prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — opt out-lösning som innebar att konsumentensjälv aktivt måste säga nej till reklam via e-posten,och det antogs av riksdagen.Den här lösningen förutsätter att det upprättas ettnationellt spärregister för marknadsföringen dit mananmäler att man inte vill ha reklamen. Jag förmodaratt det inte är upprättat . Jag har inte hört att detfinns.Vid en opt out-lösning läggs ansvaret på konsu-menten att själv aktivt säga nej och också ta reda påhur man gör det. Det finns en annan lösning somheter opt in. Jag vill höra om statsrådet kunna tänka sig att överväga en opt in-lösningdär ansvaret i stället läggs på företagen.Anf. 149 Statsrådet ():Fru talman! Det är ett oskick att behöva tvingasbetala för obeställd reklam. Att ta emot reklam som viinte vill ha tvingas vi som konsumenter att göra imånga sammanhang. Men den reklam som man fårvia sina datorer måste man till skillnad från annanobeställd reklam dessutom betala för.Självklart måste vi hitta en lösning på problemetsom ser till konsumenternas intressen. Vi har tidigare,precis som frågeställaren redogjorde för, här i riksda-gen fattat beslut om ett sätt att försöka handskas medden här situationen.Regeringen har gett i uppdragatt titta närmare på hur man ska kunna få det att blieffektivt. har alldeles i enrapport till regeringen redovisat sina bedömningar.Man visar på ett antal olika svåra faktorer att ta hän-syn till oavsett vilken modell man väljer, om jag harförstått det hela rätt.Jag kan bara här försäkra att det är en fråga som jag prioriterar. Lösningenär dock ännu inte riktigt för handen.Anf. 150 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret, som jag är mycket glad för. Det som jag självhar föreslagit är att det skulle införas en lag om attreklam inte ska kunna föras över på mottagarensbekostnad, precis som statsrådet sade. Internetaktörerskulle också kunna förbjuda viss reklam, exempel förpornografi. Detta kan genomföras i den opt out-lösning som finns.Med en opt in-lösning blir det mycket bättre.Detta har prövats i , där inte en opt out-lösningmen däremot en opt in-lösning fungerar. I Washing-ton har man en mycket sträng lag, där det föreskrivsstora böter för att överösa exempelvis företag medreklam.Infrastrukturproblem i UppsalaAnf. 151 ():Fru talman! län är ett av snab-bast växande län. Tillsammans med ochMälardalen i övrigt utgör det också landets störstaarbetsmarknad. Jag vill till statsrådet ställa enfråga som har att göra med de hinder som finns förlänets fortsatta utveckling. Den har att göra med denmycket ansträngda bostadssituationen för studenter,forskare och andra som behöver bo i för attkunna utvecklas vidare.En problematik är avsaknaden av infrastrukture-ring, som klart hör till statens roll. Vi har väntat längepå en ny sträckning av och av banområdet. Hurtacklar statsrådet den frågan i regeringen?Anf. 152 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har aviserat att den undernästa år kommer att lägga en infrastrukturpropositionpå bord. Det är riktigt, som säger, att förutsättningarna för bostadsbyggandei många tillväxtområden hämmas av otillräckligasatsningar och otillfredsställande lösningar på in-frastrukturproblemen. Den situationen gäller för Upp-sala och i hög grad också för Stockholmsregionen.Regeringen kommer alltså att läggafram ett förslag till långsiktig lösning av de in-frastrukturfrågor som vi har att hantera både i tillväx-tregioner och i andra delar av Sverige.Som mycket väl känner till harregeringen också vidtagit en del åtgärder för att un-derlätta bostadssituationen. Detta gäller bl.a. för stu-dentbostadsbyggandet, för vilket vi har lagt fast ettinvesteringsbidrag om ,vilket ska leda till 10 000 nya studentlägenheter. Jaghar noterat att är aktivt också när det gällerstudentbostadsbyggandet.Anf. 153 ():Fru talman! Detta är bra, men vi har alltförlänge fått se att allting bara senareläggs. Det måste ny sträckning av , eftersom den nuvarandesituationen fungerar som en stoppkloss på markområ-det. Vi tycker att det är bra med pengarna till student-bostäder, men man kan inte bygga i den takt som manskulle önska. Osäkerheten om var vägen kommer attdras och om hur det blir med banområdet hämmarockså