prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Vi måste ha stöd av dels lag-stiftning, dels en ekonomisk omfördelning av pengar.Det är just det som är innebörden av våra förslag tillarbetstidsreform, att man också måste stötta de delarav ekonomin som inte klarar att avtalsvägen och viaproduktivitetsökning, via löneutveckling eller mins-kade vinster ta ut en betalning av arbetstidsreformen.Sedan är vi vänsterpartister helt överens om attdet krävs ett ökat kvinnligt företagande, det handlarinte enbart om den offentliga sektorn. Vi är helt enigapå den punkten.Anf. 35 () replik:Herr talman! Det är likväl ett faktum att Vänster-partiet är det parti som mest av alla i den här riksda-gen går mot möjligheter för kvinnors företagandeinom det område där vi har allra flest kvinnor påarbetsmarknaden. Det är ni som allra mest går emotatt den arbetsmarknaden ska öppnas och ska kunnabli flexiblare och ge större möjlighet. Det vore intres-sant, inte bara med tanke på föregående replikskifteutan också med tanke på vad har sagt tidi-gare, att få förklarat varför ni är så bestämt emotdetta.Ni har sett, hoppas jag, att den avreglering somskedde på telemarknaden gav helt andra möjlighetertill kunder, till företag, näringsliv och t.o.m. de en-skilda människorna. Jag skulle vilja veta: Står JohanLönnroth fast vid sin inställning till telemarknadensavreglering? Är fortfarande emotden? Det kan ha sitt intresse för att bedöma ställ-ningstagandet i fråga om andra avregleringar ochandra öppningar.Sedan till . Han pekar ut just hur poli-tiska rörelser som och Socialdemo-kraterna glömmer dem som är i allra störst behov avstöd. höll med om detta, och det ärbra.Ni har i samarbetskoalitionen bestämt er för attpåbörja en enorm ökning av de statliga utgifterna,större än vi vad sett på mycket . När ni satt ochresonerade om detta och kom fram till att handikap-pade och änkor inte ska ges något förstärkt stöd utandär skulle ni fortsätta att dra ned, hur resonerade nidå? Vad det , ochBosse som satt och resonerade om detta?Vem var det som drev frågan att de handikappade nuskulle avstå ännu lite mer? Det kunde vara intressantatt få den interiören i frågan.Anf. 36 () replik:Herr talman! Vi har lagt fram ett antal förslag föratt befrämja kvinnligt företagande. Men vi läggernågot helt annat i begreppet att öppna upp arbets-marknaden för kvinnor, det begrepp som Hökmarktalar om. Vad han talar om är att försvaga arbetsrät-ten, försämra sjukersättningen, sänka a-kassan osv.Som den svenska arbetsmarknaden ser ut är det all-deles entydigt att det är kvinnor som i första handdrabbas. Är det så att arbetsgivarna vid ökad arbets-löshet får möjlighet att plocka bort dem som de självavill, blir det erfarenhetsmässigt mycket lätt så att manplockar ut kvinnor som kanske väntar barn eller annatsådant.Att vi skulle glömma dem som har allra störst be-hov av stöd. Jag är överens så långt som att historisktsett har vi inte ägnat tillräckligt mycket kraft åt demsom har det allra svårast ekonomiskt. Däremot hävdarjag alldeles bestämt att när nu väljer attlyfta fram handikappade eller änkor är det fråga omrent hyckleri. Huvudtrenden i era förslag, att ni skasänka ersättningen för de sjuka generellt och för dearbetslösa, går verkligen ut över de allra svagaste. Detleder till att kommunerna kommer att få fler som ärberoende av socialbidrag. Det är en förnedring sommånga människor upplever av att behöva ta emotunderstöd på det sättet. Det kommer att öka medmoderat politik.Jag tror inte på att iverkligheten skulle genomföra något av det som detär så väldigt lätt att skriva in i en budget om de svagagrupperna. Huvudspåret är: Sänk skatterna och se tillatt klassamhällets klyftor blir ännu större.Anf. 37 () replik:Herr talman! Som allt som oftast har felnär det gäller praktiken. Den handikapplagstiftningsom väldigt många människor i harnytta av drevs igenom under en borgerlig regering.Det var flera partier som var med om den. Det var enavsevärd förbättring. Sedan försämrades