prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Vi ska återkomma till det här,men vi kan inte ställa upp på att underminera enkommunal ekonomi nu när vi genom den framgångs-rika ekonomiska politiken börjar nå ett resultat sominnebär att de flesta kommuner kommit på fast mark.Då ska lägga fram ett förslag som återigenförsvårar problemen och skadar den kommunalaekonomin.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §. )6 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 16 novemberKU7 ValfrågorMom. 1 (personvalet)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:171 för utskottet140 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 15 mpFör res. 1: 76 m, 37 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 2 (renodlat personval)1. utskottet2. 2 (m, fp)Votering:223 för utskottet89 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 37 kd, 15 c, 15 mpFör res. 2: 76 m, 13 fpFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 4 (kampanjbidrag)1. utskottet2. 3 (mp)Votering:295 för utskottet15 för res. 339 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 38 v, 37 kd, 15 c, 12 fpFör res. 3: 15 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 6 (kommunala utjämningsmandat)1. utskottet2. 4 (v, kd)Votering:236 för utskottet75 för res. 438 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 75 m, 1 kd, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res. 4: 1 m, 38 v, 36 kdFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpLars () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats vid dagens sammanträdeFiU1 Utgiftsramar och beräkning av statsinkoms-terna, m.m. FiU1 (prop. 2000/01:1, skr.1999/2000:150)Punkt. 1 (Allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken)1. utskottet2. 1 (kd, m, c, fp)Votering:171 för utskottet140 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 15 mpFör res. 1: 76 m, 36 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpPunkt. 2 (Formerna för ställningstagande till euro)1. utskottet2. 2 (m)3. res. 3 (v)4. res. 5 (c)Förberedande votering 1:38 för res. 316 för res. 5258 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:70 för res. 238 för res. 3204 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:153 för utskottet72 för res. 287 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 38 vFör res. 2: 72 mAvstod: 3 s, 4 m, 37 kd, 15 c, 13 fp, 15 mpFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpAnn-Kristine och (bå-da s) anmälde att de avsett att rösta ja men markeratsha avstått från att rösta.Punkt. 5 (Budgetförslagen för )1. utskottet2. 13 (kd)3. res. 14 (c)4. res. 15 (fp)Förberedande votering 1:15 för res. 1413 för res. 15284 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 14.Förberedande votering 2:37 för res. 1315 för res. 14260 avstod37 frånvarandeKammaren biträdde res. 13.Huvudvotering:169 för utskottet36 för res. 13106 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 1 m, 37 v, 13 mpFör res. 13: 36 kdAvstod: 74 m, 1 v, 1 kd, 15 c, 13 fp, 2 mpFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 5 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpKenneth () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Övriga punkterKammaren biföll utskottets hemställan.FiU11 Tilläggsbudget 2 för budgetåret 2000Kammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheterm.