prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Man tar både ansvar för att bidralikaväl som man bidrar genom att påvisa de behovsom finns. Det åligger regeringen och även de somansvarar för politiken i att se till att detharmoniserar och går ihop också på sikt.90-talet var en mörk period arbetsmarknadsmäs-sigt. Det vet vi alla. Det är riktigt att vi hade en or-dentlig lågkonjunktur . Det är rätt.Det hade man också i . Det som är märkligt äratt vi i förlorade betydligtfler arbetstillfällen än vad man gjorde i jämförbaraländer i . Där kan man diskutera politikensinverkan på det som har skett.När vi nu får en högkonjunktur i liksom iEuropa ökar vi i sysselsättningen betydligtmer än i i övrigt. Är det en slump? Är det tur?Eller kan det faktiskt bero på att den förda politikenhar en viss inverkan på vilken utveckling man har?Jag är ganska övertygad om det sista, om jag ska göraett eget uttalande om det. Politiken har naturligtvis enbetydelse och ger också en stimulans.90-talet skapade en stor grupp arbetslösa som intehar deltagit i arbetslivet. En del har inte deltagit påmånga år. Många har lämnat arbetslivet, och andrafinns fortfarande kvar. De har blivit hänvisade till entillvaro utanför arbetsmarknaden. Vi måste känna ettstort ansvar för de människor som fortfarande inte ärmed. Det är de som inte känner att går bra närstatistiken påvisar det och bankekonomer, osv. säger att har en oerhört gynnsam ochpositiv utveckling.Det är klart att de som inte tillhör arbetsmarkna-den och inte har möjlighet att ta del av löneutveck-lingar och sådana saker inte känner sig delaktiga närdet går bra i . Det är därför som det är så oer-hört viktigt att fortsätta att bekämpa arbetslöshetenoch se till att alla som över huvud taget kan ta ettarbete också kommer ut på arbetsmarknaden.Nu satsar vi på individen, som jag också sade ti-digare. Vi går från volymmålen, eftersom det finnsförutsättningar för det. Vi satsar på kvalitet riktat motindividen. Det finns möjligheter till det. Arbetsför-medlingarna och fick extraresurser för att kunna klara de stora volymerna avarbetslösa.Volymerna har minskat markant oavsett hur viräknar. får behålla sina resur-ser. Det har det fått göra , och det får det göraäven . Det får det därför att man ska kunnarikta de resurser som frigörs på grund av att voly-merna minskar mot kvalitet. Det är klart att det måstege ett utslag. Det finns en större möjlighet att möta deenskilda personerna utifrån deras egna förutsättning-ar. Också det är oerhört viktigt i hela denna del.Det skrivs också så väldigt bra. Det har också lyfts fram här i kamma-ren , dels vad gäller det här betänkandet, delsvad gäller det betänkande som tidigare debatterades. Idet fall man inte har utfört aktivitetsgarantin på detsätt som denna kammare har beslutat finns det anled-ning för oss att vara kritiska och säga: AMS måstefölja upp detta.AMS har antagit ett kvalitetssäkringsprogram somgår ut på att man ska se till att de arbetslösa får rättbehandling i aktivitetsgarantin oavsett var de bor iSveriges land. Det är väldigt viktigt att följa upp dendelen. De exempel som är bra måste man ta fram.Man måste se till att det blir utbildning på arbetsför-medlingar och information kring den här delen så attden arbetslöse som är med i garantin får den behand-ling och den aktivitet som den arbetslöse har rätt attsjälv begära. Det är väldigt viktigt.Det finns ett ansvar för hela utskottet och för helakammaren att följa upp den delen. Jag har backat ochläst vad som står i riksdagsbeslutet. Det finns ingen-ting där som man skulle kunna göra om eller somman skulle ha gjort på något annat sätt. Det är i verk-ställigheten som det är viktigt att se till att det blirbra.Man har här hänvisat till OTA. Den åtgärden hart.o.m. prisats av dem som inledningsvis var oerhörtnegativa till OTA. Minnesbilden av detta har jag fåttmig beskrivet, eftersom jag inte fanns med i arbetsmarknadsutskottet. När OTA infördesvar det ungefär lika massiv kritik som vi hör