.gäller namn- och traditionsfrågor, kände jag nog attdet fanns en viss möjlighet att få ett visst medhåll. Jaghade dock inte trott - om jag ska vara ärlig - att mo-tionen skulle tillstyrkas.Självklart är detta glädjande, och jag blev förståsnöjd då både socialdemokraterna och väcktemotioner med identiskt samma förslag.Herr talman! Vi har i snart inte längre nå-got regemente och någon brigad. Om exakt 23 dagargår Dalregementet i graven - detta som en följd av ettbeslut som majoriteten i denna kammare har fattat, såden debatten har vi tidigare klarat av.Men då man fick se namnförslaget när det gällervad den nya militärdistriktsgruppen i Falun-Dalarnaskulle heta blev i alla fall jag bestört eller åtminstoneirriterad.Trots ett omfattande remissförfarande där allaklart sade nej till namnet Dalagruppen kom förslagetatt så skulle det heta. Det skulle inte skada med enviss lyhördhet . Dalagruppen låter - förlåt mig- mera som ett företag i grossistbranschen somhandlar kanske med hushållspapper och andra gros-sistvaror. Det är inget fel på sådana företag. Jag troratt det t.o.m. finns ett företag med namnet , som inte kommer att ha annan militärrepresentation än nämnda grupp, behöver alltså ettnamn som har en anknytning till försvaret.Därför var det med glädje som det utskott som jagsjälv sitter i bestämde sig för att tillstyrka motionerna.Det var kanske lite av det som Tidningarnas Tele-grambyrå skrev i förrgår: tar ton om för-svarsfrågor! Det var bra uttryckt.Herr talman! Dalregementet är väl förankrat ibygden och i länet. Det har med sin 375-åriga historiaen stabil bakgrund.Det är, enligt min mening, viktigt att försvaret haren god förankring - och där spelar namnet en roll -hos hemvärn och övriga frivilligorganisationer, hoskommuner och landsting, hos statlig förvaltning samthos allmänheten.Namnet Dalagruppen har ju inte den minsta mili-tära eller minsta försvarsanknytning. Och som jagtidigare sade: Det låter som ett aktivt grossistföretag inågon bransch.Landskapsregementet är sedan många hundra åren fast punkt i bygdens och i landskapets historia.Även om nu själva regementet läggs ned är namnfrå-gan viktigare än vad många kan förstå.Vi vet att års försvarsbeslut togsäven traditionsfrågorna upp på stor bredd. Det ärgivet att det blev en stor förvandling när grundutbild-ningen upphörde. Men det är ju inte detsamma somatt all utbildning läggs ned. Den delen kvarstår ju förhemvärn och andra inom frivilligförsvaret.Den militära närvaron i bygden blir självklart intelika påtaglig som med ett levande regemente och enlevande brigad.Kanske ska man gå tillbaka precis och lik-na det vid det läge som då rådde, att soldaten fannshemma i den egna bostaden den tid han inte var in-kallad till utbildning eller mobilisering.Med den liknelsen tycker jag att det är ett riktigtsteg som vi tar när vi fastställer namnet Dalare-gementsgruppen. Jag tror också att det t.o.m. kanbidra till att behålla numerären och kanske öka dennär det gäller hemvärnet. har ju många hem-värnsområden och är ett starkt fäste för just hemvär-net.Om nu går på utskottets förslag innebärdet också att försvarets s.k. traditionsnämnd delvis fårsin vilja igenom. Att ÖB och högkvarteret inte får detär en annan sak.Det finns andra frågor kring en nedläggning ochkring traditioner. Det har bl.a. uppstått oro kringDalregementets fana. Om detta ställde jag en fråga,och jag kom hit kom svaret från för-svarsministern att Dalregementsgruppen kommer attkunna föra fanan.Jag vet att det har funnits oro kring detta. Men detvar klara besked från försvarsministern som därtill,och det gläder mig, redan nu kallar den nya gruppen iFalun för Dalregementsgruppen i det svar som hanlämnade alldeles - detta innan hunnittrycka på röstknapparna. Det hedrar försvarsministernatt han så snabbt tagit till sig de intentioner som vi iutskottet har haft.Herr talman! Det här är en viktig traditionsfrågaoch inte bara en försvarsfråga. Det är ett stycke kul-tur. Det är t.o.m. en stor kulturfråga i mitt hemlän. Attsedan motionen tillstyrkts får jag liksom på köpet.Namnfrågan är dock det viktigaste.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )16 § Logistik- och underhållstjänsten inomFörsvarsmaktenFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU8Logistik- och underhållsorganisation inom Försvar-smakten (prop. 1999/2000:97 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re önskade ordet. (Beslut fattades under 19 §. )17 § Avveckling av ungdomsbosparreglernaFöredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU10Avveckling av ungdomsbosparreglerna (prop.1999/2000:113).