prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — Med taxi kan personenkomma och arbeta.Regeringens förslag, att de dagar som arbetsgiva-ren betalar taxi ska anses motsvara sjuklönedagar, ärbra. Detta stöder vi kristdemokrater.En annan fråga i propositionen gäller de försäkra-de som har korta anställningar och tillfälliga uppdrag.Ska de få sjuklön i sjukpe-rioden, då det inte finns någon ansvarig arbetsgivare?Regeringen vill här med anledning av en kammar-rättsdom försöka få klarhet i frågan och en likabe-handling av dessa ärenden.Vissa personer har tillfälliga anställningar som ärmycket oregelbundna. Det kan vara personer som äruppdragstagare eller tillfälligt anställda. Om de blirsjuka finns det ingen arbetsgivare som betalar sjuk-penning . Dessa personer bör haen rimlig chans att få ut sjukpenning dessa dagar.Som det är behandlar olika försäkringskassordessa personer olika. Vissa betalar ut sjukpenning,andra inte. I propositionen föreslås att det i det fallman inte kan utreda hur den försäkrade skulle haförvärvsarbetat i ensjukperiod, men man kan anta att personen skulle haförvärvsarbetat, ska tim- eller dagberäknad sjukpen-ning utges, och så långt är det bra.Men sedan kommer det som inte klargörs i propo-sitionen. Man säger att sjukpenning ska utges i för-hållande till hur mycket den försäkrade har arbetatunder som föregått sjukdomsfallet. Mananvänder uttrycket "" utan att specificera vil-ken tidsperiod som ska vara kvalificerande. Dettaöppnar för ett godtycke och tydliggör inte enhetligaregler för försäkringskassorna. En del försäkringskas-sor har utrett hur mycket personen har arbetat pervecka och andra haranvänt sig av tillbaka - alltså olika tids-perioder som jämförelsetid.Vi kristdemokrater anser att man bör fastställadenna beräkningsgrundande tid . Detskulle tillgodose kravet på en tillräckligt lång periodför att ett mönster ska kunna ses, som detskapar en aktuell bild av den försäkrades arbetsför-hållanden och inkomst. Vi anser att det är viktigt attförsäkringskassorna får så enkla och entydiga reglersom möjligt. Detta tillvaratar enligt vår mening denförsäkrades krav på en likvärdig och rättvis bedöm-ning.Jag vill också passa på att förtydliga vår stånd-punkt. Eftersom vi för andra anställda önskar två årsom beräkningsgrundande tid för sjukpenning avserde sex månaderna enbart personer med den arbetssi-tuation som vi talar om här, nämligen de som har tim-och dagberäknad sjukpenning.Regeringens bedömning är att jämförelsetiden intebör anges till en viss tidslängd utan att den bör varierafrån fall till fall. Som jag förstår det menar utskotts-majoriteten att det ligger i sakens natur att jämförel-setiden inte kan sträckas sig alltför tillbaka.Man tycker att är tillräckligt, mendet uttalas inte som en fast och ny regel.Vi kristdemokrater anser att bör varaen rimlig jämförelsetid och att bör faststäl-las för att skapa ett enhetligt och tydligt system.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 i be-tänkandet.Anf. 43 ():Fru talman! Det betänkande - SfU 12 Vissa soci-alförsäkringsfrågor - som vi ska behandla visarpå några av de möjligheter som har skapats genomen förbättrad samhällsekonomi.Jag vill inledningsvis yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.Förändrade och förbättrade behandlingsmetoderger förutsättningar för den som står i begrepp attrehabiliteras att snabbare komma tillbaka till arbetsli-vet.För egen del bröt jag benet ochblev sjukskriven . kan många efterendast någon dag återgå till vissa arbetsuppgifter.Den förändrade arbetsmarknaden ger möjligheter,men den skapar också behov av snabbare återgång tillarbete.Ett sätt att möta denna nya situation är att ge möj-lighet till ersättning för resor till och från arbetet fören anställd som skulle vara berättigad till sjuklön.Med detta synsätt är det också rimligt att en sådandag anses motsvara en sjuklönedag när sjuklöneperi-oden beräknas. Trots att man formellt ej avhåller sigfrån arbete