prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Det är ju här man hittar dynamiken, när manhar bilden och motbilden och kan ha ordentliga dis-kussioner mellan dessa två ståndpunkter för att sevilken tes som är mest relevant.Det var här som jag uppfattade att han trodde sig kunna se vilka av de här forsk-ningarna som bara var propaganda - moderatpropa-ganda eller socialdemokratisk propaganda - och somdärmed kunde tas bort. Ifall talet snarare gick ut på attdet borde finnas fler fria resurser, så att det ävenkunde finnas någon ytterligare vänsterståndpunkt, harjag större respekt för anförande ochidéer.Anf. 72 () replik:Fru talman! Per får gärna skicka den där upp-satsen där man försöker bevisa att högre skatter är braför tillväxt. Jag har inte på mycket länge sett någonsådan text. Däremot har jag ju sett en och annan somvill vara lite mer försiktig än alla de här moderatateoretikerna och som säger att det inte är bevisat attdet ökar den ekonomiska tillväxten att sänka skatter.Det har jag sett.Ibland tycker jag att det är lite sorgligt små av-stånd mellan de här olika nyanserna. Det handlaralltså om själva grundtänkandet och ideologin. Jaghävdar i likhet med vad gjorde i enberömd uppsats, jag tror att det var 1977, att nationa-lekonomiämnet präglas av en grundläggande borger-lig filosofi.Anf. 73 () re-plik:Fru talman! Med den här diskussionen kan man jufundera på inom vilka områden som Vänsterpartietvill vara starkt när det gäller propositionen och närdet gäller kunskapsområdet. Vad jag förstod av JohanLönnroth värnade han starkt om humaniora. Det hål-ler jag fullständigt med om; jag tycker att det är fan-tastiskt. Men då blir min fundering: Hur kan ni ac-ceptera att det av alla medel som ska gå till endast är som går till humaniora ochsamhällsvetenskap? Hur har ni resonerat då för attvärna alla de här värden som jag förstår att JohanLönnroth är mån om?Anf. 74 () replik:Fru talman! Huvudpoängen i min motion och i detsom jag talar om är alltså inte mera resurser till varesig forskning totalt eller till humaniora och samhälls-vetenskap totalt, utan vad jag talar om är en omför-delning inom området humaniora och samhällsveten-skap. Jag ska faktiskt erkänna att det finns delar avhumaniora där jag inte heller anser att det är så nöd-vändigt och viktigt med mera pengar.Nu är det väl så att på de teologiska fakulteterna -är kanske lite speciellt intresseradav dem - har det länge förekommit en massa s.k.forskning som inte har någonting alls med forskningatt göra. Det har väl förhoppningsvis börjat försvinna.Men jag är inte säker på att jag skulle lägga merapengar där om jag skulle få mera pengar till humanio-ra. Jag skulle vilja ha en starkare prioritering av detunga ämnena också inom det humanistiska området.Ana påpekade att de har en mycket starkfolklig förankring . Det är ämnen som historia,litteratur och språk. Det är dessa ämnen som har fåttfalla undan till fördel för en massa annan dålig forsk-ning inom framför allt vissa samhällsvetenskapligaämnen.Anf. 75 () re-plik:Fru talman! nämnde Grundtvig.Med tanke på den typen av önskvärd forskning ochbildningsideologi skulle man ju kunna lyfta fram attdet vore lämpligt med lite mer pengar till utbild-ningsvetenskap. Den har ju bara fått . Det äregentligen väldigt lite när man ska starta forsknings-miljöer på så oerhört många nämnder som det kom-mer att bli när det nya förslaget om lärarutbildningenska träda i kraft. Hur har ni resonerat där? Det voreväl intressant att se över om det räcker? Någonstansfinns det ju en kritisk punkt när det inte finns pengarens till detta. Man kan inte omfördela hur länge somhelst inom själva ämnesområdet om man inte tillförnågot.