prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — 205 Vice statsminister ():Fru talman! Regeringen kände ett behov av att fåveta hur välfärden har utvecklats . Detvar grunden till att vi bad mycket kvalificerade fors-kare att gå igenom situationen. Utgångspunkten varalltså att vi saknade kunskap på många områden. Nuhar vi fått kunskap. Beslutsfattandet står ju säkrarenär man har ett bättre beslutsunderlag. Likväl var detlätt att inse att barnfamiljerna hade drabbats väldigthårt. Därför har vi fokuserat barnfa-miljerna som dem som ska få mer av den tillväxt somvi nu gemensamt skapar.När det gäller den här utvecklingen vill jag sägaatt det blev sämre . Sedan har det vänt.Det säger också forskarna. Det är viktigt att kommaihåg det. Det ser inte likadant ut . Det var väldigt besvärligt i början. Sedan har vimed gemensamma resurser lyckats vända den ut-vecklingen.Anf. 206 ():Fru talman! Vi har fått väldigt mycket statistik,men det är kanske lite svårare att få fram de långsik-tiga effekterna och konsekvenserna för de drabbade.Man måste fortsätta att bevaka och utvärdera hur detgår för barn i större dagisgrupper och hur det går förskolbarn som inte längre har de här kringresurserna iskolan.Men på kort sikt är det naturligtvis viktigt att mangör ett vägval, t.ex. inför budgetarbetet. Är det trygg-hetssystemen och våra välfärdstjänster som kommeratt ha högsta prioritet eller är det fortsatta skattesänk-ningar? Det tror jag är en väldigt viktig fråga införkommande budgetarbete.Anf. 207 Vice statsminister ():Fru talman! Det underlag som vi får är till för osspolitiker men också för forskare och utvärderare, såatt vi ska kunna se mer i detalj och veta mer när vigör våra prioriteringar. Det är väldigt viktigt. Det här är bara enförsta rapport som vi har fått.Vi gjorde faktiskt ett vägval . Visäger att vi måste satsa på kärnverksamheterna i sam-hället. Det är vård, skola och omsorg. Därför har vigivit kommunerna och kommunernas bidrag prioriteti budgetarbetet. Det tänker vi fortsätta med. Dess-utom handlar det om transfereringar då speciellagrupper är utsatta. Jag har nämnt barnfamiljer. Dethandlar också om de sämst ställda pensionärerna.Man måste prioritera på det sättet. Det är klart att detär större summor. Det är det viktiga i politiken. viktigare än den skattesänkning som vi nu ärinne i som är en kompensation till löntagarna föregenavgifterna.Tryggheten för kvinnorAnf. 208 ():Fru talman! Som en kommentar till den förra frå-gan vill jag säga att det är bra att välfärdsbokslutethar befäst det som Unga Örnar såg redan för två årsedan. Vi frågade ut 8 200 barn om hur de hade detoch kände i samhället i stort. Vi såg redan då att detvar barn till ensamstående och barn med någon föräl-der född utomlands som kände en otrygghet, intehade någon trygghet i skolan osv. Därför är det bra satsar på kommunerna.Men min fråga gäller egentligen trygghet över hu-vud taget, trygghet i familjen, trygghet på jobbet ochtrygghet i anställningen.Frågan till biträdande näringsministern gäller allade kvinnor som länge har levt på vikariat och känt otrygghet i arbetet. Kan man se att den nya lag-stiftning som trädde i kraft har gettresultat när det gäller dessa kvinnor?Anf. 209 Statsrådet ():Fru talman! Glädjande nog kan vi se mycket braresultat av det som nu tar upp, nämli-gen den ändring i arbetsrätten som gjordes för att geen större trygghet åt alla dessa tjejer, som det oftasthandlar om, som har sprungit runt på springvikariat,timanställningar och korta vikariat. De har fått enrättighet att få fast anställning efter ett visst antal år.Detta berör glädjande nog nära 60 000 kvinnor. Dehar nu fått en möjlighet till en fast anställning.Nu går vi vidare med en överenskom-melse som låg i arbete. Staten,ihop med fackenhar nu åtagit sig att halvera deltidsarbetslös-heten, så att de här kvinnorna också får en möjlighetatt vara med och bidra mer i vården - som de vill -och få den arbetstid som de efterfrågar. Därmed fårde en större möjlighet