ingår man i sjukförsäkringssystemet.Utskottet har utifrån vissa påtalanden gjort juste-ringar i de ursprungliga förslagen i propositionen.Justeringen har varit föremål för behandling av som anmäler att man inget har att erinra motutskottets bedömning.Den nya arbetsmarknaden har också skapat nyaanställningsförhållanden och arbetstider. För en an-ställd kan stora oklarheter föreligga när det gällerarbetstiden av en sjukperi-od - detta utifrån att man är s.k. intermittentanställdeller dag-för dag-anställd.I betänkandet slås fast att tim- och dagberäknadsjukersättning i dessa fall utges efter vad som kananses skäligt med anledning av hur den försäkradehar förvärvsarbetat före sjukperioden.Som en uppföljning av tidigare fattade beslut här ikammaren föreslås att Försäkringsmedicinska cent-rum, FMC, ska ges möjlighet att bedriva forskninginom ramen för sin verksamhet. Detta var, som sagt,en del i det beslut som kammaren fattade under före-gående år och som skapar möjlighet för FMC attutveckla och skapa den spetskompetens som fordrasinom området i framtiden.Härutöver föreslås bl.a. justeringar för försäk-ringskassorna som innebär att de ska likställas medverksförordningen när det gäller jämställdhet mellankvinnor och män samt integration. Detta instämmerutskottet i.Till betänkandet föreligger tre reservationer.I motion Sf24 och reservation 1 anser kristdemo-kraterna att försäkringskassorna bör ha en fast tids-ram för att klarlägga beräkningsun-derlaget för den försäkrade. Utskottsmajoriteten anserdock i likhet med regeringen att en viss flexibilitetbör finnas och att denna flexibilitet ryms inom tidspe-rioden . Erfarenheter visar att den-na tidsrymd är tillfyllest för såväl den enskilde somförsäkringskassan för att man ska få en tydlig bedöm-ning.I motion Sf23 tar man ansatsen i ett reformeratSGI-beräkningssystem. Det förslag som föreliggeri betänkandet har ett annorlunda mål, nämligen attöver huvud taget ge vissa grupper rätt till sjukersätt-ning. Den fråga som motion Sf23 och reservation 2behandlar vill göra en mer övergripande förändringav SGI-beräkningen. I utreds nufrågan om dagersättning-sjukpenning, föräldrapen-ning m.m. Utskottsmajoriteten föreslår därför attdenna beredning bör avvaktas.I reservation 3 ger Moderata samlingspartiet sinsyn på Försäkringsmedicinska centrum och dess möj-ligheter att bedriva forskning inom verksamheten.När behandlade propo-sitionen om inrättande av Försäkringsmedicinskacentrum var ett av skälen behovet av en förstärktspetsverksamhet inom området. I denna förstärkningutgjorde forskningsverksamheten en viktig del. Reha-biliteringsverksamheten och utredningar kring mångagånger komplexa problemställningar ansågs vara avstörsta vikt. Detta konstateras också gälla , närGerhard i sin utredning om rehabiliteringsfrå-gan konstaterar mycket stora behov och vissa brister isystemet.Vid behandlingen av propositionen om FMC förett år sedan yrkade på privatisering avverksamheten. En majoritet i kammaren konstateradedå det olyckliga i en sådan förändring. Samhälletsansvar för frågorna, inte minst frågan om huvudman-naskapet i , ansågs utgöra grund förlikvärdighetsbedömningar. På samma sätt konstaterasnu behovet av forskningsmöjligheter för att skapadetta konsensustänkande.Fru talman! I takt med den förbättrade samhälls-ekonomin ges nu utrymme att förbättra för gruppersom fått problem . Det betänkande somnu behandlas visar på detta förhållande. Förändradarbetsmarknad med såväl kvarstående som skapa-de problem innebär behov av förändringar i socialför-säkringssystemet, allt i syfte att skapa trygghet förden enskilde inom ramen för välfärden.Jag vill, som jag inledningsvis sade, yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 44 ()replik:Fru talman! Jag har två frågor med anledning avGöte anförande. Hur ska FMC kunnauppvisa den spetskompetens som om när det gäller den forskningsmedicinskaforskningen utan anknytning till universitet och fa-kultet.Den andra frågan rör