prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — Det tragiska, utrikesminis-tern, var ju att under det faktisktvar värdeneutralt. Utrikesministern har haft en före-trädare i ämbetet, en socialdemokrat, som talade omatt man inte fick kritisera förtrycket i . Detvar under en Palmeregering.Man skulle alltså blunda för förtryck i Östeuropa.Något annat ansågs strida mot neutraliteten. Det varkanske lågpunkten i svensk utrikespolitik. Då hadeSverige sjunkit djupt.Anf. 10 ():Herr talman! Jag ska svara på de frågor som utri-kesministern har ställt om säkerhetspolitiken. Vi iVänsterpartiet stöder , och därmed är vi församarbete med 49 europeiska länder, inte bara med15 av dessa. Vi vill arbeta för en alleuropeisk säker-hetsordning. Vi vill inte att EU eller Nato ska be-stämma över eller hela säkerhets-politik.Jag fick inte svar på den fråga som vi ställt omSverige ska genomföra gemensamma militära öv-ningar tillsammans med så länge som krigetpågår eller inte.Jag vill också ta upp frågan om . är för oss och för FN ett område fyllt av tragik.Mycket tyder nu på att den utlovade folkomröstning-en flyttas fram, kanske ända till 2002, trots att sedan såg ut som om folkomröst-ningen skulle kunna äga rum till sommaren i år.Detta är helt oacceptabelt. Flera partier har underflera års tid understött kravet på nationellt självbe-stämmande för . Vi är många i riksdagensom krävt att regeringen ska driva Västsaharafråganinom EU. Vi ställer fortfarande samma krav. I daghandlar det om ren obstruktion från sida.Göran Lennmarker lyfte upp frågan om vilketparti som bekänner sig eller har bekänt sig till utro-tandet av klasser. Vem i den svenska ellerregeringen har någonsin förespråkat proletariatetsdiktatur? Det vill jag fråga talman! Det finns exempel som vi inte harnämnt förut när det gäller krig, och det handlar omkriget mellan och . Det finns sådanafall i historien där s.k. autonomier inom demokratiskaregimer fått förfärande resultat. Jag tänker på den s.k.autonomi som sades åtnjuta i . Som bekant ledde det till nya motsättningar,ofred och flera krig, ett trauma som dessa båda länderännu inte lyckats komma över, trots att ochEtiopien har blivit självständiga stater. Återigenhar ett förödande krig ägt rum mellan dessa bådaländer. Vår förhoppning är att den svenska regeringenger sitt yttersta för att understödja OAU och Algerietnär det gäller att få slut på striderna och skapa fredmellan dessa båda länder vars befolkning trots av-ståndet historiskt stått så nära. Jag anser attregeringen har varit passiv när det gäller denna fråga.Förhoppningsvis får vi svar från utrikesministern iden här frågan.Anf. 11 ():Herr talman! Att stå upp för människovärdet i ut-rikespolitiken och visa solidaritet med alla människorinnebär att med kraft bekämpa fattigdomen i omvärl-den. Ett viktigt bidrag till fattigdomsbekämpningen ärett effektivt bistånd till utvecklingsländerna. Väst-världens vilja att bistå de fattigaste i världen minskar,och följer med i den trenden.Regeringen bedriver, med stöd av Vänstern ochMiljöpartiet, en undermålig biståndspolitik. Det finnsstora brister i engagemanget för just fattigdomsbe-kämpningen utanför rikets gränser.I stället för exempelvis sex timmars arbetsdag iSverige borde kanske debatten inriktas på hur vi kanbidra till att bekämpa de ekonomiska ojämlikheterna ivärlden, motverka ekologiska katastrofer och hindraspridningen av dödliga sjukdomar. Social oro, natur-katastrofer och sjukdomar som aids, malaria ochtuberkulos är direkta hot mot samhällsutveck-lingen och ofta även direkta orsaker till krig och kon-flikter främst i de fattiga delarna av världen.Utvecklingssamarbetet för den fattiga världen ären avgörande del av utrikespolitiken, och det är be-klämmande att regeringen låter effekten av statsbud-getens utgiftstak gå ut över de fattiga i tredje världen.Herr talman! har det uppkommit enintressant diskussion om biståndet och handelspoliti-kens påverkan på utvecklingsländerna. Från i-länderna överförs livsstilar, konsumtionsmöns-ter