prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — Det är väldigt dålig bärighet på våra vägar.Av den anledningen tycker vi att vi inte ska behövaha låg bärighet på våra broar också.Regeringen har lovat att satsa på i sam-band med försvarsnedläggningen, och att nu lovaomprioriteringar skulle visa att regeringen står vid sittord att satsa på . Jag hoppas innerligt att detkan komma ut någonting positivt av det här. Jag harförstått när jag har talat med ansvarig projektledareoch med ekonomer på att pengarna är ettstort orosmoment och att de måste få besked omomprioriteringarna för att ha råd att bygga upp broar-na så att det blir bra bärighet.Dessutom är det en mycket viktig fråga för . Det är bråttom för dem nu att få beskedom vad som kommer att hända. Som sade inledningsvis är det mångaanställda som finns på , och Räddningsverketska skriva ett nytt kontrakt om verksamhe-ten på . De funderar om de törs förnya kon-traktet.Anf. 113 ():Fru talman! Egentligen skulle jag inte behöva gåupp, men jag vill lyckligtvis konstatera att även omdet har dröjt och dragit ut , som sade, kommer det ändå ett besked tillde berörda. Det gläder mig som ådalsbo.Frågan om bärighetsklass är tydligen en regionalfråga, och då får vi påverka regionalt för att få denbärighetsklass på bron som vi önskar.Anf. 114 Näringsminister ():Fru talman! Än en gång vill jag säga att man intefår göra några omprioriteringar. Det kanske inte harframgått i mina tidigare svar - det borde det ha gjort- att efter denna skrivelse under hand harmeddelat oss att man inte behöver göra några omprio-riteringar. De kan ta sig an ändå. Än engång: Det är inga omprioriteringar.Med tanke på hur det ser ut i - jagär väl medveten om att vägarna där av många skäl,som jag inte ska gå in på , inte är mycket att skrytamed - vore det väldigt olyckligt om man gjorde omp-rioriteringar när det gäller de pengar som ska gå tilltjälsäkring etc. Det vore väldigt olyckligt. Därför ärdet viktigt att man inte gör det.Men man klarar alltså detta utan att göra omprio-riteringar, vilket man har meddelat oss, och då har visjälvklart inget emot att man tar sig an bron.När det gäller tiden glömde jag att säga att de be-dömningar som gör - de får väl anses varaexperter på området - är att det tar tre att klaraav denna bro. Det är den tid det tar med projektering,ombyggnad etc.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 2000/01:90 om täv-lingsskyttegrenarAnf. 115 Miljöminister ():Fru talman! har frågat migom jag uppmärksammat vilka följder ett föreliggandeförslag till förbud mot blyad ammunition kommer attfå för vissa tävlingsskyttegrenar och vilka åtgärderjag avser att vidta för att inte tävlingsskyttegrenar däromantlade blykulor används ska försvinna till följd avdet föreslagna förbudet.Inom har utarbetats ett förslagtill förbud mot ammunition som innehåller bly. Enligtförslaget ska användningen av blyad ammunitionförbjudas . Det är dock inte fråga omnågot totalförbud. Förslaget innehåller ett bemyndi-gande för att meddela undantag frånförbudet om det inte finns något blyfritt alternativtillgängligt. Förslaget grundas på bedömningarna ipropositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145).I propositionen anförs bl.a. att utvecklingen och ut-provningen av blyfri ammunition går alltför långsamtoch att all användning av blyad ammunition bör haupphört inom tio år.Vid remissbehandling av förslaget har framkom-mit att utvecklingen av blyfri ammunition kommitolika långt för olika kultyper och kalibrar. Flera am-munitionstillverkare har uppgett att de kommer att hautvecklat blyfria alternativ för flertalet kultyper ochkalibrar . För viss ammunition är det dockosäkert om blyfria alternativ kommer att finnas till-gängliga . Bl.a. gäller det luftvapenammuni-tion. De synpunkter som lämnats övervägs under denberedning som pågår inom . Enutgångspunkt för det arbetet är att tävlingsskyttet inteska skadas.Sammanfattningsvis kan jag säga att jag upp-märksammat att ett förbud mot