prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:55Tisdagen den 25 januariKl. 14.00 - 16.2718.00 - 21.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 18 och 19 januari.2 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsle-damot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Tillersättare för riksdagsledamöter har i detta fall utsettsAnders , och ,(båda kd). Vidare har från inkommit nytt protokoll till tidigareutfärdade bevis.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya riksdagsledamoten och bevisenför de nya ersättarna samt protokollet och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 19 kap.11 § vallagen.Stockholm den 21 januari 2000Lars TottieKerstin Siverby3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:184Till riksdagenInterpellation 1999/2000:184 av ompermissionsreglerna för fängelsedömda.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 10 januari 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:187Till riksdagenInterpellation 1999/2000:187 av polisens roll i trafiksäkerhetsarbetet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 17 januari 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:173Till riksdagenInterpellation 1999/2000:173 av Per-RichardMolén (m) om ansvarsfördelningen inom Näringsde-partementet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 10 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ej hade tidför fler interpellationssvar , den 1, 3och är näringsministern på tjänsteresa.Stockholm den 13 januari 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:185Till riksdagenInterpellation 1999/2000:185 av ominformation till föräldrar om elevers prestation.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 13 januari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:140Till riksdagenInterpellation 1999/2000:140 av om vid Linkö-pings universitet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda och attinterpellationen överlämnats till statsrådet den 21 januari 2000UtbildningsdepartementetEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:188Till riksdagenInterpellation 1999/2000:188 av (c) om psykiskt långtidssjukas situation.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det är svårt att hitta endag som passar tidigare.Stockholm den 18 januari 2000SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:106Till riksdagenInterpellation 1999/2000:106 av () om statliga kreditinstitut.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den15 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten har an-mält förhinder till tidigare bestämt datum, den1 , på grund av utrikes resa.Stockholm den 18 januari 2000FinansdepartementetBosse RingholmEnligt uppdragNils DexeInterpellation 1999/2000:193Till riksdagenInterpellation 1999/2000:193 av (c) om företagshälsovården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att har ettmöte med partistyrelsens verkställande utskott den4 februari.Stockholm den 21 januari 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExepditionschefInterpellation 1999/2000:190Till riksdagenInterpellation 1999/2000:190 av ()om och omställningen med anledning av denföreslagna strukturomvandlingen inom Försvar-smakten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den8 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att näringsministern är påtjänsteresa den 1, 3 och 4 februari.Stockholm den 20 januari 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1999/2000:119 omfolkbokföring för flyktingar med tillfälligt uppe-hållstillståndAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har med anled-ning av en tidningsartikel angående förslag om för-ändring av villkoren för personer med tillfälliga up-pehållstillstånd frågat mig hur regeringen avser verkaför att garantera barn med tillfälliga uppehållstillståndderas rätt till personlig utveckling, social trygghetsamt grundskoleutbildning.Jag vill börja med att klargöra den ordning som gäller för tidsbegränsade uppehållstillstånd i enmassflyktsituation.Regeringen får med stöd av utlänningslagen med-dela föreskrifter om att den som söker uppehållstill-stånd och som bedöms ha ett tillfälligt behov avskydd här i landet får ges ett tidsbegränsat uppehålls-tillstånd. Dessa bestämmelser är avsedda att användasi en massflyktsituation, dvs. när ett stort antal männi-skor hastigt lämnar sitt hemland på grund av en yttreomständighet som t.ex. en krigssituation eller enmiljökatastrof. Utgångspunkten är att dessa personersbehov av skydd är tillfälligt och att de ska kunnaåtervända till hemlandet