prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Det är fak-tiskt skillnad på det jämfört med era 34,5 %.När det gäller återbetalningsreglerna är det märk-ligt att har undgått att läsa pressmed-delandet från CSN. Där talar man just om att det blirorimligt för speciellt äldre kvinnor. Det slår oerhörthårt mot äldre kvinnor. Jag ser att med pressmeddelandet. Nog om det, KalleLarsson.Anslut er gärna till vårt förslag! Då får vi direktett bättre studiefinansieringssystem.Anf. 175 ():Fru talman! vill skapa ett kunskaps-samhälle där utbildningen ska nå hela landet, helafolket och under hela livet. Trist nog, men sant, ver-kar det målet ligga långt fram i tiden.Det är faktiskt inte de signalerna som regeringensänder ut med sitt förslag till studiemedelssystem somkommer att träda i kraft . Som jag ser detnår man bara halvvägs i sitt försök att reformera stu-diemedelssystemet.Bidragsdelen höjs marginellt. Återbetalningstakten höjs, trots dendiskussion som var här alldeles innan jag kom upp idebatten. Skuldbördan kommer att vara i stort settlika stor som i det nuvarande systemet.Ett år efter det beslut vi fattade kommer telefon-samtalen. kommer funderingarna framkrypande.Man säger: Vad var det egentligen som ni fattadebeslut om? Var det detta system som höjdes till sky-arna?Man sade: ska vi reformera studiemedelssys-temet. ska vi se till att den sociala snedrekryte-ringen bryts och att det blir möjligt för alla människoroavsett ekonomisk bakgrund att studera i den högreutbildningen vid högskolor och universitet.Hur man kan å ena sidan stå och diskutera någon-ting sådant och använda de vackra orden och å andrasidan lägga fram ett förslag som inte ens kommer inärheten av dessa vackra ord? Det är med en kluventunga som man har diskuterat ett nytt förslag till stu-diemedelssystem.Centerpartiet har lagt fram ett fullt finansierat för-slag om en 50-50-princip, dvs. en 50-procentig bi-dragsdel och en 50-procentig lånedel. Detta skulleinnebära en ungefärlig 30-procentig lägre skuldsätt-ning för studenterna. Detta skulle, tillsammans medvårt förslag om höjt fribelopp, underlätta för mångastudenter. Det skulle underlätta för många oroligamänniskor som går och funderar på om de verkligenhar råd att sätta av tre fyra till studier mitt ilivet eller i början på livet, eller om de är tvingade attgå ut i arbetslivet direkt och inte uppfylla de drömmarsom de har om den högre utbildningen.Man kan säga att vårt förslag om 50-50-principenhar tre grundprinciper.Den första är att minska skuldbördan efter studie-tiden. Flera undersökningar har visat att den störstafaktorn som gör att vi kan minska den sociala snedre-kryteringen är just att det finns en god och hög bi-dragsdel i studiefinansieringssystemet. Den förstadelen är alltså att minska skuldbördan efter studieme-delssystemet.Den andra är att systemet ska vara enkelt ochöverskådligt. Man ska lätt kunna överblicka sinskuldsättning, och det ska inte finnas något gömtbakom någon framtida återbetalning.Den tredje delen är att systemet ska konstrueras såatt subventionerna blir tydliga. Här har vi med vårstora bidragsdel en tydlig del där studenterna kan sevilket bidrag de har att röra sig med i stället för detsom regeringen och majoriteten föreslår, nämligendolda räntor och subventioner.Fru talman! Som jag sade har det visat sig att närdet gäller den sociala snedrekryteringen så är detstudiemedelssystemet och de ekonomiska möjlighe-terna för studenterna som är det absolut viktigaste attkomma till rätta med. Alla människor ska ha möjlig-het och lika rättighet att läsa vid högre utbildning.Tyvärr löser man inte detta med det nya studieme-delssystem som föreligger.Ministern har från den här talarstolensagt att nu äntligen ska den sociala snedrekryteringenbrytas. När kommer de kraftfulla förslagen? När skavi se att dessa ord träder i kraft i handling?Det som förvånar mig mycket, framför allt efterdet att var uppe i talarstolen, är att bådeVänsterpartiet och säger sig stå bakomförslaget. De säger: Det här är