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU3Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter m.m.Anf. 171 INGA ():Herr talman! Det moderata budskapet om boendetär klart och tydligt: De boende ska kunna bestämmahur de vill bo. Den enskilde ska kunna välja mellanhyresrätt, bostadsrätt och ägande av lägenhet ellersmåhus. Det är dessa frågor som denna debatt skahandla om. Jag kommer att diskutera hyresrätten, ochCarl-Erik Skårman tar upp bostadsrätter och ägarlä-genheter.Bostadsmarknaden är olika i olika delar av Sveri-ge. I tillväxtområden råder bostadsbrist. Inom andraområden tvingas man riva hus. Överskottet och ävenbristen på lägenheter är resultatet av en felaktig poli-tik av styrande regler och subventioner. Dagens situ-ation kan på flera sätt jämföras med livsmedelssitua-tionen i gamla . Centralstyrning, sub-ventioner och prisregleringar ledde till brist på livs-medel, långa köer och en svart marknad.De enorma lägenhetsköerna, där det dröjer flera årinnan man över huvud taget kan få tag i en hyresrätt,visar tydligt att det har gått snett. Exempelvis finns iStockholms innerstad inte längre någon hyresrätts-marknad, bara bytesmarknad och svart hyresmarknad.Andra- och tredjehandslösningen har blivit den enda,tillfälliga och otrygga möjligheten för väldigt många.Bristen på bostäder tenderar att bli den flaskhalssom hämmar tillväxten, inte minst i , ochkan bli ett hot mot ekonomin i hela . OmStockholm har växtvärk på grund av bostadsbrist harinte och det riktigtännu, men det finns tecken på att också dessa regio-ner kommer att drabbas av brist på bostäder.Regeringens tafatta försök med krav om att kom-munerna ska vara skyldiga att planera för bostadsför-sörjningen och det enligt min mening grundlagsvidri-ga förslaget som tvingar kommuner att anordna bo-stadsförmedling löser absolut inte bostadsbristen.Inser inte det? Då regeringen speci-ellt kritiserar kommunerna i föratt det inte byggs hyreslägenheter just där och somlösning anvisar förslag som dessa tar man sig verkli-gen för pannan. I finns både bostadsför-sörjningsplan och bostadsförmedling sedan tidigare.Carina ! Lägenheter byggs inte med hjälpav tvingande lagregler utan på grund av människorsefterfrågan och möjlighet att välja mellan upplåtelse-formerna.För att hyresrätten ska kunna bevaras som upplå-telseform även måste en friare hyressätt-ning tillåtas. Dagens tillämpning av bruksvärdessys-temet, där den s.k. allmännyttan är hyresledande,innebär att många hyresgäster upplever hyressätt-ningen som orättvis. I tillväxtorten är hyran för enlägenhet i ytterkanterna densamma som för en attrak-tiv lägenhet i centrum. Dagens system innebär ocksåatt det sker en överprissättning av hyrorna utanförtillväxtområdena. Lägre hyror på dessa orter skullekunna öka deras attraktivitet. Kostnader för outhyrda lägenheter läggsovanpå den hyra som betalas av dem som bor i all-männyttans övriga lägenheter.Dagens system har gett tillväxtområdena en oer-hört segregerad bostadsmarknad. Den som har rådkommer in, men den som inte har ekonomisk möjlig-het blir stående utanför. Skället och gnället på mode-rata kommunledningar är enbart destruktivt och påintet sätt ansvarsfullt.Vi moderater menar att förändringar av hyressätt-ningssystemet måste genomföras med det snaraste.Bruksvärdessystemet måste göras mer flexibelt. Jo, därför att en ägare måste vara säker på attden uppgjorda kalkylen håller innan satsningen i enfastighet görs. En sund ekonomi måste alltid baseraspå att kostnaderna vid nyproduktion av bostäder täcksoch också genererar fortsatt avkastning. Med dagenstillämpning är osäkerheten alltför stor även på grundav risken för politisk inblandning. Av det skäletbyggs inte tillräckligt många nya hyreslägenhetertrots att efterfrågan är stor på en del ställen.Det är också mycket viktigt att skapa ökad rörlig-het i det befintliga bostadsbeståndet. Regeringenspolitik har lett fram till att den som inte har många åri bostadskö inte har en chans att få en hyresrätt. Efter-som hyresrätter efterfrågas mycket desperat bildas ensvart hyresmarknad som enbart i Stockholmsområdetberäknas till . Detgår inte, som regeringen förespråkar, att enbart byggabort problemen. Vi måste få till en allt större rörligheti det redan befintliga bostadsbeståndet för att få enförbättring till stånd.Ursprungstankarna med bruksvärdessystemet börvara