omaktivitetsgarantin.När den ska slussas ut, vilket sades väldigt tydligtoch klart, prisas den som en oerhört bra åtgärd avsåväl de politiska partier som var negativa när deninfördes som de som berördes av den. Det tror jag ärviktigt att poängtera i den debatt som har varit.Den nya socialdemokratiska arbetsmarknadspoli-tiken är inriktad på individuell frihet med ett kollek-tivt skyddsnät inom räckhåll om någonting händer.Jag kan göra en liten kort vinkling mot det som harsagts från moderat håll. Man säger: Satsa på indivi-den. Det handlar mycket om det i den här delen.Reservationerna är precis som Hans Anderssonsäger. Det är en förfärlig massa retorik och en förfär-lig massa ord. Men det finns egentligen inget förslagtill hur man ska nå de syften som man ändå pekar på iden här delen. Det finns ledord som egentligen gårsom ett eko från tid: Sänk skatten!Det är lösningen för arbetsmarknadspolitiken. Det gårockså igenom reservationerna. Det är lite trist att detinte finns något mer förslag.Jag skulle gärna ansluta mig till det som kan för-bättra. Men då måste man också påvisa vilka förslagoch vilka åtgärder som skulle kunna förbättra så kan få en bättre arbetsmarknadspolitik. Därtycker jag att det gapar ganska tomt.Det här är lite grann början av den nya arbets-marknadspolitiken. Jag skall runda av med attsäga följande. Det finns naturligtvis mycket mer somman måste gå vidare med. Man måste satsa mer på dearbetshandikappade och de som står utanför samhälletoch inte ens finns med i en a-kassa och som kanske ärberoende av socialbidrag osv.Vi har en eftersläpning gentemot våra invandrare,som också måste gå in i den nya arbetsmarknadspoli-tiken. Vi har deltidsarbetslösheten, som inte är till-fredsställande. Vi har också många som får sluta iförtid med förslitningsskador och sådant. Det har viall anledning att titta närmare på.Vi kommer att återkomma med ett förslag, dis-kussioner och också beslut i utskottet under kom-mande år. I framtidens socialdemokratiska samhällehar alla en plats, och alla ska ha en plats.Till sist vill jag yrka bifall till utskottets hemstäl-lan i betänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer.Anf. 210 () replik:Herr talman! Jag vet inte om har sovit under delar av den tidigare de-batten. Jag hade åtminstone tiotalet förslag på möjlig-heter att förbättra arbetsmarknaden som jag nämnde imitt anförande, och jag kan komplettera med fler.Men jag vill inte ta min repliktid till detta.Jag noterar att hade en vissinternkritik eller självkritik när det gäller firandetkring 4-procentsmålet. Det tycker jag var positivt atthan bejakade. Det kanske inte var så lyckat att gå utmed stora pamfletter och skrifter i samband med det.När det gäller 80-procentsmålet, sysselsättnings-målet, som ju är det intressanta, så hävdar att man inte kommer att uppnå det bero-ende på att arbetskraftsbristen kommer att göra attflaskhalsarna blir så stora och omfattande att dekommer att fungera tillväxthämmande. Vad avserregeringen göra för att förhindra detta och underlättadet hela så att inte arbetskraftsbristen blir ett faktum istora delar av ?Jag har inte förstått att haranfört några förslag när han tog upp den problemati-ken.Mina frågor från tidigare debattinlägg här i kam-maren kvarstår: Vad ska hända med dem som blirkvar år i aktivitetsgarantin? Människor måstefå ett besked. Kan man hålla på i 10 eller iaktivitetsgarantin om man inte får ett jobb eller hittaren reguljär utbildning som passar?När det gäller det citat om vem det är som styrSverige som jag nämnde angående uttalande om anställningsstödet och återkvalifi-ceringen till a-kassan skulle jag gärna vilja ha enbelysning av den frågan.Anf. 211 () re-plik:Herr talman! När det gäller aktivitetsgarantin ochden delen är det i teorin , som det ser ut i betän-kandet, så att man kan vara i aktivitetsgarantin i prin-cip fram till pensionsålder. Så ser det ut. Därför för-står jag inte resonemanget som fördes tidigare om attdet skulle finnas någon bortre parentes i den delen.Där