villkoren avSocialdemokraterna, och ni ger ert stöd.Jag tolkar svar på min fråga attni är alla gemensamt ansvariga för att ni också ,som vi ser i tilläggsbudgeten, drar ned på de personli-ga ombuden till de handikappade. Det är en av mångaolika frågor där spåren märks.Den andra frågan som jag skulle vilja komma tillhar att göra med den inställning som i sinföregående replik hade till mäns och kvinnors möj-ligheter att få en öppnare arbetsmarknad. Det har attgöra med debatten på kongressen. Här i kammaren ger ett oerhört vänligt och nästanliberalt sinnat intryck. Det är bara fotbollen somskiljer honom och . vet viatt socialdemokrater i medierna har förkla-rat att ni är demokratiskt mindre pålitliga, ni är säker-hetspolitiskt inte särskilt trovärdiga och ni står för enfullkomligt befängd och populistisk ekonomisk poli-tik. Jag tycker att det är rent fantastiskt att av dettadra slutsatsen att det inte skiljer så mycket.Vill ni öka det samhälleliga ägandet? Kommer niatt motverka privatiseringar? Kommer ni att uppfylladet som står i det partiprogram som ni antog på kon-gressen? Är det i så fall förenligt med att samarbetamed Socialdemokraterna eller kommer ni att ge vikapå dessa punkter, vika för det som var den kommu-nistiska tydligheten på kongressen, och blir det istället och som i efterhand tol-kar ut vad man egentligen beslutade? Jag tycker att påden här punkten har vi i och väljarna rätt attfå veta: Kommer ni att driva gammal god kommunis-tisk politik, eller kommer ni att anpassa er efter densocialdemokrati som ni dessutom anklagar för att blialltmer borgerlig?Anf. 38 () replik:Herr talman! Först ska jag säga att vi självklart taransvar för helhetsbudgetförslagen som ligger på riks-dagens bord. Det gäller också alla de områden där viväldigt gärna hade sett ökade anslag till handikappa-de, till skola, vård och omsorg. Pengarna räcker intetill allt, det är riktigt, och det får vi ta ansvar för.Det är naturligtvis en klen tröst att vi vet att detborgerliga alternativet egentligen inte finns, men omdet skulle förverkligas skulle det betydaett dråpslag för alla de svaga grupper som moderater-na numera säger sig värna.Så över till svaret på frågan: Vill vi öka det sam-hälleliga ägandet? Ja, det är riktigt att vi vill det. Ochdå lägger jag i det samhälleliga ägandet in lönta-garägandet, alltså det solidariska gemensamma ägan-det. Jag hoppas nu att arbetande människorska engagera sig mer i ett aktivt ägande i sambandmed t.ex. det nya premiereservsystemet.Vill vi motverka privatisering? Ja, vi vill motver-ka den borgerliga privatiseringen. Vi var helt enigaom det på partikongressen. Vi var helt eniga om att viville utvidga samarbetet. Under vissa villkor skulleVänsterpartiet också gärna vilja ingå i en kommanderegering. Det var en helt enig kongress som ställdesig bakom detta.När det sedan gäller den demokratiska trovärdig-heten överlämnar jag med fullt förtroende åt svenskafolket att vid allmänna och demokratiska val avgöraom eller jag har den största trovär-digheten i fråga om tilltron till demokratin och folketsegen rätt att fatta beslut om vem man vill ha i riksdagoch regering.Anf. 39 ():Herr talman! är ju inte här, men honkanske följer debatten någon annanstans. Citaten urdikter och annat var intressanta. valde attcitera ur Peps standard. Om lyssnar på den texten kanske hon skullesöka sig andra kompisar i än ochHökmark. Hög standard innehåller ju en grundläg-gande kritik mot hela vår civilisation och dess tillväxtoch statusjakt.Herr talman! Samarbetet mellan Socialdemokra-terna, och de gröna hållerbättre än vad somliga trott och hoppats. Än en gångstår en riksdagsmajoritet i begrepp att ställa sig bak-om en stark rödgrön vårproposition. Jag vill ocksåpassa på att tacka , ochBosse för ett gott samarbete.De borgerliga partiernas kritik känns igen. Det ärså tröttande att och ivarje debatt fortsätter att beskriva som ettland som inte är förberett för framtiden, som hardåligt företagsklimat, som är ett land som