prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:41Onsdagen den 6 decemberKl. 9.00 - 17.38Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 november.2 § Kompletteringsval till vissa utskottAndre vice talmannen anmälde att li-beralernas riksdagsgrupp under för-äldraledighet anmält hans ersättare suppleant i skatteutskottet, justitieutskottet ochsocialförsäkringsutskottet.Andre vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i skatteutskottetStaffan ()suppleant i justitieutskottetStaffan ()suppleant i socialförsäkringsutskottetStaffan ()3 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdenAndre vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträden tisdagen den7 november och inkom-mit.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återMiljö- och jordbruksutskottets betänkanden2000/01:MJU1 och betänkanden /01:BoU1 ochBoU25 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 5 decemberJuU8 Ändring i brottsbalkenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU1 Utgiftsområde 4 RättsväsendetMom. 1 (det individuella ansvaret för brott)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m)Votering:236 för utskottet72 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan med godkän-nande av utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 35 v, 39 kd, 16 c, 14 fp, 14 mpFör res. 1: 72 mFrånvarande: 13 s, 10 m, 8 v, 3 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 9 (närpolisen)1. utskottet2. 6 (m, kd, c, fp)Votering:169 för utskottet141 för res. 639 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 14 mpFör res. 6: 72 m, 39 kd, 16 c, 14 fpFrånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 10 (utredningsverksamheten)1. utskottet2. 7 (m, kd, c, fp)Votering:166 för utskottet139 för res. 71 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 13 mpFör res. 7: 72 m, 38 kd, 15 c, 14 fpAvstod: 1 kdFrånvarande: 14 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 3 c, 3 fp, 3 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats som frånvarande.Tuve Skånberg (kd) anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 11 (personalförsörjningen inom polisen)1. utskottet2. 8 (m, kd, c, fp)Votering:169 för utskottet141 för res. 839 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 14 mpFör res. 8: 72 m, 39 kd, 16 c, 14 fpFrånvarande: 12 s, 10 m, 7 v, 3 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 27 (lagreglering av domkretsindelningen)1. utskottet2. 20 (m, kd, c)Votering:181 för utskottet127 för res. 2041 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 36 v, 13 fp, 14 mpFör res. 20: 71 m, 39 kd, 16 c, 1 fpFrånvarande: 13 s, 11 m, 7 v, 3 kd, 2 c, 3 fp, 2 mpAndre vice talman () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats som frånvarande.Mom. 39 (frigivningsförberedelser)1. utskottet2. 27 (m, kd, c, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § betänkande 2000/01:TU1Utgiftsområde 22 Kommunikationer (prop. 2000/01:1delvis).VägarAnf. 1 ():Fru talman! Låt mig med glädje konstatera att nä-ringsministern besöker våra överläggningar. Jag hop-pas att vi ska få en givande diskussion i dessa viktigafrågor.Fru talman! Moderna, pålitliga och effektivakommunikationer är en livsnödvändighet för svensktnäringsliv och svenska transporter. måstesnabbt kunna fraktas mellan sina bestämmelseortersåväl inom som till mottagare i annat land.Vårt exportberoende är stort, och kravet på just-in-time-transporter ökar. Bra och trafiksäkra kommuni-kationer är ett måste för att snabbt och effektivt kun-na förflytta sig till och från våra arbetsplatser. Säkraoch miljömässigt acceptabla resor krävs också för ettmöjliggörande av att bekvämt kunna använda ledigtid för rekreation.Transportnäringen har utvecklats till att vara ennyckelsektor för fortsatt välståndsbyggande. Allanäringens grenar måste, för att utvecklingen inte skaavstanna, få de resurser som krävs för