prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:27Onsdagen den 15 novemberKl. 09.00 - 13.0117.00 - 17.19Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 9 november.2 § Utökning av antalet extra suppleanter ilagutskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Kristdemo-kraternas riksdagsgrupp, tillstyrkt att antalet supple-anter i lagutskottet skulle utökas från 19 till 20.Kammaren medgav denna utökning.3 § Val av extra suppleant i lagutskottetFöretogs val av extra suppleant i lagutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i lagutskottetAmanda Agestav (kd)4 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde fredagen den 13 oktoberinkommit.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:Sk16 till skatteutskottet2000/01:Fi5-Fi7 till finansutskottet2000/01:Sk17-Sk23 till skatteutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU5Konstitutionsutskottets betänkanden /01:KU3,KU6 och KU77 § Offentlig upphandling i informationssam-hället, m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU8Offentlig upphandling i informationssamhället, m.m.(prop. 1999/2000:128).Anf. 1 ():Fru talman! Detta ärende och detta betänkandehandlar om den offentliga upphandlingen. Varje årupphandlar den offentliga sektorn varor och tjänsterför ca . Det motsvarar närmareen fjärdedel av bruttonationalprodukt. Av dehär upphandlingarna utgör halva volymen tjänster, enfjärdedel bygg- och anläggningsarbeten och en fem-tedel varor. Omfattningen av den offentliga upphand-lingen ökar, och nio av tio kommunalpolitiker uppgeri en färsk undersökning gjord av att deförväntar sig att användningen av entreprenader inomkommunsektorn kommer att öka. En effektiv och välfungerande konkurrensupphandling kan därför sparaväsentliga summor pengar åt har utvärderateffekterna av lagen om offentlig upphandling ochkommit fram till att den bidragit till en årlig nettobe-sparing på med bibehållenkvalitet på de tjänster och varor som har anser dock att detfinns en betydande besparingspotential på ytterligare15-20 miljarder kronor. Detta belyser hur viktigt detär med en väl fungerande konkurrensupphandling ochatt en större del av den offentliga sektorn utsätts förkonkurrens.Upphandlingskommitténs delbetänkande har re-missbehandlats och regeringen har lagt fram vissa avkommitténs förslag i den proposition som behandlas ibetänkandet. Det är därför högst uppseendeväckandeatt regeringen avstår från att lägga fram flera av deviktigaste förslagen som kommittén presenterat. Re-geringens saktfärdighet vad beträffar förslag om enskärpt lagstiftning med effektiva sanktionsmöjlighe-ter, vidgade möjligheter att överklaga felaktiga beslut,talerätt för branschorganisationer och en ny myndig-het för tillsyn av lagens efterlevnad kostar skattebe-talarna årligen.I min hemstad förlorade kommunin-vånarna 9 miljoner kronordå kommunen beslutade att diskriminera en privatanbudsgivare till förmån för den egna, dyrare, kom-munala verksamheten. Det är sådant som händer varjedag runtom i landet med dagens lagstiftning och obe-fintliga sanktionsmöjligheter. Därmed kommer slöse-riet med skattemedel att fortgå.Drygt hälften av anmälningarna till riktar sig mot kommuner, landsting ochstatliga organ. En del handlar om hur kommuner ochlandsting gynnar sina egna förvaltningar och bolagvid upphandlingar. En allt större del gäller den of-fentliga sektorns ohämmade expansion på den öppnamarknaden - hur skattesubventionerade kommunalabolag med dumpade priser konkurrerar ut privatasmåföretagare. möjlighet att in-gripa med hjälp av konkurrenslagen är i det närmasteobefintlig. Konkurrenslagen gäller endast för företagoch är inte tillämplig för den offentliga sektorns kon-kurrenssnedvridning. Det finns stora brister i konkur-rensneutraliteten mellan offentlig näringsverksamhetoch privata bolag. Dessa brister kan och måste åtgär-das genom skärpta krav på upphandlingar, redovis-ningar och affärsmässighet.Upphandlingskommittén