kapital ochkunskap flyr. Detta är och förblir en falsk bild, ensvartmålning av verkligheten. Jag har sagt det förut,men måste alltså säga det igen: Kunskap flyr intelandet. Det är en myt odlad av sådana som ochHökmark.För att ta ett exempel fanns det i 70 000civilingenjörer 1998. Bara 900 av dessa - -valde att lämna landet. Drygt hälften kom tillbaka.Dessutom invandrar det civilingenjörer till Sverige.Statistiska centralbyrån har påpekat att många görfelet att jämföra det totala antalet utvandrade civilin-genjörer - alltså 900 - med antalet nyutexamineradecivilingenjörer, 3 300 . Det är genom sådanahaltande jämförelser som man får rubriker som Varfjärde civilingenjör lämnar . Men den kor-rekta siffran är alltså att av de nyutexaminera-de utvandrar. Sedan kommer ungefär hälften tillbakamed nya kunskaper från andra länder.Inte heller kapital flyr landet. Det är i alla fall intemer som flyter ut än vad som flyter in.Och företagsklimatet är det inget större fel på. In-ternationella bedömare klassade förra åretsom ett av de fem främsta länderna i världen när detgäller konkurrenskraft för företagsetableringar. Global Leaders of Tomorrow placerar Sverigei Europatopp när det gäller framtidsberedskap. Så detvore kanske dags att sluta med svartmålningen av detsvenska företagsklimatet. Den saknar förankring iverkligheten.Herr talman! På tal om verkligheten undrar jagvilka beslut på som MatsOdell etiketterar som verklighetsfrämmande. Detskulle vara intressant att få besked om det.Ordet reformer var tveklöst det mest frekventa or-det i inledningsanförande. Menvad är det för reformer som han vill ha genomförda?Jo, i huvudsak två: sänkt skatt för höginkomsttagare,kapitalägare och aktieägare samt sänkta ersättnings-nivåer i sjukförsäkring, föräldraförsäkring och ar-betslöshetsförsäkring. Det är riktigt, den typen avreformer saknas i vårpropositionen. Men vi har andrareformer, bl.a. på familjepolitikens område.Barn kommer att få rätt till en förskoleplats obe-roende av om föräldrarna jobbar, är arbetslösa eller ärhemma och vårdar yngre syskon.Föräldraförsäkringen förlängs med en månad.Inom ramen för den förlängningen reserveras två avmånaderna för mamman respektive pappan.Samma år sänks barnomsorgskostnaderna kraftigtgenom införande av maxtaxa - eller mixtaxa som detegentligen borde heta sedan vi kommit överens om attavgiftstaket ska bestå av en kombination av en pro-centsats och ett krontal. Det är en förändring som hargjort reformen bättre för låginkomsttagare, ensamstå-ende och deltidsarbetande.År 2003 införs också en allmän och kostnadsfriförskola för fyra- och femåringar.Dessutom reformeras studiestödssystemet genomatt studiemedlets bidragsdel höjs kraftigt. "Inga reformer", säger borgarna.Herr talman! Och har oförskämdhe-ten att påstå att regeringens insatser på miljöområdet istort sett begränsas till de lokala investeringspro-gammen. Det är möjligt att det omdömet är en träf-fande beskrivning av den förra mandatperioden. Menunder har det - tack vare det röd-gröna samarbetet - skett stora förbättringar när detgäller miljöarbetet.Utöver de kraftiga ökningar som redan tidigaregjorts innebär vårpropositionen ytterligare förstärk-ningar av anslaget för markinköp, biotopskydd,marksanering, kalkning, miljöforskning och mil-jöövervakning. Dessutom ska planeringsmål för enkraftig utbyggnad av vindkraften utarbetas och vikti-ga järnvägssatsningar ska tidigareläggas. Surt, sadeden centerpartistiska räven.Herr talman! Så har vi äntligen fått gehör för enav våra hjärtefrågor. Det är en reform som innebär ettstort steg på vägen mot ett ekologiskt hållbart sam-hälle. ska miljörelate-ringen av skattesystemet öka genom att en grönskatteväxling på i storleksordningen 30 miljardergenomförs. Skatteväxlingen innebär att skatten höjspå miljöfarliga utsläpp och miljöfarlig energi samti-digt som den sänks på arbete.Vi vill sänka både inkomstskatter och arbetsgivar-avgifter och hoppas att kunna få med oss Socialde-mokraterna och på detta. Det