underhåll ochnybyggnation. I senare års regeringsdeklarationer haruttalats att det finns behov av satsningar, och sådanahar också ställts i utsikt. Men som utskottet i betän-kandet konstaterar kommer vi inte att nå upp till mål-sättningarna på ett flertal av målområdena.Beträffande underhållet på befintligt vägnät sägerutskottet att det inte har kunnat hållas på en accepta-bel nivå, och på trafiksäkerhetsområdet kan en klarförsämring dessutom konstateras. De stolta parollernaom en nollvision, som alla partier står bakom, har iutskottstexten reducerats till ett konstaterande omläget i : "I stället för att närma oss, fjärmar vioss från ett förverkligande av nollvisionen".Den socialdemokratiska regeringen och dess stöd-partier måste här hållas ansvariga för utvecklingen.Det hjälper inte på detta område, lika lite som påandra delar av budgetområdet, att försöka prata framförändringar. För att uppnå sådana krävs nytänkandeoch nya resurser. Båda dessa ingredienser saknasdessvärre både i regeringens budgetskrivningar och ibetänkandet.Den blygsamma uppräkning av anslaget till vägarsom föreslås i budgetpropositionen ska räcka till attbåde klara de extrakostnader som uppstått vid som-marens översvämningar i mellersta ochsamtidigt täcka räntor och amorteringar till lån somupptagits för tidigareläggning av vägprojekt, huvud-sakligen i Stockholmsområdet.500 miljoners ökning är lika mycket pengar somvi moderater i ett snålt budgetläge ville ökaväganslaget med. Min motdebattör det då otillräckligt och ifrågasatte om det ensskulle täcka kostnaderna för överflyttning av godsfrån väg till järnväg. Har möjligen byttuppfattning? Är samma summa mer värd när denanslås av socialdemokrater än om den föreslås av ossmoderater? Jag kanske kan få ett svar på det senare idebatten.De nu aktuella översvämningarna i harinte kunnat förutses av regeringen i budgetpropositio-nen. Låt mig bara skicka med en förhoppning om attde kostnader för återställande av skador på vägar ochjärnvägar som tyvärr blir följden av dessa översväm-ningar inte ska inrymmas i befintligt anslag. För attklara återställandet i detta område kommer säkert ettsärskilt anslag att behöva tillgripas.Fru talman! Regeringens budgetförslag för ut-giftsområde 22 omfattar samtliga kommunika-tionsslag. Låt mig inledningsvis bara övergripandekommentera något ytterligare av de övriga politikom-rådena. Avsiktligt utelämnar jag järnvägs- och sjö-fartsfrågorna, eftersom de kommer att debatteras iföljande debattomgångar.På flygsidan går utvecklingen mycket snabbt, ochsåväl ökande godsmängder som ökat antal passagera-re transporteras med flyget. Till viss del är den-na positiva utveckling att hänföra till rådande hög-konjunktur, men även över en längre tidsperiod kanvi konstatera att alltfler väljer flyget som sitt trans-portalternativ. Detta har inneburit att några av vårastora flygplatser har fått en beläggning som inneburitatt man bokstavligen slagit i taket. Diskussionen omnya flygplatser har därför startat, och pågående ut-byggnad av tredje banan på visar sig redanvara en otillräcklig satsning.Luftfartsverkets planer på en ny flygplats, lokali-serad till södra , avvisas av oss moderater.Den framtida satsningen i denna region ska enligt vårtförslag ske genom att ytterligare förstärka Arlandasom nationellt nav. En sådan lösning ger underlag förArlanda att få en ökad andel direktflyg med interna-tionella linjer och ökar även antalet interkontinentaladirektavgångar. ska enligt vår meningBromma behållas som ett komplement till storflyg-platsen och förutom att ha privatflyg även fortsattkunna erbjuda såväl nationella som internationellaavgångar.Fru talman! dubbla roll som till-synsmyndighet för luftfarten och ägare ochoperatör för flygplatser innebär enligt vår meningrisker både för objektiviteten och effektiviteten. Till-sammans med och harvi i reservation 23 utvecklat vår syn på detta. Menden lösning