just de personer som har enintermittent anställning, eller dag-för-dag-anställning,som berörs av den nya förändrade arbetsmarknaden.Hur ska deras trygghet avseende sjukpenning kunnatillgodoses när regeringens proposition inte tydligtanger vilken föregående tidsperiod som ska ligga tillgrund för beräknad sjukpenning under 14 dagarssjukfrånvaro?Anf. 45 () replik:Fru talman! kanske inte del-tog när vi debatterade FMC sedan.Då sades det från denna kammare samfällt att det varen viktig och mycket bra verksamhet som bedrevsbåde i och i när det gällde attjobba med just de försäkringsmedicinska rehabilite-ringsfrågorna. De hade en god kompetens som skullekunna utvecklas, och genom att frigöra dem från ettgammalt system och låta dem komma in i något nyttskulle kreativitet och spetskompetens skapas.En diskussion som också fördes i den debatten varju kopplingen till Östgötakassan som huvudman ochdå också närheten till och de forsknings-möjligheter som finns där. Även om det i utredningarnu anges kontakter med andra forskningsverksamhe-ter, finns det alltså skapade kontaktytorsom går att utveckla och det går att få fram just denspetskompetens som efterfrågas.När det gäller den andra frågan menar jag, i likhetmed vad som bl.a. anfördes av föregående talare, attdet finns möjligheter inom ramen för den flexibilitetsom försäkringskassorna har visat att föra in deintermittent anställda i verksamheten. Inom ramen förjust den tidsangivelse som har nämnts här - en till tremånader, kan man ge dem den trygghet i systemetsom de behöver för framtiden.Anf. 46 ()replik:Fru talman! Det stämmer, , att jaginte var med när FMC diskuterades förra gången ikammaren.Men jag kan fortfarande inte förstå hur en välkvalificerad högtstående vetenskaplig forskning skakunna bedrivas utan akademisk förankring i det dag-liga förvärvet. Det är inte samma sak att ha närhet försäkringskassa som till ett universitet. Det före-ligger stor skillnad. Hur ska majoriteten tillgodose attden vetenskapliga kompetensen tillgodoses?Sedan har jag fortfarande inte fått svar avseendefrågan om beräkningstid för sjukpenninggrundandeinkomst för intermittent anställda. Det sägs inte nå-gonting om beräkningsbar period i betänkandet.Anf. 47 () replik:Fru talman! När det gäller forskningsverksamhe-ten vid FMC är det så att vi går in i en ny verksamhet.Vi försöker hitta formerna för denna. Vi letar ossfram. Jag är fullt medveten om att alla lösningar intefinns på bordet , men jag är säker på att vi snarthittar dem. Efter att ha arbetat fram det här från soci-aldemokratins sida och hittat lösningarna är vi interädda för att experimentera lite. Vi är säkra på att vikommer att lyckas med det här experimentet, om vinu vill kalla det så, vilket man kanske inte har gjortfrån sida när man talar om privatise-ring. Vi ser ju vad som har hänt i - iVästsverige, i eller i - med de ex-periment med privatiseringslösningar som var en del idebatten om FMC som vi hade här sedan.När det gäller beräkningstiderna anges ju att manberäknar en tidsram på för att hittalösningen för dessa grupper. Jag ser stora möjligheter,precis som man har sagt från kassornas sida, att hittaden tidsangivelse som ger trygghet för den enskilde.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag har också en uppföljande fråga tillGöte om beräkningstiden för sjukpen-ningen för de intermittent anställda. här att utskottet talar om en till tre månader.När försäkringskassorna sedan kommer att läsa lagenom allmän försäkring, så står det ju ingenting i § 10om hur de ska beräkna tiden och vad som är rimligtid. Där står bara vad som kan anses skäligt medledning av hur den försäkrade har förvärvsarbetat föresjukperioden, och det är ju väldigt luddigt. Min frågaär: Hur ska de vid försäkringskassorna, när de läserlagen, kunna förstå att det är somgäller?Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag är säker på att man kommer atthitta lösningen inom ramen för vad jag harsagt här, nämligen den praktiska handläggning somkassorna har erfarenhet av. Man har sett vad det harinneburit när man har räknat på det sätt som angavsav tidigare. Vissa kassorhar en praktisk erfarenhet av ett visst beräkningssys-tem.Naturligtvis ska man se till att detta planteras ock-så hos övriga kassor, så att det blir en likvärdig be-dömning i hela landet.Anf. 50 () replik:Fru talman! Min fråga gäller just de försäkrings-kassor som inte ens har betalat ut någon sjukpenningtill de intermittent anställda. Var ska de läsa in attmajoriteten tänker sig en tidsperiod någonstans mel-lan en och , eftersom det inte kommer attstå i lagen? Jag tycker att det är olyckligt att inte entidsperiod blir tydliggjord.Anf. 51 ():Fru talman! Min bedömning är att man kommeratt finna lösningen och att man kommer att göra detganska snabbt, därför att man har insett problemetoch jobbar aktivt med problemet redan i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Villkoren för järnvägstrafiken på denfasta förbindelsen över m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU10Villkoren för järnvägstrafiken på den fasta förbindel-sen över m.m. (prop. 1999/2000:66).Anf. 52 TOM ():Fru talman! En viktig förutsättning för beslutetom en var den grundläggande principenatt bron skulle finansieras med avgifter och inte be-talas av skattemedel. En annan viktig utgångspunktvar att avgifterna på bron skulle motsvara kostnader-na för färjeförbindelserna och att bron alltså inte medskattefinansierade investeringskostnader skulle pris-konkurrera med färjetrafiken.Sedan beslutet fattades har mycketändrats. Räntorna har fallit, vilket har påverkat bronskalkyl positivt. Det statliga färjemonopolet har upp-hört, och konkurrensen har gett lägre priser på färjor-na. De statliga järnvägsförvaltningarna är inte längreensamma som tågoperatörer vare sig i ellerDanmark. Att det gamla avtalet därmed måste omför-handlas är uppenbart. Däremot är det olyckligt omden ursprungliga principen om att bron ska bekostasav trafikanterna ändras.Så sker dock nu eftersom järnvägens kostnader förbron inte längre relateras till trafiken över bron utandenna trafik betraktas som vilken annan järnvägstra-fik som helst. Merparten av den kostnad som bordebetalas av de svenska järnvägsföretagen kommerdärför i stället att betalas av , som i sin turhar instruerats att höja banavgifterna för all järnvägs-trafik i Sverige.Den trafik som bedrivs av t.ex. -och som inte har någon som helst koppling till Dan-mark - drabbas alltså av kostnaderna för Öresunds-förbindelsen. I fall är denna kostnadberäknad till . Resenärer tilloch från kommer därför att betala en del avkostnaderna för dem som pendlar över Öresund.Detta är varken rimligt eller logiskt.På samma sätt drabbas all annan tågtrafik i olikalänsbolag, och även den regionala trafik som StatensJärnvägar bedriver i andra delar av landet. Dennaförändring, som på ett väsentligt sätt påverkar järn-vägsföretagens kalkyler, görs dessutom under pågå-ende avtalsperioder.Persontågstrafiken på färjorna har varit obetydlig,så för persontågstrafiken är det är svårt att göra någondirekt prisjämförelse med färjedriften. För godstågenär situationen annorlunda. Den statliga avgift som ettgodståg ska betala vid gränspassagen uppgår till un-gefär . Det gäller på bron oavsett tågets stor-lek.Avgiften är ungefär densamma oberoende av vil-ken väg som väljs. Ett tåg som väljer bron betalar enbroavgift, ett tåg som väljer färjan från ,eller betalar i stället en farledsavgiftmed ungefär samma belopp. Men i det ena fallettillhandahåller staten en broförbindelse för ungefär14 miljarder kronor utan ytterligare kostnader förtrafikanten. I det andra fallet ansvarar staten för enlysboj för några tusenlappar. Järnvägsbolaget måstesjälv betala själva fraktkostnaden. Bristen på konkur-rensneutralitet kan knappast demonstreras tydligareän i detta exempel.Den subventionering som kommer att ske avjärnvägstrafiken på bron leder självklart omedelbarttill