att försörja sig själva. är oerhört viktig.Fler fasta anställningar har blivit resultatet. gårvi vidare, så att det blir fler heltidsanställningar åt dekvinnor som önskar det.Anf. 210 ():Fru talman! Det låter betryggande. Det handlarjust om en trygghet. Man vågar satsa mer på framti-den om man har en trygghet både i familjen och påjobbet. Om kvinnorna i vården dessutom kan leva påsin lön, vilket de kanske inte har klarat tidigare, är detju ett framsteg.Det krävs en barnvänlig politik, eftersom barnafö-dandet har minskat i . sägeratt man måste gå i skolan för att ha sommarlov. Kandet vara så att man vågar skaffa barn om man har entrygghet i anställningen och faktiskt har ett jobb,eftersom man då kan vara föräldraledig?Anf. 211 Statsrådet ():Fru talman! Det råder en viss förvirring. Jag heterinte biträdande näringsminister, utan jag är statsråd iNäringsdepartementet med vissa ansvarsområden.Vi jobbar mycket med det som är en tillväxtfrågaoch som nu tar upp. Många av osslever och längre. Det är bra, men om det sam-tidigt föds allt färre barn blir försörjningsbördan väl-digt skev. Då är detta en viktig tillväxtfråga och nä-ringspolitisk fråga att ställa sig; jag tror att MonicaGreen är inne på rätt svar. Innebär en otrygghet ianställningen och en svårighet att kombinera för-värvsarbete med föräldraskap att många kvinnoravstår från eller skjuter upp barnafödandet? Jag ärövertygad om att svaret är ja.Det här tittar vi på - det gäller både hur trygghets-systemen ser ut och hur arbetsrätten ser ut - för attverkligen garantera att tryggheten ska kännas så starkatt man vågar gå in i det livslånga projekt som det äratt skaffa barn och bli förälder. Därmed tror vi atttillväxtpolitiken blir starkare och att vi har lättare attklara av försörjningsbördan . Dessa sakerhänger alltså ihop.Renbete på åkermarkAnf. 212 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksminis-tern.Jag har framför mig ett svar som jag fick för ett årsedan på en skriftlig fråga. Det gäller problemet medrenbetning på i norra vill fråga vad som har hänt. Det utlovades idet skriftliga svaret att man skullefå en rapport med förslag till åtgärder. Det kan rimli-gen inte vara tillfredsställande att vi inte ska kunnalösa detta problem . Tycker jordbruksministern attdet här är en tillfredsställande situation?Anf. 213 Jordbruksminister ():Fru talman! Det som tar upp är och oerhört kontroversiell fråga i de delarna avlandet. Det visar inte minst de reaktioner på som det har givits uttryck för i remissva-ren och vid de informationsmöten som vi på Jord-bruksdepartementet har haft runtom i in-land om . I denna lägger man framett antal förslag, och jag har lovat att vi ska kommafram med en proposition utifrån dessa under det häråret. Vad den propositionen kommer att innehålla kanjag inte säga , för det håller vi på att bereda.I föreslår man bl.a. en som så att säga ska dra ettstreck, om möjligt en gång för alla, som säger varbetet ska få försiggå och inte. Det finns också en heldel andra förslag, inklusive undertecknandet av . Vi får alltså avvakta den propositio-nen.Dessutom pågår det samtal, som jag inte kan gå innärmare på, i exempelvis för att se omman där kan komma ifrån de mycket stora och dyraprocesser som man är mitt uppe i.Anf. 214 ():Fru talman! Det här är två olika saker. Det handlardelvis om skadereglering för skador som uppkommerpå privat . Detta trodde vi och hade för av-sikt skulle lösas genom den särskilda utredning somtillsattes av . Jag misstänker att det nublir så att man har utredning somförevändning för att det inte ska hända någonting pådet här delområdet. Är det rätt uppfattat? Man gör ingenting åt det här problemetutan avvaktar hela den mycket svåra ILO-konventionen.Anf. 215 Jordbruksminister ():Fru talman! Nej, det är inte sanningen. Jag sadedels att vi arbetar med en proposition om vissa avILO-utredningens förslag, dels att det pågår ett arbetei - det är begränsat till - för attse om man kan lösa ut de här frågorna. Det är nämli-gen en fråga mellan samerna och markägarna i förstahand. Staten är primärt inte inblandad, men jag kannaturligtvis inte stillatigande se att man inte klarar avatt lösa det. Jag försöker alltså samtalsvägen stötta dethela. Dessa samtal pågår alltså i , där pro-blemen är störst.IranAnf. 