användning av blyadammunition skulle kunna innebära problem för vissatävlingsskyttegrenar och att min avsikt är att se till attinte någon tävlingsskyttegren försvinner.Självfallet är det så att jag som så många andrakänner en stor uppskattning när det gäller de fram-gångar som inte minst det svenska tävlingsskyttethade i . Jag kommer naturligtvis inte att pånågot sätt försvåra för dem eller medverka till att desvenska skyttarnas konkurrensvillkor försämras.Tvärtom ser jag fram emot att gratulera till nya storaframgångar vid kommande olympiader och komman-de stortävlingar.Anf. 116 ():Fru talman! Miljöministerns avslutningsord tyckerjag för att vi ska kunna få ett klarläggande närdet gäller denna problematik här . Det svaret,och särskilt avslutningsorden, vill jag tacka för.Vi kan vara överens om att vi alla - både jag, mi-nistern och svenska folket - precis som miljöminsternsade var glada och stolta när tog i . Vi ska tillsammans se till att vi fårkänna samma glädje nästa , när gör om sin bragd eller när någonannan i det offantligt stora gör enbragd. De tränar just med den ammunition som kankomma att bli förbjuden, med tanke på det förslagsom jag har sett.Jag skulle vilja tolka miljöministerns svar väldigtpositivt. Jag läser vad som står i slutet. Ministern har"uppmärksammat att ett förbud mot användning avblyad ammunition skulle kunna innebära problem förvissa tävlingsskyttegrenar", och avsikten är att "se tillatt inte någon tävlingsskyttegren försvinner. "Men riktigt så klart är jag rädd att det inte är, förministern hänvisar till det arbete som sker inom Re-geringskansliet. Man kan läsa att användningen avblyad ammunition enligt förslaget ska förbjudas från2008. Ministern säger att det dock inte är frågan omnågot totalförbud, och det stämmer. Som jag har lästden tidigare propositionen är det inget totalförbud förförsvaret.Förslaget innehåller ett bemyndigande för att meddela undantag från förbudet omdet inte finns något blyfritt alternativ tillgängligt. Hurska vi tolka det? Gäller det blyfria alternativ i Sveri-ge, eller är det en internationell överenskommelse?Det är en kärnfråga.Jag skulle vilja ställa en fråga till miljöministernmed tanke på vad som står i de internationella täv-lingsregler som IBU - Union -skrivit. I den svenska översättning som har står följande under punkt3.1.7.1: "Obligatoriska krav på ammunition: Endastinternationell standard 22 long rifle (5,) ammu-nition är tillåtet. Kulan måste vara gjord av ett enhet-ligt material, bly eller blylegering. "Min fråga till miljöministern blir således: Kanmiljöministern här garantera att det i Sverigeäven fortsättningsvis kommer att gå att ägna sig åtinternationellt tävlingsskytte, vilket givetvis innebäratt ett blyförbud inte blir aktuellt förrän gemensammainternationella regler träder i kraft?Anf. 117 Miljöminister ():Fru talman! Jag besvarade faktiskt oerhört tydligtden avslutande frågan i mitt interpellationssvar. Jagkommer inte på något sätt att medverka till att detsvenska tävlingsskyttet får någon som helst konkur-rensnackdel i förhållande till sina konkurrenter i om-världen.Nu gör Rådhström en poäng av att försöka pole-misera mot ett förslag som vi bereder. Jag trodde attinterpellationen avsåg att få fram hur jag ser på dettaförslag och vad jag kan säga om det under beredning-en. Vi tar in ett antal synpunkter på detta förslag föratt just kunna förändra det i rätt riktning.Det jag säger nu - ett klart och tydligt svar - är attdet inte blir några förändringar av ett slag som skullekunna skapa konkurrensnackdel för svenska tävlings-skyttar. De svenska tävlingsskyttarna ska veta att dekan tävla mot sina konkurrenter i andra länder påprecis lika villkor.Jag tror att det är förenligt med min ambition attockså minska och få bort användningen av bly. Det ärfaktiskt ett problem att vi nu på olika sätt sprider 900ton bly genom olika typer av skytteverksamhet, menjag ser inga motsättningar mellan detta. Jag är över-tygad om att det också