kompensationskrav från andra grupper, som ansersig missgynnade i sammanhanget. Krav på sänktaavgifter för vägtrafiken har redan kommit.Eftersom principen med avgiftsfinansiering redanhar övergivits är det självklart lätt för hugade politi-ker att köpa sig popularitet genom att utlova sänktaavgifter på bron. En sådan utveckling vore olycklig.Principen om att bron ska betalas av trafikanterna börligga fast.Fru talman! När man studerar brokonsortiets pro-gnoser kan man konstatera att medden nu beräknade trafiken blir konsortiets ekonomiproblematisk. Jag nämner detta här eftersom dettidigare har funnits tendenser till att betrakta som något slags ymnighetshorn som kanbekosta andra investeringar, även sådana som inte ärdirekt relaterade till själva bron. Sådan är inte verk-ligheten. Öresundsbrokonsortiet behöver vårda sinaegna finanser och kan inte förutsättas vara finansiärav andra aktuella projekt, hur angelägna dessa än kananses vara.Slutligen, fru talman, vill jag kommentera detfaktum att det till detta betänkande finns två reserva-tioner, en från och medkrav på avslag på propositionen och så vår egen medbegäran om ett nytt broavtal. I sak föreligger ingenskillnad i argumentationen. Jag känner stor sympatiför reservation nr 1, men utan ett godkännande avdetta avtal i kan inte bron öppnas för trafik.Det vore ett otroligt misslyckande om bron var tek-niskt klar men inte kunde öppnas eftersom de bådastaterna inte lyckats ena sig om själva avtalet.Något sådant vill vi från moderat sida inte med-verka till. Vi inser att bron måste få ett fungerandeavtal före invigningen om en månad. Tiden ärredan knapp, men vi anser att den nuvarande avtal-skonstruktionen måste göras om - och det genast.Budgeten omfattar ett helt driftår för bron.Nu är . De problem som jag harredovisat här blir då väsentligt svårare att hantera.När man ändå gör om avtalet borde man kunna hittaen enklare konstruktion för avräkningen mellan län-derna än den som finns.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2.Anf. 53 ():Fru talman! För oss kristdemokrater är det ytterstviktigt att de två PPP-projekt som för tillfället genom-förs i genomförs i enlighet med det grundläg-gande avtal som tecknats mellan staten och utförarna.Om staten ändrar avtalen i efterhand och via skattse-deln räddar eventuella projekt finns det en risk för attdet leder till minskad trovärdighet för Public PrivatePartnership-principen.Vi anser därför att denna proposition, som på ettförtjänstfullt sätt visar på historien och på den nyasituation som uppstår då både och Sverigehar brutit upp det tidigare statliga monopolet inomjärnvägen, ändå kommer till fel slutsats när man villändra reglerna så att hela får vara med ochfinansiera järnvägskostnaderna över bron.Fru talman! är vår uppfattning att statenhar ett delansvar för den nya situationen. Men lös-ningen får inte förändra den grundläggande hållning-en. Det är enligt vår mening de som reser över sundet,och då framför allt biltrafikanterna, som ska bekostaoch finansiera bron.Vi anser därför inte att det är lämpligt att Banver-ket genom allmänt höjda anslag samt en generellhöjning av banavgiften ska gå in och subventionerajärnvägen över bron. Denna lösning innebär enligt vårmening ett alltför stort avsteg från grundprincipenoch får som konsekvens att hela landet, även svagaregioner, får vara med och bekosta bron.Redan nu får vi tydliga signaler från olika brukaresom uppger att det nya avtalet kommer att få oerhörtnegativa konsekvenser på deras verksamhet. Somexempel kan nämnas , som hävdar attderas resenärer kommer att få ett avsevärt sämreutgångsläge på grund av de statliga subventionernatill . Vi anser att det här är en mycketnegativ utveckling som riskerar att ge andra PPP-projekt en negativ stämpel redan innan de ens harkommit till stånd.Fru talman! För att lösa problemen med konkur-rens gentemot andra trafikslag är det vår uppfattningatt man bör utreda vad det får för konsekvenser om viföljer danskarnas exempel och förlänger återbetal-ningsperioden. Detsamma gäller vad som inträffar omde olika järnvägsoperatörerna får dela på avgiften tillbrokonsortiet utifrån hur ofta de utnyttjar broförbin-delsen.När man ser på dessa alternativa finansieringslös-ningar är det enligt vår mening ytterst viktigt att manäven beaktar vilka konsekvenser de kan få för exem-pelvis eller för . Vi anserdärför att propositionen i dess nuvarande form böravslås och att brukarna ska finansiera bron enligttidigare överenskomna principer.