prot · GN09112 · 2000-05-18 00:00:00 — Jo, det är alltid en risk när man skakontrollera andra människor. Det är därför alltid likaviktigt att man ser till att den person som kan bliutsatt har en möjlighet att få reda på vad som försig-går.Det är just därför vi i tillsammans medkd och m har skrivit den här reservationen. Det hadevarit befriande om vänsterpartisterna också hade varitmed på den, för då hade de levt upp till det de säger,att det är viktigt att man bevakar den enskilde perso-nens integritet.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! är det väl så att ni inte harnågot emot själva Schengens informationssystem. Nigör en markering med reservationen.Jag vet att för är ju flyktingfrågornaannars väldigt angelägna, och jag tycker att ni för enbra politik. Jag förstår egentligen inte varför ni inteställer er bakom vår reservation om en parlamentariskkontroll.Anf. 12 () replik:Fru talman! Man ska inse att det inte är självklartatt den parlamentariska kontrollen är den bästa. Denbästa kontrollen är alltid att den enskilda personen harrätt att bevaka sina intressen. När någon tjänsteman isin tjänsteutövning begår ett fel ska det vara ett straffsom verkligen är ett straff. Man ska inte stryka med-hårs.Anf. 13 (mp):Fru talman! var emot att un-dertecknade i december 1996.Vi avslog också regeringens förslag när riksdagenskulle godkänna detta . Våra huvudargu-ment emot var att konventionen band upp attingå i det gigantiska registersystem som förkortasSIS, . Där lagras mångauppgifter, som också är resurskrävande att hantera.Vi tyckte även att det blev mycket strängare reglerför s.k. tredjemedborgare, de som inte har medlem-skap i EU eller är anslutna.Vi tyckte likaså att slopandet av personkontrollenav EU-medborgare var fel väg att gå. Man pratadeockså om kompensatoriska åtgärder. Länge var detingen som visste vad kompensatoriska åtgärderegentligen innebar. Det var det som var nackdelenmed hela det här förfarandet. När det gällde engrundlig diskussion om vad det egentligen konkretinnebar var det ingen som egentligen visste det pådetta stadium, när det började.Först kan anslutas. Först dåser vi konsekvenserna, så det är ett väldigt utdragetförfaringssätt som verkligen drabbar människor. Meningen vet egentligen förrän , kan mansäga.De kompensatoriska åtgärderna blir hela tidennya. Steg för steg kommer de att presenteras. De ärmer omfattande, mer inskränkande för den enskildepersonen. Det verkar så positivt med frirörlighet. Jag har sagt det förut. Det verkar så väldigtbra. Men i själva verket skulle de orden ersättas medvad de verkligen innebär, och det är hemlig kontrollav medborgarna.Nu ska vi alltså godkänna en följdlagstiftning somhar utarbetats av regeringen. Först funderade vi iMiljöpartiet över om vi över huvud taget skulle varamed i en följdlagstiftning eftersom vi har den åsiktjag sade. Men eftersom en majoritet har beslutat att viska vara med i har vi ändå fåttengagera oss i dessa lagar och regleringar. Vi försö-ker att justera de, som vi tycker, värsta felaktigheter-na.Jag går in på de reservationer som Miljöpartiethar till detta betänkande och de förändringar vi villska åtgärdas.Först har vi registersystemet, SIS. Det finns enspärrlista för vissa medborgare. Det räcker om dessapersoner, som det står, "utgör ett hot mot allmänordning och säkerhet". Vi tycker att denna mening,"hot mot allmän ordning och säkerhet", är väldigt vagoch ger utrymme för subjektiv tolkning. Vi kräver engrundligare bedömning innan avvisning kan ske. Menav en artikel i följer att Sveri-ge och övriga Schengenstater åtar sig skyldighet attvägra tillträde för en utlänning som förts upp på dens.k. spärrlistan.Sedan kommer vi över till viseringar. harfått åta sig att kräva visum av otroligt många flerländer än vi hade från början. Vi har alltså överlåtitbeslutanderätten och, kan man nästan säga, myndig-hetsutövningen till andra Schengenländer. Vi harförbundit oss att införa visumtvång i fråga om dessaländer. Regeringen föreslår