internationellt sker en rörelse iriktning mot ammunition som inte innehåller bly pådetta sätt. Så länge den rörelsen inte har slagit igenommed full kraft - så länge det skulle ge svenska täv-lingsskyttar konkurrensnackdelar om vi införde sär-regler - blir det inga särregler.Jag tycker att detta är ett fullständigt kristallklartsvar. Jag hoppas att interpellanten i nästa anförandeförklarar sig helt nöjd med detta svar.Anf. 118 ():Fru talman! Miljöministern misstolkar mig omhan tror att jag försöker göra en poäng. Jag försökernå resultat för vårt Skyttesverige. Jag vill nog tolkaministern som rätt så tydlig, och det är jag glad för.Det som kanske fortfarande kan oroa mig är någotsom står i svaret. Jag förväntar mig naturligtvis ettlika glädjande besked när det gäller den här frågan.Miljöministern säger att han inte på något sätt kom-mer att medverka till att Skyttesverige kommer att fånågra konkurrensnackdelar. Det innebär väl då attNaturvårdsverket inte har bemyndigandet att fattabeslut om att vi inte får använda blyad ammunitionäven om det teoretiskt skulle kunna finnas alternativ.Det är nämligen det som kan dyka upp. Det kan dykaupp ett alternativ som man kan använda i svenskavapen, men det gäller inte internationellt.Kan jag få ett klarläggande från miljöministernom att inte kan hitta på något sådantför svenskt ? Då ska jag anse att jag är helt nöjdoch att vi är överens.Anf. 119 Miljöminister ():Fru talman! Jag hävdar fortfarande att Jan-EvertRådhström har fått ett väldigt klart svar på den härfrågan.Poängen med den här interpellationen måste juvara att få veta vad jag säger i den här frågan , inteatt få veta vad som finns i ett förslag som har varittillgängligt på i flera månaderoch som det hade räckt med ett enkelt telefonsamtaltill för att få tadel av.Jag har svarat väldigt tydligt på den grundläggan-de fråga som ställer. Det bliringa konkurrensnackdelar för det svenska tävlings-skyttet. I själva verket tycker jag att vi alla, moralisktoch på andra sätt, ska stödja de svenska skyttarna ideras framgångsrika tävlande, inte minst i olympia-derna, och vi ska se framemot fortsatta stora fram-gångar. 120 ():Fru talman! Som jag sade tidigare känner jag migtillfreds. Jag tror nog att det här kommer att innebäraatt det blir en annan inställning än den förbudsiversom kanske finns i den här frågan hos någon som harförberett några ärenden eller så.Om vi ska komma någonstans när det gäller dettamåste vi göra som de gör internationellt. Det handlarom återvinning. Miljöministern känner säkert till attvi har fullgoda återvinningssystem på våra skjutan-läggningar , så att vi kan återvinna i det närmaste100 % av de kulor som används.Jag ska med spänning följa frågan, och jag serockså att vi tillsammans kan se till att vi inte får den-na nackdel, utan vi ska med glädje se på i Aten2004. 121 Miljöminister ():Fru talman! Jag gläder mig åt att Jan-EvertRådhström är nöjd med det här svaret och att vi till-sammans har gett tydliga besked. Jag är också ganskatillfredsställd med att höra en respekterad moderatriksdagsledamot tala med en sådan varm entusiasmom återvinning. Tack för det!Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 2000/01:25 om läns-styrelsens tillsynsverksamhet av miljöbalkenAnf. 122 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att komma till rättamed problemen med länsstyrelsernas resursbrist inomområdet för tillsyn enligt . mot bakgrund av att i Jönköpingslän i sin delårsrapport redovisat att det finns besvä-rande ärendebalanser.Först vill jag framhålla att jag självklart delar Ma-ria uppfattning att tillsynsverksamhetenmåste bedrivas aktivt och effektivt. Detta var ocksånågot som regeringen framhöll i miljöbalksproposi-tionen. Regeringen konstaterade där att tillsynenmåste effektiviseras och att tillsynsmyndigheterna,som ett led i tillsynen, med kraft måste verka för attöverträdelser beivras. Detta kan länsstyrelserna göragenom att besluta om miljösanktionsavgift och ge-nom att verka för att straff