prot · GO0926 · 2000-11-14 00:00:00 — Man ska gåigenom det gamla regelverket och se över vilka reglerman kan ändra på, hur man kan förbättra administra-tionen och ändra myndigheternas hantering. Det åter-kommer vi till.Jag kan inte gå in och bedöma ett enskilt fall somdet med tygaffären i . Det är fullständigtomöjligt. Man kan säga att det var orimligt att gestatligt stöd till ett företag i en så liten ort somBräcke, där det redan fanns ett företag att konkurreramed. Det kan jag hålla med om.När det gäller infrastrukturen vill jag säga att av-dragsreglerna har förbättrats. Företagen gör avdrag.Där kan det inte ligga något större problem. Bensin-priserna har i och för sig gått upp kraftigt, och detskapar problem även för småföretagen. Men det finnsfull avdragsrätt.Fru talman! Jag ska be att få återkomma med deandra svaren.Anf. 38 INGA ():Fru talman! Det är bra att harhögre ambitioner - det skriver jag gärna under på.Börja då med att sätta lite mer skjuts på arbetet iSimplexgruppen så att de här analyserna av olikaförslag verkligen kommer i gång ordentligt och detblir ett resultat av Simplexgruppens arbete också!Inte desto mindre är det här frågor som småföre-tagare vill ha svar på från . Att star-ta, driva och utveckla ett företag ställer stora krav påde personer som tar steget att bli sin egen eller somtar över från tidigare generationer. Därför tänker jagnu ta upp några av de punkter som 13-gruppen har påsin agenda. Det understryks också av de exempel somInger och har tagit upp.Anställningsbidrag och starta-eget-bidrag i olikaformer hör inte till ett framåtsyftande näringsklimat.Konsekvenserna har ju hört i ett avexemplen.Sänkt arbetsgivaravgift skulle uppmuntra fler attvåga starta och utveckla företag. Jag kan ta ett bely-sande exempel. En ensamföretagare måste nästintill fördubbla sin omsättning för att företaget skakunna bära ytterligare en anställd. Många företagareavstår därför ofta från att anställa och utvidga ettföretag som skulle kunna utvecklas positivt. Vadtänker regeringen göra åt det?Konkurrens på lika villkor är också väldigt vik-tigt. Kommuner, landsting eller stat, med skattebeta-larna i ryggen, ska inte driva verksamheter som ex-empelvis ett mindre företag kan sköta bättre genomsin specifika kompetens. Det kan gälla tvättjänster,fastighetsskötsel, gym, städning eller catering. Ocksåinom andra områden, exempelvis skola, vård ochannan service, måste de enskilda företagen få chansenatt konkurrera.Därför menar jag att den lagstiftning som finnsbehöver förstärkas och tydliggöras. Jag anser, precissom 13-gruppen, att det offentliga ska avstå från attbedriva näringsverksamhet. De privata företagenmåste ges en ärlig chans. Vad kommer att göra för att det här ska kunna uppnås, dvs.lika villkor och konkurrens mellan offentlig och pri-vat verksamhet?En annan angelägen punkt är att familjemedlem-mar ska beskattas som anställda. Några särregler förvare sig make eller maka ska inte få förekomma, ochvederbörande ska inte betraktas som bihang till före-tagsledaren.Det finns inte heller anledning att straffbeskattaföretagsledares barn . Barn till icke-fåmansföretagare erhåller en lön på och fårbehålla den kontant eftersom det inte tas ut någonskatt på den. Om det däremot är en ung person i ettfåmansföretag beskattas den förälder som har denhögsta inkomsten av företaget. Jag håller med om ska undvika särlagstiftning, men några av 13-gruppens förslag pekar just i den riktningen att sär-lagstiftning bör avskaffas. Vad tänker göra i fråga om det här sista som jag tog upp?Anf. 39 ():Fru talman! nämnde jag för att kunna ex-emplifiera vad jag menade, och det var naturligtvisinte meningen att näringsministern skulle gå in pådetta enskilda fall. Men exempel som det i Bräckefinns överallt i också , inte minst närkommunal verksamhet konkurrerar med privat nä-ringsverksamhet, som tog upp. , små och medelstora, stängs ute frånmarknaden på grund av den skattefinansierade kon-kurrensen.Björn