216 (m):Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Budskapen om övergrepp, våld mot enskilda ochkränkningar av mänskliga rättigheter i duggarfortfarande ganska tätt i nyhetsmedierna. Alltifråndödsstraff och mord på kända och okända fri-hetskämpar till tortyr och långa utdömda fängelse-straff för unga tonåringar efter summariska rättegång-ar äger rum. Lemlästningar och barbariska medeltidastraff mot män, kvinnor och ungdomar ses som na-turliga inslag i rättskipningen. Utvecklingen motvidgad yttrandefrihet och fördjupad demokrati väntarfortfarande på sitt förverkligande. Förföljelserna avintellektuella och politiskt och religiöst oliktänkandeär legio.Varken den svenska eller den svenskaregeringen har stillatigande åsett detta. Men frågan är,utrikesministern, om inte regeringen skulle kunnaagera med ytterligare skärpa och intensitet för attkasta ljus över dagens missförhållanden i Iran.Anf. 217 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma med HenrikJärrel: Det är en väldigt oroande situation som vi ser iIran. Vi trodde att regimen i Iranskulle röra sig mot en ökad öppenhet och en ökaddemokratisering. Tyvärr har det kommitallvarliga rapporter som pekar på att reformprocessenhar gått i stå och att reaktionära krafter återigen hartagit en stor del av inflytandet i Iran.Vi gör allt vad vi kan från den svenska regeringenför att agera bilateralt, direkt mot . Jaghar själv haft ett samtal med den iranske utrikesmi-nistern, i samband med , föratt påtala hur oerhört hårt vi från svensk sida ser påde övergrepp mot mänskliga rättigheter som sker iIran. Vi har också utnyttjat EU och kontakterna viaEU för att driva på när det gäller attförbättra de mänskliga rättigheterna.Anf. 218 (m):Fru talman! Jag vet, utrikesministern, att rege-ringen har försökt att agera i olika sammanhang. Menfrågan är om man inte på något sätt måste intensifieraansträngningarna och försöka få det internationellasamfundet att bättre svara upp mot de här kraven ochönskemålen, att få med EU och påett mera samlat agerande gentemot den här typen avregimer. är ju inte den enda, gubevars, men ensom sticker ut väldigt väl i medvetandet.Jag undrar bara om inte utrikesministern ser någraännu inte riktigt prövade vägar som man skulle kunnavälja att vandra för att se om det inte går att intensifi-era ansträngningarna.Anf. 219 Utrikesminister ():Fru talman! När vi ser nya vägar försöker vi ocksåomedelbart att använda dem. Vi har också försökt attgenom EU agera ännu kraftigare när det gällermänskliga rättigheter. EU har ju också prioriterat t.ex.arbetet mot dödsstraffet . EUhar också vid ett flertal tillfällen, bl.a. med , tagitupp olika aktuella exempel på hur mänskliga rättig-heter förtrycks. Man har också agerat när det gällerdödsstraffet och en demokratisering i Iran.Vi har alltså försökt, och kommer naturligtvis attfortsätta, att intensifiera ansträngningarna både vadgäller och vad gäller andra länder där vi serövergrepp mot mänskliga rättigheter.Arbetslösheten bland ungdomarAnf. 220 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet redovisas en undersökningsom säger att var femte flicka som slutar skolan di-rekt efter nian hamnar helt utanför efter uppger av de här flick-orna att de varken studerar eller arbetar. Många sökerinte ens jobb längre, detta trots att de säkert skullefungera väldigt bra på arbetsmarknaden och i arbets-livet. Kravet på utbildning stänger dem ute.Signaler har kommit från annat håll om att in-vandrarungdomar har svårt att få fotfäste på arbets-marknaden.Den generella arbetslösheten sjunker. Men de ut-satta grupperna - i många fall de mindre studiemoti-verade eleverna - stängs ute från arbetslivet. Dettaskapar ett