ju ett tydligt förstasteg. kan vi gå vidare!Men hur länge ska man gå vid sidan av de parti-program och de förslag som man egentligen vill läggafram? Hur ska man gå hand i hand med rege-ringen och säga: Okej, nu tar vi och samarbetar litegrann här! Hur kan man låta sina egna förslagsläpa efter?Fru talman! Det är många enskilda beslut som vihar fattat här i kammaren som berör studenter. Detkan handla om bostäder, det kan handla om barnfa-miljer och familjebidrag och det kan handla om ar-betsmarknadsfrågor. Tyvärr har det inte funnits någonhelhet när man diskuterar studenter. Studenterna är juingen homogen grupp, men det måste finnas någotsätt för oss att säga: Studenternas situation ser ut såhär. måste vi hitta ett gemensamt system som kangälla för alla.Därför har vi föreslagit en studiesocialutredning. Vi kommer att kräva det fortsättningsvisockså. Jag hoppas att den kommer att komma framhär. Det är ju inte märkligt att man blir orolig ochkänner en otrygghet som student när man på den enamyndigheten sägs vara student och påden andra myndigheten sägs vara det i tolv månader.Det är en väldigt märklig uppdelning. Ska vi kommatill rätta med detta så att fler kan känna sig trygga ochfler får möjligheter till högre utbildning så måste ensådan översyn göras.En annan sak jag vill ta upp gäller CSN. Det harvarit mycket problem där. Många studenter har haftsvårighet att komma fram till CSN, och knappt gjortdet. När de väl har gjort det efter ett bra tag har CSNsagt: Din utredning här tar minst . Dåhar man fått vänta, och kanske vänta med att säga jatill att komma in på en utbildning.Denna organisation måste ses över och göras om.Nu pågår diskussioner, och CSN själv har sagt att detkanske ska införas en front desk, dvs. en serviceenhetför studenterna. Det behöver inte ens vara CSN självsom står för den. Man kan lägga ut den på entrepre-nad, vilket skulle kunna vara en god idé för att ökastudenternas service. Det skulle vara intressant atthöra vad Socialdemokraterna och om detta.Slutligen vill jag bara säga att det förslag som fö-religger från om en 50-50-princip ärhelt finansierat. Jag ser det som ett gott steg på vägenför att minska den sociala snedrekryteringen.Jag yrkar bifall till reservation 4 under mom. 6.Anf. 176 ():Fru talman! Även om vi har ett nytt studiestöds-system som snart går i gång så tycker vi att vi skahöja totalbeloppet. Det är förslag.Studenternas ökade kostnader harinte motsvarats av en motsvarande höjning av studi-emedlen. Inte minst behovet av egen dator har kraf-tigt ökat de ekonomiska påfrestningarna för de stude-rande. Dessutom har böckerna gått upp i pris. Vi iFolkpartiet hade därför i vår budget föreslagit atttotalbeloppet ska höjas för alla studerande med 200 krper månad. Därefter ska en uppräkning tills vidareske i förhållande till prisbasbeloppet. Det skulle inne-bära att studiemedlen skulle öka till från63 , dvs. med per år.Det är i och för sig positivt att man har höjt bi-dragsdelen för studerande med låg utbild-ningsbakgrund. För människor som studerar på mot-svarande grundskolenivå är en bidragsdel på runt80 % av studiemedlet rimlig. Däremot anser Folkpar-tiet att den högre bidragsnivån för gymnasiestudierbör sättas till högst av studiemedlet. Med tankepå de avskrivningsmöjligheter som finns kan en hög-re lånedel accepteras för dessa studerande.Det särskilda vuxenstudiestödet vid vissa andrautbildningar bör ersättas med studiemedel. Det ärviktigt att vuxna studerande behandlas lika. Det ärorimligt att två vuxenstuderande på samma utbildninghar olika regler. Den ene måste kanske låna, medanden andre kan studera med 100-procentigt bidrag.Alla vuxenstuderande bör i stället omfattas av detallmänna studiestödssystemet, där möjlighet till högrebidragsdel finns vid gymnasiestudier och grundläg-gande studier. föreslår i stället att total-beloppet höjs med för alla stude-rande.Fru talman! Studenter som vill och kan dryga utsina studiemedel genom arbete ska inte straffas ge-nom en lägre bidragsdel. Arbete måste