har föreslagit att en nymyndighet bildas genom en sammanslagning och till ett konkurrens- och upphandlingsverk.I kombination med skärpt lagstiftning, bättre sank-tionsmöjligheter och nödvändiga resurser skulle ettsådant verk kunna bli ett effektivt verktyg för attskapa konkurrensneutralitet mellan privat och offent-lig sektor, samt en effektiv offentlig upphandling.Regeringen bör återkomma med förslag omdetta.Vidare anser vi att det framtida konkurrens- ochupphandlingsverket ska ges möjlighet att föra talanom s.k. marknadsskadeavgift vid länsrätt och attbranschorganisationerna ska få talerätt i upphand-lingsmål. har utrett ävendessa frågor, och förslagen har remissbehandlats. Imotsats till regeringen anser vi att dessa frågor där-med utretts tillräckligt noggrant och att ärredo att fatta beslut om dessa lagändringar.I sin proposition föreslår regeringen en ny upp-handlingsform som kallas för urvalsupphandling. Vitillstyrker denna nya upphandlingsform, men villunderstryka att den lämnar utrymme för ett visstgodtycke. För att motverka detta bör krav ställas påatt förfarandet motiveras av synnerliga skäl. Det börockså ställas krav på annonsering och på att helaupphandlingsprocessen dokumenteras.Offentlig verksamhet har ofta inte anpassat sinkostnadsredovisning till vad som krävs i en konkur-renssituation. Det är därför vanligt att olika verksam-heter drivs integrerat inom samma förvaltning ellerbolag. Risken är då påtaglig att den konkurrensutsattadelen av verksamheten subventioneras av den ickekonkurrensutsatta delen.I vissa fall tycks myndigheternas agerande främstsyfta till att öka deras egna intäkter. Det gäller t.ex.när kommunala aktörer säljer tjänster på den konkur-rensutsatta marknaden utan att låta den del av verk-samheten som tillhandahålls av kommunen ellerlandstinget utsättas för konkurrens.Det finns flera åtgärder som kan och bör vidtas föratt råda bot på dessa felaktigheter. Först och främstbör en lagstadgad utmaningsrätt införas i lagen omoffentlig upphandling. Den ska innehålla en skyldig-het för kommunen att upphandla en verksamhet, medundantag för myndighetsutövning, i konkurrens nären företagare så begär. ges på dettasätt en möjlighet att utmana den offentliga sektornsverksamheter. Förutom att det blir ökad effektivitetoch bättre hushållning med skattebetalarnas pengaröppnas stora möjligheter för fri företagsamhet inomdet som varit offentliga monopol.Vidare bör inte skattesubventionering av offentlignäringsverksamhet få förekomma över huvud taget.En lag om konkurrensneutralitet vid offentlig pris-sättning bör införas, med krav på att offentlig nä-ringsverksamhet redovisas skild från annan verksam-het. I lagen om offentlig upphandling bör det dess-utom införas en regel som gör offentlig näringsverk-samhet olaglig om den inte beslutas om formellt avriksdag, kommunfullmäktige eller landstingsfullmäk-tige.För att till fullo utnyttja upphandlingens bespa-ringspotential bör det vidare tillkomma enlagreglering som kräver att all verksamhet som inte ärmyndighetsutövning eller som finansieras med olikaformer av pengsystem ska upphandlas i konkurrens.Genom de anförda förslagen till förändringar kanvi både åstadkomma en offentlig upphandling somleder till bättre hushållning med skattemedel och ettbättre klimat för företagande. Regeringens oförmågaatt presentera förslag om hur den offentliga upphand-lingen ska kunna förbättras kostar skattebetalarnaflera miljarder kronor per år.Jag instämmer därmed i samtliga de reservationersom vi moderater ställt oss bakom i utskottet, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservatio-nerna 2, 5, 9 och 10.Anf. 2 PER ():Fru talman! Vad är egentligen målet för offentligupphandling? Jag tror inte att någon i kammaren, påläktaren eller framför TV:n vid skrivbordet misstyck-er om jag säger att målet för all offentlig verksamhet isin helhet betraktat är det gemensamma bästa. Ommålet för all