när skyddsbehovet har upp-hört.Jag vill här erinra om att ,med anledning av regeringens proposition Svenskmigrationspolitik i globalt perspektiv, inte hade nå-gon erinran mot regeringens uttalande att de sombeviljas ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i en mass-flyktsituation inte fullt ut ska omfattas av de socialarättigheter som gäller för dem som är mer permanentbosatta i landet. Denna grupp av utlänningar har istället alltsedan den bestämmelsens tillkomst omfat-tats av bestämmelserna i lagen om mottagande avasylsökande (LMA). Enligt nuvarande ordning kandock en sådan utlänning folkbokföras när det sam-manlagda uppehållstillståndet uppgår till minst tolvmånader. Detta innebär att det finns en motsättning iatt denna grupp å ena sidan ska omfattas av de socialaförmåner som är knutna till LMA, å andra sidan kanfolkbokföras och därmed, med vissa undantag somföljer av LMA, i princip kunnat få sociala förmåneroch rättigheter som i bosatta personer.Riksdagen förutsatte i sitt beslut att frågan hurdenna motsättning ska lösas behövde utredas vidare.Beredningen som följde inom harvarit tidskrävande på grund av frågans komplexitet.Regeringen har emellertid avgettproposition 1999/2000:42 Utlänningar i en massflykt-situation, sociala förmåner m.m. Propositionen över-lämnades i går till , och jag vill därför tatillfället i akt att något redovisa innebörden av deförslag som lämnas i propositionen.Propositionens förslag innebär att prövningen aven ansökan om asyl, dvs. flyktingstatus, från en ut-länning som beviljas ett tidsbegränsat uppehållstill-stånd i en massflyktsituation ska kunna skjutas upp sålänge som det tidsbegränsade uppehållstillståndetgäller, dock högst . Därefter eller vid den tidiga-re tidpunkt när det tidsbegränsade uppehållstillståndetupphör att gälla är utlänningen oförhindrad att sökaasyl.Jag kan i detta sammanhang nämna att det inomdetta område har ägt rum en internationell utvecklingunder senare år. Inom EU har medlemsstaterna motbakgrund av ett förslag från kommissionen förhandlatom införande av en EU-gemensam ordning för till-fälligt skydd i massflyktsituationer. En utgångspunkti komissionens förslag har därvid bl.a. varit att detska vara möjligt att kunna skjuta upp den individuellaprövningen av asylskäl , en tidsom varit längre än den tid som avses gälla i rege-ringens förslag. UNHCR har inte invänt mot införan-det av en sådan ordning. Jag anser därför att det nu-mera är möjligt att införa en regel med detta innehåll.Under den tid de tidsbegränsade uppehållstillstån-den gäller, dock högst ska, enligt propositionen,de utlänningar som tas emot i en massflyktsituation iprincip erhålla sociala förmåner som följer av LMA.Däremot ska en utlänning som efter de första två årenerhåller en flyktingförklaring eller ett resedokumentalltid folkbokföras. Därmed likställs de i många hän-seenden med i bosatta personer, vilket förut-sätts i Genèvekonventionen.Vidare kan nämnas att denna grupp, enligt redangällande bestämmelser, ska erhålla hälso- och sjuk-vård samt tandvård och utbildning enligt sammaordning som gäller för asylsökande. Barn och ung-domar som inte har fyllt har rätt till hälso- ochsjukvård enligt samma principer som alla andra barnsom är bosatta i landet. I denna vård inbegrips natur-ligtvis även barnpsykiatrisk vård.Under den tid som den aktuella gruppen av utlän-ningar inte är folkbokförda är Statens invandrarverkhuvudman. Jag ser det som en fördel med förslageteftersom utgångspunkten är att ett återvändande skaske när skälen till massflykten undanröjts. Det ärviktigt att kommunernas arbete med flyktingar iförsta hand kan inriktas på integration. Att kommu-nerna därutöver skulle få uppgifter att ta emot storagrupper som folkbokförts även när utgångspunkten äratt de inte ska stanna i vore olyckligt.Som jag tidigare nämnt i flera frågesvar till riks-dagen ska liksom alla andra myndig-heter på statlig nivå, nivå och landstings-nivå sätta barnets bästa i främsta rummet. Detta inne-bär att i alla beslut som på något sätt rör barn skabarnets bästa alltid beaktas.Jag är dock medveten om att barn som beviljastidsbegränsade uppehållstillstånd i en massflyktsitua-tion enligt nu gällande regler inte har rätt till skolgångpå samma villkor som i bosatta barn underden tid de inte är folkbokförda. Regeringen har därföri tillsatt en arbetsgrupp med uppgift attgöra en översyn av de asylsökande barnens och ung-domarnas skolgång m.m. för att de ska kunna tillför-säkras skolgång utan diskriminering. Även förutsätt-ningarna för att erbjuda asylsökande barn