talade om bra företagsklimat. Ja,Socialdemokraterna har alltid omhuldat storföretagen.Det är väl bra, men man skulle önska att näringsmi-nistern ägnade mer möda och mer tankeverksamhet åtde små företagen som vill växa och bli större.För att återigen ta upp frågan om infrastrukturenhar ett avståndshandikapp gentemot övrigaEuropa, eller gentemot hela världen. ,kanske främst inland, har på liknande sättett avståndshandikapp gentemot övriga , därde stora marknaderna finns och de kontakter finnssom t.ex. småföretagare i behöver. Dethandlar om tid och pengar, om möjligheter att på ettrimligt sätt och till rimliga kostnader färdas med bil isitt arbetsområde.Eftersom det på sitt sätt är ganska häpnadsväck-ande vill jag påpeka att jag knappt någonsin har varitpå ett studiebesök där bidrag eller mera pengar intevarit ett ständigt återkommande motto. Småföretagar-na vill inte ha bidrag och inte mera pengar, utan devill ha ett stadigt och stabilt regelverk så att de vetvad de kan räkna med.Anf. 40 ():Fru talman! Näringsministern är väldigt glad överde rapporter som tidningarna visar upp om före-tagsklimatet i och om att vi är ledande. Vi ärockså världsledande på skatter, avgifter, pålagor ochuppgifter till myndigheter, misstänker jag. Det kanskeförtar värdet av det fina betyg som vi får i tidningar-na, då man kanske inte har tittat på de här sakerna.En annan sak som man tog upp när vi var i Öster-sund var utbildningen i skolorna. Skolan borde kunnautbilda företagare, så att den som vill starta företagska kunna klara det. Åtminstone högskolor men ocksågymnasieskolor borde utbilda för att någon ska vågastarta och behålla företag och kunna tjäna sitt uppe-hälle på företag.I den handlingsplan som jag hänvisade till förutstår följande:"kommer att stimulera företagaranda ochnya färdigheter från tidig ålder. Allmänna kunskaperom företag och entreprenörskap måste spridas på allanivåer i skolan. Särskilda moduler inriktade på före-tagande bör vara ett väsentligt inslag på schemat ihögstadiet och gymnasiet samt vid universitet ochhögskolor.Vi kommer att uppmuntra och främja ungdomarsföretagarsträvanden och utveckla lämpliga utbild-ningsmodeller för ledare i småföretag. "Det hoppas jag att också ministern skriver underpå. Jag väntar med spänning på de förslag som kom-mer i den frågan.Anf. 41 Näringsminister ():Fru talman! Jag hann inte kommentera flyget imitt tidigare inlägg. Får jag först säga att frågan omatt landa i inte har någon aktualitet.När det gäller frågan om flyget och att det kostarså mycket som det gör måste jag än en gång konstate-ra att det var den borgerliga regeringen som avregle-rade flyget. Hela den avregleringen var väldigt miss-lyckad. Vi har ingen konkurrens på det svenska inri-kesflyget. Jag ska undersöka möjligheterna att tillrät-talägga det. Vi har ingen konkurrens. Det var erapartikamrater som avreglerade flyget, och det varingen framgång.När det sedan gäller förslagen om anställningsstödoch starta-eget-bidrag är det viktigt att skilja åtgärdervars syfte är att främja företagande från åtgärder varssyfte är att stimulera arbetsgivare att anställa t.ex.långtidsarbetslösa. Anställningsstödets syfte är detsenare. De bör inte bytas ut mot varandra. Subventio-nen i anställningsstödet är också betydligt större änarbetsgivaravgiften, låt vara under en begränsad tid.Med det menar jag att det är många som startareget med anställningsstöd. Vi har detstöd som länsarbetsnämnden eller arbetsförmedling-arna ger ut, starta-eget-bidrag. Jag menar att det ärganska bra. Vi har startat massor av företag med det.Det går inte bara att säga: Det tar vi bort, och så sän-ker vi arbetsgivaravgiften. Jag tror faktiskt att detvore ytterst olyckligt att göra det.När det gäller frågan om inkomstfördelningsreg-lerna inom familjen har regeringen för avsikt - detsade jag också i mitt interpellationssvar - att undernästa år påbörja en samlad översyn av dessa regler förbåde fåmansföretag och enskilda