prot · GO0919 · 2000-10-26 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:19Torsdagen den 26 oktoberKl. 14.00 - 15.08Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § FrågestundAnf. 1 hälsar regeringens företrädare, riksdagsleda-möter och åhörare välkomna till dagens frågestund.Från regeringen medverkar och besvarar frågorstatsminister , kulturminister , utrikesminister , statsrådetBritta Lejon och statsrådet . Väl-komna.Den nordiska passfrihetenAnf. 2 ():Fru talman! är det så när man får rätt i ef-terhand att man blir glad och konstaterar att man haderätt och lite triumfatoriskt säger: Vad var det vi sade.I den fråga som jag vill ta upp med statsministernär det inte riktigt så.Det handlar om Schengen och den nordiska pass-friheten.För två år sedan hade jag en debatt med justitie-ministern här i kammaren, där hon försäkrade att dennordiska passfriheten alls inte var hotad av en svenskanslutning till Schengen.I dagarna kan vi läsa i tidningarna att när man skatillämpa Schengenbestämmelserna visar det sig att viåter kommer att behöva visa pass när vi reser i Nor-den. Den passfrihet som vi haft kommeralltså att försvinna. Det handlar om tre miljonersvenskar som reser i och som numåste utrusta sig med pass för att få göra det.Jag skulle vilja höra hur statsministern ser på frå-gan om den nordiska passfriheten, som jag hoppas attvi alla starkt har värnat och velat slå vakt om. Vilkakonsekvenser får det när vi ska tillämpa Schengen?Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Den nordiska passfriheten ska intehotas av . ska ocksåinnebära att vi kan fortsätta med den nordiska pass-friheten.I dag har vi ju möjligheter till stickprovskontrollervid gränserna, även när det gäller resande mellan denordiska länderna. Det kommer man inte att ha efterSchengenavtalet, så på det sättet kan man säga attresorna i och med t.o.m. blir lättare.Däremot ska man kunna identifiera sig. Det gällersamtliga länder. Man söker nu ett system för att manska kunna identifiera sig utan att för den skull varatvungen att ta med sig ett pass.Passfriheten och den nordiska passfriheten skainte vara hotad med Schengenavtalet.Anf. 4 ():Fru talman! Det låter betryggande, det som AnnaLindh säger; lika betryggande som det till mig . Hon sade att den nordiskapassfriheten är avgörande för om ska varamed i Schengen eller inte.På eget UD gnuggar man nu genik-nölarna och undrar hur man ska klara det här på någramånader. Hovrättsassessorn säger ju atthan inte kan läsa in annat än att en giltig identitets-handling är pass. Vi har inte något annat gemensamt iNorden. Då stämmer inte det som säger.Dessutom är hela hotellnäringen nu i uppror överatt man ska behöva registrera varje utländsk besökarepå ett väldigt omständligt sätt jämfört med den tidiga-re hanteringen.Det stämmer dåligt med att det skulle bli lättareatt resa i , lättare att umgås över gränserna, närvi tvingas till en sådan omständlig procedur mednoggrann registrering av utländska medborgare.Dessutom stämmer inte besked medvad jag uppfattar som nordisk passfrihet.Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! Vill ställa detaljeradefrågor tror jag att får vända sig tilljustitieministern. Jag vet att man på Justitiedeparte-mentet just nu tittar på möjligheten att använda legi-timationskort för att kunna legitimera sig.När det gäller den nordiska passfriheten ska deninte vara hotad. Det stämmer inte att man ska varatvungen att ha ett mer komplicerat förfarande när manhyr ut hotellrum m.m. Det stämmer inte att gränspas-sagerna skulle bli svårare efter Schengenavtalet.Finns det några praktiska problem tittar man nu påJustitiedepartementet på vad man ska göra för attklara av dem.Reklamen i det digitala marknätetAnf. 