och produktionsmönster. Tyvärr är det inte så oftade nya ekologiskt hållbara produktionssystemen sominvesteras i utvecklingsländerna utan de traditionellateknikerna som har byggt upp i-ländernas välstånd,men också vår ekologiska obalans.Detta är en ohållbar utveckling, och vi ser en tyd-lig koppling mellan naturkatastrofer och den globalaindustriella utvecklingen. Kanske måste vi radikalttänka om när det gäller investeringar och biståndspo-litiken till utvecklingsländerna. De har en självklarrätt att utvecklas och öka sitt välstånd med tekniksom är miljömässigt hållbar. Detta är också en över-levnadsfråga för den utvecklade världen.Herr talman! Näringslivets alltmer globala rela-tioner ligger ofta utanför den traditionella utrikespo-litiken, men påverkar i stor omfattning människorna iden fattiga världen och deras situation och utveck-lingsmöjligheter. För oss kristdemokrater är det vik-tigt att de mänskliga värderingarna genomsyrar ävenhandelspolitiken. Frihandel är bra. Öppna marknaderskapar ofta välstånd och ger en positiv utveckling.Men i stället för att peka ut näringslivet och multina-tionella företag som hänsynslösa så bör relationen tillnäringslivet utvecklas så att näringslivet kan spela enviktig roll i realiseringen av de internationellamänskliga rättigheterna. Tillsammans med näringsli-vet borde regeringen utarbeta koder för rapportering,övervakning och verifiering av näringslivets roll ochpåverkan på de mänskliga rättigheterna i bl.a. ut-vecklingsländerna. En god affärsetik ökar långsiktigtsvenska marknadsandelar i världen och blir också engod affär såväl för utvecklingsländerna som för Sve-rige.Herr talman! kommer att medengagemang och kraft arbeta för att den enskildamänniskan och människans lika värde ska genomsyrasvensk utrikespolitik i framtiden.Anf. 12 ():Herr talman! Utrikesministern kommenterade inteordförandeskapet i sitt anförande, och jag vill åter-komma till detta. För att avgöra frågor som får någonbetydelse då sitter som ordfö-rande gäller det att ha förankrat frågorna i EU-samarbetet åratal tidigare. Det är där som vi ser bris-ten. Jag skulle vilja ha en kommentar från utrikesmi-nistern om varför man inte har arbetat på det sättet.Vi tycker att det är ganska sent , så att säga. Vadhar regeringen egentligen gjort i det avseendet?Sedan ska jag säga någonting om det nordiskasamarbetet. Det har ju en lång tradition och har storbetydelse för människor i våra nordiska länder. har legat i framkant iarbetet med att främja den fria rörligheten. Medan EUhar ägnat sig åt att i första hand åstadkomma ett frittutbyte av varor, tjänster och kapital har satsatpå individens fria rörlighet sedan lång tid tillbaka.Det handlar om passfrihet, fri arbetsmarknad, bo-stadsmarknad m.m.Men fortfarande återstår en hel del att göra för attförenkla. Det gäller alldeles särskilt kontakterna inomBarentssamarbetet och gentemot , där vi vetatt krångel och byråkrati från alla sidor sätter käppar ihjulet för våra medborgare att ta sig mellan våra län-der på ett smidigt sätt, oavsett om man reser privat,handlar med varor eller något annat. Vi menar då attdet är väldigt viktigt att positionen när det gäller attutveckla EU:s koncept beträffande den nordliga di-mensionen är att vi måste ta ett särskilt ansvar där.Det är viktigt i EU-samarbetet, det är viktigt i detnordiska samarbetet och det är viktigt när det gällervåra nationella relationer till länderna inom Barents-området.En annan viktig utmaning i det nordiska samar-betet är att ta ledningen i satsningen på informations-tekniken. Inte bara behöver den digitala alle-mansrätten, utan IT måste göras tillgänglig för alla ihela . Här kan ett ökat nordiskt samarbeteresultera i en infrastrukturell revolution; det tror vi. har de nordiska länderna en tätposition när detgäller utveckling av IT-tjänster, mobila telekommu-nikationer och den nya generationens datatelefoni.Låt oss inte tappa den positionen!Från det rika ska jag gå ut lite vidare ivärlden. Det handlar om klyftorna. Även om vi serökade