har man aktiviteten.Meningen med aktiviteten är inte att man ska rulladär år ut och år in, utan den är en passage där man fårstimulans och utbildning och blir aktiverad på ett sättså att man också kan gå ut på den öppna arbetsmark-naden.Detta är också vad som sker. Det ser vi om vi tit-tar på aktivitetsgarantin. har ju den varit i gångunder väldigt och naturligtvis haft barnsjuk-domar från början, vilket också har pekats på. Mendet har gjorts ett antal stickprov som har visat attunder en tremånadersperiod har av dem somhar gått in också gått ut ur aktiviteten. Jag tycker attdet är ett ganska bra betyg. Det visar att aktivitetenhar varit effektiv. Där den har fungerat väl så har denfungerat mycket väl. Den har också gett mycket godaresultat. Det tycker jag finns all anledning att under-stryka när det gäller aktivitetsgarantin.Ingen ska rulla i en förfärlig massa år, år ut och årin, i aktivitetsgarantin. Det skriver vi också lite grannom i betänkandet. Sedan kan det ju finnas människorsom av olika orsaker har oerhört svårt att komma utpå arbetsmarknaden. Det känner vi alla till. Det är därsom diskussionen om övergångsarbetsmarknadenkommer in. Man ska kunna få en sysselsättning ochett arbete som ligger vid sidan av och som gör inte ska bli kvar i aktiviteten. Men det är förtidigt att gå in med det . För vem kan döma ut demsom är i aktivitetsgarantin och inte kommer ut ijobb, och säga att de aldrig kommer att få något jobb idet här läget?Aktiviteten har varit i gång i knappt ett antal må-nader. Det är alltså alldeles för . Detta är någon-ting man får återkomma till i det politiska arbetet. Dåfår vi se vad som ska hända efter aktivitetsgarantin.Anf. 212 () replik:Herr talman! Jag tackar för svaret på en fråga. Debägge andra kvarstår. Dem vill jag upprepa, dockutan att nämna dem igen.Det är inte meningen att någon ska vara kvar i ak-tivitetsgarantin, uttrycker det.Men om man blir det så är alltså svaret : Ja, mankan vara där i all evighet. Men om ett tag ska vi tittapå frågan igen.Är det några som är kvar då så kommer man alltsåatt fundera över det som vi tror måste kompletteraaktivitetsgarantin, nämligen en övergångsarbetsmark-nad. Det är alltså det besked som är beredd att ge i dag.Jag tycker att det är beklagligt för alla människorsom befinner sig i aktivitetsgarantin och som någotbörjar förtvivla. De som gick in under försöksperio-den har varit där i ett ganska stort antal månader.Jag tror att merparten kommer att komma ut i någonav de här två sakerna som man kan välja på. Men detkommer också att finnas människor som är kvar. Jagtror att både och jag har denkunskapen . Därför tycker jag att det vorevärdigt att ge de här människorna ett besked om vadsom ska hända.Anf. 213 () re-plik:Herr talman! Om man har varit öppet arbetslös och sedan går in i aktivitetsgarantin så kan maninte säga att man har varit i den för länge om man harvarit där i fem sex i förhållande till dentid som man har varit öppet arbetslös. Det är klart attdetta måste ges en reell chans.Till viss del tillmötesgår jag omdet här. Ingen ska gå år ut och år in här. Det är denyttersta meningen. Det är också därför som vi disku-terar övergångsmarknaden i det här läget i betänkan-det. Det är väldigt förmätet att redan nu tala om vadsom ska hända om fyra - eller vad det nu ärför tidsperiod. Det kan inte jag utfästa på något sätthär för det vet vi inte . I så fall måste mandiskutera - det tillhör den diskussionen - hur arbets-marknaden ser ut och när vi kommer till2002. Hur vet vi det ? Det är någonting som manfår återkomma med.Men jag vill gärna försäkra att ingen ska rulla enförfärlig massa år i en aktivitetsgaranti som inte ledernågon vart. Då ska det finnas ett sidospår som det ärmöjligt att koppla in på så att de människor som harvarit i aktiviteten får en bättre tillvaro. Det tycker jagär ett ganska klart och rakt besked, som kan vara nöjd med.Jag tycker att man ska lyssna på facket. Jag tyckerinte att det är fel att lyssna på facket om det har vetti-ga