av frågan som vi där antyder kommerLuftfartsverkets roll att renodlas till att vara en heltopartisk myndighet.I reservation 27 i detta betänkande tar vi modera-ter på nytt upp frågan om att se över det statligaägandet av flygplatser. I likhet med vad som sker medalltfler internationella flygplatser menar vi att enprivatisering av såväl , som Stur-up skulle frigöra kapital för staten, förenkla och ren-odla roll och lösgöra medelsom med fördel kan användas till att bl.a. rusta uppkvaliteten på vägar och järnvägar.Fru talman! Upplägget för kammardebatten var attdetta avsnitt huvudsakligen skulle handla om vägfrå-gor, och låt mig därför återvända dit.Regeringen har, som redan nämnts, i sin budget-proposition för utgiftsområde 22 långt ifrån lyckatsleva upp till den ambitionsnivå som såväl statsminis-tern som övriga statsråd gärna i olika sammanhanghar talat sig varma för. Det är inte bara vi moderatersom är kritiska, utan en samlad oppositionen pekarsamstämmigt på behovet av ökat ekonomiskt utrym-me för såväl underhåll som nybyggnation. Även ettstort antal s-ledamöter delar vår uppfattning. I ettbetydande antal motioner, som jag har här, har soci-aldemokrater över hela landet påpekat behovet avsatsningar.Jag vågar påstå att om alla de projekt och åtgärdersom listats i dessa motioner skulle förverkligas såkrävs en mångdubblad satsning på infrastrukturen iSverige. I ett 25-tal motioner, i några fall underskriv-na av ett stort antal länsbänksledamöter, föreslåsupprustning och nybyggnationer av alla slags vägaroch järnvägar. Viktiga länsvägar behöver enligt s-motionärerna förstärkas, breddas och ges nya sträck-ningar. sagt alla Europa- och riksvägar skaenligt motionärerna få en höjd status. I flera fall skade upphöjas till motorvägar eller motortrafikleder.Omröstningen här i kammaren kommer att avgörahuruvida viljan till förändringar beträffande anslagettill vägar som alla dessa motionärer gjort sig till tol-kar för är avsedd för hemmabruk eller kommer tilluttryck när vi kommer fram till omröstningen angå-ende den slutliga anslagsnivån. Hoppas kan ju ävenjag göra.I ett antal motioner framförs förslag om att trafik-säkerheten måste höjas. Inte minst gäller detta stor-städerna med i täten, som måste få ökadeanslag till att förbättra infrastrukturen. Argumenten ärbåde många och välgrundade. Det är lätt för mig ochoss att instämma i motionärernas förslag och syn-punkter. Utskottets majoritet har emellertid inte lyss-nat på dessa argument, utan helt kallsinnigt bortsettfrån de krav och förslag på lösningar som dess parti-vänner tillhandahållit. Samma majoritet har ocksåavstått från att ta ställning till de nya finansierings-modeller som också omnämns i några av motionerna.Fru talman! Det skulle vara enkelt för mig att härcitera några eller alla dessa motioner för att användadem som argument för våra förslag. I många fall ärdet samma vägar och samma problem som beskrivs,och samma synsätt på att bra kommunikationer be-hövs för att ska utvecklas i positiv riktning.Jag nöjer mig med en förhoppning om att det samlademassiva tryck som dessa motioner gemensamt geruttryck för ska nå fram till och Näringsde-partementet. Av den talarlista som föreliggerframgår inte om motionärerna avser att yrka bifall tillsina motioner. Enklaste vägen är kanske att de anslu-ter sig till någon av de reservationer som faktisktredan finns.Fru talman! Den moderata trafikpolitiken har vipresenterat i våra motioner, både som parti- ochkommittémotioner. Vårt intresse för dessa viktigafrågor grundar sig på vad jag inledningsvis nämndeom behovet av goda och effektiva kommunikationer.Sverige har ett avståndshandikapp gentemot vårakonkurrentländer ute i som till de delar därdet är möjligt måste elimineras. Den tunga lastbilstra-fiken ökar, och alltfler privatpersoner har tillgång tillbil och utnyttjar den till arbete och för rekreation.Trafikvolymerna på våra vägar