vägledande vid de förändringar som måste göras.I begreppet "bruksvärde" ligger att man vid hyres-sättningen ska ta hänsyn till brukarnas, dvs. de boen-des, preferenser och fria val. Detta kom också tilluttryck i den proposition som den socialdemokratiskaregeringen lämnade till . Jag citerar:"Fastighetsägaren bör i ett marknadsläge, när fullbalans råder mellan tillgång och efterfrågan på lägen-heter, vara berättigad att ta ut den hyra som hanskulle kunna uppnå vid fri uthyrning till vem somhelst. Saken kan också uttryckas så att hyresvärdenbör få utnyttja lägenheternas fulla marknadsvärde. "Detta visar klart att de kommunalt ägda bostadsfö-retagens hyresnormerande roll bör avskaffas. Hyres-systemet måste ta större hänsyn till hyresgästerna ochde bostadssökandes önskemål, framför allt så att detverkligen byggs fler hyreslägenheter. Därför är detangeläget att de hyresavtal som träffas vid inflyttningi nybyggda hus kan avtalas fritt.För oss moderater är det naturligt att hyresgäster-nas intresse av trygghet och framförhållning i boendetska förbli säkrat genom att besittningsskyddet fortsattblir starkt. En fastighetsägare ska inte kunna kringgådetta skydd genom nya, orimligt höga hyreskrav.Hyrestvister ska kunna prövas i domstol. Storleken påen eventuell hyreshöjning ska kunna rimlighetsprö-vas. På samma sätt som en egnahemsägare har möj-lighet att skapa förutsägbarhet om boendekostnadernagenom att binda sina räntor bör det ock-så vara möjligt för den som hyr sin bostad att skrivaett kontrakt när det gäller hyresnivån förbostaden, liksom att reglera vilka förutsättningar somska gälla för omförhandling.En friare hyressättning är en förutsättning för enfungerande bostadsmarknad med ökat byggande ochrörlighet i boendet. En friare hyressättning måstepåbörjas så att den angelägna avregleringen kommertill stånd. Den måste göras på ett sådant sätt att deboendes trygghet inte äventyras.För tids vinnande yrkar jag bifall enbart till reser-vation 1. Naturligtvis står jag också bakom de övrigareservationer som undertecknats av moderaterna.Anf. 172 ():Herr talman! försökte på något sättatt styra vad den här debatten ska handla om, meneftersom det är ett spretigt betänkande kommer vi nogatt prata om lite olika saker. Jag kan bara konstateraatt återigen upprepar sina teser om attom man släpper marknaden fri blir allting bra. Manvill öka rörligheten och låta hyrorna stiga i vissaområden så att vissa konsumentgrupper inte har möj-lighet att efterfråga en bostad där.Ibland undrar jag om fullständigt harglömt bort hur man en gång löste bostadsbristen i dethär landet genom att man gick in och offensivt satsa-de på att bygga bostäder och genom att samhället,staten och kommunerna, tog ett stort ansvar för att setill att det fanns bostäder som var bra åt alla. Demarknadslösningar som talar om äroftast en återvändsgränd som framför allt kommer attdrabba de grupper som jag tänker ägna mig åt i dethär betänkandet.Jag tänker koncentrera mig på de grupper som harsvårast att göra sig gällande på bostadsmarknadenoch på att försöka hitta system för att underlätta ochförbättra situationen för dessa grupper.Vi har två reservationer i betänkandet. Den förstareservationen berör problemen kring vräkningar. Fåsaker skapar en sådan stor risk för en dramatiskt för-sämrad position på bostadsmarknaden som att blivräkt från sin bostad. Vi vet utifrån en rad undersök-ningar att risken att bli hemlös är påtaglig efter envräkning. I intervjuer som gjordes uttrycktesdet att när man förlorade sin bostad var det som ombottenpluggen i existensen drogs ur.Undersökningar från visar att vräkningen ärden främsta orsaken till hemlöshet. I Konsumentver-kets rapport från 1993-1994, Vräkt i laga ordning,visade det sig att av dem som vräkts fortfarandeett år efter vräkningen saknade bostad med eget kon-trakt. undersökning 1999 visade attden