6 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministerMarita Ulvskog.Det finns en stillbild som alltför ofta dyker upp idet marksända digitala TV-nätet. Där står en text avföljande typ: Rådande lagstiftning gör att vi inte fårvisa detta innehåll för tittare i marknätet.Fru talman! Normalt brukar man anse att televi-sionen handlar om rörliga bilder, inte stillbilder. Dehär stillbilderna är mycket påfrestande för konsu-menten. Man kan ju inte gå och koka kaffe varje gångde dyker upp.Det handlar ju om den rörliga reklamen. Den kanmånga gånger vara oönskad, men den är förmodligenmycket bättre ur konsumentens synvinkel än frustre-rande stillbilder.Det här förhållandet har dessutom lett till att debolag som använder sig av stillbilderna vill kompen-sera sig genom att ta ut högre avgifter fr.o.m. nästa år.Det drabbar ju det digitala marknätet på ett mycketolyckligt sätt. Man får väl säga att initialproblemenhar varit stora nog ändå.Jag vill fråga kulturministern om de sändandebolagen har missuppfattat sändningsvillkoren. Ominte, vilka åtgärder ämnar kulturministern vidta för attkomma till rätta med problemen?Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! Jag vill inte ge mig in på några värde-ringar av de förhållanden som redo-gör för. Däremot har vi redan vidtagit åtgärder i såmotto att vi har tillsatt en särskild utredare, en lag-man, som kommer att se över bl.a. de reklamreglersom gäller i det digitala marknätet såväl som i detanaloga marknätet. Han kommer att återkomma tillregeringen med förslag, sannolikt redan under nästaår i denna del.Anf. 8 ():Fru talman! Det är ju bra med utredningar, menrisken är att det tar väldigt . Ska man räddadet digitala marknätet måste åtgärderna till mycketsnabbt.Många av kanalerna sänds ju från ett annat ur-sprungsland än . Då är det vidaresändningsom gäller. Frågan är om det inte är ett brott med desvenska reglerna i förhållande till EG-direktivet pådet här området, att man censurerar innehåll på dethär sättet.Anf. 9 Kulturminister ():Fru talman! har gjort en be-dömning, som i och för sig stöder det som IngvarSvensson pekar på, men måste vi naturligt-vis ha en ordentlig genomlysning som gör att vi i såfall kan ändra vår lagstiftning på denna punkt. Detarbetet måste göras genom en särskild utredare somhar ett kraftfullt sekretariat till sin hjälp för att mycketsnabbt kunna lägga förslag till förändringar.Han kommer att arbeta mycket snabbt med detta.Bostadspolitiken i kommunernaAnf. 10 INGA ():Fru talman! Jag har en fråga till året föreslog demokratiminister ett sätt att stävja det minskade valdeltagandet varatt införa allmän röstplikt. Därefter har statsrådetEngqvist sagt att han inte tvekar att köra över kom-munerna när det gäller alkohol och öppettider pårestauranger. har bostadsminister föresla-git att kommuner ska tvingas öppna bostadsförmed-lingar trots att den demokratiskt valda majoriteteninte vill det.Har statsrådet något att säga till de borgerligakommunpolitiker som man tänker köra över? Spelardet någon roll att de engagerar sig och lägger ned tidpå sina kommunala uppdrag?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! berör en fråga som videbatterade så sent som i förrgår i kammaren, nämli-gen innehållet i den bostadspolitiska proposition somregeringen presenterade i förra veckan.Det är klart att det finns ett nationellt intresse avatt vi ser till att kommunerna bedriver en aktiv bo-stadspolitik. I det lagförslag som vi presenterat ställsett krav på kommunerna både att upprätta bostadsför-sörjningsplan och att, om så behövs, inrätta bostads-förmedlingar. Det är en återgång till den lagstiftningsom fanns och som då funge-rade alldeles utmärkt.Jag tycker att det här är väl förenligt med ambi-tionen att utveckla politiken också på det kommunalaplanet. Bostadspolitiken och bostadsfrågorna måstebli en viktig politisk uppgift också runt om i vårakommuner.Anf. 12 INGA ():Fru talman! Bostadspolitiken är viktig, men jagvill ändå gå vidare i mina frågor. Enligt min meningmåste den kommunala självstyrelsens innersta kärnaändå vara att det är de folkvalda i kommunernasfullmäktigeförsamlingar som suveränt ska kunnabesluta i frågor som rör den egna kommunen. Menuppenbarligen har anammat förslag om att kommunerna inte ska fåsälja sina bostadsbolag med mindre än att det finnstvå tredjedels majoritet i fullmäktige. Uttalanden frånstatsrådet tyder på det.Vilka demokratiska principer styr tankar om att inskränka det kommunala självsty-ret? Enligt ledare kan det tolkas såatt det våras för den socialistiska centralismen. Jag ärberedd att hålla med om det.Alltså: Hur är det med den saken, ? Är det inte att i allra högsta grad inskränka detkommunala självstyret? Anser attdet i sådana här fall är folkviljan i kommunerna somska styra, inte regeringen?