ökar. Behovet avkraftfulla satsningar borde vara tydligt även för rege-ringen.Tillväxtregionerna och storstadsområdena tapparfart på grund av att vägnätets kapacitet är otillräcklig.Allra tydligast märks det här i . Transport-förmedlarna av gods till innerstaden i Stockholmtvingas nu att kompensera sig för den ökade tidsåt-gång de har för att ta sig fram med varor i dessa om-råden genom att ta extra betalt för leveranser av gods.Den ökade kostnaden tas naturligtvis ut av konsu-menten, som därigenom självfallet tappar en del avsin köpkraft. Privatpersoner som väljer att ta bilen tillsin arbetsplats hamnar ofta i timslånga köer. Slöserimed arbetskraft och onödig belastning av miljöngenom alltför mycket tomgångskörning är två tydligaresultat av uteblivna satsningar. Åtgärder för att lösadessa problem har länge krävts. Regeringen svararmed att inte göra någonting alls.Råvarubaserad industri, främst i skogslänen ochäven i , har länge krävt en upprustning ochtjälsäkring av glesbygdens vägnät. Stora förlusterdrabbar dessa näringar på grund av att råvarutillgång-en inte fullt ut kan garanteras under delar av året.Utskottet skriver visserligen om att satsningar pådessa vägar ska prioriteras, men den medelstilldel-ning som föreslås är tyvärr alldeles otillräcklig.I den moderata budgetmotionen väljer vi till skill-nad från näringsministern att låta krav på förbättring-ar på vägsidan följas av ökade anslag. För kommandebudgetår vill vi höja anslaget till vägarna med 2 mil-jarder kronor utöver regeringens förslag. De följandetvå åren föreslår vi en höjning över regeringens ramarmed vardera året. Perioden däref-ter kommer vi att ligga på minst denna nivå. Vi ärberedda att inom satsasammanlagt 30 miljarder på ökade väganslag.För att klara genomförandet av ytterligare sats-ningar på infrastrukturens område föreslår vi dess-utom att s.k. PPP-lösningar används för några lämpli-ga objekt. Marknadens operatörer har uttalat sitt in-tresse för att delta i sådana lösningar. hartill regeringen överlämnat en lista med förslag påsådana objekt som i första hand lämpar sig för dennametod. Som en del av finansieringen av dessa ochandra objekt är vi beredda att också pröva frågan omdirekt avgiftsfinansiering. Frågan om hur, var och närdetta ska vara möjligt bör dock föregås av noggrannaförberedelser. Det är vår förhoppning att listan pålämpliga PPP-projekt äntligen ska komma till an-vändning. Näringsministerns löfte att denna fråga skafå ett svar och en eventuell tillämpning hade om vil-jan funnits varit möjligt att infria för länge sedan.Kanske kan vi här i debatten få ett tydligare svarom tidpunkten.Fru talman! I det särskilda yttrande som finns in-taget i betänkandet motiverar vi användandet av vårabudgetramar. Storstadssatsningar med tonvikt påStockholm är som redan nämnts alldeles nödvändiga.Motorvägsnätet mellan våra största städer måste byg-gas ut och färdigställas. I de moderata reservationersom följer betänkandet utvecklar vi vår syn på hur vårvägpolitik kan genomföras. Hela landet måste kunnagaranteras tillgång till vägar av den kvalitet somkrävs för att näringslivet ska kunna utvecklas och föratt människor ska våga satsa på en framtid utanförstadskärnorna. Vi vill göra organisationoch verksamhet mer kostnadseffektiv, och föreslår attVägverket Produktion bolagiseras för att senare ge-nom utförsäljning kunna privatiseras.Enskilda vägar är samlingsbegreppet för det fin-maskiga vägnät som till sin längd överstiger densammanlagda längden av såväl det statliga som detkommunala vägnätet med det dubbla. Trots detta ochtrots den betydelse som dessa vägar har för männi-skor ute i glesbygden är anslaget ännu inte uppe påden nivå som det hade före den neddragning somregeringen genomförde 1996.Vi lyfter i vår reservation nr 2 fram dessa frågor,och vill peka på vikten av att särskildamedel för bärighetshöjande åtgärder fogas till dettaanslag. Möjligheten för