är viktigtatt sänka arbetsgivaravgifterna om man vill att ävenindustrin ska omfattas av energiskattehöjningarna,och det är nödvändigt om vi ska kunna minska ener-giförbrukningen och de ökande koldioxidutsläppen.Vi har förbundit oss internationellt att minska vårakoldioxidutsläpp, men de fortsätter att öka i huvudsakberoende på att vägtrafiken och flygtrafiken ökar. Omvi ska kunna vrida utvecklingen åt rätt håll krävsmodiga klimatpolitiska beslut här i . Deteffektivaste sättet att begränsa utsläppen är att göradet dyrare att släppa ut, dvs. att höja koldioxidskatten,och det är en viktig del av en grön skatteväxling.Om det blir dyrare att använda fossila bränslenkommer den tekniska utvecklingen att stimuleras.Nya bränslen och bränslesnålare fordon kommer attintroduceras på marknaden. populist-iska förslag om sänkt bensinskatt är alltså direkt tek-nikfientligt.Herr talman! En fråga av mycket stor betydelseför vår livskvalitet är arbetstiden. Vi gröna har imånga år arbetat för en sänkning av normalarbetsti-den, i ett första steg och på lite längresikt . Detta är en mycket viktig reform.Mats har alldeles rätt när han säger att ut-brändheten och sjukskrivningarna ökar. Men jag kaninte se att han har någon politik för att motverka det-ta. Det har däremot Miljöpartiet.Arbetstidsförkortning är uppenbart ett medel föratt minska risken för utbrändhet och för att ge tid ochutrymme för ett liv som inte bara kretsar kring arbe-tet. med ökad medelarbetstid finns dethos många en önskan om att förkorta arbetstiden.I en nyligen gjord undersökning säger avsvenskarna ja till sänkt arbetstid. Det är dags . Merfri tid är viktigare än kraftigt ökad konsumtion. Jaghoppas att Socialdemokraterna ska våga ta detta vik-tiga steg i höstens budgetförhandlingar.Den internationella solidariteten är av central be-tydelse. Därför är det glädjande att det finns en såbred uppslutning i för att höja biståndet ochsuccessivt återgå till nivån av bruttonationalin-komsten. Vi tar ett rejält kliv i den riktningen genomatt höja nivån till . Det är bara Mode-raterna som, i vanlig ordning, ställer sig vid sidan omoch i stället vill sänka biståndet. Jag säger i vanligordning, för är verkligen mycket kon-sekventa i sin extrema politik. De vill sänkta bistån-det, trots att världens fattiga ropar på hjälp. De villsänka bensinskatten, trots att växthuseffekten hotarvår framtid. De vill avveckla den statliga inkomst-skatten, trots att det bara gynnar dem som har det gottställt. De vill införa en karensdag till och sänka er-sättningsnivån i sjukförsäkring, föräldraförsäkringoch arbetslöshetsförsäkring.Det är gott att inte har något störrestöd för sin politik, i alla fall inte hos alla de övrigaborgerliga partierna. Det innebär också att det intefinns något samlat reellt borgerligt budgetalternativ. Ivissa frågor finns det en gemensam nämnare, i andrainte alls.Men det finns inslag i mittenpartiernas, om mannu kan kalla dem så, budgetförslag som är sympatis-ka. Jag delar t.ex. avvisande hållningtill EMU och tycker att det är mycket bra att det såtydligt framgår av betänkandet att frågan ska under-ställas svenska folket för prövning i en folkomröst-ning.Jag delar åsikt om att överskottsmåletför statens finanser ska höjas till 2 ½ % av BNP, såatt avbetalningen av statsskulden kan öka.Jag delar och Kristdemokraternasönskan att garantinivån i föräldraförsäkringen skahöjas. Det är en fråga som vi har drivit och kommeratt fortsätta att driva.Jag delar de borgerliga partiernas uppfattning attsambeskattningen av äkta makar ska slopas. Det ärnågot som vi nog ska kunna ordna i höstens budget-förhandlingar, tror jag.Avslutningsvis, herr talman, en liten fråga. För attkunna finansiera sina omfattande skattesänkningarsäger både och att kommu-nernas verksamhet ska koncentreras till kärnverk-samheten. Det skulle vara intressant att få höra derasdefinition på vad som ingår i kommunens kärnverk-samhet. Hör sådant som kultur- och fritidsverksamhetdit t.ex.? Vad händer med den kommunala mu-sikskolan i värld?Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att gratulera MatzHammarström till hans nya uppdrag. Jag är säker påatt inte bara jag utan även resten av kamraternakommer att sakna honom i finansutskottet, men vi fårkanske tillfälle att diskutera politik och annat i andrasammanhang.Jag tycker också att det är ett mycket trevligt dragatt lyfta fram saker som vi är överens om. Det är justett par sådana saker som jag vill ställa lite frågor tillMatz om när vi nu har sista chansenatt göra det, nämligen detta med maxtaxan ellermixtaxan, som han nu säger att det är. Trixtaxan hör-de jag kalla den för på en presskon-ferens. Jag vet att och ärväldigt överens när det gäller vikten av alternativinom barnomsorgen, vikten av att föräldrar ska kunnabestämma själva, vikten av att man ska kunna varamed och driva föräldrakooperativ och sådana saker.Är det då inte ett problem att ni nu har gått med påden här trixtaxan, som just innebär att allt detta intepå något sätt underlättas utan faktiskt tvärtom kom-mer att försvåras? Det är min första fråga.Den andra gäller skatteväxling. Där är vi överensom att det är en bra teknik. Men vi tycker att det ärlite trist att ni mest har gått in för en svartväx-ling, nämligen att man höjer miljöskatterna och sedanförsvinner pengarna till något helt annat utan att detblir någon sänkt skatt på arbete. Vad har ni för strate-gi för framtiden för att det verkligen ska bli en grönskatteväxling och att man verkligen ska få sänkt skattpå arbete i stället för socialdemokratisk svartväxling?Den andra delen här gäller den viktiga koldioxids-katten. Vi vet ju inte var nationsgränserna går. Omman ska få till stånd någon verksam förändringhandlar det ju om Europanivån och en europeiskkoldioxidskatt. Hur ska ni klara det ihop med sossar-na, som inte vill göra detta, när ni själva egentligenvill lämna Europasamarbetet?Detta var några frågor som jag vet att vi egentli-gen är överens om och som jag skulle vilja veta hurMiljöpartiet och skulle viljakonkretisera.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! För att börja med mixtaxan och al-ternativen, är det lite tråkigt att samtliga borgerligapartier har målat upp en vrångbild i sina budgetmo-tioner om denna reforms inverkan på de friståendealternativen. Mixtaxan gäller all barnomsorg som ärfinansierad med kommunala medel, alltså även ko-operativa och privata förskolor. Mixtaxan hotar intepå något sätt de fristående alternativen. Den innebäratt mer pengar går till barnomsorg och pengar också kommer att gå till de friståendealternativen, så vi utesluter inte alls några barn frånsamhällets stöd till barnomsorg.Men ett problem är att de föräldrar som av olikaanledningar väljer att vårda barnen hemma inte fårdel av pengarna. För att komma till rätta med denobalansen vill vi införa ett dubbelt barnbidrag förbarn i åldrarna , och kommervi i en motion att föreslå en lagändring som ska göradet möjligt att bli anställd som dagbarn-vårdare av eget barn. Om de borgerliga partiernastöder detta förslag, räcker det till en majoritet här iriksdagen.När det gäller skatteväxlingen vill vi, som jagtydligt deklarerade, att de höjda skatterna på energiväxlas mot sänkta skatter på arbete, både sänkta in-komstskatter och sänkta arbetsgivaravgifter. Vikommer naturligtvis att driva frågan vidare att sänktarbetsgivaravgift ska ingå i skatteväxlingen. Där delarjag uppfattning.När det gäller CO2-utsläppen och nationsgränser-na inser också jag att koldioxidmolekyler är lika far-liga oavsett var de släpps ut. Vi måste alltså kombine-ra en grön skatteväxling i med en öppenhetför de flexibla mekanismer som nämns i Kyotoproto-kollet. T.ex. är handel med utsläppsrätter nog en saksom har framtiden för sig. Men vi måste också göranågonting i det korta perspektivet nu i , och dåär grön skatteväxling och höjd koldioxidskatt rättmetod.Anf. 42 () replik:Herr talman! tycker att det ärtråkigt att vi misstolkar, men det är ju alldeles uppen-bart när man läser