att en bestämmelse införsvilken innebär att en enhetlig visering som har utfär-dats av en behörig myndighet i en Schengenstat ävengäller i . Regeringen ska även ges möjlighetatt ingå avtal med annan Schengenstat, om den statenska representera vid beviljandet av visering-ar. Inget enskilt land kan avskaffa visumtvånget frånnågot av de länder som finns upptagna på en listaöver visumpliktiga länder, eftersom visum till ett landi praktiken kommer att gälla hela EU. Endast 20 län-ders medborgare slipper visum för att inresa i EU.Den här spärrlistan i Schengens informationssys-tem gör att man också kan återkalla uppehållstill-stånd. Vi vill att bedömer självständigt, inteschablonmässigt. anser i likhet med att det är anmärkningsvärt attett starkt nationellt intresse i en annan Schengenstatför att en person inte ska beviljas uppehållstillstånd idet landet ska vara tillräckligt för att återkalla ettuppehållstillstånd i Sverige.När det gäller gränsöverskridande övervakningkommer vi numera att tillåta att tjänstemän inompolis och tull får arbeta på svenskt territorium och fåräven medföra sina tjänstevapen. Om dessa tjänstemänskadar någon person på svenskt territorium är svens-ka staten ersättningsskyldig utan att det kan ske nå-gon tillsyn av deras utövande såsom vi har för andratjänsteman som bedriver liknande verksamhet i Sve-rige - JK och JO.Miljöpartiet anser att man inte kan godkänna dettapå dessa grunder. Om svenska staten ska få skade-ståndsskyldighet för utländska tjänstemäns handlandeoch det ska ersättas av svenska staten måste dessanaturligtvis stå under tillsyn. Vi vill över huvud tagetinte att de ska bedriva sin tjänsteutövning här.Många gånger när vi får information från Justitie-departementets tjänstemän till justitieutskottet sägsdet att gränsen för samarbetets djup går vid att vi inteska överlåta myndighetsutövning till andra för attutövas på svenskt territorium. Men det har vi nugjort! Dessutom avsäger vi oss egentligen självbe-stämmande över våra egna gränser.Det finns också i Schengens informationssystemotroligt många mixade uppgifter som gör det helaväldigt svåröverskådligt och svårhanterligt. Och of-fentlighetsprincipen inom Schengen saknas. Det finnsspaning och efterlysning av personer, föremål ochfordon, och det gäller inte endast av brottslingar utanäven andra personkategorier, t.ex. asylsökande. Jagvet att redan Europols register, som hanteras av , är otroligt resurskrävande och rörigt,som man säger, och det är svårt att få ut någontingvettigt av det. Det här registret är än värre.När det gäller registeruppgifter anser Miljöpartieti likhet med Datainspektionen att det direkt ska fram-gå av lagen om Schengens informationssystem vadsom ska gälla för enskildas rätt att ta del av uppgiftersom sig själv i SIS.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2,4 och 6.Jag vill också kommentera tal omresurser. Jag kan instämma i det, och det har jag gjorthela tiden. Det är faktiskt ett av skälen till att vi ärnegativa till att vi ansluter oss till Schengensamarbe-tet. Det kräver otroliga resurser. Det är inte så lättsom här sade, att vi hade trovärdigautredningar. Jag jagade utredningar som kunde be-skriva hur mycket det kostar, hur mycket resursersom ska utgå till . Jag fick enrapport från Statskontoret. Det var den som hadegjorts mest grundligt. Där sade man: Vi kan inte vetaalls. Det beror på vilka krav som ställs på . Dekraven kommer att utformas efter flera inspektions-rundor i Sverige.Men vi fick bygga om flygplatser, vi får anställamycket mer folk för att se till de yttre gränserna. Vifår också en stor kostnad för IT-installationen förregister och bevakningen dygnet runt för att kunnalämna ut uppgifter från registret och tolka de mixadeuppgifterna. Visst kostar det. Vi tyckte från Miljö-partiet att de pengarna skulle kunna användas mycketbättre här inom den svenska polisen än i detta alter-nativ.Det är en fråga till som inte har behandlats. Vi harfått ett brev från , som är professor isjörätt och