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan som rikspolitiker inte kommaifrån vårt ansvar också för centrala välfärdsområden.Vi har sett att en av anledningarna till den bostads-brist som har uppstått i tillväxtregionerna är att kom-munerna i alltför storutsträckning har dragit sig tillbaka från bostadspoliti-ken. Antalet kommuner som upprättar bostadsförsörj-ningsplaner har minskat drastiskt sedan bostadsför-sörjningslagen avskaffades 1993. Vi har då naturligt-vis ett ansvar för att vidta åtgärder för planering förökat bostadsbyggande och för att kommunerna ska tasitt bostadspolitiska ansvar. Detta kommer varkenInga Berggren eller jag ifrån som rikspolitiker.Ungdomars politiska engagemangAnf. 14 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillungdomsminister angående ungdomarspolitiska engagemang. Problemet är inte att ungdo-mar saknar kunskap och intresse för politik, tvärtom.Problemet är att de känner att de inte kan påverka.Jag tror att detta är huvudorsaken till ungdomarsovillighet att gå in i politiska partier och att rösta.Jag tror att en väg är att vitalisera samhällsdebat-ten i skolan. Det är viktigt för eleverna att lära sig intebara hur samhället är uppbyggt utan också hur mansom medborgare gör sin röst hörd. Det kan handla omretorik, praktiska övningar, drivande av samhällsfrå-gor och agerande i vardagen med egna problem.Min fråga är om statsrådet delar min uppfattningatt det framför allt är skolans uppgift att engageraungdomar i politiken. Eller finns det något annat somman kan göra?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar bestämdauppfattning att unga människor är oerhört intressera-de av att påverka inte bara sitt eget nu utan ocksåSveriges framtid till det bättre. Vi har all anledningatt söka efter vägar att ta till vara det engagemang, dekunskaper och den vilja till påverkan som alla männi-skor men särskilt unga visar i i dag.Vi ser att många unga väljer att uttryckadetta engagemang i andra former än inom ramen fördet politiska systemet, där vi fattar besluten om våragemensamma angelägenheter. Engagemanget kan tasig många olika former, och det gäller bara att under-stödja det.Vad vi har att göra från politiskt håll, om vi är in-tresserade av en vital demokrati och ett fördjupatfolkstyre, är att se till att också de politiska arenorna- partierna, kommunfullmäktigeförsamlingarna ochriksdagen - suger upp detta engagemang.Anf. 16 ():Fru talman! Också jag tycker naturligtvis att det ärpositivt att ungdomarna kanaliserar sitt intresse ienfrågerörelser, men jag ser ett problem iatt de inte är intresserade av partier. Det är trots alltpartier som tar ett helhetsansvar, som kan styra landetoch som kan röstas in i riksdag, kommunfullmäktige-församlingar osv.Jag ser ytterligare ett problem, nämligen de ung-domar som inte engagerar sig i vare sig partier ellerenfrågerörelser. De kan och vill jätte-mycket, men de tror inte att det är lönt, de tror inte attnågon bryr sig. Det är viktigt att så många som möj-ligt engagerar sig på så många sätt som möjligt, ochjag tror även att det är en viktig uppgift för skolan,inte minst samhällsämnet, att ha mindre av passivkunskap och mer av aktiv förmåga. Jag tror att detskulle vara en viktig väg att få ungdomar engageradeoch att stärka deras tro på den egna möjligheten attpåverka.