näringsidkare. Ochnågonting som vi har gjort är ju att vi har avskaffatstoppreglerna för fåmansföretag.Sedan vill jag än en gång säga: Det är vidare, en-ligt bedömning, lätt att starta nya fö-retag, och staten försöker inte detaljstyra näringslivet.Enligt en annan färsk undersökning har företags-ledares syn på näringsklimatet förändrats till det bätt-re . Sju av tio företagsledare räknarmed att öka sin produktion i . Var tredje före-tag planerar att anställa fler. Man tycker generellt settatt det är ett bra företagsklimat.När det sedan gäller skolorna vet väl interpellan-ten och ni andra att det förekommer sådant här i dag.Jag kan ta , en liten by som ligger i Bo-dens kommun, som exempel. Där arbetar man fak-tiskt väldigt tidigt, i lågstadiet, med att starta eget. Jagkan ta andra kommuner i mitt hemlän som exempeldär man i gymnasieskolan satsar väldigt mycket pådet här. Undervisningen bygger just på det här medatt starta eget och driva egna företag. Det är någon-ting som förekommer väldigt mycket i de svenskaskolorna. I det avseendet tycker jag inte att vi skakänna oss oroliga. Det är en oerhörd aktivitet inomdetta område.Än en gång säger jag: Självklart ska jag, som nuansvarig för småföretagarverksamheten, göra allt föratt förbättra det här ytterligare. Det finns självklartregler som vi bör titta på, och - än en gång - när detgäller Simplexgruppen ska vi titta på det. Vi håller nuockså på att titta på frågan om de sociala villkoren försmåföretagarna. Vad händer om man blir med barn,om man blir sjuk och om man blir arbetslös? Jag trorfaktiskt att det är viktigare för de riktigt små småfö-retagen att man tittar på det än att man bara rusar inoch rufflar när det gäller skattereglerna. 42 INGA ():Fru talman! Jag tycker att 13-gruppens initiativ ärvärt all uppmuntran och stor respekt. Det tror jag nogändå att näringsministern håller med mig om. Det ärhandlingskraftiga kvinnor som vill något och somockså konkret har visat på olika förslag för ett bättrenäringsklimat i Sverige.Med den ambition som sägersig ha så gäller det ju att jobba vidare på den härlinjen och pröva alla goda förslag. Det gäller att fort-sätta att diskutera de här frågorna riktigt ordentligt, såatt det blir mer än fagra ord och så att det verkligenblir konstruktiva och riktiga förslag. Det är viktigt attlöftena om regelförenkling också blir verklighet.Därför säger jag: Skynda på Simplexgruppens arbete!När det gäller ung företagsamhet tycker jag att detär en viktig del att man i många gymnasieskolor ar-betar med detta och även har utbildning i entreprenör-skap. Det är då viktigt att ge tydliga politiska signa-ler. I annat fall kommer de nödvändiga attitydföränd-ringarna inte till stånd. Jag tror nämligen att det liggerväldigt mycket på den nivån. Det handlar om nöd-vändiga attitydförändringar och positivt tänkande närdet gäller företagare och företagsamhet i ochom konkreta förslag.Jag frågar nu om han är bereddatt gå över till och vara konstruktiv ochlägga fram förslag i den här riktningen, som jag till-sammans med och nu hartagit upp, alltså 13-gruppens förslag.Anf. 43 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att ta upp orden"fagra löften".Här påstår den ena internationella bedömaren ef-ter den andra att är ett av de främsta ländernanär det gäller entreprenörskap. Det är lättare i Sverigeän på många andra ställen att starta eget. Vi har väl-digt lite statligt ingripande, och vi har ett företagskli-mat som jag tror att vi får gå tillbaka till 60-taletsguldålder för att hitta. Vad menas med "fagra löften"?Vi är ju där nu.Men det här innebär ju självklart att vi kan gå vi-dare. Och jag ska titta på 13-gruppens förslag, och jagtittar på mycket annat. Men jag måste ändå säga attdet jag måste fånga är det som ytterligare leder till attdet blir bättre, och jag måste också fånga det som ärrimligt i förhållande till många andra intressen i sam-hället när det gäller skatter och annat.Jag kommer självklart att försöka redovisa att vinu har gjort så att vi har enklare regelsystem, att vihar myndigheter som är mer observanta etc. Men defagra löftena har vi i stort sett infriat. Ingen skulle hatrott mig om jag hade stått här för ett och ett halvt årsedan och sagt att det kommer att bli så här. Då hadeni mer eller mindre hånlett åt mig. Men är vi där,och det ska vi vara glada över, och det ska bli bättre.Tack!Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:75 om stat-liga företag och ägarkompetensAnf. 44 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att bolag som hel- eller delägs avstaten ska få ett bättre och mer kompetent ägande.Regeringen har införtett aktivt ägande. Låt mig i korthet redogöra för hurvi i tre steg implementerat den nya, aktiva, ägarpoliti-ken.Det första steget var att i högre utsträckning än ti-digare skilja regleringsansvaret från ägarfrågorna. Nuhar vi på en ägarenhet somenbart arbetar med ägarfrågor och förvaltning avstatliga företag. Där följer man på daglig bas de stat-liga företagen, följer vad som händer i branschen ochutvärderar de statliga företagens strategier.Det andra steget var att formulera en ägarpolitik.Det övergripande målet för regeringens ägarpolitik äratt skapa värde. Vi är nämligen övertygade om attvärdefulla företag skapar värdefulla jobb. Med detmenar vi trygga jobb i starka, välskötta och stabilaföretag. För statliga företag som verkar på fullt kon-kurrensutsatta marknader är därför målet att skapavärde. är ett sådant bolag. Däremot ställsdet andra krav på företagen som ålagts att uppfyllasärskilda uppgifter, t.ex. Målet för dessaföretag är att de ska uppfylla sina särskilda uppgifterså effektivt som möjligt.Det tredje steget i implementeringen av det aktivaägandet var att utforma verktygen för hur regeringenutövar ägandet. Dessa tre ägarverktyg är: rapporte-ringskrav, styrelsenomineringar och kapitalstruktur.Vad gäller rapporteringskraven så vill regeringenatt de statliga företagen ska vara minst lika väl ge-nomlysta som börsnoterade företag. Styrelsenomine-ringarna sköts med största omsorg, och målet är attstyrelsens samlade kompetens ska avspegla de behovsom det specifika företaget har. När vi sett över ka-pitalstrukturen har vi betonat vikten av att fokusera påkärnverksamheten. Regeringen har också infört rikt-linjer för incitamentsprogram i de statliga företagen.Mer i detalj hur regeringen arbetar med dessa verktygfinns bl.a. beskrivet i regeringens skrivelse(1999/2000:120) Företag med statligt ägande. Denintresserade hittar också mer information på Närings-departementets webbsida för statligt ägande.Vad har då denna ägarpolitik rent konkret innebu-rit för förändringar? Jo, vi har avsevärt ökat informa-tionen om det statliga ägandet. Sedan två år tillbakager vi ut en lättillgänglig, utförlig redogörelse överföretagen med statligt ägande, och fr.o.m. publi-cerar vi också kvartalsrapporter över det statligaägandet. Vad beträffar styrelserna har regeringen lagtned mycket tid på att få in ny kompetens som fyllerde behov företagen har. Jag tycker vi har synnerligenkompetenta, engagerade och välrenommerade leda-möter i våra statliga bolagsstyrelser . När detgäller fokuseringen på kärnverksamheten arbetarregeringen som alla andra ägare, dvs. det ska rådasamstämmighet i strategiska frågor mellan bolagetoch ägaren.Vi nöjer oss dock inte med de förändringar somregeringen redan vidtagit. inleder vi det fjärdesteget i vår aktiva ägarpolitik med målet att informa-tionstekniken ska bli ett lika självklart verktyg i destatliga företagen som telefonen är . Här finns enenorm potential för företagen att frigöra resurser somkan satsas på andra verksamheter inom företagen,t.ex. bättre kundservice.Avslutningsvis är jag mycket nöjd över att vi in-fört ett aktivt statligt ägande och att den fackligaorganisationen varit drivande i den här proces-sen. Jag är också glad över den internationella upp-märksamhet den fått för sin ägar-politik. går vi vidare och fortsätter