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag tror att gamle skulle havridit sig i graven om han jämfördes med den moder-na s.k. utbildningsvetenskapen. stod ju förden fria folkbildningen och vikten av en bildningstra-dition. Jag tycker att mycket av det som kallas förutbildningsvetenskap har väldigt lite att göra med denbildningstraditionen. För mig är det två helt olikasaker.Anf. 77 () replik:Fru talman! inträffar mycket intressantasaker under en sådan här debatt. Jag måste säga attjag upplever ett påstående som kommed som en sensation. Det har att göra med skolhis-toria . Han säger att en stor del av forskningenledde till att byråkraterna tog makten över skolpoliti-ken och trängde undan den gamla bildningstraditio-nen. Då inträffar faktiskt en liten sensation i den härplenisalen. Jag håller fullständigt med om den härbeskrivningen. Jag skulle vilja att vi sätter i gång enordentlig diskussion om skolpolitikens utvecklingfrån slutet av 60-talet till . Det skulle vara myck-et intressant och oerhört viktigt för vår attityd gente-mot kunskapen.Sedan är det så att jag vill ha mera pengar till hu-maniora. Jag vill ha mera pengar till forskning. Jagkänner folk som har tagit mycket intressanta huma-nistiska doktorsexamina och som går arbetslösa. Påarbetsförmedlingen får de veta att de ska betrakta sinaakademiska karriärer som avslutade och gå och jobbapå en restaurang. Denna antiintellektualism tycker jagär fullständigt oacceptabel i ett samhälle som sägersig uppskatta kunskap.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag hoppas att jag inte gör ännu mer chockerad när jag säger att jag hel-hjärtat kan instämma också i detta. Jag känner ocksåett flertal sådana personer. Jag anser att det finns ettgammalt förakt för humaniora i . När JanGuillou kan samla tre fulla och talaom vagga är det någonting som har hänt.Det håller kanske på att hända någonting spännandeoch intressant. Låt oss få den här diskussionen! Vi diskussionen också inom . Detfinns olika åsikter. Jag kan inte tala för hela mitt parti.Detta är en fråga som jag hoppas att , jag och andra kommer att fortsätta att ha endialog om. Om folkpartister vill vara med i den dis-kussionen är det bara välkommet.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag ska passa på att spinna vidare påen liten tråd som också tog upp. Jagtycker att det är en skandal att det finska språket näs-tan har försvunnit från högskole- och universitetsom-rådet i . Vi behandlar inte landets största mi-noritet på rätt sätt när detta inträffar. Det borde inteha hänt.Tack, . 80 ():Fru talman! har beretts möjlighetatt yttra sig med anledning av den proposition omforskningspolitik som vi nu debatterar, och så harockså skett. Bl.a. har näringsutskottet understrukitvikten av att det skapas långsiktighet och kontinuitetbeträffande systemet med de svenska industriforsk-ningsinstituten.Fru talman! Det är med anledning av detta somjag har begärt ordet. I samband med att staten avise-rade att anslagsstiftelser var en olämplig associations-form för organisationer som fortlöpande erhöll statligtstöd utredde och konstaterade en statlig utredning1996 att instituten lämpligen borde organiseras iaktiebolagsform. För att göra en lång historia kortbildades då bl.a. holdingbolaget . Enligt Irekosbolagsordning och aktieägaravtal ligger omstrukture-ringen av bolagiseringen av instituten under Närings-departementet. Målet för bolagiseringen var att denskulle vara genomförd vid utgången av . Menredan i början av år 2001 beräknas dock samtligaberörda institut vara bolagiserade.Irekoinstituten har genomgått en i historisk jämfö-relse omfattande omstrukturering . Ägarfrågorna har fokuserats när instituten haromvandlats från stiftelser till aktiebolag. Ett nyttstrategiskt tänkande har genomsyrat instituten i enökande omfattning. Detta har bl.a. lett till fusioneroch omfattande interna omstruktureringar och förny-else av denna viktiga verksamhet. Ett bra styrinstru-ment för ägaren Ireko i denna process har varit detvillkorade stödet till långsiktig kompetensuppbygg-nad.Fru talman! Den positiva och snabba utvecklingsom har skett av de här berörda instituten under desenaste åren hade troligtvis inte kommit till stånd utanstatlig offentlig medverkan genom Ireko.Nu känns det som om det