utvecklingen på landsbygden. Vi måste få enklarhet i detta, inte bara löften om att något ska görasi framtiden.Anf. 154 Statsrådet ():Fru talman! Mitt svar är liksom tidigare att rege-ringen avser att lägga fram en infrastrukturproposi-tion . Bostadsfrågan ska ses i perspekti-vet av en större bostadsregion än bara kom-mun. Det handlar också om de kringliggande kom-munerna. Jag har exempelvis noterat att Tierps kom-mun har fått en befolkningsinflyttning och kanske haren bättre situation på bostadsmarknaden än vad manhar i kommun. En bostadsregion är större änen enskild kommun, och bostadsbyggande och bo-stadsförsörjning måste i ett regionalt perspek-tiv.Polisens resurser vid ordförandeskapetAnf. 155 ():Fru talman! En fråga till vice statsminister kommande ordförandeskapet i EU innebärstora anspänningar för på många områden.För att garantera mötesdeltagare största möjliga sä-kerhet kommer det naturligtvis att krävas stora polis-resurser.Den budget som i går beslutades för justitieområ-det ger en ökning av ramen om ,som både ska räcka till personalförstärkning ochtäcka kostnader för det kommande årets lönerörelse.EU-satsningen har av beräknatskosta 500 miljoner, och det återstår alltså 75 miljoner.Vilket råd vill vice statsministern ge Rikspolissty-relsen om hur den ska lösa denna ekonomiska ekva-tion? Ska använda sig av anslags-kredit, eller kommer regeringen att medverka till attdet blir nya anslag?Anf. 156 Vice statsminister ():Fru talman! Vi vet att det varit lite si och så medhur polisen under har hållit sig inom sinaanslag, men det har blivit bättre. Jag utgår från att deytterligare påslag som vi nu har givit till polisen skamöjliggöra att den kan hålla sig inom de anslag somden har fått.Polisen har naturligtvis en grundbemanning förnormalsituationen. Därutöver måste man faktisktockså räkna med att en huvudstad t.ex. då och då harbesök av utländska gäster, och kommer det att blilite mera av det i hela landet. För det har den somsagt extra anslag.Anf. 157 ():Fru talman! Det är inte så förtröstansfullt för poli-sen, som har fått en anmaning från statsmi-nistern att eventuellt utnyttja anslagskredit. Vi känneralla till statsministerns uppfattning om situationen förden som är satt i skuld. Menar vice statsministern attdet är rimligt att vi har en poliskår som är satt i skuldoch som enligt statsministerns bedömning icke är fri?Anf. 158 Vice statsminister ():Fru talman! Naturligtvis vill både , sombeviljar anslagen, regeringen som föreslår dem ochpolisen själv - det utgår jag ifrån - att man ska hållasig inom de anslag som man faktiskt har. Man hartidigare överskridit sina anslag, och man har fortfa-rande ett problem. I allra värsta fall måste man klaradet just med möjligheten att överskrida kontot och fåen anslagskredit, men för allas skull är det självfalletbra om det inte behöver ske.DataspelAnf. 159 ():Fru talman! Många barn och även en del vuxnaväntar just nu på tomten. Oavsett om vi tror på tom-ten eller inte är julhandeln i full gång. Jag har av denanledningen en fråga till konsumentministern.Både för barn och för ungdomar står dataspel högtpå önskelistan. Dataspel är bra, eftersom de är lärori-ka, avkopplande och i många fall pedagogiska, mendet finns också avarter. Det finns många exempel påmycket dåliga spel som barn och ungdomar kan köpaoch som vi vuxna kan ge våra barn. Det finns krigs-spel och mycket våldsamma och realistiska dataspel,där man skjuter med kulsprutor, där huvudena far avoch där man får poäng för sönderskjutna ben. De ärmycket realistiskt gjorda.Jag undrar om konsumentministern kan göra nå-got för att sanera bland dataspelen.Anf. 160 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det tror jag. Jag tror också att kon-sumenterna genom sin makt att välja kan påverka.Här har naturligtvis alla föräldrar ett stort ansvar.Jag har sagt att det finns några områden som jagvill prioritera mer än andra i mitt arbete som konsu-mentminister. Ett av de områdena handlar om barn,om vårt behov av att kunna skydda barn i större ut-sträckning än andra medborgare i vårt samhälle, ef-tersom barn är särskilt utsatta.Jag vet att och många frivilligaorganisationer bedriver ett alldeles utomordentligtarbete för att uppmärksamma de