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 2.Anf. 54 ():Fru talman! Den här debatten handlar om rege-ringens förslag att ska godkänna ett förslagtill nytt avtal mellan och om betal-nings- och avgiftsvillkor för järnvägstrafiken på denfasta förbindelsen över Öresund.Det ursprungliga avtalet, som godkändes av riks-dagen och som var en viktig förutsättningför beslutet att bygga bron och tunneln, innehöll enviktig princip, nämligen att de som nyttjar , tåg och bilar, också ska betala hela kostnadenför bron. Det här har utvecklats på ett förtjänstfulltsätt av Tom i inledningen av debatten. Jaginstämmer till fullo i hans beskrivning.Den är nu på väg att med hjälpav vänstermajoritet, ochVänsterpartiet, på ett ganska flagrant sätt gå ifråndenna avtalsfästa och i beslutade principgenom att teckna ett nytt avtal med , sominnebär att tågtrafiken i hela landet med hjälp avhöjda banavgifter får vara med och betala kalaset. Detär en viktig ingrediens i denna debatt, som jag medmitt inlägg vill lyfta fram och belysa.En annan lika viktig aspekt, som blir en konsek-vens av det beslut som riksdagsmajoriteten nu är påväg att fatta, är att detta beslut också radikalt ändrarförutsättningarna för tågoperatörer i allmänhet, somvåra länstrafikbolag, Express, ochandra, men i synnerhet för den relativt nya operatörenTågkompaniet, som främst kör nattåg till och frånövre Norrland.Jag pratade med mitt länstrafikbolag hemma iGävleborg, som inte har de här långa, tunga tågensom drabbas hårdast. Men bara för dem innebär detnya i extra kostnad perår. Hur mycket det blir för har detspekulerats i. Det har talats om uppemot 15 miljoner.Öresundsbron må verka imponerande, jag kant.o.m. kosta på mig att säga, trots att Centerpartietröstade emot att den en gång skulle byggas, att det ärett vackert byggnadsverk. Glädjen och förväntningar-na i regionen är stora. Men bakgrunden till projektetär politik när den är som sämst. Först ett reellt beslutom att bygga bron, sedan tar vi miljöprövningen iandra hand.Ekonomin för projektet har hanterats enligt dens.k. Jag vet inte om alla på åhörar-läktaren vet vad det betyder. Det innebär i alla fall atthelheten i de ekonomiska konsekvenserna inte pre-senteras före beslutet, utan tas fram i ljuset steg försteg och lastas över på hela befolkningen.Häromdagen fick jag, och även andra riksdagsle-damöter antar jag, en folder om somheter Medborgarnas bro. Jag är inte alldeles säker påatt Öresundskonsortiet, som presenterar den, riktigtförstod innebörden i det namnet, Medborgarnas bro.Men det håller det verkligen på att bli i den meningenatt alla medborgare i landet nu håller på att få varamed och betala den. Det är långt ifrån den ursprungli-ga tanken, att detta skulle betalas av dem som nyttjarbron.Som jag sade hanteras ekonomin för projektet en-ligt salamimetoden. Man tar det steg för steg ochlastar över på hela befolkningen. De ökade kostna-derna uppstår på grund av anslutningar för både bilaroch tåg som inte presenterades från början, men somkommer . Nya motorvägsleder och en citytunnelvar inte med som en förutsättning när projektet pre-senterades. För blir dagspriset ständigtallt högre. För dagen rör det sig om 7 miljarder kro-nor eller så.Som en verklig knorr i den här debatten har stats-ministern i sitt förstamajtal i regionen återupptagitidén om en järnvägstunnel mellan ochHelsingör. Det är egentligen den idealiska och logiskaförbindelsen mellan och .