förskole-verksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleklass skautredas.Fru talman! Motivet till förslagen i propositionenär att regeringen vill kunna garantera möjligheten atttillfälligt ta emot ett större antal skyddsbehövande ien akut kris- och massflyktsituation. Det är ocksåviktigt att undanröja den brist på samstämmighet somi dag finns mellan LMA och folkbokföringslagen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Anledningen till interpellationen var inte tidnings-artikeln. Den uppmärksammade mig på vad som varpå gång, och enligt min mening var det försämradevillkor för flyktingbarn. Jag tyckte att det rimmadeilla med . Jag hade varit på enheldagskonferens, , som handladeom , och det var på grund av barn-konventionen som jag skrev interpellationen den25 november.Det har kommit en proposition som handlarom de här frågorna, och jag återkommer till den vidett annat tillfälle. ska det handla om barnen.Även om statsrådet i interpellationssvaret vill låtapåskina att det inte är någon försämring, är det ändådet för barnen. Det spelar en roll att tiden innan manblir folkbokförd förlängs och att man först då räknassom bosatt och får förmåner därefter. skaman ha samma rätt som asylsökande. Man har alltsåen med samma rätt som asylsökande, ochdet är som blir sämre för dessa barn.Statsrådet medger dock att vad gäller skolgångenhar asylsökande barn inte samma rättigheter somandra barn, men säger att det ska utredas. Även förut-sättningar för att erbjuda asylsökande barn och mot-svarande förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg ochförskoleklass ska utredas.Jag förstår inte riktigt vad det är som ska utredas.Vi vet ju att det är så här. Om det ska utredas - manär kanske inte på det klara med hur det ser ut i olikakommuner - sker det i fel ordning. Jag tycker att detförst ska göras en utredning om barnens skolgång,och inte om förlängd tid till folkbokföring, dvs. läng-re tid med sämre villkor.Det är riktigt, som sägs i svaret, att massflykting-barn har samma rättigheter som asylsökande. Detinnebär rätt till hälso- och sjukvård, enligt sammaprinciper som för alla andra barn som är bosatta iSverige, och att all denna vård inbegriper barnpsyk-kontakter.I verkligheten blir det inte riktigt så här. Köernatill barnpsyk är långa, och det kan vara krångligt attkvalificera sig för att bli omhändertagen. Det behövsofta påtryckningar från lärare, skolsköterska, skol-psykolog, dagispersonal och många fler. Är mandiskriminerad vad gäller skola och daghem är manockså diskriminerad vad gäller vägen in till barnpsyk.Det finns också familjer som inte bor på flykting-förläggning utan kanske hos be-kanta. Det händer ibland att man i kommunerna inteens vet att det finns barn som skulle behöva hjälp.Vad är integration? Statsrådet skriver: "Det ärviktigt att kommunernas arbete med flyktingar iförsta hand kan inriktas på integration. Att kommu-nerna därutöver skulle få uppgifter att ta emot storagrupper som folkbokförts även när utgångspunkten äratt de inte ska stanna i vore olyckligt. "Då funderar jag: Ska de barn det handlar om härgå "integrationslösa" tills de får flyktingstatus? Är detfarligt att - ett par, tre eller - kän-na sig välkommen i det nya landet? Finns det enrädsla för att de ska bli kvar här och inte vilja åkatillbaka? Är det inte lättare att åka tillbaka till sitthemland om man haft det bra här ochblivit bra omhändertagen?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Det är viktigt att understryka att denproposition som regeringen nu har förelagt riksdagenhandlar om att reglera ett mycket speciellt förhållan-de, nämligen att klara ut de villkor som ska gälla viden massflyktsituation. Vi har en förordning, somhar använts en enda gång, nämligen när vi fick någratusen flyktingar hit från Kosovo. Det här är en lag-stiftning som vi anser behöver finnas för att öka våramöjligheter att snabbt ta emot stora mängder av flyk-tingar just i en situation som kanske har utlösts avkrig eller en miljökatastrof av något slag.Det är mot den bakgrunden som man måste be-döma de här förslagen. Det vi vill göra är att i ensådan här situation ge dessa barn samma rättighetersom asylsökande barn.Det jag också understryker i svaret är att vi nuockså tar ett väldigt brett grepp och ser över alla deolika stöd som vi tycker att det är rimligt att deasylsökande barnen ska ha rätt till. har de rätttill fullständig hälso- och sjukvård, men vi vill ocksågarantera dem en fullständig skolgång. Många kom-muner klarar det , dock inte alla.Vi vill också i den här genomgången titta på dagisoch fritis. har de barn som har behov av särskiltstöd möjlighet att få en daghemsplacering, men detgäller långtifrån alla.I det här stora greppet är det Utbildningsdeparte-mentet som är ansvarigt för arbetsgruppens arbete.Tanken är att de ska bli klara . Förslagetska också ut på remiss.