alltid löna sig.Det är en gammal folkpartislogan. Även för studentermåste det vara så. anser därför att fribe-loppsgränserna ska tas bort helt. Till att börjamed bör gränsen för vad en student får tjäna innanstudiemedlet skärs ned höjas till av basbelop-pet. Det motsvarar med dagens penningvärde 109 200kr.Med det nya studiemedelssystemet kommer stu-denter bara att kunna få studiemedel i tolv terminer.Enligt vad CSN själv säger blir det omöjligt att be-vilja förlängning annat än vid sjukdom. Följden avdetta blir att en sjuksköterska inte kan få lån när honvill vidareutbilda sig till läkare. Vi tycker inte attSverige har råd att undvara den kompetens som ut-bildningen skulle innebära för den sjuksköterska somvill gå vidare, som ett exempel.Därför föreslår vi från sida att det skabli möjligt att i vissa fall få studiestöd än tolv terminer.Fru talman! Ett helt nytt system med individuellautbildningskonton behövs för att människor ska fåbättre möjlighet att klara sin försörjning vid vuxen-studier. Människor måste få större frihet att bestämmasjälva om och när de ska vidareutbilda sig . Yrkesarbetande måste ha möj-lighet att förbereda sig på kommande yrkesavbrott föratt inte vara helt beroende av arbetsgivarens ellerstatens välvilja. En anställd måste få möjlighet tillutbildning även om arbetsgivaren inte är beredd atträkna den som personalutbildning.Det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skadärför kunna breddas till ett pensions- och utveck-lingssparande, där individer får göra skattebefriadeavsättningar som senare kan användas för att bekostastudier. En utredning föreslår nu att den här möjlig-heten införs. förutsätter att regeringentrots tidigare tveksamhet nu kommer att öppna möj-ligheterna för kompetenssparande. vill attmänniskor ska ges en möjlighet att spara själva till sinutbildning på gynnsamma villkor, men också för-månligt kunna låna pengar för att vidareutbilda sig.Därför föreslår vi att det ska bli möjligt för människormellan 30 och att upp till en viss gräns låna avdet allmänna pensionssystemet för att finansiera ut-bildning.Om de fackliga organisationerna vill bredda avtal-spensionerna på samma sätt ska det möjliggöras ge-nom regeländringar. Förslagsvis kan man få ut 60 %av sin årslön. I gengäld reduceras då individens ålder-spension med motsvarande belopp. Den som tagit utett pensionsår i förväg kan återvinna denna pensions-rätt genom sparande, exempelvis i en privat pensions-försäkring, annat privat sparande eller genom att gå ipension något senare.Det är glädjande att utskottet i sitt yttrande harkonstaterat att naprapatutbildningen och andra utbild-ningar som inte har varit studiemedelsberätti-gade ska bli det. Det är naturligtvis förmätet av riks-dagen och utskottet att uppdra till regeringen att pådet sättet anvisa att vissa utbildningar ska bli studi-estödsberättigade. Den principiella frågan handlarnaturligtvis om rätt till studiemedel för enskilda ut-bildningar. Därför borde regeringen snabbt utredafrågan principiellt, även om utskottet har tagit upp tvåexempel på utbildningar där det står att det bara ärmarginella kostnader förenade med det här.Fru talman! Många svenska ungdomar som hararbetat utomlands har tvingats skrivasig i det land där de bott. För att de ska få arbetstill-stånd krävs ofta av det mottagande landet, t.ex.Frankrike, att de är skrivna och betalar skatt i det landdär de arbetar.Om en sådan ungdom sedan vill börja studera ef-ter arbetets avslutande finns ingen möjlighet att fåstudiemedel genom CSN med motiveringen att honeller han inte är skriven i . Det bör finnasmöjlighet för svenska medborgare att få dispens frånen sådan regel, i synnerhet som det ofta är omöjligtatt få studielån i ett annat land.När vi gick med i EU uppfattade många, särskiltungdomar som ännu inte hunnit binda sig i ,det som en öppning som gav större möjligheter att bo,arbeta och studera i ett annat land. Då är det interimligt att vi sätter stränga regler som de facto läggerhinder i vägen för en sådan