offentlig verksamhet är det gemensam-ma bästa borde också målet för offentlig upphandlingvara detsamma.För att uppnå detta mål måste det offentliga hus-hålla med sina resurser och försöka få bästa möjligaresultat av varenda insats. För att klara detta krävs attt.ex. varor och tjänster som det offentliga finansieraroch som köps eller görs, köps och görs så bra sommöjligt för så liten kostnad som möjligt. Det är ettgott förvaltarskap av de gemensamma resurserna,t.ex. medborgarnas skattepengar.I lagen om offentlig upphandling finns i § 4 hu-vudregeln om affärsmässighet. Där står följande:"Upphandling skall göras med utnyttjande av dekonkurrensmöjligheter som finns och även i övrigtgenomföras affärsmässigt. Anbudsgivare, anbudssö-kande och anbud skall behandlas utan ovidkommandehänsyn." Det handlar alltså om affärsmässighet, omkonkurrens och om icke-diskriminering.Som mål har vi alltså, och jag rekapitulerar: Detgemensamma bästa och hushållning med gemen-samma resurser. Detta saknar jag för övrigt i lagtex-ten.Medlen är inte mål i sig utan medel. De är: af-färsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.Fru talman! skulle jag vilja fråga om han håller med om min beskrivning avmål och medel. Om så är fallet, undrar jag på vilketsätt urvalsupphandling och förenklad upphandlingmed anbudsinfordran från endast en leverantör bidrartill att målen med offentlig upphandling uppfylls.Med handen på hjärtat - och ser jag att också är här - undrar jag om inteBengt Silfverstrand och Upphandlingskommitténsordförande egentligen kunde tillstå sin förvåning överatt regeringen ändå gjorde så lite av kommitténs be-tänkande. Det fanns ju ett majoritetsförslag som vihar hört, om ett konkurrens- och upphandlingsverk,om sanktionsmedel i form av en marknadsskadeav-gift, talerätt för branschorganisationer etc. Det verkarhelt enkelt som om inte politis-ka ledning ser målet klart. Man ser inte potentialenför offentlig upphandling. En korrekt upphandlingefter alla konstens regler är ju inte bara affärsmässig,som jag har sagt, utan den är ju till för det gemen-samma bästa.Nog kändes det märkligt när biträdandenäringsminister gick ut i DagensIndustri och läxade upp kommuner för brister i denoffentliga upphandlingen som hennes kol-lega på bara några dagar tidigarepresterat en fattig proposition i samma ämne. Propo-sitionen bakom detta betänkande är ju, som vi harhört, innehållsmässigt så svag att man tvingas kon-statera att den politiska styrningen varit liten, om inteobefintlig.Bakom lagförslaget finns ju, som vi tidigare hördei Axéns inlägg, gemensamma förslag men också tregedigna förarbeten dels från den statliga upphand-lingskommittén, dels från Statskontoret samt dels frånen internutredning på . Proposi-tionen fångar nu enbart upp konstruktiva förslag frånde två senare interna utredningarna om elektroniskupphandling. Av Upphandlingskommitténs tunga ochbrett förankrade förslag blev intet.Det sägs i propositionstexten att de viktiga försla-gen från behöver beredasytterligare. Men vad är det som behöver beredasytterligare? Är det möjligen intresse och energi frånFinansdepartementet?Nu finns det en bred enighet om behovet av en ef-fektiv statlig tillsyn över offentlig upphandling. Vihar tidigare hört om det samlade värdet. Vi brukar juinleda i stort sett varje debatt här med att nämna det -, av BNP etc. Inte minst avden anledningen är det av stor betydelse att stats-makterna skapar ett varaktigt och stabilt institutionelltoch legalt ramverk. Det ska borga för öppenhet, kon-kurrens, affärsmässighet och objektivet som det står iEU-förordningen, men också för målen om det ge-mensamma bästa.Det är alltså uppenbart att nuvarande ordning inteär tillfredsställande. Den kritik som har framförts kansäkert förklaras av begränsade resurser för NOU, eninte fullt så lämplig myndighetsstruktur och avsaknadav sanktionsmöjligheter.Ett huvudproblem med upphandlingslagen är attden alltför ofta inte