är dags att gå in i en nyfas. Det borde kanske vara så att näringslivet tar hu-vudansvaret för institutens verksamhet. I så fall upp-står naturligtvis frågan om industriintressenternaverkligen har tillräckligt starka incitament att driva deförändringsfrågor som syftar till att tillgodose sam-hällsintressena.Det finns onekligen en hel del frågetecken att rätaut när det gäller institutens framtid och deras utveck-ling. Men det är också viktigt att framhålla att förverksamhetens skull är det nödvändigt att man kom-mer fram till ett snabbt ställningstagande i dessa frå-gor. Vad jag kan förstå pågår samtal mellan Närings-departementet, och , vilket också står i propositionen. Dessasamtal sker för att få klarhet i de långsiktiga ambitio-nerna när det gäller ägande och finansiering av insti-tutens verksamhet.Fru talman! Tiden går fort. Verksamheten är vik-tig, varför jag här och återigen tar tillfället i akt attbetona vikten av att långsiktighet och kontinuitetskapas för att utveckla den viktiga verksamheten somindustriforskningsinstituten bedriver, inte minst ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv.Anf. 81 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det känns angeläget att ge en direktrespons till näringsutskottet och närdet gäller just industriforskningsinstituten. Det är enviktig del i en fortsatt reformering av den samladepolitiken för forskning och utveckling. Industriforsk-ningsinstituten har haft en intensiv fas av förändring-ar i sin form, bl.a. bolagiseringar. Man har gjortmycket intressant under den tiden.Vi arbetar nu med och planerar att lägga fram enproposition på bord med en långsiktiginriktning av politiken för industriforskningsinstitutensom tar upp ägandefrågan som en viktig del. Staten äri dag både ägare och finansiär. Det finns anledning attföra en strategisk diskussion om det. Även frågan omhur vi ytterligare kan förstärka möjligheten att prio-ritera och vara flexibel i det system av industriforsk-ningsinstitut som finns tas upp. Vidare tas frågan uppom hur vi skapar ett system som gör det möjligt attockså kunna föra in nya intressanta områden därindustriforskningsinstituten kan spela en viktig roll.Arbetet pågår på bredden i ochkommer att resultera i en proposition under nästa år.Anf. 82 () replik:Fru talman! Tack, utbildningsministern. Jag ärglad för den respons vi har fått. Jag har läst igenombetänkandet och jag har lyssnat på debatten. Det ärmånga viktiga frågor som berör forskningen i desshelhet, men man får inte glömma den industrirele-vanta forskningen och vikten av koppling inte minstmellan de nya högskolorna, näringslivet och små ochmedelstora företag. Det är det jag menar med detsamhälleliga intresset i dessa frågor.Anf. 83 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag delar helt upp-fattning i hennes senaste inlägg. Industriforskningsin-stituten har en viktig funktion. Vi har starka högsko-lor. Vi har ett antal forskningsfinansiärer, men vi harockså en grupp av utförare som är dessa industri-forskningsinstitut. I många fall jobbar de nära och igod samverkan med flera av våra högskolor. har varit en viktig part i att stimulera dennasamverkan. Jag tror att vi kan utveckla det vidare. Detär viktiga samlade forsknings- ochutvecklingspolitiken.Anf. 84 () re-plik:Fru talman! tog upp industri-forskningsinstitutens stora betydelse på ett bra sätt.Jag nämnde i mitt anförande att samarbetet mellanhögskolorna, universiteten och industriforskningsin-stituten måste utvecklas. Industriforskningsinstitutenutgör en viktig brygga just mellan forskningen ochfältet, har stor betydelse och kommer att få stor bety-delse för tillväxten och därmed också för välfärdensutveckling i landet.Min fråga till är följande. Harhon någon känsla för hur de viktiga samtalen som harpåbörjats går, för att titta på basfinansieringen avindustriforskningsinstituten? Jag nästan anar att Syl-via i det fallet inte vet mer än jag gör. Ut-bildningsministern klargjorde vissa av dessa saker.Jag är glad för att vi har fått den tydliga markeringen.