annan transporträtt, till utskottet. Jag harberört det i diskussionerna inför avtalsskrivningenoch inför att vi antog det här i . Det gällerde yttre gränserna, hur många problem som kan upp-komma där, inte minst med vår långa sjögräns samtallt det fritidsbåtsfolk som finns här på sommaren.Det är inte alls reglerat. Enligt konventionsartiklarnaska dessa människor kontrolleras precis som vid yttregränskontroll. Det blir väldigt bökigt och konstigt.Det finns inte ett ord om hur det ska skötas, menenligt konventionstexten ska det göras. Vi har intebehandlat detta i utskottet över huvud taget.Det behövs samarbete, och det har vi diskuteratnog i utskottet. Visst måste vi ha samarbete ombrottsligheten, men detta är den sorts institution somgör att man skulle ha kunnat gå smidigare till väga änvad som görs i Schengentraktaten.Tack, fru talman.Anf. 14 () replik:Fru talman! Först ett litet påpekande. Det fannsinte bara en utredning, den från Statskontoret. Detfanns också en utredning från somvisade på de stora resursbehoven. Sedan lyssnar mantydligen på det man vill lyssna på.Kia säger att resurser behövdes tillden vanliga polisen. Ja, och hennesparti ställde sig bakom alla besparingar på polisen påden tiden.Vad jag egentligen skulle vilja få fram nu är denbeklämdhet jag känner när jag hör en så negativ klang i begreppet fri rörlighet,något som för mig i högsta grad är eftersträvansvärt.Jag tycker att det skulle vara rätt intressant atttänka oss tillbaka när riksdagoch parlamenten i övriga , på initiativ , fattade ett beslut som egentligenmotsvarar Schengen, nämligen den nordiska passu-nionen. Då slapp vi att använda pass, då skapade vifri rörlighet inom . Jag har inte gått tillbakaoch läst protokollen från riksdagsdebatten då, ochMiljöpartiet var inte med i ,fanns inte som parti.Jag hoppas att ingen behöver skämmas överatt de då uttalade sig negativt om den fria rörligheten.Kia måste nog tillstå att vi i Nordenknappast har fått ett kontrollsamhälle trots att vi haroch har haft polissamarbete över gränserna, trots attvi har informationsutbyte mellan länderna, trots att vihar ett tullsamarbete. utvidgar vi det för männi-skan eftersträvansvärda, att få röra sig fritt.Anf. 15 (mp) replik:Fru talman! Vi i är mycket positivatill det nordiska samarbetet och det som sker där. Vihar hävdat att man skulle kunna börja med att göramera inom det nordiska samarbetet.Men det nordiska samarbetet är inte jämförbartmed Schengensystemet. Det gäller ju så många andraländer med annan kulturbakgrund och med en annanlagstiftning. Vi har ganska likartade förhållanden iNorden. Det är det som ligger till grund och som gördet lättare att ha särskilda regler för det nordiskasamarbetet.Historiskt sett var det , Frankrikeoch som ville ha en zon med passfrihet,precis som i det nordiska samarbetet. Det var ett rim-ligt krav. De kunde då använda den modell som vihade använt tidigare. Men att blanda in övriga stater idetta samarbete ställer till besvär, därför att vi är såolika. Vi har så olika grunder.Jag vill bara nämna några punkter som GunHellsvik mycket väl känner till. Det gäller bl.a. synenpå narkotika och på prostitution och vad Schengenleder till för handeln med kvinnor och barn.Införandet borde inte ske på detta snabba sätt utanatt man riktigt är medveten om konsekvenserna. Detär det som är det negativa i hanteringen.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det var mycket intressant att höra attKia beskriver sin rädsla för Schengenmed att länderna har olika kulturbakgrund. För mig ärdet berikande att vi är öppna och möts i våra likheteroch olikheter. Jag är inte rädd för de olikheter somfinns. Tvärtom, där finns den positiva och utvecklan-de utmaningen.Min förhoppning är att den fria rörligheten på siktska sprida sig mycket längre än den begränsning somvi fortfarande kommer att ha genom Schengen.Anf. 17 (mp) replik:Fru talman! När det gäller kulturspridningen ochutbytet är synpunkt att de är globala,och att de är - jag instämmer i de