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte annat än instämma medHillevi . Självklart är vår förmåga att lyckasmed detta uppdrag inte bara en fråga för de politiskapartierna utan också för skolan, men det är definitivten uppgift för de politiska partier som vill vara enkraft att se och ta denna utmaning.Skolminister och den tidiga-re ungdomsministern har engageratsig starkt för att skolorna bättre än ska lyckas idet viktiga värv som de har, och det arbetet tänker jagnaturligtvis som ny ungdomsminister fortsätta med.Det är också något som jag redan tidigt såg som an-svarig för demokratifrågor.Vi har på flera områden olika utredningar och ar-beten på gång för att hjälpa och stödja skolorna ideras roll i det här arbetet.Vin & SpritAnf. 18 BO ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det gäller en frågeställning som har att göra med vadsom är angelägna statliga uppgifter och vad som inteär det.Att tillverka och sälja vodka på världsmarknadentorde knappast kunna räknas till de mest angelägnastatliga uppgifterna, men det är ju det som det hel-statliga Vin & Sprit gör. Vi har från vår sida föresla-git att man borde sälja Vin & Sprit och använda delarav räntevinsten på detta för att bekämpa missbruketav alkohol och narkotika, satsa mer på polis och tulloch nå bättre resultat på den punkten. Är statsminis-tern beredd att stödja detta?Anf. 19 Statsminister ():Fru talman! Det är jag inte, av det enkla skälet attjag har hört förslaget förut. Skulle vi då ha följt rådetatt sälja Vin & Sprit, skulle vi ha förlorat åtskilligamiljarder kronor i statskassan.När jag var finansminister höjdes röster för att viskulle sälja Vin & Sprit. Vid det tillfället var priset,om jag inte missminner mig, diskussionsmässigt1 miljard dollar. Jag tror att priset är väsentligt högrei dag, och vad har vi ? Det är den typenav ansvarstagande för statliga tillgångar som dethandlar om.Vi kan mycket väl använda avkastningen fråndetta bolag för att bedriva en politik i den riktningsom efterlyser, men vi ska inte slarva medgemensamt uppbyggd egendom.Anf. 20 BO ():Fru talman! Under det som statsministern sägerligger antagandet att priset på Vin & Sprit ska stiga årför år hur länge som helst. Jag vet inte riktigt vad hanhar för grund för den bedömningen. Vi gör den be-dömningen , möjligen något överdrivet, attdet kanske är fråga om 30 miljarder. Uppgifter i daggår ut på 45 miljarder. Det har bl.a. att göra medrätten till distribution av vodka.Men då är frågan återigen: Är det angeläget förstaten att fortsätta att engagera sig i detta, och vad harstatsministern för grund för att påstå att det blir ännumera pengar ?Anf. 21 Statsminister ():Fru talman! Skulle det gälla att börja med verk-samheten , skulle jag inte tillråda en entré i densektorn, men det här är ett historiskt skapat företag.Nu sitter vi med något som är uppbyggt genom åren.Det ägs av svenska skattebetalare och stiger succes-sivt i värde. Som jag sade kunde jag ha följt de kläm-käcka råden redan som finansminister, och då hade vii dag inte haft ett bolag som varit värt 45 miljarder,utan det hade varit sålt för 10 miljarder. Det fannsalltså 35 000 miljoner goda skäl att vänta med attfölja det folkpartistiska rådet.MellanösternAnf. 22 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministerAnna . Den gäller situationen i ,och hur agerar i olika sammanhang.Hur kommer det sig att utrikesminister ipressen och här i fördömer övervåldmot palestinierna som i FN läggerned sin röst när det gäller att fördöma samma över-våld. Var ligger logiken i det agerandet?Anf. 23 Utrikesminister ():Fru talman! Det är riktigt att vid flera till-fällen har fördömt det övervåld som har visatpå de ockuperade palestinska områdena. Vi har ocksåuppmanat båda parter att försöka göra allvar av freds-förhandlingarna och komma till en fredsöverens-kommelse. Det motsvarar i stort sett den FN-resolution som diskuterades i början på veckan.Det är alltså egentligen inte innehållet i resolutio-nen som har vänt sig emot. Men , ilikhet med t.ex. och samt ett antalandra länder, fann att det var fel tidpunkt att mellande två fredsmöten som skulle vara mellan parternaanta en resolution i . Vi tyckteatt tidpunkten var illa vald, och därför valde vi