utanförskap som har stor betydelse ochförödande konsekvens för dessa ungdomars liv, menockså för samhället i stort.Vad avser statsrådet vidta för åtgärder med anled-ning av dessa alarmerande rapporter?Anf. 221 Statsrådet ():Fru talman! Jag önskar att jag nu hade några enklaoch tydliga saker att meddela som löste detta pro-blem. Det har jag inte. Däremot finns det ett antalområden som berör både vårt departement, dvs. Nä-ringsdepartementet, och andra statsråds arbete i Rege-ringskansliet och som handlar om denna fråga. Ävenom den rapport som berördes här är ny har problemetvarit känt . Det finns grupper av ungdo-mar där klassfrågan är en faktor och den etniska bak-grunden en annan som förstärker deras utanförskap.Inte minst är det också en könsfråga, såsom den härrapporten visar.Bl.a. har utbildningspolitiken lagts om väldigttydligt . Man måste alltid ges en chanstill för att få den utbildning och kompetens som krävsför att komma in på arbetsmarknaden. Också om manav olika skäl har misslyckats med eller hoppat av denförsta chansen, nämligen grundskole- och gymna-sieutbildningen, måste vi se till att det alltid finns enchans till. Det systemet har redan betytt mycket förmånga av de här grupperna, men det behöver förstär-kas på olika sätt.Arbetsmarknads- och diskrimineringspolitiken,två andra faktorer som berör de här grupperna, stårockså i fokus för det vi nu jobbar med på departe-mentet.Anf. 222 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag förstårmycket väl att detta egentligen berör två områden,både utbildning och arbetsmarknad.Mona har inte ett heltäckande svar. Det ärskönt med den öppenheten, dvs. när ministrar intealltid redovisar att de har det enda rätta svaret. Jagskulle då gärna vilja lämna några bidrag som kanskekan vara användbara.Jag tror att vi behöver en annan sorts utbildnings-politik, såväl inom utbildningsväsendet som inomarbetsmarknadspolitiken. Det ska vara en utbildnings-form som knyter näringslivet och den offentliga sek-torn i stort närmare varandra. Det ska finnas en möj-lighet till någon form av lärlingsutbildning såvälinom grundskola, gymnasieskola som arbetsmark-nadspolitisk åtgärd. Den lärlingsutbildning som finnsi gymnasieskolan fyller inte det syftet. Det be-hövs en mer praktisk inriktning redan från början. Dehöga teoretiska kraven finns fortfarande kvar. Det ären fälla som skapar mindre motivation att över huvudtaget börja gymnasieskolan för dessa ungdomar.Det är olyckligt att utbildningsvägarna ser så en-sidigt teoretiska ut . Vi behöver ha en stör-re bredd på utbildningarna.Anf. 223 Statsrådet ():Fru talman! Utan att gå in på det konkreta exem-pel frågeställaren nämnde, kan jag säga att vi fördiskussioner med parterna på arbetsmarknaden omvilket ansvar och vilken hjälp de kan bidra med för attöppna fler möjligheter för dessa grupper att få enchans att pröva sin kompetens på arbetsmarknaden.Då ligger det nämnde nära.Men jag vill också betona att de riktigt stora lös-ningarna för de grupperna, ofta kvinnor, ofta med enannan etnisk bakgrund än den svenska, ligger i för-ändringarna i innehållet i utbildningen och arbets-marknadspolitiken och möjligheten och rätten attbygga på och förändra den kunskap man fick när manvar ung. Vi prioriterar mångfaldsarbetet på Närings-departementet. Vi får säkert anledning att återkommatill frågan.EU:s jordbrukspolitikAnf. 224 ():Fru talman! Jag vill samtala med jordbruksminis-tern.En av förutsättningarna för att åstadkomma en ut-vidgning av EU är ju en reformering, avreglering, avjordbruket. Det blir tydligt när de nya kandidatlän-derna ställer krav på ersättningar inom jordbruketmotsvarande de som gäller för närvarande.Det förefaller mig som om lite händer just . Ärnågonting på gång från sida när det gäller attta ytterligare steg för reformering av jordbruket?Anf. 225 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag är lika orolig som över detta. Det är alldeles riktigt att en förutsätt-ning för att de nya länderna ska kunna komma