här situationen har förvärrats. un-dersökning i visade att av devräkta var spårlöst försvunna och inte gick att hitta inågot myndighetsregister efter vräkningen.Enligt Flyghed är risken stor att denna grupp nu leverett marginaliserat liv i uteliggarmiljö.Det är därför viktigt att ger oss redskap för att före-bygga och bekämpa vräkningarna. Då tror jag tyvärratt lösningar är de absolut sämsta tänk-bara.Herr talman! till mittenav ökade antalet verkställda vräkningarmycket kraftigt för att under den senare delen av1990-talet stagnera och t.o.m. sjunka något. Det hu-vudsakliga skälet till detta går att finna i de kraftigahyreshöjningar som följde skattereformsamtidigt som kommunala och privata bostadsföretagbörjade tillämpa en allt hårdare linje mot hushåll medhyresskulder.Orsakerna till att vi kan se en svagsänkningar av antalet vräkta kan vi nog förklara uti-från två olika faktorer. Det handlar naturligtvis omden förbättrade arbetsmarknadssituationen där alltflerhar fått en bättre ekonomi men också om det faktumatt kraven för att få en bostad har ökat. De som engång har blivit vräkta har allt svårare att få en nybostad. Vi kan konstatera att som utgångenur bostaden har blivit allt bredare har ingången tillbostadsmarknaden blivit allt smalare.85 % av de vräkta har vräkts på grund av hy-resskuld. Flertalet av dem som vräkts på grund avhyresskuld har haft en hyresskuld ,vilket är mindre än vad själva vräkningen kostar attgenomföra. av de vräkta vräks till följd av upp-repade försenade hyresinbetalningar, trots att ingenhyresskuld kvarstår vid vräkningen. Vår reservationtar upp den sist nämnda gruppen.Med tanke på de konsekvenser som en avhysningfår borde det vara en självklarhet för alla att de somhar betalt sin hyra, om än , inte borde förlorasin bostad och därmed en grundläggande trygghet. Viföreslår därför att § 46 i hyreslagen ses över och attregeringen återkommer med förslag om förändringar idenna lagstiftning. En normal konsekvens i andra fallav sena inbetalningar är att man först får en betal-ningspåminnelse och därefter ytterligare en betal-ningspåminnelse med någon form av straffavgift.Detta borde naturligtvis också vara en självklarhet påbostadsmarknaden. Utifrån detta yrkar jag bifall tillreservation 2 under mom. 2.Herr talman! Vår andra reservation tar upp pro-blemet med den sekundära bostadsmarknaden. I taktmed att alltfler, både bland dem som söker sin förstabostad och bland dem som förlorat sin bostad, fårsvårt att komma in på bostadsmarknaden ökar logi-marknaden med härbärgen och hotell och den sekun-dära bostadsmarknaden.Vi kan dela in den sekundära bostadsmarknaden itre huvudkategorier. Vi har gruppboende eller katego-riboende där de boende hyr lägenheter av socialtjänsteller kommun, träningslägenheter som ett led i enboendekarriär med normalisering till grund samtsociala kontrakt där de boende hyr bostad i andrahand av kommunen eller . Gemensamtför alla de här boendeformerna är att de boende harett svagt besittningsskydd och att det finns tydligainslag av kontroll och fostran från samhällets sida.Vår reservation tar i huvudsak upp de boende somhar s.k. socialt eller kommunalt kontrakt.Naturligtvis är det så att det finns både enskildaoch grupper som behöver ett stöd i sitt boende, bådeavseende sig själv och i sitt förhållande till sina gran-nar. Men detta borde inte få leda till att man har ettbegränsat besittningsskydd eller en kontroll som ärdirekt integritetskränkande.Kontrollen utövas tyvärr oftast utifrån fastighets-ägarnas krav och mindre utifrån de boendes behov.Ofta innebär det krav som vore omöjliga att ställa påandra hyresgäster. har i antologinHemlöshet, som jag för övrigt rekommenderar allasom är intresserade av den sociala situationen påbostadsmarknaden att titta i, tagit upp några exempelpå sådana krav.Gäster får inte tas emot för övernattning utan