rörlighet.Fru talman! har jag kortat mitt anförande medminst . Jag yrkar bifall till Folkpartietsförslag, reservation 3 under mom. 5 och reservation 5under moment 10.Anf. 177 ():Fru talman! Jag ska försöka att likt övriga debat-törer korta ned mitt inlägg. Timmen är sen. Men vikan ju ändå inledningsvis konstatera att det var unge-fär vi senast debatterade studiestödsfrågorordentligt här i kammaren. Då tog vi beslut om ettnytt reformerat studiestödssystem som ändå, uppfattarvi, anpassats för att möta det ökade behovet av ut-bildning under livets olika skeden.Det är ett studiestöd som ska understödja de över-gripande utbildningspolitiska målen. Varje medbor-gare oavsett kön eller socioekonomisk bakgrund skaha goda möjligheter till utbildning. Det är något somdessutom blir allt viktigare i ett samhälle som alltmerantar karaktären av ett informations- och kunskaps-samhälle.För oss socialdemokrater är det klart att studiestö-det blir en väg för att motverka klyftor i samhället, enväg för att ge fler möjligheten att komplettera tidigarestudier, lära nytt eller omskola sig efter iarbetslivet.För många har den här politiken varit ytterst på-taglig . I stället för långtidsar-betslöshet och utslagning från arbetsmarknaden blev90-talet för många ett kunskapslyft i ordets rätta be-märkelse. Det blev en möjlighet att förverkliga dedrömmar om vidare studier som man tidigare haftmen inte riktigt vågat förverkliga. Det blev också förmånga en chans att genom yrkesutbildning kunnakomma tillbaka på arbetsmarknaden, men bättrerustade än när man blev arbetslös.Jag möter själv regelbundet människor som sägeratt var det bästa som hänt dem. Detgav dem en chans och de är oerhört tacksamma för attden möjligheten fanns. Vårt vuxenstudiestöd, inteminst det särskilda utbildningsbidraget, gav dem enfantastisk möjlighet till en ny chans i livet.Jag brukar då ibland påminna om hur det lät när viskulle införa , om hur oppositionenförst sade: Det där kommer aldrig att gå. Ni kommeraldrig att kunna fylla alla platser. närdet gick hävdade man: Det här är ju bara för attgömma de arbetslösa. Det var för övrigt något manaldrig sade när det gällde att utöka platserna på KTHeller . Då gömde vi inte arbetslösa.Synen på vuxenutbildningen visas här tydligt hosmånga borgerliga debattörer. Det var att gömmamänniskor när de fick en chans att i stället för att varalångtidsarbetslösa kunna läsa in gymnasiekompeten-sen.Nu vet vi ju effekten av kunskapslyftssatsningen.Det blev en succé. Över 750 000 människor fick enmöjlighet till fortsatt lärande. Vikten av studiestödhar bevisats i både forskarrapporter och betänkande.Den studiestödsreformering vi beslutade om förraåret syftade till att förbättra detta och att skapa ettsammanhållet och mer hållbart studiestödssystem.Det var fem punkter som vi särskilt lade vikt vid.Det första var att vi lade ihop de olika stödfor-merna till en mer enhetlig modell. Vi får en tydligareoch större överblick för dem som ska studera. Viundviker, vilket någon tidigare nämnde här i talar-stolen, dagens situation där man i samma klass ikomvux kan ha tre eller fyra olika studiefinansie-ringssystem. Här får man i stället ett enhetligt ochtydligare system där man ser vilka förutsättningarsom finns.Det andra var att vi höjde bidragsdelen till 34,5 %.Dessutom fick vi en särskild bidragsdel på försärskilda målgrupper. Det här innebär att skuldsätt-ningen minskar. Det innebär att den samhälleligasubventionen görs i nutid i stället för . Idet gamla systemet låg den stora samhälleliga sub-ventionen av studier efter genom gigan-tiska avskrivningar. Dessa flyttar vi nu i nutid genomatt höja bidragsdelen.Det tredje var att vi såg till att bidragsdelen blevpensionsgrundande, en nog så viktig reform i ett lägemed det pensionssystem som gäller i Sverige.Det fjärde var att vi kombinerade detta med att nä-ra nog fördubbla fribeloppet så att det i stället för, trorjag, blev . Det var ett länge efter-längtat beslut för många studenter.Avslutningsvis det femte: Vi reformerar