utdöms vid överträdelser.Samtidigt betonades i miljöbalkspropositionen attmed tillsynsverksamhet inte enbart avsågs dennamyndighetsutövande verksamhet utan också till-synsmyndigheternas stödjande och främjande verk-samhet. Jag tror att vi är överens om vikten av dessafrågor.Redan före ikraftträdandet av pekadeRiksrevisionsverket på att länsstyrelserna hade bris-tande ekonomiska förutsättningar för att bedriva eneffektiv miljötillsyn enligt då gällande miljölagstift-ning. Därför tillfördes länsstyrelserna 10 miljonerkronor och ytterligare 5 miljoner kronorfr.o.m. 2000 för att förstärka miljötillsynen. Därut-över tillfördes länsstyrelserna förde tillkommande uppgifterna enligt miljöbalken.Ikraftträdandet av innebar att länsstyrel-serna prioriterat utbildnings- ochinformationsinsatser om den nya lagstiftningen. Re-geringen följer länsstyrelsernas arbete och resursbe-hov framöver.Det är också riktigt att det s.k. IPPC-direktivet(Rådets direktiv /61/EG av den 24 september 1996om samordnade åtgärder för att förebygga och be-gränsa föroreningar) innebär ett krav på omprövningav ett stort antal anläggningar för att dessa ska prövasmot de krav som ställs i direktivet. Detta var dockförutsett i miljöbalkspropositionen. Även om denkostnadsökning som blir följden av en sådan omfat-tande omprövningsverksamhet är svår attuppskatta är det klart att dessa kostnader ska finansie-ras genom avgifter från verksamhetsutövarna.Anf. 123 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för ett,som vanligt, förhoppningsfullt svar och också förbekräftandet av de problembilder som jag har angivit.Jag tycker att det är en bra utgångspunkt för en fort-satt diskussion.Miljöbalken är en ganska omfattande lagstiftning.Vi har haft den , och den hargett mängder med nya arbetsuppgifter till landetsföretagare. Den har gett mängder med nya arbetsupp-gifter till kommunernas miljö- och hälsoskydds-nämnder och till länsstyrelserna.När den infördes fick inte kommunerna ett rött örefrån regeringen, och man kan väl inte påstå att finan-sieringsprincipen gällde . Kommunförbundethar gjort en enkät bland miljöcheferna i landet. Dethar varit en väldigt hög svarsfrekvens. Nio av tiomiljöchefer räknar med att de har fått ett ökat resurs-behov med anledning av miljöbalken.Den kommunala tillsynen kan inte kostnadsfinan-sieras fullt ut. Det finns saker som man inte kan fåkostnadstäckning för via avgiftssystemet, utan det bliri många fall hårt ansträngda kommunala kassor somfår stå för fiolerna. Ska det vara så i fortsättningenockså, miljöministern? Svenska kommunförbundetvill inleda en diskussion med regeringen om kommu-nerna ska ha det här kostnadsansvaret eller om finan-sieringsprincipen ska gälla för den del som kommu-nerna inte kan täcka via avgiftssystemet.Länsstyrelserna fick ju, precis som miljöministernpåpekade, 25 miljoner extra vid infö-rande, och man menar att de här pengarna inte pånågot sätt står i proportion till det ökade antalet ar-betsuppgifter som man fick.Jönköpings läns länsstyrelse har beräknat att till-synen kräver för att fungera på ettbra sätt. Tillgänglig resurs är . Man haralltså knappt styrfart i tillsynsarbetet, och manhar sagt att högst av de inkommande ärendenakan bli föremål för genomgång och tillsyn. De flestaläggs alltså på hög . läns länsstyrelseär i gott sällskap. Signalerna måste väl ha nått Rege-ringskansliet om att det ser ganska kaotiskt ut och attden där tillsynen som skulle bedrivas inte är vare sigaktiv eller effektiv i dag.Tidigare gjordes träffsäkerhetsanalyser vid åtalsä-renden. kräver att alla anmälningarska prövas, också de anmälningar som man från bör-jan ganska tydligt kan se inte kommer att leda tillnågon fällande dom eller hålla för prövning. Och dehär arbetsuppgifterna måste ju prioriteras framförtillsynen, som då är satt på undantag. Är det rimligt,miljöministern, att det även fortsättningsvis ska varapå det sättet?Med tanke på den situation som är för handen,som miljöministern också har bekräftat i