följs. Den kritiken besvaradeMona i nämnda artikel med att det troligenkommer ett vitesförslag . Ett genomarbetatförslag med kloka synpunkter från ett stort antal re-missinstanser ledde inte till detta. Det är att beklaga.Man kan ju undra om inte kände till det osv.Nu är hon inte här av förklarliga skäl.En förstärkning av lagen om offentlig upphand-ling och av tillsynsorganisationen är nödvändig, menden kan dröja . Detta drabbar ytterst medborgar-na, eftersom det inte gagnar det gemensamma bästasom borde vara en ledstjärna för allt i denna kamma-re. Detta bär två departement och deras chefer ansva-ret för, eftersom skattepengarna inte förvaltas opti-malt.Jag återkommer till bifallsyrkandena. Jag måstehöra med vad han yrkade bifall till.Anf. 3 ():Fru talman! Ledamöter och kära åhörare! Dagensdebatt om offentlig upphandling blir väldigt lättmycket teknisk och teoretisk och på det viset kanskeointressant för den som lyssnar. Men för de företagruntom i som ska försöka sälja produkter,överleva och kunna klara arbetstillfällena för de an-ställda är upphandlingsreglerna ofantligt viktiga. Detär också jätteviktigt för kommuninvånarna och invå-narna i landstingen hur skattepengarna används ochvilken effektivitet som finns. Det är viktigt för deanställda i det offentliga att man kan förutse ungefärhur uppdragen går. Det är också viktigt att man har enstabilitet i användningen av de här reglerna.Hur fungerar det ? är detta en skräckför många på grund av oklara regler och mycket by-råkrati som det finns ganska starka sanktio-ner.På den kommunala sidan är det alltid en av defrågor som tas upp när man träffar fritidspolitiker runtom i landet. Hur gör man med detta? Vad betyder dethär? Varför kan vi inte göra på det här viset? De härreglerna slår väldigt konstigt.Förutom att hela systemet är krångligt och svår-hanterligt är det ibland resultatet av upphandling ochreglernas utformning som stöter människor. Dethandlar om att man inte kan upphandla så miljövän-ligt som man kanske vill.I hade tidningen för sedan en stor artikel över en hel sidasom handlade om skolmaten i skolorna i Linköpingskommun. Man hade tittat på varifrån de olikamaträtterna och det som barnen åt kom. Transportvä-garna var hemska. Pannkakorna hade åkt , omjag inte minns fel, och det i ett län som traditionelltbrukar betraktas som ett starkt jordbrukslän med enstark livsmedelsindustri. Sådana funktioner av denoffentliga upphandlingen stöter både kommuninvåna-re, de anställda som ska sköta det och företag. Detfinns andra exempel runt om i landet där man inte harkunnat upphandla så miljövänligt som man vill.Ett annat stort område som stöter och gör männi-skor upprörda handlar om möjligheten att kunna delaupphandlingar. Det handlar om att kunna göra det påett sådant sätt att många små företag kan vara medoch tävla om större upphandlingar eller de storasummor som det ju handlar om i de här samman-hangen. Det är väldigt stötande. Det är känsligt. Somupphandlingsreglerna fungerar nu driver de motmycket stora upphandlingar som bara mycket storaföretag kan hantera. Det innebär ju i förlängningen attvi slår ut småföretag runt om i våra svenska kommu-ner som vi på andra områden i myndighe-terna och i andra debatter i den här debatte-rar hur vi ska göra för att klara arbetstillfällena i desmå kommunerna långt bort.Den här dubbelheten är för en person som bor i ensådan kommun väldigt konstig. Man undrar om intevi i faktiskt kan tänka på helheten, på allti-hop . Man undrar om vi verkligen måstefokusera på detaljer som gör att vi inte ser effekternapå andra områden.Det här är några av anledningarna till att det ärjätteviktigt att vi ser över reglerna och funktionssättennär det gäller offentlig upphandling.Ytterligare en anledning är ju att det rör sig omstora summor, som har nämnts tidigare i den härtalarstolen. Det rör sig om 400 miljarder , 23 %av BNP. Det är alldeles självklart marknadspåver-kande. Det är viktigt