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag delaruppfattningen i dess helhet. Samtalen har påbörjatsoch pågår. Som utbildningsministern sade kommer deatt resultera i en proposition . Det är en viktigdel.Det som vi i näringsutskottet och jag vill trycka påär att de kommer till skott. Man måste veta vad manvill med instituten och hur utvecklingen ska ske. Detmåste vara en stark ägare som kan peka med helahanden. Verksamheten är viktig, inte minst sett ur ettinternationellt perspektiv och med kopplingen till småoch medelstora företag.Anf. 86 () re-plik:Fru talman! Jag håller helt med om detta. Jag villockså markera hur viktigt det är att basfinansieringenblir av den storleken att den ger den trygghet och detoberoende som industriforskningsinstituten behöver.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är helt överens, , om vikten av detta och att detta förverksamhetens del får en snabb lösning och inte för-halas.Anf. 88 ():Fru talman! Jag är glad att utbildningsministernsitter kvar i kammaren. Jag hoppas att han kommeratt lyssna till mig.Jag har väckt en motion, Ub3, tillsammans medLeif . Den gäller cancerforskning och Cancer-fonden.Cancerfonden står för av all projektforsk-ning på cancerområdet. Likaså står den för en stor delav informationen till oss alla om cancer, om förebyg-gande åtgärder och all total information på området.Det är inte nytt, herr utbildningsminister, att rege-ringen kommer med förslag om att Cancerfondenockså ska drabbas av lokalhyra och omkostnadspå-slag. Det förslaget kom när GeorgAndersson var utbildningsminister.Jag har arbetat i Cancerfonden i ett tjugotal år. Viuppvaktade och fick honom attförstå att förslaget var dåligt. Jag kommer strax framtill varför.Sedan återkom förslaget när Per var ut-bildningsminister. Vi uppvaktade honom. Han förstodockså att det inte var någon god idé. Förslaget drogstillbaka.Nu kommer förslaget igen en gång till. Tyvärr harjag inte fått någon majoritet för min motion.När vi samlar in pengar måste vi vara trovärdigainför allmänheten. Alla vet hur vi fårveta att organisationer och fonder bekostar en omfat-tande administration. De insamlade pengarna går liten procent till det som de verkligen är avseddaför. Det här gäller inte Cancerfonden. Vi har en ad-ministration som ligger på . Uppåt 300 miljo-ner kronor går till cancerforskning. Vi har enmycket välvillig, givmild allmänhet. Men risken här,herr utbildningsminister, när Cancerfonden drabbasav de stora utgifterna är att allmänheten säger, somden har gjort så många andra gånger: "Det går såmycket till administration. Det går så mycket tilllokalhyra och omkostnadspåslag." Så minskar vårainsamlingar i omfattning.Detta ser jag som något mycket allvarligt. Jaghoppas verkligen - vi kan naturligtvis inte få någonändring , sådan optimist är jag inte - att vi kan-ske kan få en ändring. Det här drabbar allcancerforskning i landet. Det drabbar alla de cancer-patienter som hoppas på framsteg på forskningsområ-det. Det drabbar alla oss som behöver information omhur vi ska förhålla oss till miljöfaktorer, till t.ex. rök-ning, alkohol och mycket annat, som vi läserom i vår press.Jag hoppas att vi kan slippa dessa ex-tra utgifter som riskerar att drabba Cancerfonden såatt forskningen minskar. Det tror jag inte är någontingsom någon av oss skulle vilja bidra till.Anf. 89 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag känner ett behov av att omedel-bart kommentera inlägg. Na-turligtvis spelar Cancerfonden en mycket viktig rollsom forskningsfinansiär. Orsaken till att riksdagensförslag till betänkande stöder det förslag som rege-ringen lagt fram om en höjning av omkostnadspåläg-get ligger i att vi har en ordning med mångafinansiärer av forskning vid högskolan. Men varkende statliga eller de privata finansiärerna betalar fulltut för kostnaderna för den forskning som de finansie-rar. Det innebär att enskilda högskolor och enskildauniversitet