so-cialförvaltningens medgivande. Man får inte innehahusdjur utan överenskommelse med socialförvalt-ningen. Under boende i lägenheten måste man varadrogfri. Man får inte införa, förvara eller förtära alko-hol, narkotika eller andra berusningsmedel. Man harrätt att ta emot besök under ansvar, men även förgästerna gäller kravet på drogfrihet under besöket.Jag är övertygad om att ingen i den här salen kla-rar av att leva upp till de kraven, men det är de kravenvi ställer på dem som har det största behovet av sam-hällets skydd.Ofta ställs också krav från fastighetsägarna att so-cialförvaltningen ska utöva tillsyn, vilket man sedanreglerar i avtal mellan kommun och hyresgästerna.Här finns ytterligare några exempel som jag vill läsaupp.Utöver hyresavtalets avtalsvillkor förbinder mansig att samtycka till att socialförvaltningens anställdapersonal har nyckel till lägenheten och äger tillträdetill densamma även utan den boendes medgivande.De har rätt att avhysa och avstänga störande besök.Alkometer och urinprov kan tas på begäran av perso-nal. har rätt till tillträde till lä-genheten när helst så anses lämpligt och önskvärt.Socialförvaltningen har rätt att utföra låsbyte om såanses nödvändigt. För tillsyn av lägenhet och upp-följning av hjälpåtgärder ska personal från social-kontoret äga tillträde till lägenheten.Det är några av de krav och avtal som man måsteskriva under för att få ett s.k. socialt kontrakt. Det ären förutsättning.Med andra ord: Det här handlar inte om att skyddaden boende. Det här handlar om att skydda fastig-hetsägarna.Ofta ställs också krav på att man ska avstå fråndet lilla besittningsskydd som finns. Här finns någraexempel på det också.Om överenskommelsen inte uppfylls kan social-förvaltningen ingripa för att verkställaavflyttning. Om den boende avbryter behandlingenligt upprättad behandlingsplan och ej är villig attåteruppta den äger socialförvaltningen rätt att ome-delbart avbryta boendet. När det gäller lägenheter ochupplåtelser i andra hand som social stödåtgärd kanhjälpåtgärden ändras eller avbrytas då skäl därtillföreligger.Med andra ord: Det besittningsskydd som eventu-ellt finns avtalar man bort.I takt med den allt större sekundära bostadsmark-naden och de ibland orimliga krav som ställs finns enökad tendens till att de som befinner sig på den se-kundära bostadsmarknaden hamnar allt längre ifrånett förstahandskontrakt. Det är inte ovanligt att manbor kvar med socialt kontrakt , trots att detär sagt att man inte ska göra det. Så länge de härkontrakten skrivs under kommer man inte ur det härsystemet. och kommunen harsvårt att förhandla lägenheter. Det är bl.a. därför vikräver en bostadsanvisningslag så att vi faktiskt kanskapa tillgång till lägenheter och ge dem som skötersig och sitt boende i alla fall rätt till förstahandskon-trakt.Den normalisering som är syftet med sekundärbo-endet tenderar ibland snarare att inkapsla de boende isocialtjänstens omsorg. När den sekundära bostadenblir normalisering är syftet uppenbarligen förfelat,och det är därför nödvändigt att se över besittnings-skyddet för innehavaren av ett andrahandskontraktoch ge den boende en rimlig möjlighet att komma inpå den reguljära boendemarknaden. Utifrån dettaföreslår att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag om hur man kan skärpa regler-na kring besittningsskyddet för innehavare av andra-handskontrakt.Jag yrkar utifrån detta bifall till reservation 5 un-der mom. 4.Anf. 173 INGA () replik:Herr talman! Jag tänker, , på allamänniskor. Alla människor behöver en bostad. Såsomhyressättningssystemet tillämpas har det skapatsen ny segregation: människor som år ut och år inlever i andra, tredje och fjärde hand med ständig oroför boendet, nästa flytt och stor osäkerhet i tillvaron.Vi diskuterar väldigt mycket att människorutsätts för stress. Det här är någonting som verkligenstressar