med iEU är att vi kan lösa konflikten. Det är en verkligkonflikt. De nuvarande pengarna, såsom de är förde-lade till de nuvarande länderna, räcker inte att förde-las i lika stor utsträckning till de nya länderna.I finns två miljoner bönder som alla väntarpå dessa nya pengar. Den lösning när det gäller jord-brukspolitiken som förefaller vara för handen just nuär att dessa nya länder får komma in på annorlundavillkor än de nuvarande medlemsländerna.Anf. 226 ():Fru talman! Uttalanden från kandidatländernas si-da tyder på att man inte kommer att acceptera attkomma med på andra villkor.Det torde vara så att man måste jobba med denfrågan, och man måste också jobba intensivt med attreformera och avreglera jordbruket.Kommer att använda sitt ordförandeskappå något särskilt sätt? Finns det någon särskild strate-gi för att inom ramen för ordförandeskapet åstad-komma resultat på området?Anf. 227 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att kandidatlän-derna förväntar sig detta och att de för dagen inteaccepterar någonting annat än att komma in på likavillkor som nuvarande bönder har. Det måste bli enförhandling. Då kommer jag in på det svenska ord-förandeskapet. Sannolikt kommer denna förhandlingatt föras under vårt ordförandeskap - åt-minstone med några av länderna. Då får vi anledningatt ta upp diskussionen.Det är ingen svår diskussion för . Vi harvår linje klar. Vi vill ju avreglera i betydligt störreutsträckning än vad vi åstadkommit.Vi har också WTO-förhandlingarna som sannoliktkommer i gång efter presidentvalet i . Då kom-mer de att sammanfalla med det svenska ordförande-skapet.Jag ser fram emot en spännande tid första halvåret2001 både på det här området men också på andraområden, t.ex. angående vitboken om livsmedel somjust har kommit ut. Vi ska besluta om ett antal nyaregelverk som ordförandeland.Kulturen i skolanAnf. 228 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister kom det ett mycket trevligtpressmeddelande om att man skulle göra satsningarpå kultur i skolan och att skulle få iuppdrag att analysera hur kulturprojekt fungerar iskolor i . Analysen ska sedan eventu-ellt ligga till grund för lärarutbildning.Vårt land är långt, och regionerna ser olika ut.Malmö är en växande region, men i norr är det enavfolkningsregion. Finns det funderingar på att utvid-ga projektet så att liknande uppdrag kan ges till hög-skolor även i norr, eller går det att utvidga att även titta på hur kulturen påverkareleverna i norr?Anf. 229 Utbildningsminister ():Fru talman! Kulturen i skolan är naturligtvis vik-tig, både när det gäller den konkreta vardagen i sko-lan men också att den finns som en viktig del av lä-rarutbildningen. Det är en diskussion om hur man förfram kulturen på ett sådant sätt att den väcker kultur-intresset hos våra barn.Detta projekt är ett steg. Det går naturligtvis attockså diskutera andra steg. Men det är förtidigt att säga något i dagsläget.Anf. 230 ():Fru talman! Landet är långt. Det finns mycket attjämföra. I norr finns minoritetsspråken och deraskultur som påverkar eleverna. I finns mångainvandrare och deras olika kulturer. Det skulle varaberikande att jämföra dessa olika landsdelar. Visvenskar är olika från söder till norr. Det skulle varaberikande för hela projektet att titta på delar av Sveri-ge. Även om det inte görs , hoppas jag att utbild-ningsministern har det i åtanke när det blir nya pro-jekt. Landet är långt, och vi fungerar olika.Anf. 231 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag kan på stående fot lova att jagkommer att komma ihåg att vi har ett långt land.Hushållsnära tjänsterAnf. 