propositionen och ser hur förslagetom maxtaxa kommer att verka att de relativt sett lägreavgifter som man kan ha inom föräldrakooperativ, därman gör en mycket stor egen arbetsinsats, kommer attförsvinna. I propositionen står det att föräldrarnakanske uppfattar att det finns andra fördelar medföräldrakooperativ. Ja, det gör man, men frågan är omde är så stora att man känner att man vill betala likamycket som de gör som inte gör några egna arbetsin-satser. Det är klart att i praktiken kommer det attförsvåra för privata alternativ på olika sätt, även omdet formellt sätt inte gör det. Det borde Miljöpartietcentralt ha förstått, för det tror jag att de miljöpartis-tiska kommunalpolitikerna runtom i förstår.De kämpar ofta sida vid sida med oss mot socialde-mokrater och vänsterpartister, som vill ha alltingunder ordning så att de har kontroll påverksamheten.När det gäller skatteväxlingen är det bra att ni harambitionen att sänka arbetsgivaravgiften. Men ni harju kommit överens med dem som har ett väldigt då-ligt track record, nämligen de som bara harsvartväxlat, dvs. höjt energiskatterna men inte sänktarbetsgivaravgifterna. Ni får nog göra lite mer än attdriva det och får nog ställa som ett oavvisligt krav attden kopplingen ska finnas. Annars kommer det att blisvartväxling även i framtiden.Jag skulle avslutningsvis också vilja passa på till-fället att ställa en lite mer retorisk fråga till MatzHammarström om arbetstiden. Hur tycker ni att allade saker som ni vill satsa på och det som ni ofta bru-kar säga att ni står för, nämligen att människor ska fåett större eget utrymme, går ihop med en lagstiftadarbetstidsförkortning? Varför kan inte folk få be-stämma det själva? Jag tror att det vore oerhörtmycket bättre för och för svenska folket omde fick bestämma om mer saker själva, och det gälleralldeles särskilt arbetstiden.I övrigt, herr talman, vill jag tacka för av samarbete i finansutskottetoch önska honom lycka till i det fortsatta arbetet.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! har rätt i att kostnads-skillnaden mellan kommunalt dagis och friståendealternativ kommer att minska. Men det ser inte jagsom något jättestort problem, därför att det ska intevara kostnadsskillnaden som gör att man väljer ettfristående alternativ, utan det bör vara en alternativpedagogik eller en alternativ driftsform. Naturligtviskommer många höginkomsttagare - och det är väldessa grupper som värnar - att förloraekonomiskt på detta, därför att kostnadsskillnadenmellan att ha barnen på fristående dagis och på kom-munalt dagis blir inte lika stor för den gruppen avföräldrar.När det gäller skatteväxlingen kommer vi att job-ba hårt för sänkta arbetsgivaravgifter. Jag tror att detska gå att komma till tals med Socialdemokraterna.Vilka krav som vi definierar som oavvisliga eller intebestämmer vi själva.När det gäller arbetstidsförkortningen fortsätterKarin med mytbildning om att vi inte harnågon lagstiftning nu och att vill att viska lagstifta om detta. Vi har en lagstadgadnormalarbetstid . Vi vill ändradefinitionen i lagstiftning av vad som är normalar-betstid i ett första steg och på längresikt . Det är inte så att vi vill införalagstiftning på ett område där det inte finns någon,utan vi vill ändra texten i en lagstiftning som redanfinns.Sedan är det naturligtvis upp till arbetsmarkna-dens parter att hitta sätt att lösa det uppdrag somligger i en ändring av definitionen av normalarbetsti-den.Anf. 44 () replik:Herr talman! Låt mig först ta upp frågan om u-landsbiståndet. Vi vet en sak, och det är att det intefinns någonting som har gjort så mycket för fattigaländer och fattiga människor som fri handel. Vi kanse det runtomkring i världen. I de länder och de sam-hällen som ägnar sig åt fri handel och öppna ekono-mier har fattigdomen bekämpats genom ett växandevälstånd.Samtidigt kan vi också se att i de länder som harsatt sin tillit till bistånd från andra länder och somblivit alltmer beroende av bistånd har fattigdomenbitit sig fast.