klyftor i är klyftorna ute i världen, deglobala klyftorna, enorma. som andelenfattiga i världen minskar enligt den statistik vi harökar antalet fattiga. Många sjukdomarsom var på väg bort sprids återigen, t.ex. tbc.Mer än 1 miljard människor lever på mindre än 1dollar per dag i en situation som ingen i kanföreställa sig. Den stora utmaningen är att utrotafattigdomen, minska klyftorna mellan rika och fattigaoch att vända trenden. Det är tragiskt att WTO-förhandlingarna som skulle ha startats i förraåret slutade innan de hunnit börja. De som drabbasmest av det är de fattiga länderna.Vi menar att måste gå i bräschen för nyaförhandlingar som öppnar världshandeln för de fattigamänniskorna i de fattiga länderna. De som i förläng-ningen drabbas värst av den rika världens mur motomvärlden är kvinnorna och barnen i de länderna. Jaghåller väldigt mycket med det vi här hörde från Krist-demokraterna om näringslivets ansvar när det gälleretik och moral i handel, i umgänge och över huvudtaget för att minska klyftorna i världen. Det tror jag äroerhört viktigt med tanke på globaliseringen och densnabba utvecklingen av de stora företagen som finns.Biståndet hör till vårt lands viktigaste och mestkonkreta utrikespolitiska insatser. Biståndet frånvärldens rika till de fattiga är ett uttryck för solidaritetoch rättvisa och dessutom ett sätt att bidra till fredoch säkerhet. är ett rikt land och behöversnabbare visa att det återtar enprocentsmålet. Vi tyck-er att ambitionsnivån från regeringen och stödpartier-na v och mp är alldeles för låg. Ryckigheten i bi-ståndsnivån som skedde får inte upprepas.Nu ska biståndspolitiken utredas. För vår del villvi fokusera på demokratiutveckling, respekt förmänskliga rättigheter och fungerande institutioner. Viär konsekventa när det gäller småskalighet framförstorskalighet, landsbygds- och jordbruksutveckling,hållbar utveckling och miljö, anpassad teknik ochhjälp till självhjälp. Kvinnornas roll i biståndet börytterligare stärkas. Den gamla sanningen att den somhjälper en man hjälper en individ medan den somhjälper en kvinna hjälper en hel familj står sig väl. Attstödja kvinnor är också ett sätt att stödja de mestutsatta - världens barn. Vi tycker att det är oerhörtviktigt.Jag har en fråga till utrikesministern. Det handlarom skuldbördan, som det står om i deklarationen.Vad gör egentligen regeringen rent konkret för attminska skuldbördan? Vi har inte sett särskilt mångaekonomiska tecken på engagemang för det-ta. Vi skulle vilja ha mycket större engagemang föratt minska skuldbördan. Det är verkligen ett av destora världsproblemen i dag.Anf. 13 (fp):Herr talman! välkomnar de kraftfullamarkeringar som EU-länderna gjort mot Österrikeoch stämmer in i fördömandena av de främlingsfient-liga och kränkande uttalanden som gjort av FPÖ:sJörg . Vi har sett de fenomenen även hemma iSverige. Vi hade Ny demokratisom kom in i på just den typ av programsom för fram: stopp för asylinvandring,och skumma uttalanden i utkanterna på vad som äranständigt.Folkpartiet gjorde kraftfulla markeringar frånstart. Jag kan bara påminna om partiledare reaktion när han i TV reste sig ur soffan.Det är så det ska gå till även här: kraftfulla marke-ringar, och låta partier av den här typen krakelerainifrån. Det kommer de att göra. Det är jag övertygadom. Men det fordrar kraftfulla markeringar från ossandra.Jag hann inte i mina tidigare anföranden kommain på frihandeln. Jag ska nämna några ord om detta.Det är samma tema som jag har anslagit i den utri-kespolitiska debatten, nämligen vikten av att brytaned gränser. Frihandel är just detta att inte sätta upptullmurar av olika slag som snedvrider den fria han-deln. Det viktiga är att utvecklingsländerna här gårmiste om en potential i sin utveckling på grund avden rika världens olika restriktioner, subsidier, sub-ventioner, osv. som förvrider den fria konkurrensenoch prisbildningen.Jag såg här uppgifter om att man har räknat ut atten frihandelsrunda skulle höja produktionen i världenmed ofattbara . Ja, ni