232 ():Fru talman! pågår det för-sök med sänkt moms på arbetsintensiva tjänster. Nioländer deltar, dock inte . Det kan jag ha för-ståelse för - sänkt moms är begränsad.Nu har det kommit en propositionsförteckning omvilka förslag som regeringen ska lägga fram för riks-dagen. Där finns ingenting som antyder att regeringenkommer att lägga fram ett förslag som berör de hus-hållsnära tjänsterna. Ändå vet jag att biträdande nä-ringsminister är positiv till att göra nå-gonting. Det är mindre än jag debatterade detta, och vi var ganska överens.Har regeringen pratat sig samman för att läggafram ett förslag som berör hushållsnära tjänster iförhoppningsvis vårpropositionen?Anf. 233 Statsrådet ():Fru talman! Vi har haft många diskussioner omdetta. Det gäller inte bara vad man tycker i sakfråganutan också en prioritering mellan många olika skatte-frågor. Jag kan inte lämna något annat beskedän vad jag gjorde i i interpellationsdebattenför sedan. Regeringen tittar på denna fråga, inteminst utifrån aspekten med svartarbete och möjlig-heterna att öka inkomsterna till staten. Frågan skaingå i de skatteöverläggningar som ska föras med deövriga partierna i . Därutöver har jag ingaandra besked att lämna i dag.Anf. 234 ():Fru talman! Beskedet är tyvärr lite negativt. Det ärett år sedan jag fick i princip samma besked, nämli-gen att det inte gick att lämna något besked om detskulle komma något . Så hänvisade man tillde pågående skattesamtalen. Vi har inte riktigt greppom de fortfarande pågår eller inte. Det är ju ett tagsedan partierna träffades. Nog är detta en prioriteradfråga med just de aspekter som biträdande näringsmi-nistern tog upp, bl.a. svartarbete.Samtidigt vet vi att väldigt många skulle efterfrå-ga dessa tjänster om det bara var rimliga priser pådem. De som jobbar i den här sektorn står ju utanförhela vårt socialförsäkringssystem. De har det inte sådär jättebra. Så nog är det en angelägen fråga.Jag hoppas innerligt att det är fler än biträdandenäringsministern som driver denna fråga inom rege-ringen.Anf. 235 Statsrådet ():Fru talman! Vi tittar på en mängd olika frågeställ-ningar som handlar om hur vi kan bredda arbets-marknaden, hur vi kan få fram nya företag inomtjänstesektorn, hur vi ska komma åt svartarbetet ochdärigenom skapa större trygghet för fler anställda ochfå större inkomster till staten. Allt detta är angelägnafrågor, och i det sammanhanget ingår den fråga somvi nu diskuterar om hushållsnära tjänster och skatte-nivån på dem.Men som konkret svar kan jag inte säga annat änatt detta är ett av övervägandena som kommer attingå i de skattesamtal som förs med de andra partier-na. Sedan får vi se vad det ger.Anf. 236 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i denna frågestundsom därmed är avslutad. Jag tackar regeringens ochkammarens ledamöter för er medverkan. Som vanligthann vi inte med alla frågor som det fanns önskemålom att få ställa här. Tack ska ni ha!3 § Allmänpolitisk debatt (forts. från 1 §)Frågor om trygghet (forts.)Anf. 237 ():Fru talman! Vi vet att ett väl fungerande rättssam-hälle är en förutsättning för ett gott samhälle. En avstatens klassiska uppgifter är just att garantera med-borgarna trygghet till liv och lem. Därför är det enparadox att det demokratiska med världensförmodligen största offentliga sektor inte klarar avden uppgiften.Brott, fysisk otrygghet och förfall hotar grundernaför ett öppet och demokratiskt samhälle. Det är be-drövligt att nästan två miljoner svenskar varje årutsätts för brott. Trots världens högsta skatter lyckasvi i inte att skapa trygghet mot brott ochövergrepp.Andelen uppklarade brott minskar stadigt. 1996klarades av de anmälda brotten upp. Viska väl komma ihåg att de som drabbas hårdast avbrottsligheten och ett hårdnande samhällsklimat är deresurssvagaste. Just därför är det en angelägen demo-kratisk uppgift att bekämpa brottsligheten.Om vi ser finns det några starkt oroan-de inslag i det svenska rättssamhället, och det gällerfrämst ökningen av den organiserade brottslighetensom ofta har internationella förgreningar, ökningenav de grova våldsbrotten och ökningen av brottslighetmed nazistiska förtecken.Men understryker alltid att det från so-cialliberal utgångspunkt är viktigt att vara lika hårdmot brottsligheten som mot brottslighetens orsaker.Dåliga skolor, segregation och social utslagningmåste mötas med politiska åtgärder.