återbetal-ningssystemet med skärpta krav på återbetalning,dessutom av den lägre skuld som man i det nya sys-temet ändå drar på sig. Det finns också tydliga trygg-hetsregler för dem med lägre inkomster. Man betalarinte av årsinkomsten.Det som tidigare påpekade attjag viftade med i debatten var inte det tidigare press-meddelandet från CSN eller artikeln i . Det var den korrigering som sedan kommentera-des från CSN. Man sade att man hade gått ut medfelaktiga uppgifter. Man sade vidare att artikeln iFinanstidningen är ofullständig och inte speglar denya förhållandena för återbetalningsreglerna i det nyastudiestödssystemet som träder i kraft. I det nya stu-diestödssystemet kommer i storleksordningen 10 %fler låntagare att få avgiftsfrihet än , säger , generaldirektör på om det budgetmässigt innebar att vi sköt till4,för den här reformeringen ochäven om det fanns en samverkan mellan Socialdemo-kraterna, och fanns detändå en relativt bred uppslutning kring principernabakom reformeringen av studiestödet. Det tyckte jagvar glädjande.Jag vill minnas att jag markerade det när vi hadedebatten här i kammaren. Då utgjordes undantagetmöjligtvis av . De mälde ju redan tidigtut sig i när det gällde tankar-na om att ändå ha ett samhälleligt och allmänt studi-estödssystem. I stället förespråkade man en överfö-ring av studiestödet till banker och sade att det varprivatpersoners egen uppgift att faktiskt ta hand omsitt studiestöd. Det är i förenkling den marknadsmo-dell som redan för fyra sedanskisserade och som i sitt inlägg tillviss del bekräftade genom sin fantastiska kritik avCSN.I denna budgetomgång är tongångarna liknande.De flesta sluter upp bakom principerna men gör idetta betänkande ändå ett antal markeringar som ärfascinerande och som jag tänker kommentera. Det ärett betänkande som jag dessutom nu för övrigt yrkarbifall till, fru talman, i dess helhet.För det första: Innan det nya studiestödssystemetens börjar gälla - det börjar faktiskt inte gälla förrän 1juli 2001 - framförs här och i motioner ett antal öns-kemål om ytterligare höjd bidragsdel, borttaget fri-belopp eller andra förbättringar. Mycket av detta ärsjälvklart populära önskningar, angelägna satsningar,saker som vi själva kommer att ta ställning till såsmåningom. Men precis som är finansie-ringen från oppositionen minst sagt skral.Även om , ochFolkpartiet är beredda att faktiskt ökaanslaget till studiemedel står den marginella ökningenknappast i relation till de önskemål som anges i mo-tionerna. För att vara tydlig: miljard räckerknappast till att öka bidragsdelen till . Kom ihågatt varje procents ökning av bidragsdelen kostar 250miljoner kronor. Kom ihåg att ett borttagande avfribeloppet rimligtvis också innebär kraftigt ökadekostnader i studiestödssystemet. Det är något att note-ra för de partier som har tagit med det i sina krav ochinte finansierat det.Det som kanske är allvarligast är att det sker ge-nom brutala besparingar på vuxenstudiestödet. Minandra kommentar om detta betänkande har att göramed just vuxenstudiestödet.Jag är medveten om att regeringen kommer meden proposition till om vuxnas lärande ochefterföljaren till det särskilda utbildningsbidraget. Jagär också medveten om att det kommer olika varianterav kompetenskonton som byggs upp successivt ge-nom förslag från regeringen ihop med arbetsmarkna-dens parter. Men det är väl ändå märkligt att så passstora besparingar på vuxenstudiestödet aviseras frånde fyra oppositionspartierna. Min fråga till ,, och ärnaturligtvis: Tycker ni att möjligheterna för vuxna attstudera är för generösa?Jag lever i uppfattningen att behovet av vuxenut-bildning är strukturellt, inte konjunkturellt. Av detskälet är jag angelägen om att vi ska ha fortsatt högaambitioner, med höga utbildningsvolymer och högavuxenstudiestöd. Delar ni inte den uppfattningen?Vi återkommer med förslag i propositionen omvuxnas lärande, med förslag till efterföljare av detsärskilda utbildningsbidraget. Men de fyra borgerligapartierna drar ned miljarder och åter