måste ta av sina forskningsmedel för attsubventionera de externa finansiärernas projekt.Därmed minskar utrymmet för forskning ledd avforskarna själva på universiteten.När vi nu skärper omkostnadspålägget innebär detatt vi inte kommer upp i full kostnadstäckning. Detskulle innebära i det närmaste en fördubbling, utan vigör en ganska marginell skärpning. Den är marginelldärför att vi har tagit hänsyn till att det finns mångaexterna finansiärer som därmed får en något tyngrebörda.Men det handlar i grunden om forskningens frihetoch att vi inte kan ha en ordning för externa finansiä-rer, statliga forskningsråd likaväl som privata finansi-ärer, som dränerar högskolorna på fria forskningsme-del. Gör man så i längden dräneras de miljöer somkan ge oss lösningen på många svåra gåtor, t.ex. inomcancerforskningens område.Dessa pengar går inte till administration. De gårtill forskning. De kommer att gå till cancerforskning.Men det kommer att vara medel som slutar dränerasut ur högskolornas egna budgetar. Därför är det enviktig åtgärd.Anf. 90 ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag ärledsen att utbildningsminister inte är lika kloksom och , som förstodjust - och det förstår nog också - attdet viktiga här just är insamlingsmöjligheten, efter-som det inte finns någon som bekostar cancerforsk-ning i projekt så som Cancerfonden.Om vi minskar möjligheten att få in pengar, mins-kar vi de totala resurserna för cancerforskning. Vi vetju alla - om det tror jag vi är helt överens - hur kata-strofala cancersjukdomarna kan vara på många hålloch att de kanske också växer, vilket gör att Cancer-fondens möjlighet att ställa upp med forskningsmedelär mycket viktig.Det handlar inte om själva forskningen här. Viforskar mer än de flesta, men det behöver jag i ochför sig inte ta upp, utan det är just det här incitamentetatt få människor att skänka pengar. Jag vet att tal-mannen har varit närvarande vid de stora s.k. galorsom vi har haft, där vi har haft stor framgång med attsamla in dessa medel. Det är ur den synpunkten somjag och många andra som är knutna till Cancerfondenär oroliga för detta beslut, som vi således kunde und-vika både under och som utbildningsministrar.Anf. 91 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar enga-gemang för ett oerhört viktigt forskningsområde. Detsom ligger bakom regeringens förslag är att vi måstese till att vi sätter stopp för det dränage av forsk-ningsmedel som sker i högskolorna på grund av att vihar många finansiärer utifrån - statliga i form avforskningsråd, privata och olika typer av stiftelser -som betalar för forskningen vid högskolorna.Om man från högskolans sida måste subventione-ra den forskningen därför att den inte bär de fullakostnaderna, dräneras möjligheten att bedriva forsk-ning. Det dränaget drabbar också den cancerforskningsom högskolorna själva står för. Det är ett viktigtförslag därför att det behandlar alla lika, statliga fi-nansiärer likaväl som privata. Det finns inga möjlig-heter att på det sättet få en annan behandling. Men detär också väl avvägt i och med att den fulla kostnad-stäckningen skulle vara mycket högre än det som nuär föreslaget. Men detta stoppar en del av det dränageav bl.a. den viktiga cancerforskningen som kommerav att vi har så många externa finansiärer som intebetalar kostnaderna för bibliotek, lokaler och allt detsom kostar för att man ska kunna bedriva forskning.Anf. 92 ():Fru talman! Många finansiärer hade vi även tidi-gare när den här frågan var uppe. Det är inte någon-ting nytt.Min inställning är att det här kan leda till att vi fårmindre forskningspengar totalt sett på hela cancerom-rådet. Det är till stor skada för den cancerforskningsom jag är övertygad om att vi egentligen vill stötta.Jag kommer naturligtvis att återkomma i olikasammanhang, för som jag ser det gör Cancerfondensedan många år tillbaka en genomgripande insats förcancerforskningen i hela och förresten intebegränsat till . Vi har kontakter över helaEuropa genom det engagemang vi har nere i Bryssel.Jag tänker nu inte på EU utan på EORTC, som är ensamlad cancerforskningsresurs där nere.Vuxnas lärandeAnf. 