orden - berikandeoch på alla sätt positiva. Men för att det ska bli kul-turspridning behöver man inte instifta Schengen somdå utesluter andra kulturbärande inslag från att kom-ma in i EU-gemenskapen, vilket faktiskt blir effekter-na av Schengensamarbetet.Anf. 18 ():Fru talman! Det är nästan så att jag är beredd attinstämma i lovsång till Schengen. Jagtycker också att detta är ett mycket stort beslut, ochjag tror att det är bra för att komma med.Det var som vi hade den storaSchengendebatten här i kammaren. Dagens diskus-sion gäller, som har sagts här, de förslag tilllagändringar från regeringen som behövs för att viska kunna bli operativa medlemmar i gäller också ett avtal som haringått med om polisiärt samarbete i Öre-sundsregionen.Lagrådet har yttrat sig över regeringens förslag,och regeringen har följt de synpunkter som Lagrådethar haft. Utskottet har också inhämtat yttrande frånkonstitutionsutskottet, socialutskottet och socialför-säkringsutskottet, och även dessa har tillstyrkt rege-ringens förslag.Till de 24 hemställanspunkterna i betänkandet hardet fogats 18 reservationer, och jag tänker beröra deolika förslagen som jag kommenterar deflesta av reservationerna.Jag börjar med det polisiära samarbetet och dennya möjligheten till gränsöverskridande övervakningoch förföljande. Huvudregeln är att det krävs sam-tycket av behörig svensk myndighet för att interna-tionell polis ska kunna vidta dessa åtgärder. Endastom det är mycket brådskande får åtgärderna vidtasutan föregående samtycke, och då krävs det att an-mälan om att gränsöverskridande skett görs till be-hörig svensk myndighet så fort som möjligt och attden inte får pågå längre än fem timmar.Om svensk myndighet begär att övervakningenska upphöra ska detta ske omedelbart.Miljöpartiet har avgett en reservation - som KiaAndreasson här har pratat för - där man är tveksamtill att utländska tjänstemän ska tillåtas utföra gräns-överskridande övervakning och att de dessutom skatillåtas att bära tjänstevapen. Men dessa förutsätt-ningar fanns med redan när vi 1998 beslutade attansluta oss till , och riksdagenfattade dessutom detta beslut med kvalificerad majo-ritet.I det här sammanhanget bör vi också nämna detförslag till godkännande av ett avtal med Danmarkom polissamarbete i som innebäratt när en svensk polis följer efter en person i Dan-mark begränsas rörelsemöjligheten till 25 kilometerfrån Öresundsförbindelsens slut. har inteinfört motsvarande begränsning för danska poliserdärför att vi vill att alla utländska poliser ska be-handlas lika.I den föreslagna lagen införs en bestämmelse omatt de utländska poliser som kommer till vårt land ärskyldiga att följa svensk lag. De ska enligt konven-tionen vara likställda med svenska poliser när detgäller straffrättsligt skydd, ansvar och skadestånd.I en reservation från de borgerliga partierna,Vänstern och vill man att JO och JK skakunna granska utländska polisers tjänsteutövning -har talat om detta. Men enligtregeringens förslag och utskottets tillstyrkan är dessapoliser enligt konventionen underkastade sitt hem-lands bestämmelser likaväl som när svenska poliserutövar myndighet i en annan Schengenstat, då är detJO och JK som kontrollerar dem. Därför behövs detinga regeländringar.Så över till SIS, datasystemet som blir ett hjälp-medel för Schengenstaterna där en stat kan lägga inen s.k. rapport med begäran om att en person som ärefterlyst i detta land ska kunna utlämnas om han på-träffas i ett annat Schengenland. Uppgifterna i SIS fårbara avse personer, fordon och föremål. Uppgifternavad gäller personer får bara avse identitetsuppgifteroch en uppgift om huruvida personen är beväpnadeller kan tänkas tillgripa våld.Varje land utser en myndighet som ska ha huvud-ansvaret för att den nationella enheten fungerar. Des-sa myndigheter kallas för Sirenekontor - en besvärligoch lång förkortning. De myndigheter som kan fåtillgång till registret är åklagarmyndigheter, polis-myndigheter, , ochkustbevakningen. Som tillsynsmyndighet för