miljarder påvuxenstudiestödet.Min tredje kommentar rör reservationen mot dens.k. tolvterminsregeln, en reservation som är lite an-norlunda. kritiserade förslaget i sittanförande. Men det är redan beslutat av denna riks-dag. Jag kan också kommentera att det inte var såmånga partier som reserverade sig mot det. Vi kanändå notera att effekterna av tolvterminsregeln haruppmärksammats i medierna, inte minst från medi-cinstuderande. Utbildningsminister själv redovisat att det kan bli aktuellt att göra enöversyn av dispensreglerna.Låt mig påminna om skälet till att vi görden typen av begränsningar. Det är för att förhindraen alltför stor skuldsättning och en situation där viåterkommande får stora studieskulder för de flestasom studerar och därefter stora avskrivningar. I studi-estödsutredningen fanns t.o.m. stor uppslutning kringtio terminers generell rätt till studiestöd. I Centerpar-tiets motion tror jag att man fortfarande förespråkaråtta terminers generell rätt till studiestöd.Tanken med terminsbegränsning är naturligtvisinte att förhindra att man ska kunna fullfölja läkarut-bildningen. Men jag tror att samtliga ledamöter iSveriges riksdag inser att vi inte kan hamna i ett lägemed generell rätt till studiestöd hur länge som helst.Däremot är det, inte minst mot bakgrund att vi har50 000 behöriga sökande till högskolan som intekommer in, angeläget att se till att fler än av-slutar sin utbildning. Det ska man också ha i beaktan-de när man funderar på hur länge man ska ha generellrätt till studiestöd.För det fjärde kan jag kort kommentera att det ärglädjande att vi har kunnat nå enighet kring en finan-siering för de studerande på Naprapathögskolan ochKiropraktorhögskolan. Det är också angeläget. Det ärutbildningar som ger legitimation och efterfrågas. Detfinns en efterfrågan på utbildad arbetskraft. Det kännsskönt att vi kan fatta det beslutet i bred enighet i mor-gon i riksdag.Avslutningsvis vill jag säga att det hör till politi-kens vardag att oppositionen har ytterligare önskemåleller påpekar brister utan att man för den skull behö-ver finansiera sina lösningar fullt ut. Det kan vi levamed. Men ibland låter det som om man beklagar attvi faktiskt tillför i förbättringaroch förstärkningar av studiestödssystemet. Jag tyckeratt det är glädjande att samtliga här har höga ambitio-ner med studiestödssystemet och vill mer. Men sam-tidigt kan vi konstatera att det inte finns några andrapartier som har mer pengar än regeringen och samar-betspartierna när det gäller utgiftsområde 15. Det ärnog så viktigt att komma ihåg.Jag ser fram emot genomförandet av det nya stu-diestödssystemet. Jag förutspår att vi kommer att fåglädjen att debattera det ett flertal gånger till här ikammaren under denna mandatperiod.Anf. 178 () replik:Fru talman! Härommorgonen kunde vi höraIngela i en TV-soffa i en diskussion med enrepresentant för en studentorganisation säga att mannog får planera barn och familj. Går du på universiteteller högskola får du tänka på att du måste ta dittansvar och vänta med att föda barn eller bilda familj.Jag skulle vilja höra om hållermed om att det är socialdemokratiskpolitik att utbildning inte riktigt går ihop med attbilda familj.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag såg inte programmet och inter-vjun med . En av finesserna med detsvenska studiestödssystemet, till skillnad från nästanalla andra studiestödssystem i världen, är att man somstudent räknas som självständig och myndig. Man skaha förutsättningar att kunna klara sig själv. Jag trorinte heller att det uppfattas som ett stort hinder attvara familjeförsörjare. Däremot är det viktigt att viställer upp bakom den princip som även Centerpartietaccepterade när vi antog det nya studiestödssystemet,att vi inte inom ramen för studiestödssystemet ska hasärskilda barntillägg, bostadssystem, handikapper-sättningar eller annat. Varför inte det då? Jo, vi ac-cepterar en framtid där man är student ilivet. Hur skulle det se ut om vi byter socialförsäk-ringssystem ett antal gånger?