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 19 §. )18 § Jaktens villkorFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU17Jaktens villkor (prop. 199/2000:73).Anf. 161 ():Herr talman! I dagens betänkande från miljö- ochjordbruksutskottet behandlas dels en jaktproposition,dels fristående motioner från allmänna motionstiden.Från sida har vi välkomnatflera av de förslag som presenterades i propositionenJaktens villkor. Vi har sett dem som steg i rätt rikt-ning. Det handlar om ett stärkande av äganderättenoch möjligheterna för enskilda att lämna tvingandejaktvårdsområden. Det handlar om att myndighets-utövning inom jaktområdet flyttas just till en myn-dighet. Till dels handlar det också om ökad jämlikhetmellan jägarorganisationerna, även om man i dendelen inte gått hela vägen.Propositionen bygger i allt väsentligt på den stat-liga utredningen om jaktens villkor. Redan när utred-ningen presenterades signalerade vifrån sida att den inriktning somdär redovisades hade vårt partis stöd. Det är ändå medviss förvåning som vi har konstaterat att det har tagitorimligt för regeringen att skriva denna pro-position, även om resultatet har blivit relativt bra.På ett antal punkter har vi dock invändningar ochockså behov av förtydliganden. Trots att propositio-nen tar steg i rätt riktning för att stärka äganderättenoch den enskildes möjligheter i de nya viltvårdsom-rådena, finns ännu en del övrigt att önska. I sambandmed skrivningarna om tvångsanslutning för samord-ning av viltvården står det bl.a.: Kraven gäller oavsettom fastighetsägarna är överens om att bilda områdeteller inte.Herr talman! Den typen av formuleringar och syn-sätt hör inte hemma i en modern rättsstat. Utgångs-punkten bör i stället vara att det är på frivillig grundsom man sluter sig samman för att samordna viltvår-den. Om man sedan finner skäl för tvingande om-ständigheter, ska det alltid vara ett undantag medsärskild argumentation för detta.Dessvärre, herr talman, har också en utskotts-majoritet bestående av , Vänsterpartietoch Socialdemokraterna kört över såväl regeringensom Lagrådet på en viktig punkt. Utskottsmajoritetenanser det vara ett stort, allmänt intresse av fortsattatvångsåtgärder och åsidosättande av äganderätten vadgäller småvilt - låt kalla det harjakt. Detta är för migobegripligt. Likadant tycker nog övriga partier i ut-skottet, som faktiskt i denna del står bakom regering-ens förslag.När utskottsmajoriteten nu sätter ut äganderättenpå ett sluttande plan, innebär det i första hand tvårisker: Risk för bakslag i domstolar, vilket kanskeinte är en risk utan en möjlighet sett utifrån majorite-tens synpunkt, men också en risk för fortsatt uttun-ning av äganderätten. Vad vinns med detta? Varförtar majoriteten dessa risker? Jag hoppas att vi ska fåett svar i denna debatt från majoritetspartierna Soci-aldemokraterna, på varför nigör på detta vis.Herr talman! Det är bra att majoritetskravet för attbilda ett viltvårdsområde höjs. Principiellt borde detdock vara så att man ska vara överens för att ett om-råde ska kunna bildas. Efter att den föreslagna för-ändringen nu behandlats här i , bör rege-ringen genom utredningsförfarande undersöka förut-sättningarna att ta steget fullt ut och ge äganderättendess ursprungliga innebörd, dvs. att det ska vara fri-villigt att bilda viltvårdsområden och deltagarna skavara överens.Den föreslagna tidsfristen för när ett viltvårdsom-råde får upplösas är också det ett steg i rätt riktningmen inte tillräckligt. Det finns ingen anledning att haen tidsfrist i detta sammanhang. Det ska varamöjligt att upplösa en viltvårdsförening utan att nå-gon tidsfrist inväntas, med beaktande av normalaföreningsrättsliga regler. Det är i alla fall uppfattning-en från sida.I fråga om att utesluta en fastighet om fastighets-ägaren och viltvårdsföreningen är överens har propo-sitionen frångått utredningsförslaget. På denna punktanser vi det nödvändigt att uteslutning ska kunna skeom alla är överens.Utan tvekan utför storainsatser för viltvården. arbetar även med viltvårdsfrågor av liknandekaraktär. Detta förhållande framgår också av olikabeslut av regering och riksdag , där detgenomgående anges att uppdrag och arbetsuppgifterinom jakten och viltvården ska handhas gemensamtav de båda jägarorganisationerna.Formuleringen att skaha ett allmänt uppdrag och ett huvudansvar för delarav viltvården och jakten kommer att medföra tolk-ningsproblem i olika avseenden. I denna del vore detbättre om man betonade samverkan mellan . Dessaorganisationer bör gemensamt ansvara för utbildningoch information om viltvård och jakt. För dennaverksamhet bör också, som propositionen anger, ettårligt bidrag utgå, lämpligen i form av ett rejältgrundbidrag och utöver det ett medlemsbaserat bi-drag.I övrigt, herr talman, behandlar betänkandet fri-stående motioner från allmänna motionstiden, vilketockså leder till tillkännagivanden från utskottets sida.Jag återkommer till dessa.Vi kristdemokrater hade en motion också om äl-gjakten. Vad gäller älgjakten kvarstår kristdemokra-ternas syn att man ska värna rätten att fälla vuxen älgoch att de med mindre marker ska ha rimlig chans attfälla vilt . Jakttiden på licensområden kan omfatta . I jämförelse med detmåste det anses vara skäligt att man på de mindremarkerna åtminstone har på sig att fälla detenda djur som man har tillstånd att skjuta. Här vet viatt olika länsstyrelser försöker att begränsa tiden.Men jag anser att borde fatta beslut omdenna minimitid.I för skärgårdsbefolkningen viktiga frågor, somjakt på säl och skarv, tar nu utskottet initiativ sommöjliggör för regeringen att finna former för jakt påsäl. Också vad gäller skarven har utskottet stor förstå-else för problematiken, även om man här avvaktarnågot. De snabbt växande bestånden av skarv utgörett problem för yrkesfisket.