detsvenska registret föreslås Datainspektionen.När det gäller denna punkt finns det två reserva-tioner. Den första är signerad av m.fl.som vill att enskilda personers rätt att begära gransk-ning av uppgifter om sig själva klart bör framgå avlagen. Men i ska nationell rättgälla. Av detta följer att det i den svenska personupp-giftslagen finns bestämmelser som reglerar den en-skildes rätt att ta del av information om sig själv.Regeringen föreslår inte att andra regler än perso-nuppgiftslagens ska gälla. Detta innebär att om någonså begär ska uppgifter lämnas ut, såvida de inte ärsekretessbelagda.Vänstern och vill bl.a. i en reserva-tion ha ett parlamentariskt kontrollorgan för informa-tionssystemet. Man tycker inte att Datainspektionenräcker som tillsynsmyndighet. Men Datainspektionenhar denna uppgift vad gäller både polisregistret ochEuropols register. , som haryttrat sig över detta, anser liksom regeringen att detinte behövs något parlamentariskt organ. Utskottetinstämmer i detta. är rubriken på nästa reservation. Härvill man att regeringen skyndar på utredningen omintegritetsfrågorna. Utskottet konstaterar att regering-en är i färd med att ta ett samlat grepp vad gäller deviktiga integritetsfrågorna. Direktiven till denna ut-redning beräknas bli klara . Ut-skottet konstaterar också att frågan om tvångsmedelska ingå i denna utredning. Vi får avvakta resultatet.Sedan gäller det en reservation vars rubrik lyder"Den inre utlänningskontrollen", något som i huvud-sak regleras av bestämmelserna i utlänningslagen.Enligt den lagen är en utlänning skyldig att på begä-ran av polisman visa upp sitt pass eller andra hand-lingar som visar att han eller hon har rättighet attvistas i landet.Rikspolisstyrelsen har i samråd med utarbetat föreskrifter för polisens handhavandeav denna verksamhet. Syftet med kontrollerna är iförsta hand att spana efter personer för vilka det finnsett avvisnings- eller utvisningsbeslut. Man ska dess-utom kontrollera att utlänningen inte arbetar i Sverigeutan föreskrivna tillstånd.Vänstern och säger i sin reservationatt de kompensatoriska åtgärderna har fått alltför stortyngd och att detta kommer att drabba svenska med-borgare med utomnordisk bakgrund. säger i sitt yttrande om detta att detsynes ofrånkomligt att verksamheten med inre utlän-ningskontroll måste öka i omfattning.Vårt land är ett mångkulturellt land där in-vånarna skiljer sig från varandra såväl till namn somtill utseende och kanske även vad gäller språket.Kontrollen måste utgå från detta förhållande. Utskot-tet anser inte att det finns anledning att befara attökad kontroll leder till diskriminering men förutsätteratt regeringen noga följer hur verksamheten utvecklasoch vid behov vidtar åtgärder.I artikel 5 i anges att enutlänning kan beviljas vistelse upp till tre månaderom han har giltigt pass och giltig visering, om sådankrävs, och inte finns på spärrlista. Med "utlänning"menas i detta fall en person som inte är medborgare inågon av EU:s medlemsstater eller i någon av destater som deltar i Schengenarbetet. Regeringen före-slår en ändring i utlänningslagen som innebär att enutlänning får avvisas om han inte uppfyller Scheng-enreglernas inresekrav. Någon skyldighet att avvisaen utlänning som inte uppfyller kraven finns inte.En bedömning ska ske i varje enskilt fall. Densom har rätt till asyl enligt skainte avvisas med hänvisning till de nya reglerna.När får då ett uppehållstillstånd återkallas? Dettaanges i utlänningslagen och får ske om utlänningenhar rapporterats på spärrlista eller medvetet lämnatfelaktiga uppgifter eller om det finns mycket starkaskäl för en annan Schengenstat att kräva ett återkal-lande. De myndigheter som ska tillämpa reglernamåste göra en bedömning från fall till fall eftersomdet är en mycket ingripande åtgärd. För den somvistats i landet får återkallelse en-dast ske om synnerliga skäl föreligger.I reservation nr 12, som yrkat bifalltill, handlar det om resurser. Man påpekar där, heltriktigt, att det kostar pengar att