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vet att det rör sig om massflykt-situationer och att det gäller att snabbt ta emot storagrupper. är det viktigt att den här gruppenbarn har det bra de går och väntar. Det ärjust det som är så allvarligt, att man begränsar om-händertagandet och föreslår attden tiden ska bli längre.Jag har svårt att förstå hur barn med tidsbegränsa-de uppehållstillstånd - det kan bli upp till - skakunna hållas utanför den vanliga skolan utan att detuppfattas som en diskriminering.Alla som arbetar med barn som har kommit hit, påflykt undan krig och elände, vet att dessa barn harextra mycket behov av stöd och hjälp. Vi kan nästaninte tänka oss de oerhörda händelser som de har varitmed om.Jag behöver en förklaring till att man inte genastsäger att dessa barn måste tas upp i kommunernasarbete. Detsamma gäller de äldre barnen, som stårutanför gymnasieutbildningen.Precis som jag sade tidigare, är det många somgenom skola eller dagis kommer i kontakt med denhjälp som de behöver. De kan inte prata svenska, ochföräldrarna kanske inte pratar svenska, och de vet oftainte vilken hjälp de har rätt till. Även om det finnsrättigheter inom hälso- och sjukvården vet de mångagånger inte vilka rättigheter de har.I stället för att skjuta upp och ha denbegränsade omvårdnaden, menar jag att det behövsännu mer just i det här fallet.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att ochjag är väldigt överens om att det här är barn som harstora behov. Det är därför så viktigt att vi har fört inbarnkonventionen i utlänningslagen, att andan i barn-konventionen genomsyrar hela asylprocessen och attbarnets bästa ska finnas med i hela processen i deolika delarna. Det är naturligtvis skälet till att vi frånregeringens sida nu gör översynen av skolgångenmen också av andra viktiga åtgärder för att stödjabarnen.När det sedan gäller frågan om försämrade vill-kor, som tog upp i sitt förstainlägg, vill jag på nytt understryka att detta är en nylagstiftning. Det är en lagreglering för att vi ska kun-na vara beredda att ta emot stora mängder flyktingar ien akut situation. Avsikten är att ge dem ett tillfälligtskydd. Det handlar ju om flyktingar som, när förhål-landena har förändrats och stabiliserats, ska kunnaåtervända. Det är därför som vi säger att staten skavara huvudman och intekommunen.Sedan kan man naturligtvis få ett uppehållstill-stånd , t.ex. på grund av an-knytning eller av humanitära skäl. När hargått ut har man alla möjligheter att få sitt individuellaskyddsbehov bedömt - man har rätt att söka asyl ochfå en individuell bedömning.Anf. 6 ():Fru talman! Det är viktigt med barnkonventionenoch att vi är överens om den. Men det är väl inte braatt ha den som skäl för att vi ska kunna ta emot fleroch sedan inte kunna ge dem som vitar emot all den vård som de behöver. Jag är, och harvarit, lite tjatig på den här punkten.Jag har ställt en interpellation tidigare till dåva-rande integrationsministern, . Då frågadejag hur man skulle planera vården för särskilt utsattabarn. Jag fick svaret att man skulle rikta särskilduppmärksamhet på den vård som ges till barn somvarit utsatta för tortyr eller andra trauman. Jag skullevilja höra lite hur planerna för den vården ser ut.Jag fick också i det svaret veta att särskilda pro-jektmedel var avsatta till landstingen för detta ända-mål. Jag undrar vad det finns för planering när detgäller dessa projektpengar och hur man har följt upputvecklingen, för vi vet ju att landstingen inte harobegränsade medel. Vi vet också att det är mångasom står i kö för att få hjälp.Jag ser alltså fram emot att få höra lite om dessaplaneringar.Anf. 7 ():Fru talman! Det jag gärna vill förmedla till Kers-tin-Maria är att det faktiskt sker väldigt mycketi dag. Detta att numera finns medsom en viktig del i utlänningslagen har naturligtvishaft en stor betydelse.På Invandrarverket har man startat ett projekt justom barn i asyl- och tillståndsprocessen. Alla delar avasylprocessen ska gås igenom, alltifrån mottagningtill utredning, boende, skola, hälso- och sjukvård samtsamarbete med . Här finns naturligtvisen rad detaljer att nämna, men jag vill bara kort be-rätta att en viktig del i barnprojektet är att förbättrade asylutredningar som rör barn. T.ex. ingår att for-mulera tydliga riktlinjer för när och hur barn skahöras i asylärenden men också att höja barnkompe-tensen bland handläggare och attformulera tydligare riktlinjer för att så tidigt sommöjligt i den här processen upptäcka de barn som harextra stora behov, som far illa fysiskt och psykiskt,och också se till att dessa barn får den hjälp de behö-ver. Det gäller inte minst inom hälso- och sjukvår-dens ram, då dessa barn är berättigade till en fullstän-dig hälso- och sjukvård.