att vi inte stör marknadensfunktionssätt genom att krångla till upphandlingen ionödan. Det är viktigt att vi också ser till att det ärmöjligt att spara i den offentliga sektorn för att peng-ar inte ska gå till administration och till tid för atttolka regler i upphandlingssystemet utan till det somär viktigast: vård, skola och omsorg.Jag blir lite bekymrad. Jag tror att de områdensom jag har tagit upp liksom möjligheten att överkla-ga är viktiga för enskilda företag. Det är viktigt hurdet här går till. Som liten företagare vågar man iblandinte överklaga en upphandling av rädsla för att bliutpekad, bli ovän med de som sitter i kommunen ochsköter detta.De här områdena måste vi hantera så att upp-handlingen kan fungera praktiskt och att det kan fun-gera för företag och kommuninvånare.Vi har i sagt att det hade varit bättreatt invänta sittande utredning. Det är ju inte särskiltmånga månader tills resultatet kommer. Då hade mankunnat ta alltihop i ett paket så att man på ett bättresätt hade kunnat förutse hur systemet kommer attfungera efter regeländringarna. Jag tycker att det ärsynd att det inte är gjort.I det här sammanhanget är det också synd att re-geringen när man nu har bestämt sig för att beslutaom delar av det inte har gjort något åt toppen på py-ramiden, att man inte försökt förenkla genom att slåsamman de myndigheter som hanterar olika delar avsystemet. Vi hade önskat att det hade varit möjligt.Ett annat område som jag gärna vill ta upp i denhär debatten är att reglerna och sättet för upphandlingfaktiskt måste moderniseras. håller vi på att byggaupp ett system av administration runt de här frågornai alla kommuner, i alla landsting och i alla myndig-heter som är resurskrävande. Det är väldigt mångamänniskor i som jobbar med offentligupphandling. Vi måste försöka motverka att byråkra-tidelen i detta sväller. Vi måste försöka använda denmoderna tekniken som är upphandlad enligt konstensregler och som finns på skrivborden hos de kommu-nala tjänstemännen eller i landstingen för att förenklaoch förbättra.Då kommer vi in på frågan om elektronisk upp-handling, där regeringens ambition är alldeles för låg.Det måste vara mycket tydliga mekanismer som pe-kar mot att den nya tekniken ska användas på det härområdet för att spara i byråkratin. Målet tycker jagska vara att upphandling i allra största utsträckningska ske endast elektroniskt i framtiden.Det innebär att den här frågan måste drivas inomdet europeiska samarbetet men också i . Detmåste finnas en elektronisk databas, en anslagstavladär man kan lägga in upphandlingarna. Precis somSverige offentligt har sett till att Post- och InrikesTidning har funnits för annonsering bordeman ha en anslagstavla med motsvarande funktion isystemet. Det måste finnas en elektronisk an-slagstavla för elektronisk upphandling för att intebyråkratin och pappershögarna ska växa handläggar-na över huvudet när det gäller offentlig upphandling.Här finns alltså mycket att göra. Det är synd attregeringen bara har tagit ett halvt kliv framåt. Det ärsynd att man inte har tagit ett helhetsgrepp.Jag står självfallet bakom alla yr-kanden, men jag vill här, fru talman, yrka bifall tillreservation 4, Upphandling under tröskelvärdena, ochreservation 10.Anf. 4 ():Fru talman! Kära läsare avriksdagsprotokollet! Frågan om offentlig upphandlingkan ju, som mina kolleger har påtalat, kanskeuppfattas som lite tråkig. Det är lätt att hålla med omdet. Men i grunden handlar det om något helt annatän regler för upphandling under tröskelvärden. Dethandlar om synen på den kommunala och statligaverksamheten, den offentliga verksamheten. Dethandlar om hur vi ser till att man får valuta för skat-tepengarna.Genom att mer använda sig av upphandling istället för egen regi kan man mycket aktivt bidra tillatt öppna upp för nyföretagande. Man kan se till attdriva verksamhetsutvecklingen på ett helt annat sättoch framför allt se till att människor får valuta försina