hörde rätt:1 200 miljarder dollar. Det är ofattbara siffror. Jag vetinte hur man kommer fram till dem, och man får välha lite plus och minus på detta. Men det visar ändåinriktningen på vad frihandeln kan göra. Därför vardet som hände i tragiskt. Det verkar som detär en ganska knagglig väg till att man åter sätter sigkring bordet och diskuterar frihandel. Där måste vialla från olika länder försöka bjuda till.Vad händer som vi får en stor konflikt i ,även om den är otänkbar i dagens situation? Så frågarutrikesministern med anledning om reso-nemang om Nato. Vad händer om vi får en stor kon-flikt i ? Det är en berättigad fråga. Vi har un-der i i ofredstid förlitat oss mycketpå Nato. Nato har under sina byggt upp ettenormt förtroendekapital. Förtroende är en nyckelfrå-ga i säkerhetspolitiken. av enighet från år 1949till då inte ett enda skott avlossats i strid harresulterat av segrar. Det är segern i det kallakriget, segern över i Bosnien, segern översamma i Kosovo, och om man tänjer lite påbegreppet Nato segern över iGulfkriget.Sverige är engagerat i det nya Natomed anpassning av det svenska försvaret för gemen-samma operationer, gemensamma PFF-övningar,svenska officerare i Natohögkvarteret, svensk ambas-sad inne på området, och sist men naturligtvis vikti-gast, svensk trupp under Natobefäl i militära opera-tioner. är djupt involverat. Men utan fulltmedlemskap finns inte med i den krets däravgörande beslut fattas. Vi dras på något sätt in isamarbetet, men vi är inte beredda att ta det fullaansvaret. Det anser att vi ska göra.Jag kan konstatera att neutraliteten är på väg utsom ett begrepp, och jag tror att Natomedlemskapetär på väg in. går före även i den här frå-gan, och andra partier traskar patrullo. Jag tror attverkligheten även i det här fallet kommer att ge Folk-partiet rätt.Anf. 14 ():Herr talman! Återigen får vi rapporter om miljö-katastrofer i . Den här gången kommer de frånRumänien. Det är en gruvdamm som har brustit.100 000 kubikmeter förgiftat vatten innehållandecyanid och tungmetaller har läckt ut och därmed tagitallt liv med sig på sin väg nedåt floden. Det är sammakatastrof som inträffade i i . Det skedde i Doñanaområdet, somockså är ett stort naturområde. Jag besökte det ochsåg med förskräckelse hur miljökatastrofen drabbaromgivningen.Det här visar bara på ett av många problem som vihar i vår värld. Men det är ett problem som faktisktbör åtgärdas. Det finns gott om gruvdammar runt ompå vår jord, och ju äldre de blir, desto större påfrest-ningar och desto större risker innebär de.Jag tycker att det är dags att EU tar ett ordentligtinitiativ i frågan och försöker lyfta fram den. Manskulle kunna ha någon form av internationellt kon-trollorgan, ungefär som man har när det gäller kärn-kraften. Jag vill fråga utrikesministern om hon hartänkt sig att ta något initiativ i frågan för att det skahända något innan det sker ytterligare sådana härkatastrofer.Det här är bara en del av de miljöproblem vi har,som vi faktiskt skulle kunna ha bättre kontroll över.Vi skulle kanske till stora delar kunna förebyggakatastrofer genom att agera . Det är det jag harförsökt att lyfta in här. Miljösituationen är sådanatt vi inte kan blunda för den. Vi måste agera och vimåste agera internationellt.Jag är lite besviken över att utrikesministern inteheller i sitt andra anförande lyfte in miljön som etttydligt prioriterat område inför regeringskonferenseni . Om vi inte från svenskt håll lyfter in att ettekologiskt hållbart samhälle är en prioriterad fråga,vad kan vi då förvänta oss att övriga länder gör? Detär ju ganska ofta så att vi i i alla fall villframhålla att vi är en pådrivande nation när det gällermiljökontroll, miljöhänsyn och framförhållning. Jagkänner oro i maggropen när jag tänker på att inte ensSverige tänker sätta den frågan som den absolut vik-tigaste. Jag har ingen förhoppning om att något av deandra EU-länderna kommer att göra det, och jagkänner att något tyngre miljökrav från EU på deninternationella arenan kommer vi inte heller