människor. Det är inte bara arbete som med-för det, utan många unga människor lever ständigtunder denna osäkerhet. Med en så viktig sak somboendet är det viktigt att man löser de här problemengenom att verkligen diskutera hur hyressättningssys-temet kan göras flexiblare.Sten säger sig bekämpa segregation.Tycker att denna form av segregationär okej?Anf. 174 () replik:Herr talman! Naturligtvis tycker jag inte att det ärokej att vi i systemet bygger in segregationen. Därförkräver vi också, vilket kommer att avslöjas vid ettsenare tillfälle, att kommunerna åläggs att göra boen-deplaneringsprogram där bl.a. segregationen är en delav det som kommunerna ska se över. Det kan handlaom att bryta sönder de enhetliga hyresbostadsområ-dena, se till att det finns en boendeplanering överalltdär man bor.Jag har däremot mycket svårt att se hur modera-ternas recept på något sätt skulle förändra det här. Dethandlar om att låta marknadshyrorna slå igenom påett sådant sätt att de som har råd kommer att bo påvissa ställen och de som inte har råd kommer att bopå ett helt annat ställe.Jag kan också konstatera att på intetsätt har stött våra reservationer i det här fallet. Det ärbara att konstatera att ni är för en fri marknad och attni inte är beredda att tygla den marknaden på någotsätt över huvud taget.Anf. 175 INGA () replik:Herr talman! Den svarta bostadsmarknaden i till-växtområdena ökar. Regeringens politik har lett framtill att man får ställa sig i bostadskö. Ändå är StenLundström en stark tillskyndare till att kommuner nuska tvingas att inrätta bostadsförmedling och bostads-försörjningsplaner, precis som det skulle lösa pro-blemen. Eftersom det är hyresrätter som efterfrågasoch eftersom det inte finns några lediga sådana bildasen svart hyresmarknad, som jag sade i mitt inled-ningsanförande. Tycker att det ärnågonting bra och positivt att det ska råda en svarthyresmarknad? Vore det inte bättre i stället att se överhyressättningssystemet och göra det flexiblare?Anf. 176 () replik:Herr talman! Som jag kan uttolka bruksvär-desprincipen är den ganska flexibel. Den tillämpas,såvitt jag förstår, lite olika här i landet. I min egenhemkommun är den i alla fall i allra högsta gradflexibel. Jag tycker t.o.m. att den har blivit för flexi-bel. Det kan numera skilja i hyrornabara avseende lägesfaktorn, var någonstans i kommu-nen lägenheten är belägen. Jag har precis som utred-ningen om bruksvärdesprincipen mycket svårt att sepå vilket sätt det här skulle vara något hinder.Jag försökte alldeles i början av mitt anförandepåpeka att vi faktiskt har byggt bortbostadsbristen, och det gjorde vi med rejäla statligasatsningar på byggandet, rejäla kommunala satsningarpå planering av bostadsförsörjningen. Vi vill gå ettsteg längre. Vi vill inte bara prata om bostadsförsörj-ning, vi vill utveckla detta till ett boendeplanerings-program där man faktiskt ser över det hela.Om situationen för de hemlösa var helt avhängigav bostadsbrist skulle jag kanske lite mer förstå IngaBerggrens sätt att resonera. Men faktum är att även ikommuner där det står tomma lägenheter finns dethemlösa. Även i kommuner där det står tomma lä-genheter är det mycket hårda krav på folk att få lovatt flytta in. Med andra ord får marknaden själv be-stämma vem man vill ha som hyresgäster.Sedan är det självklart att i orter med bostadsbristmåste vi börja bygga. Då tror jag att det är de klassis-ka lösningarna vi måste titta på. På vilket sätt kanstaten gå in och hjälpa till med finansieringen avnyproduktion? På vilket sätt kan staten se till att styraatt hyresnivåerna blir rimliga, så att alla medborgare iett samhälle har förutsättningar att efterfråga de nyabostäderna, få fler hyresnivåer? Hammarby sjöstadhär i är inte särskilt intressant för de flestasom efterfrågar bostäder, inte ens en gång för demsom kommer till Stockholm.Anf. 177 ():Herr talman!