synpunkter eller på småföretagarna, eller någonannan organisation, om de har vettiga synpunkter. Jagtillhör dem som faktiskt lyssnar över hela ledet. Jaggår på småföretagarnas möten, jag lyssnar på facketoch jag är också på SAF:s möten och lyssnar på vadde för fram. Finns det vettiga idéer som man kantillföra politiken så tycker jag att man kan användadem. I det här fallet hade facket en vettig idé som jagtyckte att det fanns anledning att göra politik av.Vi har faktiskt inte briljerat någonting med 4-procentsmålet. Jag tycker att det har passerat utannågon förfärlig baluns. Det är medierna som har pe-kat på det här. Jag tycker ändå att man kan framhållaatt man har nått ett mål 2000 som man satte 1996. Dåkan det inte vara fel att tala om att man har nått det.Jag tycker att det har skett på ett diskret sätt som viinte alls behöver skämmas för. Men som sagt var: Nuär det sikte på 80-procentsmålet som gäller.Anf. 214 () replik:Herr talman! Diskret eller indiskret - det kan manju i och för sig diskutera. Men jag noterade däremotatt inte basunerar ut 4-procentsmålet på samma sätt som ochBjörn . Det är en klädsam blygsamhet somjag har all förståelse för. Med tanke på hur situationenser ut skulle jag också vara klädsamt blygsam. Detfinns ju faktiskt en miljon arbetslösa.Jag skulle vilja fråga , som ärså nöjd: Vad är det i den socialdemokratiska politikensom tyder på att arbetslösheten ska minska? Bortsettfrån marknaden - vad vidtar ni för åtgärder? Tar nitill er någonting av Småföretagsdelegationens för-slag? Gör ni något som småföretagarna vill? Finns detnågonting i det arbetsmarknadspolitiska åtgärdspro-grammet som ger effektivare arbetsmarknad mer änatt ni följer vårt förslag - vilket vi tackar och tar emotför - om att man inte ska se på volym utan på kvali-tet?Jag har nämligen inte sett att ni gör någontingegentligen, mer än att tro på marknaden. Det voreintressant att få höra om något av de förslag som nilägger fram vad gäller arbetsmarknadspolitik och vadgäller företagspolitik. Om läservår gemensamma reservation ser han att där står oer-hört mycket. Vad vill han göra? Läser han dessutomvårt särskilda yttrande ser han att där också finns enhel del förslag om detta. Bl.a. säger vi att vi ska följaSmåföretagsdelegationens förslag helt och hållet.Sven-Erik säger att det är viktigt att viska kunna klara välfärden och få ned arbetslösheten.Det kan vi vara överens om. Men situationen är sådanatt ni inte har klarat välfärden! Vi har ju sjukhusköer-na och de stora problemen. Att säga att ni har klaratvälfärden är väl att ta i. Den klädsamma blygsamhe-ten i början har fått lite andra uttydningar mot slutet.Men som sagt var: Vad gör ni för att minska arbets-lösheten?Anf. 215 () re-plik:Herr talman! Jag tror faktiskt inte att det finns såmycket för land att skämmas för när detgäller den allmänna välfärden i sig. på några saker i det här läget. Men om manvänder sig runtom i världen och tittar i serman att detta är problem som alla länder dras medoch som man naturligtvis ska bearbeta politiskt. Attskopa ut det här och påpeka att man inte har klaratvälfärden tycker jag är till övermåtta när det gällerden delen.Jag pekade faktiskt på några saker som är viktiga,och som kanske är grundbulten i hela utvecklingen.Arbetsmarknadspolitiken kan göra mycket i sig, mendet går inte att piska en häst som är halvdöd. Denkommer inte att springa fortare för det. Det är detsom också gäller om man har en ekonomi som ärkörd i botten. Då hjälper inte arbetsmarknadspoliti-ken. Då får man ingen ruljangs och ingen snurr påhjulen.En viktig del i regeringsarbetet är att se till att detfinns ekonomiska förutsättningar - en ekonomi ibalans - som gör att det finns framtidstro i landet,invånare som har pengar och kan handla och se till attsmåföretagen kan sälja produkter, producera ochanställa människor. Hela den goda kedjan är minstlika viktig som arbetsmarknadspolitiken och åtgärds-politiken i sig. Åtgärdspolitiken är egentligen någon-ting som måste ta vid när