att få se.Det krävs faktiskt att något land som har ansvar tarinitiativet för att det ska hända någonting.Jag skulle gärna se att vi t.ex. får en ordentligmiljögaranti som tar hänsyn och att vi har rätt attställa miljö- och hälsokrav. Jag skulle gärna se attdetta förs vidare inte minst i handelsfrågorna somnaturligtvis också finns med när det gäller mijlöas-pekterna. Det har här framförts kritik mot att det inteblev någon ny WTO-runda. Jag tror att det ändå blevett uppvaknande för de politiker som ansvarar förfrågorna. Det krävs att man har ett mer genomarbetatsamarbete med i världen för ska få en handel där man tar hänsyn till bådemiljö och socialt ansvar i ett globalt perspektiv.Om ska driva den här frågan är det väldags att man gör det med en ökad öppenhet gentemotNGO:erna. Det är dags att man plockar in dem i för-beredelsearbetet så att man kan få den kunskap ochkompetens som finns och behövs i det här samman-hanget.Sedan kan jag inte låta bli att säga något till Hol-ger som tyckte att vi skulle ta bort det härmed sextimmarsdag och i stället prata bistånd. Jagtycker att måste lära sig att sehelheten. Tänk om vi kunde genomföra och därmed få ned sjukskrivningar ochförtidspensioneringar och öka livskvaliteten. Dåskulle vi få mycket pengar över som vi skulle kunnasatsa på internationell solidaritet. Vi skulle dessutomöka livskvaliteten hos den svenska befolkningen, ochdet är inte oväsentligt.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Låt mig först vända mig till GöranLennmarker igen. klamrar sigfortfarande fast vid sin egen bild av rege-ring. Någon österrikisk komplott låg inte till grundför de 14 ländernas agerande. Det var ochAznar som drev på. Men frågan är fortfarande: Vadsade , vad sade tillSchüssel i ? Hejade ni på? Bad ni honomavstå? Eller står ni utanför den europeiska debattenoch sade därför ingenting?Göran Lennmarker hävdade också att varvärdeneutralt under . Jag minns än inmar-schen i , och jag minns än som talade om diktaturens kreatur. Exemplen påatt ta avstånd från och från kommunismen kanmångfaldigas. Det var definitivt inte en värdeneutraltid, det gäller försvarsövningen med villjag till säga att det naturligtvis beror påutvecklingen. Det här kommer att diskuteras med helaoppositionen vid . Alla är överensom att krig i måste upphöra.Den militära aktionen måste upphöra och man måstesöka en politisk lösning.Jag vill också uppmana , Vänsternoch att komma ihåg, när vi diskuterarkriser och konflikter, att inte motarbeta utan tvärtombejaka det samarbete vi har kring utrikes- ochsäkerhetspolitik i EU. Det är nämligen det effekti-vaste sättet vi har att förebygga kriser och kon-flikter, inte bara i EU utan också i vår närhet.Inför det svenska ordförandeskapet i EU, där dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken natur-ligtvis är en viktig del, vill jag understryka att det ärhela ordförandeskap, precis som K-G Bi-örsmark tidigare sade. Förberedelsearbetet, MarianneAndersson, har pågått . Jag har följt det bl.a. påmiljöområdet. Jag har sett hur ett tidigt miljöinitiativnu har vuxit fram - och här kan jag också svara - och blivit en stor punkt på dag-ordningen i samband med toppmötet i . Manska inte längre bara se miljöpolitiken som en isoleraddel, utan meningen är att även inom EU ska nu alladelar av politiken styra mot ett hållbart samhälle ochmot större miljöhänsyn. När det gäller miljöfrågornaär EU vårt bästa instrument. Bejaka det, i stället föratt motarbeta det! Exemplet visar detsam-ma. Det bästa vi kan göra för miljön i är attse till att utvidgningen fortsätter, att de kommer med iEU, att de får följa EU:s miljökrav och att de får hjälpmed investeringar som ibland kan vara kostsamma påmiljöområdet.Min sista stund här - även om jag hade velat ägnadet betydligt - gäller diskussionen om bi-ståndet. När den svenska ekonomin nu blir bättre ärdet oerhört väsentligt och viktigt att vi kan öka bi-ståndet. Vi ökar nu biståndet varje år.Men det räcker inte med bistånd, utan det krävsockså att vi ser