arbeta för attde statliga företagen ska bli de mest välskötta inomsina respektive branscher.Anf. 45 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaret.Jag kan konstatera att ägande ställer krav. Aktivt,dugligt och kompetent ägande är en förutsättning förvälskötta företag.Låt mig också konstatera att det är bra att svenskaföretag expanderar. Det är bra för att varahemland för stora och starka företag. Det ger en långrad positiva effekter för Sverige.Men när företag expanderar och söker sig nya om-råden, både geografiskt och produktionsmässigt,ställer det också krav på ägandet. I min interpellationtar jag upp tre exempel på del- eller helägda statligaföretag - OM, som lagt ett bud på visade sig inte gå igenom, Nordic Baltic Hol-ding, som blivit nordiskt bank- och finansbolag, samtdet kanske tydligaste exemplet , som gårfrån att ha varit ett nästan renodlat svenskt företag tillatt få en majoritet av sin verksamhet utanför Sverigesgränser.Vattenfall säger att kommer tre avfyra anställda och två av tre kunder att finnas utanförSverige. Med de nu planerade affärerna kommer dettaatt vara verklighet redan i slutet av det här året. Vat-tenfalls egen vision är att enbart av verksamhe-ten kommer att finnas i , och resten alltsåutanför , år 2005.Det är en sak för ägaren staten att ha en strategiför energifrågor när det gäller energiförsörjningen iSverige, som var tidigare marknad, och enhelt annan sak att ha en strategi för samma frågor närdet gäller , , gamla ellerWarszawa. Det ställer nya och andra krav på ägaren.Det är också en sak att som statlig ägare ha ettkunnande om villkoren och strategier för att produce-ra el med vattenkraft och kärnkraft, som vi gör i Sve-rige, och en annan sak att ha samma kunnande ochsamma strategier när det gäller att producera el medtysk kärnkraft, polsk stenkol eller tysk brunkol.Det gäller också frågan om kapitalstrukturen.Vattenfall redovisar ett investeringsbehov för dekommande åren på . Detta ärutöver de ökade lån på som mantagit upp i år.Fru talman! OM, och inteminst behöver ett bättre ägande än det somstaten står för . Just därför att man har expande-rat och gått utanför gränser krävs det enannan kompetens än den som staten kan ge. Det härbehövs för jobbens och verksamheternas skull.Statsrådet har tidigare avvisat alla planer på enbörsintroduktion av . Ligger detta fortfa-rande fast från statsrådets sida? Om det gör det, hurska då statsrådet se till att kan ges ett pro-fessionellt ägande med de förändringar i förutsätt-ningarna som sker?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Accepterar regeringen de statliga fö-retagens utlandsstrategier? Det är vad frågan gäller,såsom jag uppfattar interpellanten.Vi vill att våra svenska företag ska skapa värde-fulla jobb. Regeringen vill inte medverka till att un-dergräva de statliga företagens konkurrenskraft. Ef-tersom de marknader de statliga företagen arbetar påblir alltmer internationella måste även våra statligaföretag vara med där för att hävda sig i konkurrensen.När det gäller den här bedömningen och de härstrategierna är det faktiskt styrelsen som i första handhar att klara ut detta. Vi lever ju, vilket också framgårav interpellantens frågor, i en avreglerad värld.Låt mig sedan nämna något om expan-sion i . En svensk folkomröstning har be-slutat att ställa om det svenska energisystemet. Dennaomställning pågår, och den genomförs enligt riksda-gens beslut. En svensk reaktor har redan stängts av. ITyskland har på liknande sätt politiska beslut slagitfast att tysk kärnkraft ska avvecklas. Detta är beslutsom inte på något sätt påverkas av förvärvav aktier i det aktuella tyska bolaget.Bakgrunden till affären är i stället avregleringenpå energimarknaden i , en avreglering somleder till ökad konkurrens och pressade priser. Dettahar resulterat i att en kraftig omstrukturering av in-dustrin har inletts. För att möta dessa förändringaroch bibehålla konkurrenskraften har lagtfast en strategi som innebär