sitt svar,letade jag efter anvisade medel i budgetpropositionenför 2001. Det är besvärande ärendebalanser. Vad görman?Mina frågor till miljöministern är: Kan länsstyrel-serna räkna med ytterligare medel när det nu harblivit så uppenbart att man inte klarar att hinna medtillsynen? Kan kommunerna räkna med att finansie-ringsprincipen ska gälla för den del som inte går attfinansiera via avgiftssystemet?Jag hoppas på lika klargörande och positiva svarsom den förre interpellanten fick. Då lovar jag attvara nöjd.Anf. 124 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan väl svara även jag hoppas att de svenska tävlingsskyttarna fort-sätter att nå stora framgångar internationellt.Vi har infört en ny miljöbalk. Vi har gjort om väl-digt mycket när det gäller miljöpolitiken och förut-sättningarna för tillsynsverksamhet. Vi har införtmiljösanktionsavgifter, hänsynsregler osv. Det är omställning som bygger på det jag hoppas ärgemensamt för oss, nämligen en omsorg om miljönoch en vilja att förstärka miljöpolitiken.Detta innebär ökade krav på en mängd olika stat-liga, regionala och kommunala organ. Vi har betalatökade anslag till länsstyrelserna för deras arbetsupp-gifter. Jag är naturligtvis beredd att ta en diskussionmed kommunerna om detta. Jag är inte säker på attdet som kallas finansieringsprincipen är tillämpligtfullt ut. Kommunerna har alltid haft ett tungt ochmycket viktigt ansvar för miljöpolitiken och tillsyns-reglerna. Vi kan nog diskutera med dem hur vi ska sepå detta.Som jag sade är detta en stor och omfattande för-ändring. Jag räknar med att den kommer att ge väldigtpositiva och bra resultat, som också kommer att geolika kostnadsbesparingar - inte minst för kommu-nerna, för dessa är betjänta av att vi når resultat ochfår en bättre miljö. En dålig miljö ger kostnader ocksåför kommunerna.Det är klart att det tar ett tag innan man får riktigordning på detta. Men vi har tagit första steget. Vi hargått ut på bryggan och kastat oss i vattnet, och visimmar ganska bra. Jag tror att vi kan simma ännubättre när vi känner att vattnet blir varmare och var-mare.Anf. 125 ():Fru talman! När det gäller omsorgen om miljön ärvi fullständigt överens. Sedan kan man bedöma till-lämpningen av en lagstiftning lite olika.Jag tycker att det var positivt att miljöministernsäger sig vara beredd att ta en diskussion med kom-munerna. Kanske kan det bli via Kommunförbundet.Det är viktigt att man får bryta de här åsikterna motvarandra och kanske hitta någon form av lösning.Kommunerna upplever sig förfördelade . Detycker att de får bära en tung börda och ett tungt an-svar och inte får särskilt mycket backup från staten.Jag skulle också vilja vädja till miljöministern atttitta över länsstyrelsernas situation en gång till. Jagfick inget riktigt svar på hur miljöministern bedömeratt länsstyrelsernas ekonomiska möjligheter att utövaen rejäl tillsyn ska vara . Återkom gärnatill det i nästa svar!Det är ju så oerhört viktigt att tillsynen fungerar.Annars urgröps legitimiteten för lagstiftningen påväldigt . Det är därför jag är angelägen om ska ha en lagstiftning som går att efterleva, somär hanterbar för den enskilde men som det också finnsen fungerande tillsyn över.För alla de företag som har lagt ut kanske 50 000kr på att ta fram en rapport som ligger i en hög pålänsstyrelsens bord känns det självklart som ett hånatt situationen ser ut som den gör, att ingen ens hinnertitta i det som man har betalat en bra slant för. Dethåller inte.Sedan vill jag ta upp en annan problematik, näm-ligen tillämpningen av regelverket. Det sitter ju enparlamentarisk kommitté som vid nyåret ska lämnaen rapport - hoppas jag - med förslag till lagändring-ar i på de punkter där man bedömer attdet behövs en tidig justering. Det är ju som sagt enomfattande lagstiftning. Jag skulle vilja ta upp några imitt tycke nödvändiga förslag till förändringar.Det första handlar om de förorenade markområ-den som enligt ska identifieras och åt-gärdas. Det har funnits extra