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:150 omrutiner för beviljande av permanent uppehållstill-ståndAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser vidta för att skapa klarare och mer enty-diga rutiner för berörda myndigheter i utlänningsä-renden i syfte att minimera de sökandes lidande pågrund av ovisshet och myndigheternas valhänthet.Henrik S Järrel utgår i sin interpellation från ett en-skilt utlänningsärende, där personen i fråga beviljatstidsbegränsat uppehållstillstånd i stället för ett perma-nent sådant.Låt mig inledningsvis redogöra kort för grundernaför beviljande av uppehållstillstånd i Sverige.Ett uppehållstillstånd kan enligt utlänningslagenvara tidsbegränsat eller permanent. Den ordning ifråga om uppehållstillstånd som gäller tillkom1985. gällde att en utlänning som ficktillstånd att stanna i till en början fick etttidsbegränsat uppehållstillstånd, vanligen gällande iett år. När utlänningen hade haft uppehållstillståndunder kunde denne, om han eller hon varfast bosatt i , i allmänhet få ett permanentuppehållstillstånd. ändrades ord-ningen på så sätt, att det permanenta uppehållstill-ståndet ska beviljas utlänningen redan från början.Om en utlänning har för avsikt att mera varaktigtbosätta sig i och han eller hon får uppehålls-tillstånd, är alltså huvudregeln att utlänningen redanfrån början får ett permanent tillstånd.Jag menar att denna huvudregel är klar och tydligoch att den tillämpas på ett riktigt sätt av ansvarigamyndigheter.Samtidigt är det viktigt att det finns möjligheteratt välja att utfärda ett tidsbegränsat uppehållstillståndtill en utlänning som avser och även tillåts att bosättasig här, vilket är en princip som har fastslagits avriksdagen. Ett skäl till detta kan vara att det rådertveksamhet om utlänningens vandel och ett annat attvistelsen här i landet avses bli begränsad till viss tid.Även tillfälliga hinder att verkställa ett avvisnings-eller utvisningsbeslut kan motivera tidsbegränsadeuppehållstillstånd. I praxis tillämpas också sedanlänge en ordning med s.k. uppskjuten invand-ringsprövning när utlänningen varit gift eller sam-manboende . Det innebär att flera tidsbe-gränsade uppehållstillstånd beviljas innan sökandentillåts bosätta sig permanent här i landet. Här kan mantala om en slags prövotid rörande förhållandets serio-sitet.Ytterligare en kategori av ärenden där det kan blifråga om att bevilja tidsbegränsade uppehållstillståndär utlänningsärenden där skäl av säkerhetskaraktärfinns med i bilden, s.k. säkerhetsärenden. Det ärendesom hänvisar till i sin interpellation ärjust ett sådant ärende. Av naturliga skäl kan jag intediskutera detta enskilda ärende, men jag vill ändåförsöka ge en bild av de mycket svåra övervägandensom måste göras i fall som dessa.Ett säkerhetsärende synes ofta inledningsvis varaett helt vanligt utlänningsärende, där utlänningenansöker om asyl eller uppehållstillstånd av andra skäl.Under utredningens gång framkommer emellertiduppgifter som föranleder Säkerhetspolisen att se när-mare på ärendet. I ett mindre antal ärenden per åranser Säkerhetspolisen att det finns skäl av säker-hetskaraktär som talar mot att utlänningen i fråga skatillåtas stanna i . Efter att ha fått del av Säker-hetspolisens yttrande överlämnar handläggande myn-dighet dessa ärenden till regeringen föravgörande. Skäl av säkerhetskaraktär kan enligt ut-länningslagen utgöra en grund för överlämnande avett ärende till regeringen. Jag vill understryka attregeringen inte själv kan begära att ett ärende över-lämnas för avgörande, utan att detta endast kan ske påmyndigheternas eget initiativ.Utgångspunkten i dessa säkerhetsärenden ärmånga gånger att berörda personer inte är önskvärda iSverige då de utgör en säkerhetsrisk av något slag,och att de därför ska avvisas eller utvisas från landet.Till detta kommer emellertid att vi enligt svensk lagoch internationella konventioner är förhindrade attavvisa eller utvisa en person till ett land där denneriskerar dödsstraff, tortyr eller annan omänsklig be-handling. Detta förbud är absolut och gäller för allapersoner.