93 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 under mom. 5 i UbU1. Jag står själv-klart bakom de andra reservationerna, men för tidsvinnande gör jag denna begränsning.Fru talman! Den utbildningspolitiska debatten un-der denna del ska handla om vuxnas lärande. Dennadebattbegränsning får inte innebära att man slutar seutbildningssystemet som en helhet, där olika delarsamverkar och där delarna är beroende av varandranär det gäller resultat och kvalitet.Vad en del av utbildningssystemet sår, får andradelar skörda. Det framgår inte minst av de rapportersom redovisar konsekvenserna av kvalitetsbrister ibåde grundskola och gymnasieskola.Utvecklingen har medfört och kommer att medfö-ra höjda kompetenskrav. Det är därför viktigt attSverige både organiserar utbildningssystemet och gerförutsättningar för ett kvalitativt innehåll som svararmot den utveckling som sker.I en nyligen framtagen , Utbildnings-politikens omvägar, Ds 2000:58, görs gällande attalltför få ungdomar har tillräcklig utbildningsgrundför att gå vidare till de högskoleplatser som har in-rättats som studietiderna blir allt längre ochexaminationsfrekvenserna sjunker vid universitet ochhögskolor. Det är illavarslande och pekar på betydel-sen av åtgärder.De moderata utbildningspolitiska förslagen syftartill att skapa de bästa möjliga förutsättningar som kanges för att utbildningssystemet ska leva upp till vårakrav och visioner. Förslagen ger ökat utrymme förindivider att välja sitt lärosäte, ställer ökade krav påbättre resultatredovisning och utvärdering. De stimu-lerar till mångfald, utveckling och konkurrens.Det räcker dock inte att bara diskutera möjlighe-terna för vuxna att studera, vidareutbilda och utvecklasig genom att enbart göra det till en fråga för dettautgiftsområde. Men det finns i denna debatt inte ut-rymme för att diskutera konsekvenserna av en alltförliten utbildningspremie i skattesystemet och i löneut-vecklingsmöjligheterna.Regeringen lovade en proposition under höstenom vuxnas lärande. Den lyser fortfarande med sinfrånvaro. Den finns dock listad i propositionsförteck-ningen , så också en kommande proposi-tion om kvalificerad yrkesutbildning.Utbildningsminister : Håller den här tids-planen för en utbildningspolitiskt intressant och bety-delsefull proposition eller har vi att se fram emotytterligare väntan?Det är min förhoppning, om vi inte måste väntautan propositionen om vuxnas lärande kommer, attregeringen har tagit intryck av de moderata förslagen,då också förslaget om att kraftigt bygga ut KY-utbildningen. Vi förordar då att en modell liknandeden i ska tas fram gällande en friståendeyrkesutbildning i nära samverkan med näringslivet.Beträffande redovisar vi i vårt för-slag en snabbare utfasning, med förbehållet att desom deltar i utbildningen ska ges möjlighet att gåklart.Vi vill med våra förslag också inrätta ett nationelltkvalitetsinstitut när det gäller högre utbildning. För-slaget syftar till att lyfta fram betydelsen av kvalitets-utveckling och resultatredovisning utanför den myn-dighetsstruktur som är i dag.Vi anser också att en ökad satsning på grundut-bildning vid universitet och högskolor är strategisktviktig. Vårt förslag ger ett ökat utrymme för en sär-skild satsning på civilingenjörsutbildning med inrikt-ning på IT vid de universitet och högskolor som harmånga köande. Den urholkning av grundutbildnings-anslaget som skett måste stoppas.Vi har dessutom en annan fördelningsprincip närdet gäller anslagen till grundutbildningsplatserna.Fördelningen ska inte styras av regionalpolitiskahänsyn, utan i första hand ske så att den följer stu-denternas val. De lärosäten som inte får tillräckligtmånga sökande i relation till antalet studieplatser skaöverföra ej utnyttjade resurser till det nya anslag somvi föreslår.Mångfald ska främjas och är till nytta för utveck-lingen.