inte det andra klarar av det.Sedan har vi detta med extra stimulans. Vad görman för företagen? Vad är det som är viktigt där? Enoerhört viktig del är att utbilda den lediga arbetskraf-ten så att man faktiskt kan ta de jobb som är lediga.Det är oerhört viktigt. Det handlar om att klara de härmatchningsproblemen så att man kan undvika deflaskhalsproblem som också kan dyka upp nu.Kent säger att det går för sakta och att vihar en för dålig utveckling. Vi har en tillväxt på iSverige. Det är kanske så mycket som den svenskaekonomin egentligen tål. Om vi skulle ha en starkaretillväxt skulle vi få en överhettning som skulle ledatill en negativ backslash. Frågan är om inte utveck-lingen just nu är så bra som den svenska ekonomintål. Det gäller också sysselsättningstillväxten.Anf. 216 () replik:Herr talman! Vi ska väl inte diskutera välfärden idagens debatt. Jag kan dock inte låta bli att konstateraatt vi har sjukvårdsköer och problem i skolan ochomsorgen. Jag antar att är gans-ka medveten om det. Men låt oss diskutera det vid ettannat tillfälle!Om det som man har gjort är den nya arbetsmark-nadspolitiken så är jag ganska glad för det. Vi tar åtoss ett erkännande på den borgerliga kanten för ska matcha och satsa på kvalitet i stället förvolym. Det är bra. Om ni har gjort något mer när detgäller arbetsmarknadspolitiken skulle jag gärna hareda på det. Ni har kanske tagit till er något mer avvåra förslag i den delen.Vi har tidigare lagt ett antal förslag för att vi skafå det bättre. I stort sett hela den ekonomiska indust-rivärlden är överens om att man ska sänka skatter.Det har ni tyvärr inte gjort. Jag har en känsla av attdet mer är marknaden som har drivit på. Men låt osshöra vilka åtgärder ni har vidtagit när det gäller ar-betsmarknadspolitiken för att vi inte ska få alltflermänniskor i arbetslöshet och för att vi inte ska fådessa flaskhalsar. Som jag påpekade i mitt inled-ningsanförande säger nästan alla arbetsgivare att mansaknar kompetent arbetskraft. Detta är ett jätte-problem. Vad gör ni åt det, ?Anf. 217 () re-plik:Herr talman! Man kan säga att flaskhalsproble-men är arbetsmarknadspolitiken i det korta perspekti-vet. Det handlar om utbildning av arbetslösa så klarar matchningsproblemen. Men det handlarockså om en framförhållningspolitik där det gäller attse vilka behov som finns i . Därkan man faktiskt se den gigantiska satsning som harskett på högskoleutbildningen i . Alla de härhögskolorna som växer upp skapar dynamik överalltute i landet. Det var och hans parti full-ständigt emot och sade att det skulle vara en förödan-de politik där man skulle tappa kvalitet. själv vilka ord som sades om detta.Det har visat sig att de här högskolorna är väldigtframgångsrika. Vi har fått många som går utbildning-ar där. Det är de som ska täcka upp debehov som finns i den nya ekonomin och i de nyaarbeten som kräver allt högre grad av högskoleutbild-ning. Det är också en viktig del av hela politiken somhänger ihop med hur man ska kunna klara framtidensarbetsmarknad.Det finns naturligtvis mer att göra på det här om-rådet. Det är kanske så att man måste stimulera ändaned på grundskole- och gymnasienivå också. Bättreyrkesvägledning kan vara en sak för att öppna vägar-na för ungdomarna så att de ser vilka linjer somkommer att ge ett bra jobb och en bra lön. Det är enviktig del i detta.Jag tycker att det långsiktiga arbetet är minst likaviktigt här. På det kortsiktiga planet handlar det omutbildning om detta. Det diskuteras ju också. Ut-skottsmajoriteten har tidigare lyft fram frågan ombristyrkesutbildning. De som redan har ett yrke skullekanske kunna utbildas till yrken som kräver högrekompetens. Då skulle man få en omrullning i arbets-marknaden som frigör arbeten längre ned. Det ärockså någonting som ligger framför oss att diskuteraunder för att vi ska kunna undvika de flask-halsproblem som vi har.En effektiv regionalpolitik kan vara en annan sakför att undvika flaskhalsproblemen. Allting måstekanske inte ligga centrerat, som det har en viss