ocksåatt avstå vid omröstningen i FN.Anf. 24 ():Fru talman! Kabinettssekreterare en helt annan uppfattning än den förklaringen.Den svenska parlamentarikerdelegationen med ut-rikesutskottets ordförande var med till Interparla-mentariska unionens möte i . Man fördömdedär precis samma resolution som var i FN. Föreliggerdet då snarare inte en fara för att i internatio-nella sammanhang uppfattas tala med dubbla tungor?Det kan uppfattas som att taktiskt manövrerarför att få spela en roll i fredsprocessen.Anf. 25 Utrikesminister ():Fru talman! Det som kabinettssekreterare har förklarat - han har använt något fler ord- är att det viktigaste är att man fick ett enigt EU.Man ville att EU ska agera enigt i generalförsamling-en. Det visade sig att det inte gick att få EU att ageraenigt. Ett antal länder tyckte, precis som , attdetta var fel tidpunkt för en resolution och valdedärför att avstå. Man gick alltså inte in och kritiseradeenskildheter i själva resolutionen.Skälet till detta är att det viktigaste som vi kanåstadkomma är att få till stånd fredsförhandling-ar. Efter mötet i och före nästa möte, somförhoppningsvis kommer att hållas inom en inte allt-för avlägsen framtid, är det viktigt att press sätts inför att man ska ha nya fredsförhandlingar och försökafå en överenskommelse.I det läget har man valt att inte gå in på att antanya resolutioner i FN eller ta upp nya diskussionerom vad det är som har skett avvåldsamheter.Kommuner med outhyrda lägenheterAnf. 26 ():Fru talman! Min fråga går till bostadsministerLars-Erik Lövdén.Bostadsdelegationen har i uppdrag att hjälpakommuner ekonomiskt om kommunen på grund avouthyrda lägenheter inte klarar sin ekonomi. Dekommuner som har bostadsföretag som går med storaförluster kan begära hjälp. Bostadsdelegationen be-handlar ansökningar från 89 kommuner, och 40 blirhjälpta nu.Norska bolag är intresserade av bostäder över helalandet. Problemet är att kommunerna blir tvungna attsälja ut bostäderna till kraftiga underpriser. De norskabolagen gör stora vinster genom att i sin tur sälja tillnorska intressenter för fritidsboende eller ibland förpermanent boende.Det är naturligtvis en fördel för kommunen att fåmänniskor som bor i lägenheterna. Problemet är justatt de säljs till underpriser. Om lägenheterna åter-kommer på bostadsmarknaden får kommunens kvar-varande bostadsbolag stora problem med risk förfortsatt konkurrens och tillhörande hyresdumpning.Det är positivt om bostäder kan hyras ut i stället föratt rivas, och jag undrar därför om bostadsministernskulle kunna hjälpa kommunerna att komma runt dethär problemet.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! tar upp ett be-kymmer som också har med bostadspolitiken att göra,och som kanske kommer bort i den nuvarande bo-stadspolitiska debatten. Det handlar om hur manhanterar alla de kommuner som har problem medtomma lägenheter.Vi har från statens sida satt av en ansenlig summaför att kunna bistå de kommunerna. Vi räknar med attden statliga insatsen för att hjälpa kommunerna attsanera sitt bostadsbestånd totalt kommer att uppgå tillungefär 2 ½ miljarder kronor.Vi är nu långt framme i den processen. De allraflesta kommunerna har fått besked från Bostads-delegationen, och de har också träffat uppgörelsersom innebär ett statligt stöd. Det statliga stödet syftartill att åstadkomma en balans på den lokala bostads-marknaden. I vissa fall innebär det åtaganden om attriva fastigheter. I andra fall kan det innebära att manhittar andra lösningar, där kommunerna naturligtvisär de som har huvudansvaret för att söka lösningar försina kommunala bostadsbolag.Den statliga insatsen är alltså den vi gör via Bo-stadsdelegationen och de överenskommelser omstatligt bidrag som vi träffar med respektive kommun.Anf. 28 ():Fru talman! Skulle ministern kunna tänka sig atthjälpa de här kommunerna? Många av dem som harsålt bildar nätverk för att utbyta erfarenheter. De somnu har erbjudanden, eller som skulle vilja sälja -kunde de få hjälp och expertis med nätverk för attbättre klara