skattepengar.Det här är bland mycket annat en viktig kvinno-fråga. Jag tänkte uppehålla mig lite vid det, för jagtycker att många av de andra viktiga frågorna redanhar nämnts här.I dag är det ju så att kvinnor generellt har lägrelöner än vad män har, vilket betyder att de har mindrepengar att betala skatt med. Det betyder att kvinnorkanske i ännu högre grad än män är intresserade avatt man inte behöver ta ut mer skatt än nödvändigtoch att man får valuta för skattepengarna. Det ärockså så att kvinnor i det samhälle som präglasav bristande jämställdhet är mer beroende än män avoffentliga tjänster som t.ex. vård, skola och barnom-sorg.Det betyder att när man inte får valuta för skatte-pengarna och när välfärdstjänsterna inte är så bra somde skulle kunna vara drabbar det kvinnor mer än vaddet drabbar män i dagens samhälle. Det betyder attdet är ett allmänt kvinnointresse att se till att man kandriva verksamhetsutvecklingen och att man kan fåmer valuta för skattepengarna - i ännu högre grad änvad det är ett intresse för män.Det är också så att kvinnor på den könsupp-delade arbetsmarknaden i stor utsträckning finnsinom de yrkesområden som ligger under den offentli-ga sektorn där konkurrensen och mångfalden är allt-för bristande. Att genom entreprenadupphandlingaröka mångfalden är också ett sätt att bidra till att kvin-nor kan få fler olika arbetsgivare att välja emellan.Genom den konkurrens som då uppstår kan man fåmöjligheter till en bättre löneutveckling och överhuvud till de bättre arbetsvillkor som det ofta innebäratt jobba i en mer decentraliserad organisation.Verkligheten ute på fältet visar att kvinnor fårhögre löner när de offentliga tjänsterna blir konkur-rensutsatta, och det är mycket bra.Det här betyder alltså att den majoritet som i dagstyr landet, s, v och mp, och som har sagt att de sam-arbetar om bl.a. jämställdhetsfrågorna, i det här avse-endet enligt min uppfattning inte bara har tappat tem-po utan över huvud taget aldrig har fått upp någottempo.Fru talman! Frågan om offentlig upphandling tan-gerar till stor del nästa debatt om ekonomii största allmänhet, men jag tänker ändå försöka sor-tera upp begreppen i detta sammanhang. Genom att istor utsträckning använda upphandling i stället för attdriva verksamhet i egen regi skapar man bra villkorför småföretagare. Man skapar en större marknad.Varför ska man då göra det? Enligt klassisk mark-nadsteori är det inte för att gynna producenterna, utandet är faktiskt till för att gynna konsumenterna, ochkonsumenterna som utnyttjar den kommunala servi-cen är skattebetalare. Att genom upphandling skapabra villkor för småföretagarna är ett medel att gynnaskattebetalare och kunder, och jag tycker därför attdet är en plikt för oss politiker att klara den uppgiften.Vi har en ganska bra lag, även om den kanförbättras, men man behöver också se till att över-vakningen fungerar. Jag tillhör den grupp i dennakammare som är besviken över att regeringen är såsen när det gäller att få till stånd en förändring avövervakningen. Vi har från de borgerliga partierna ettgemensamt motförslag om att regeringen nu skullekunna komma till skott med att se till att får lite mera klös.Det är också väldigt viktigt att man kan få tillstånd en förändring av hur talerätten fungerar. Det ärnästan omöjligt att kräva att ett litet företag, somkanske för sin överlevnad är beroende av att den storakunden, kommunen, kan överväga att köpa ocksånästa gång, ska ha råd eller möjlighet att föra talanom det tycker att upphandlingen har skett på fel sätt.Detta är allmänt bekant och omvittnat, och det vorepå sin plats att snabbt se till att någon annan instans,nämligen branschorganisationen, skulle kunna föratalan.Jag tycker att en annan viktig del i det fortsattaarbetet skulle vara att finna former för avknoppning.Historiskt har de som har velat jobba med förskolor,sjukhem, skolor o.d. egentligen bara haft möjlighet attarbeta inom offentlig sektor.