för-måga att vilja göra. Där kommer också regionalpoli-tiken in som ett effektivt medel.Anf. 218 ()replik:Herr talman! Jag tycker att en hel del positiva sa-ker har kommit fram i anföran-de. Men jag tycker att vi centre-rar diskussionen till de människor som redan finnsmed på arbetsmarknaden. Det handlar om hur de skakvalificera sig och om bristyrkesutbildning och kom-petensutveckling. Men vilka åtgärder tänker Social-demokraterna vidta för de människor som aldrig harkommit in på arbetsmarknaden? Det finns tyvärr gottom människor som av olika anledningar, t.ex. bris-tande utbildning, trassel i barndomen osv., aldrig harfått chansen att ta sig in på arbetsmarknaden. Detgäller invandrare, kvinnor som har varit hemarbetan-de osv. Den senare kategorin är inte så stor i dagensläge. Vilka tankar har för de härkategorierna? Det är trots allt ungefär en miljon män-niskor det rör sig om.Anf. 219 () re-plik:Herr talman! Om man klämmer ihop det lite grannkan man säga att det finns två grupper som har detsvårare än andra på arbetsmarknaden. Det är de äldre.55-plus säger man . Men det är kanske framförallt de som är uppemot som har svårtatt komma in på arbetsmarknaden. Den andra grup-pen som har det väldigt svårt är invandrarna i Sveri-ge. Det handlar oftast inte om att de har dålig utbild-ning. Det sitter fortfarande alldeles för mångaspärrvakter som har högskoleutbildningar. Det måstetill en attitydförändring i hela samhället. Där kan vikanske hjälpas åt över partigränserna. Här har arbets-givarna naturligtvis också ett oerhört ansvar.Det är beklämmande att höra att en ung flicka i25-årsåldern som ringer och presenterar sig och talarom vilken utbildning hon har, inte är intressant därföratt hon har ett utländskt namn. Om samma personringer och presenterar sig med ett svensktnamn får hon komma på intervju meddetsamma. Därtycker jag att vi har en gigantisk uppgift bara på atti-tydområdet. Detta kan vi aldrig styra med lag. Dethandlar om en medveten debatt i frågan. Alla männi-skor har faktiskt ett lika värde och en plats i samhälletoavsett vilket land man är född i. Det handlar omattityder. Det tror jag faktiskt att vi kan göra något åt.Detsamma gäller lite grann de äldre. Man kan sä-ga att de äldre faktiskt är diskriminerade på vissaområden på grund av sin ålder. Det finns många somhar hög utbildning eller rätt utbildning där också, mensom är ointressanta. som företagen talar omatt man inte får tag på arbetskraft så ratar man deäldre. Man kan fundera på vad man ska göra åt detta.När det gäller äldre arbetskraft måste man kanskefundera på särskilda stimulansåtgärder. Men dethandlar också om attityder där.Nu löser sig kanske detta lite grann vartefter denlediga arbetskraften minskar. Då vänder man sigockså till andra grupper som inte var intressanta tidi-gare. Det är egentligen oacceptabelt ur politisk syn-vinkel.Anf. 220 ()replik:Herr talman! Jag tror att harrätt till en del. I är det väldigt mångaarbetslösa som har fått jobb. Det finns inga andra attta till. Sedan har arbetsgivarna där upptäckt att dettaär en väldigt god arbetskraft.En annan del av arbetskraften som fortfarande ärett problem är de deltidssysselsatta. Där har manmisslyckats. Det har man erkänt. Hur kommer manatt arbeta vidare med detta? Våra partier har ju ge-mensamt bidragit till att stärka statsfinanserna. Nuborde det finnas utrymme för att även stärka arbets-marknaden för dem som är deltidssysselsattaoch vill ha längre arbetstid.Anf. 221 () re-plik:Herr talman! Deltidsarbetslösheten är ett annatbekymmer som man egentligen kunde ha nämnt ihopmed de andra. Här bör man nog föra en förnyad dis-kussion. sade attom det inte blir bättre måste vi kanske överväga attlagstifta. vet jag inte hur lätt det är att lagstifta omdetta. Det kan man föra en diskussion om. Men mankan väl tolka hennes uttalande så att hon ser oerhörtallvarligt på detta om det inte sker någon förbättring.Detta finns mycket inom handeln, men också i denoffentliga sektorn, i kommuner och landsting.