utrikespolitiken i dess helhet. Frihan-deln, miljöpolitiken, immigrationspolitiken - alladelar måste samverka för att hjälpa de allra fattigasteländerna att få ett mindre utsatt läge.Det är också i det arbetet nödvändigt med ett star-kare FN. prioriterar FN-arbetet mycket högt.Vi kan här se att vi har varit ett av de mest aktivaländerna, och det tänker vi fortsätta med. Vi kanockså se att ska vi kunna fortsätta det förebyggandearbetet mot våldsupptrappning - vare sig det är iMellanöstern, i eller i andra delar av världen -är det genom att arbeta med FN som vi har vår storachans och möjlighet.Anf. 16 ():Herr talman! Först noterar jag en klyfta mellan ut-rikesministern och mig. Jag och Moderata samlings-partiet tycker att det hade varit bra om österrikiskaFolkpartiet och österrikiska Socialdemokraterna hadeslutit en regeringsöverenskommelse. Den underkän-des av österrikiska Socialdemokraterna. Jag får näs-tan intrycket att utrikesministern tycker att det var braatt österrikiska Socialdemokraterna underkände över-enskommelsen. Det vore i så fall ett sensationelltbesked.Sedan fanns det faktiskt under det kalla krigetdelar där inte stod upp för de goda värdena.Utrikesminister sade att man inte fick kriti-sera systemen i . Man fick kritisera enskil-da händelser. Han var utrikesminister i regeringenPalme. Det tror jag var den lägsta punkten vi haft isvensk utrikespolitik, när krökte rygg infördiktaturen.Jag noterar att utrikesministern sade att vi ska dis-kutera försvarsövningen med - jaha. Oppo-sitionen har ju krävt att man skulle samråda om dettai . ska vi tydligen äntligen disku-tera denna fråga, som ju är en central fråga i svenskutrikespolitik. Det hade varit något klokare att på etttidigt stadium ta upp detta.Herr talman! Jag vill sedan ta upp den fråga somMurad ställde. Han frågade vem som stod förproletariatets diktatur och klasskampen. Låt mig förstsäga att detta är centrala inslag i kommunismen. Detfinns inte en enda kommunistisk regim som inte harproletariatets diktatur - från i väster till i öster. Det innebär att det finns ett enda parti.Vill man starta ett annat parti blir man fängslad ellerskjuten. Klasskampen, föreställningen om samhäll-sklasser som står emot varandra, är en central del ikommunismen. Stora delar av kommunismen handlarom att utrota samhällsklasser - självägande bönderoch vad det nu kan vara.Låt mig också säga, , att det fanns ettparti i den svenska - det finns här nu också- som var en del i den kommunistiska internationalensom ledde. Det svenska kommunistiskapartiet var inte ett självständigt parti utan en del i denkommunistiska internationalen. Det fanns kontrol-lanter från Komintern som såg till att det fullföljde de intentioner somJosef hade. Han var de facto partiledare för detsvenska . Så var historien,. Ni borde lägga ned ert parti!Anf. 17 ():Herr talman! sade faktiskt attkommunismen finns här och i och rege-ringen. Jag ska läsa för vad somstår i vårt partiprogram. Jag ska inte läsa Internatio-nalen, även om det skulle ha passat jättebra ,men jag ska läsa några ord ur partiprogrammet:"försvarar den parlamentariskademokratin - - -. ""Det representativa flerpartisystemet är det bästasättet att fatta övergripande beslut - - -. ""respekterar beslut och lagar somär fattade i demokratisk ordning. "Sluta, , med lögner och sve-pande anklagelser gentemot oss!Anf. 18 ():Herr talman! har regeringen fördömt främ-lingsfientligheten hos , och det är bra. MenSverige måste också mobilisera utrikespolitisk kraftatt exempelvis se agerande mot rörelsen Falungong, en rörelse som ägnar sig åt kroppsrörelser,gymnastik och meditation och som uppfattas somett hot mot regimen. Såvitt jag känner till har deninga politiska ambitioner, men myndigheterna slår nuned dessa människor därför att de samlas på vissaställen och utför sina aktiviteter. Sådant här är oac-ceptabelt, och det måste synliggöras också av densvenska regeringen.I den deklaration vi har fått av utrikesministern står det också om De baltiska ländernas år, ochdet är bra.