få delta i Schengen-samarbetet och att regeringen måste beakta detta i sittbudgetarbete.I måndags deltog jag i ett sammanträde med po-lisstyrelsen i . Vi fick en grundliggenomgång av planeringen inför det operativaSchengensamarbetet. Vi har ju i vår del av landet ettantal flygplatser och en mycket lång kuststräcka.Personalrekryteringen är i full gång - det gäller dåinte bara poliser utan också i stor utsträckning ci-vilanställda - och visst krävs det tankemöda och visstkrävs det resurser.I vårpropositionen föreslås det, som vi alla vet, enbetydande ökning av ramen för rättsväsendet. Hur dethär ska fördelas beslutar vi i denna kammare till hös-ten. Till slut ankommer det på attfördela medlen inom polisen.Reservanterna anser att tillförda medel i vårpro-positionen är otillräckliga. Men det är, som vi allavet, oppositionens privilegium att alltid tycka att detär för lite. Vi får väl se hur långt de tusen miljonersom nu är "nya, friska pengar" räcker. Behoven ärstora; det vet även jag.När det gäller Europol finns det tre reservationer.Miljöpartiet säger i en reservation att de vill att manverkar för att Europol ska avskaffas. har en reservation om att regeringen bör få iuppdrag att verka för en utvidgning om Europol.Vänstern och har en reservation om bör verka för att det inrättas ett särskilt kontrol-lorgan med parlamentariska inslag, som Sven-ErikSjöstrand har talat om.Utskottet är positivt till Europols utveckling. Eu-ropol är ett mycket viktigt organ för att bättre kommatill rätta - jag vågar inte säga bara komma till rätta -med den organiserade brottsligheten.Vid mötet i med regeringschefernaantogs ett antal punkter för att ytterligare effektiviserakampen mot organiserad kriminalitet. Arbetet pågårför högtryck i olika arbetsgrupper. Vi bör avvakta entid för att kunna avläsa resultatet innan man föreslårytterligare förändringar.Narkotikabrottsligheten behandlas också. I en re-servation säger man att kampen måste intensifieras. Idet fallet finns det inga delade meningar. Ministerrå-det har tillsatt en arbetsgrupp mot olaglig handel mednarkotika där deltar aktivt. Bl.a. har manföreslagit att polisen i EU:s medlemsländer ska varaskyldig att göra kemiska analyser på beslagtagennarkotika och ge sina kolleger i medlemsländerna delav provresultaten.Vad gäller narkotiska läkemedel innebär Scheng-enkonventionen att en resenär får medföra narkotiskaläkemedel för medicinsk behandling under förutsätt-ning att en behörig myndighet i hemlandet utfärdat ettsärskilt intyg.Mängden läkemedel får omfatta maximalt 30 da-gars förbrukning. I har vi strängare regler.Man får medföra läkemedel för högst fem dagar.Utskottet har tidigare behandlat denna fråga och be-gärde då ett tillkännagivande från till rege-ringen om att skulle verka för en ändring avSchengenreglerna. Regeringen bedömer nu att detmed kravet på ett intyg från en behörig myndighetfaktiskt kan bli en bättre kontroll än . Socialut-skottet har yttrat sig i denna fråga och tillstyrker,liksom justitieutskottet, regeringens förslag med mo-tiveringen att detta ger en möjlighet till fri rörlighetäven för svårt sjuka människor.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 19 (mp) replik:Fru talman! Först vill jag justera mitt tidigare yr-kande på bifall till reservationer. Jag vill yrka bifalltill reservationerna 2, 3 och 5. Jag hade gått efter detjusterade betänkandet. Det har ändrats nu.Jag vill kommentera frågan om rätten att ta del avuppgifter om sig själv i datasystemet.Datainspektionen, som ska vara tillsynsorgan, harsjälv i sitt remissvar sagt att det hade varit mycketbättre om det hade framgått direkt av lagen omSchengens informationssystem vad som ska gälla omdet uppkommer konflikter.Vad är skälet till att man inte kunde bifalla Data-inspektionens krav?Jag vill också kommentera det när det gäller avvisning och återkallelse av till-stånd att vara här i landet, nämligen att det ska varaprövning i varje enskilt fall. Då är vi ju överens. Var-för kunde inte det framgå?