deltagande i omstrukture-ringen och expansion i . Expansionensyftar främst till att säkerställa tillgång till nya kundermen kommer även att innefatta förvärv av produk-tionsresurser för att säkerställa delleveranser.Regeringen har uppdrag att förvalta destatligt ägda bolagen på ett professionellt sätt, vilketinnebär att de ska vara konkurrenskraftiga och öka ivärde. Jag anser därför att det är viktigt att Vattenfalloch övriga bolag ständigt anpassar sig för att på bästasätt möta förändrade förutsättningar inom respektivebransch.Det är inget nytt att svenska företag investerar iutländska företag. Det ser vi inom alla branscher. Detär naturligt och bra för svensk industri och i det härfallet också för svenska skattebetalare.Fru talman! För att bibehålla konkurrenskraftenhar lagt fast en strategi som innebär delta-gande i omstruktureringen av den europeiska kraftin-dustrin och expansion i . Detta innebär attstyrelsen och ledningen ser över och fokuserar verk-samheten för att kunna genomföra den strategi manlagt fast. Självklart måste också staten som ägaregodkänna stora investeringsplaner, tillse att det finnskapital och på annat sätt vara behjälplig. Men strate-gierna bedöms av styrelsen, och får man väländå säga att har hanterat sina affärsfrågorpå ett utomordentligt bra sätt.Anf. 47 ():Fru talman! Statsrådet konstaterar att det är natur-ligt att bolagen anpassar sig till förändringen. Jagdelar den uppfattningen. Det är viktigt att Vattenfallfår vara med i den förändrade marknadssituationen inorra min poäng i interpellationen är att också äga-ren måste anpassa sig till förändringen. Statsrådetskriver själv i sitt svar att när det gäller fokuseringenpå kärnverksamheten arbetar regeringen som allaandra ägare, dvs. det ska råda samstämmighet i stra-tegiska frågor mellan bolaget och ägaren.För att ägaren ska kunna fungera som en dugligoch kompetent ägare måste man ha kompetens för attkunna bedöma strategin. Hur förändrar statsrådetägarfunktionen så att man kan bedöma strategier vadgäller nya geografiska områden, som inte är så svårt,och nya produktionsformer? Vilken strategi har äga-ren vad gäller förvärv av genomproduktion av brunkol och delproduktion av stenkol iPolen? Hur skaffar man sig kompetens för att bedömastrategin vad gäller energiförsörjningen i ,, och gamla ?Det går inte att bara hänvisa till kunnande i styrel-sen. Det gjorde ett tidigare statsråd när det gälldebankkrisen, och vi såg hur det gick.För att ha välskötta företag behöver vi kompetentaägare. Hur ska statsrådet se till att manbygger upp en ägarfunktion som kan hantera de nyageografiska förhållandena? Hur skaffar departementetsig kompetens för att bedöma energistrategier i Polenoch ?Till sist: Jag ställde en fråga om uttalandet från ivåras, att inte ska börsintroduceras, liggerdet fortfarande fast?Anf. 48 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attsåväl som har uttryckt sin storaöverraskning och att man, för att nu använda ett öd-mjukt ord, är imponerad av det sätt på vilket vi harskött våra statliga företag. Man uttrycker det t.o.m. såatt det sätt man har skött de statliga företagen på harbidragit till en del av den tillväxt vi har i Sverige.Därmed kan man inte säga att vi har misskött vårastatliga företag.Jag vill också säga att vi har en speciell ägarenhet.Vi har professionella människor där. Vi har också ettinternationellt kontaktnät, både med banker och medbranscher, där vi gör lika bra bedömningar som andragör.När det gäller bankkrisen hade man kunnat ställasig frågan om det kanske hade varit bättre att allabanker hade varit statliga. Det var inte bara en statligbank som gick i putten, det var även andra bankersom gjorde felbedömningar. Det var inget bra exem-pel, tycker jag.Jag vill påstå att besitter ett stort mil-jökunnande som sannolikt kan bidra positivt till ut-vecklingen av dessa produktionsresurser. Svenskabolag är duktiga på miljöpolitik, ligger i framkant vadgäller teknik och kunnande.