människor och företag attlängs dessa vägar kunna bo kvar och hålla sin hem-bygd levande är avhängigt ett vägnät med rimligåretruntstandard.Vägskyltningsfrågor har lockat motionärer frånalla partier att ge förslag till ändringar. Ett nytt regel-system är föremål för översyn. Vi vill tillsammansmed , i vårgemensamma reservation, nr 4, i betänkandet lyftafram behovet av att dessa frågor behandlas med storskyndsamhet av regeringen. I nästföljande reserva-tion, nr 5, pekar samma fyra partier på den orimlighetdet innebär att äger rätt att i skyltfrågorslutligen avgöra ett överklagande till länsstyrelsenöver eget beslut. Någon ordning, frutalman, bör det vara även i denna typ av frågor.Vi moderater står naturligtvis bakom alla våra re-servationer, men jag nöjer mig för tids vinnande medatt yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 2 ():Fru talman! står givetvis bakomalla de reservationer som vi har lämnat, men för tidsvinnande nöjer vi oss med att yrka bifall till nr 10, 22och 39.Vad finns det då för problem med vägtrafiken?Det finns många, men jag ska nöja mig med att ta upptre; vägstandarden, trafikolyckorna och luftförore-ningarna.De opinionsuttryck som når fram till riksdagenstrafikutskott gäller i mycket stor utsträckning klago-mål på vägstandarden. I årets budgetproposition note-ras att andelen trafikanter som är nöjda med vägarnagenomgående minskat i de mätningarVägverket gör. Klagomålen brukar åtföljas av krav påmer pengar till vägarna. Jämfört med annan skattefi-nansierad verksamhet såsom vård och undervisning ärden politiska acceptansen gentemot kostnadsökningarinom vägsektorn förvånansvärt stor, särskilt motbakgrund av följande konstaterande i årets budget-proposition. Jag citerar:"Tillståndet på de belagda vägarna är i stort settoförändrat med utgångspunkt från demetoder använder för att mäta vägtillstån-det. "Beträffande underhåll och tjälsäkring är Vänster-partiet överens med regeringen. Budgetanslaget fördessa utgifter på det regionala vägnätet ökar med 861miljoner för . Det är således en an-senlig summa. Den totala årliga kostnaden för statligdrift och underhåll av vägnätet ligger mellan 5,5 och6 miljarder kronor. En önskan om att ha ett accepta-belt underhåll är en av anledningarna till att Vänster-partiet inte vill utvidga vägnätet ytterligare.Frågan är dock om höjda anslag är en ändamåls-enlig metod för att få långsiktigt hållbara vägar ominget annat görs. anser att en analys avproblemets orsaker bör föregå förslaget till lösningar.En fråga som kan ställas är t.ex. vilken betydelse deökade trafikvolymerna har för vägslitaget. Vägtrafi-ken har som helhet, trots höjda bränslepriser, expan-derat . Den tunga trafikensökning är markant. fler tunga fordon har rullat påde svenska vägarna det senaste året.En annan fråga är vilken betydelse för vägstan-darden den tunga trafiken har i förhållande till per-sonbilstrafiken. Utvecklingen mot tyngre trafik, högreaxeltryck och bredare däck behöver analyseras isammanhanget.I de flesta EU-länder får ett lastbilsekipage fram-föras med en högsta bruttovikt på och en to-tallängd av maximalt . I finns sedan1997 ett undantag som ger tillåtelse att framföra for-don på maximalt och med en längd av 25,25meter. Denna förmån för lastbilstrafiken är en av deväsentligaste orsakerna till att volymen vägtranspor-terat gods expanderat som godstrafiken påjärnväg stagnerat. Omfattningen av den tunga trafikenutgör ett allvarligt hinder för att klara trafiksäker-hetsmålen. I av fordonskollisionerna med död-lig utgång är ett tungt fordon inblandat.De höga maxvikterna medför också ett ökat slita-ge på vägarna. En ökning från nästanfördubblar slitaget på vägen. Hur stora fordon somtillåts påverkar även dimensioneringen av vägnätetgenom att större och tyngre fordon kräver förstärk-ningar av broar, större svängradier i korsningar etc.Hela vägsystemet måste förstärkas och underhåll-skraven