den här situationen och kanske slippa rivasina lägenheter?Anf. 29 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är alldeles ypperligtatt kommuner som har likartade problem träffas ochdiskuterar gemensamma lösningar och även utbytererfarenheter. Jag är gärna beredd att stimulera ettsådant erfarenhetsutbyte och en sådan samverkanmellan kommunerna. Det gäller inte bara på det härområdet, utan samverkan mellan kommunerna trorjag är nödvändig på många områden - det gällerframför allt de mindre kommuner som har en utsattsituation. Jag är naturligtvis beredd att bidra på detsätt som vi kan göra med att stimulera ett sådant härnätverksbyggande och en sådan här samverkan mel-lan kommunerna.Den kommunala självstyrelsenAnf. 30 ():Fru talman! Jag har en fråga till demokratiministerLejon.Enligt den svenska grundlagen förverkligas densvenska folkstyrelsen bl.a. genom den kommunalasjälvstyrelsen. Den brukar också lyftas fram och hyl-las vid högtidliga tillfällen.Men rent praktiskt sker en inskränkningav den kommunala självstyrelsen genom beslut här iriksdagen på förslag från den socialdemokratiskaregeringen. Jag ska inte trötta med att räkna upp allaexempel, men jag kan ju nämna några: biblioteksla-gen, de lagar som hade uppe medstatsrådet , maxtaxan på barnomsorgsområdetoch senast uppkastet att förbjuda borgerliga lands-ting att föra borgerlig politik och förbättra eller säker-ställa bra akutsjukvård. Statsrådet lär docksjälv inse att det kanske vore fel att ålägga kommu-nerna en viss typ av konsumentrådgivning. Då kanskesjälvstyrelsen ändå bevaras på det området.Jag vänder nu på hela frågan, och ställer den såhär: Kan statsrådet ge ett konkret exempel därregeringen genom ett förslag till riks-dagen stärkt den kommunala självstyrelsen? Hurlyder det förslaget?Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi enasom hur den svenska demokratin förverkligas. Denförverkligas genom en mängd olika åtgärder. Det skerframför allt genom den fria åsiktsbildningen, genomatt vi har allmänna, hemliga och regelbundna val somrespekteras, genom att vi har ett rättssamhälle somfungerar väl och genom att vi också har en riksdagsom alla medborgare i kan rösta till.Dessutom har vi också självfallet inskrivet i rege-ringsformen att det lokala självstyret är en viktigaspekt i den svenska demokratin. Men det gäller intebara den, utan alla de här andra delarna av den svens-ka demokratin är viktiga att se i sitt sammanhang.Jag tycker att det är trevligt att få den här frågan.Jag tycker att det är viktigt att poängtera att vi är ennation. De beslut som fattas av den svenska riksdagenär den yttersta gränsen för på vilket sätt det kommu-nala självstyret kan begränsas eller utvidgas. Jagkonstaterar att har beslut i enlighet med detmandat har.Anf. 32 ():Fru talman! Jag bad om ett exempel på ett förslagdär regeringen konkret har förbättrat den kommunalasjälvstyrelsen . Vi vet ju alla vilkaförsämringarna av den kommunala självstyrelsen är.Jag skulle vilja ha ett konkret exempel.Nu vet jag att det liggerett förslag på regeringens bord från utredningen omden kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. Detsyftar till att ge den kommunala självstyrelsen ettbättre skydd. Det utredningsförslaget ligger ju fortfa-rande på regeringens bord.Men, statsrådet , nämn ett exempel där rege-ringen har förbättrat den kommunala självstyrelsen påsenare år!Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan nämna många sådana exem-pel. Men för att inte trötta kammarens ledamöter meden alltför lång beskrivning av de beslut som tidigarehar fattats här i kammaren kan jag nämna några.Ett område handlar om hur vi gemensamt, den härriksdagen och tidigare regeringar, har gett mycketgoda grunder för den kommunala självstyrelsensförverkligande genom att vi har sanerat den svenskaekonomin och gett förutsättningar för de kommunalaverksamheterna, som faktiskt för de absolutstörsta delarna av det svenska välfärdssamhället, attleva upp till våra åtaganden gentemot de svenskamedborgarna.