pengar att söka för detta,bl.a. På många håll i vårt landligger det tickande miljöbomber begravda i marken.När man ska sanera de här områdena kostar det otro-ligt mycket pengar. De pengar som har funnits attsöka har varit försvinnande små i förhållande till debehov som finns.Ofta är markägaren eller företagsägaren enhelt annan än den person eller det företag som engång förorenade marken. Då är det ytterst svårt att fåfram en betalningsansvarig. Sanktionssystemet kanknappast tillämpas på nuvarande ägare. Hur ser mil-jöministern på den här problematiken? Kommer detnågra förslag till ändringar i lagstiftningen på det härområdet?Det andra kanske är en fjuttig fråga, men den ärnog så viktig. Maskinbearbetningsplatser är ett gans-ka diffust begrepp i . Det har ställt till endel oordning på min hemort, . Begreppet ärinte entydigt utskrivet. Det kan tolkas olika. Ska enmaskin utgöra flera arbetsplatser eller kanske inteutgöra någon arbetsplats alls? Kommer det någotförtydligande när det gäller det här begreppet? Jag vetatt det har framförts en del kritik kring det.Det tredje handlar om de s.k. husbehovstäkterna.Där ska enligt samråd ske om ägaren skautnyttja täkten, t.ex. om markägaren vill nyttja sandoch grus från den egna marken för husbehov. Dettasamrådsförfarande har visat sig vara så kompliceratoch dra ut så länge att en markägare somt.ex. står i begrepp att bygga nytt och behöver utnyttjasin sand och sitt grus inte har kunnat göra det, efter-som detta har tagit så . Han har fått köpa sandoch grus på annat håll. Inte kan väl det vara meningenmed , . 126 Miljöminister ():Fru talman! Jag börjar med de frågor som hängerihop med själva interpellationen.Vi följer naturligtvis länsstyrelsernas verksamhet.Det är därför vi har förstärkt resurserna till länsstyrel-serna , nu senast med 25 miljoner kronor.Vi kommer att fortsätta att följa den. Jag kommer attträffa samtliga landshövdingar om drygt ,och naturligtvis kommer detta att bli ett av våra sam-talsämnen. Vi följer detta ständigt, och vi är natur-ligtvis beredda att se till att det finns ordentliga resur-ser så att vi kan bedriva en bra och aktiv tillsynsverk-samhet.Sedan tar upp ett antal nya frågor,inte minst förorenade områden. Det är lite svårt att taupp en debatt om detta stora område just . Låt migbara påminna om att vi, efter att ha haft ett anslag förmarksanering i storleksordningen 20 miljoner kronorom året, nu , i gott samar-bete med och , kraftigt harökat detta anslag. Det innebär att vi och två årframåt kommer att förfoga över ungefär 1 miljardkronor - en stor del av detta i det nya anslaget ochytterligare ett antal genom des.k. lokala investeringsprogrammen, där för övrigtKristdemokraterna vill karva bort en stor och väsent-lig del av resurserna. har vi nu . Det är en ordentlig resursförstärkning, somegentligen är startskottet för det omfattande arbete vihar framför oss med att komma bort från den storamiljöskuld vi har. Jag gläder mig över intresse för den här verksamheten.Sedan tog upp några detaljfrågor,om ursäktar, som jag inte tror att viska gå in i en diskussion om . Jag uppmuntrar skriftlig fråga om dessa saker, så kommer jag attse till att det blir bra och uttömmande svar.Den sista fråga tog upp handladeom sand och grus. Jag får väl säga som ThorbjörnFälldin en gång sade: Den som har grus får väl stå fördet. Det är ett berömt uttalande från valrörelsen 1976.Anf. 127 ():Fru talman! Jag är fullständigt övertygad om attdebatten om länsstyrelsernas resursbehov kommer attfortsätta vid landshövdingeträffen. Jag tror att denkommer att vara ganska samfälld. Jag tar det ocksåsom ett halvt löfte att miljöministern är beredd attlyssna in de behoven och förändra tillgången till re-surser så att tillsynsverksamheten kan fungera.Jag fick inget svar på det som egentligen var minhuvudfråga i förra frågeomgången och som jag ex-emplifierade med ett antal saker: Kommer det förslagpå förändringar i från den sittande kom-mittén vid nyår? Jag var inne på tre områden.