ökar.Jämförelser mellan personbilstrafik och lastbils-trafik är av intresse för att uppskatta det slitage ochden vägdeformation respektive trafikslag ger upphovtill. uppskattar att enlastbil på motsvarar 9 600 personbilar därvid-lag.En stor del av det svenska vägnätet består avgrusvägar. drabbas av tjälskador som görvägarna extra sårbara för tung trafik. Delar av väg-nätet måste hållas avstängt . Om invånarei glesbygd ska ha acceptabla vägar för de transportersom måste utföras med personbil är det med andraord av vitalt intresse att minska såväl vikten på lång-tradarna som totalvolymen av tung trafik. Det endaundantag som rimligen kan övervägas är transporterav skogsråvara ut från skogen.Fru talman! Reservation 39 tar upp Gotlandstrafi-ken. Färjan är gotlänningarnas väg. Vänsterpartietanser att det bör utredas om kan få ansvarför att det finns en acceptabel färjetrafik . Detär i längden orimligt att företag och invånare på Got-land ska behöva oroa sig för om Rikstrafikenfår de medel som behövs för att färjan ska gå ävennär turistsäsongen är över. Ovissheten kring kommu-nikationerna försvårar för investeringar, rekryteringtill högskolan och framförhållning i övrigt.Fru talman! En enig riksdag har ställt sig bakomnollvisionen. Till nollvisionen har fogats ett etappmålpå att maximalt 400 personer ska omkomma i trafikenår 2000. I stället för att närma sig målet ökar antaletdödsoffer i trafiken. Målet för nås inte. VTI,i ,förutspår att detta år blir det värsta om manser på olycksutvecklingen i förhållande till beslutademål.Är det då naturlag att folk ska behöva sätta livettill i trafiken? Nej, men liksom när det gäller vägstan-darden måste orsakerna till problemen analyseras.Cirka hälften av dem som dör i en fordonsolyckasaknar bilbälte. Höga hastigheter är en av de vikti-gaste anledningarna till att människor omkommer itrafiken. En stor del av de omkomna förarna isingelolyckor hade alkohol eller andra droger i blo-det. Om olyckorna på vägarna ska bli färre och lind-rigare krävs i första hand en ökad trafikövervakning,en modernisering av lagstiftningen och skärpta på-följder för trafikbrott. Säkrare kommunikationsmedelsåsom järnväg och sjöfart borde i större utsträckningombesörja transporten av gods och människor. Förstdå har nollvisionen en chans att bli något annat än entom fras.Fru talman! I det här sammanhanget vill jag säganågot om . Sedan trafiken öppnades den1 juli har det glädjande nog visat sig att mångaföredrar att åka kollektivt om det finns möjligheter tilldet. Bron är kraftigt överdimensionerad när det gällervägtrafik. Den är byggd med en kapacitet på 50 000fordon . har 6 000 fordon per dygnvarit en vanlig notering. Det är bra för miljön, meninte så bra för ekonomin för bron.Återigen höjs de röster som aktivt bidrog till attdriva igenom beslutet om . Denna gångför att sänka broavgiften och få fler bilar över bron.Minnet hos dessa aktörer är kort. De verkar ha glömteller struntar helt enkelt i den debatt som föregickbron. Det var en av de största miljödebatterna i Sveri-ges historia. De verkar ha glömt att en förutsättningför beslutet om bron var att det skulle bli en järnvägs-satsning och inte leda till en kraftig ökning av biltra-fiken. Resultatet av miljöprövningen ledde till attbroavtalet formulerades så att bron skulle främjajärnvägen. "Tillkomsten av en fast förbindelse syftartill att främja en rationell och ändamålsenlig järn-vägstrafik mellan länderna. Avgifterna skall utformasmed beaktande av detta syfte." Så står det i avtaletsartikel 16.För att bron ska bli den kollektivtrafikbro som densocialdemokratiska regeringen hävdade efter det attbeslutet om bron fattades i riksdag är enkoppling mellan avgiften för en bilresa och biljettpri-set på tåg mer logisk jämfört med den nuvarandekopplingen mellan broavgiften och färjepriset. Därförborde avtalet omförhandlas så att prisskillnaden mel-lan tåg och bil indexregleras.