problem som Moni-ca lyfter fram. För egen del tror jag att ett sättatt från politiskt håll få till stånd en bättre tingensordning i den här branschen är att fråga branschen -vilket vi nu kan göra här från talar-stol - om man från branschens sida är beredd att se dehär problemen och ta ett större ansvar än vad man göri dag. Den frågan kan också ställas från barnorgani-sationerna. Jag riktar gärna på upp-maning en sådan fråga till den ansvariga branschen.Jag tror att det här är något som vi behöver arbetamed.Anf. 161 ():Fru talman! Dataspelsbranschen har ju nu gått omfilmbranschen i omsättning. Det handlar alltså omoerhört mycket pengar, och det är oerhört viktigt attäven branschen tar sitt ansvar. För att konsumenteroch föräldrar ska kunna ta ett ansvar behövs det ocksåen större insyn. När man som förälder, farmor ellermorfar ska köpa julklappar till barnen bör man ocksåveta vad spelen innehåller. Det borde finnas tydligareregler och innehållsdeklarationer om vad spelen inne-bär för dem som ska spela.Är konsumentministern beredd att göra någontingåt det?Anf. 162 Statsrådet ():Fru talman! Information över huvud taget, oavsettvilka produkter eller tjänster det handlar om, är enviktig konsumentfråga. Vi kan inte göra väl överväg-da val och välja bort dåliga produkter om vi inte hartillräckligt med information. Det är en fråga somSverige driver både nationellt och internationellt ivårt EU-samarbete att få till stånd högre krav på in-formation på en mängd olika områden vad gäller bådeprodukter och tjänster. Det är någonting som vi redanhar på agendan och som vi förhoppningsvis kommeratt bidra positivt till under vårt ordförandehalvår elleråtminstone i EU-samarbetet.Jag tycker att det finns all anledning att ställa frå-gan till den ansvariga branschen: Ser man problemen,gör man något och är man beredd att vidta någraytterligare åtgärder över huvud taget för att kommatill rätta med problemen. Dit hör självfallet informa-tionen.Marinbasen i KarlskronaAnf. 163 ():Fru talman! Min fråga riktar jag till försvarsmi-nister beslutade om en omläggning av för-svaret . I det beslutet fanns ett besked om attdet skulle vara två likvärdiga marinbaser - i Stock-holm och i . Jag känner oro för att Karls-krona ligger i strykklass.Jag har två konkreta frågor till ministern om på-gående arbeten. Den ena handlar om dykutbildningen.Det finns en utredning som enligt min uppfattningpermanentar dagens struktur. Jag skulle gärna viljahöra ministerns syn på hur den framtida dykutbild-ningen ska komma att organiseras.Anf. 164 Försvarsminister ():Fru talman! Jag känner inte till Dykutredningensförslag. Jag kan därför inte ge något svar på frågan,men jag kan säga att regeringen kommer att på olikasätt se till att det blir som har bestämt,nämligen att vi har två likvärdiga marinbaser, . 165 ():Fru talman! Min andra konkreta fråga gäller justdet underhållet. Det finns en oro frånKarlskronavarvets sida, från och dess tyskaägare, om långsiktigheten i underhållet som beställsav . Även här vill jag höra hurministern ser på det kommande propositionsarbetetosv.Anf. 166 Försvarsminister ():Fru talman! Regeringen kommer snart att presen-tera inför sin bedömning i dessa frågor,men jag kan säga att harinlämnat en skrivelse där man pläderar för att dekvalificerade halvtidsmoderniseringarna osv. bör skevid Karlskronavarvet.Anf. 167 TALMANNEN:Därmed är veckans och dagens frågestund avslu-tad. Vi har med förenade insatser klarat av fler frågorän vanligtvis. Det tackar jag er alla för medverkantill. Ändock var det minst lika många som inte ficktillfälle att ställa sin fråga . Jag hoppas att ni inteska förtröttas inför framtiden.10 § (forts. från 8 §) Samhällsplanering, bo-stadsförsörjning och byggande (forts. BoU1 ochBoU2)Anf. 168 ():Fru talman! Jag vill först tacka för att jag slapptidspressen att tala innan frågestunden Jag är någoträdd för att min uppsatta tid inte riktigt kommer atthålla, men jag hoppas att kammaren och fru talman-nen har förståelse för det.Jag kommer i mitt anförande att koncentrera migpå syn på den sociala bostadspolitikenoch allmännyttans roll som garant för en sund bo-stadsmarknad. kommer att ta upp as-pekter kring bygg- och boendekostnader i sitt anfö-rande.Under 90-talet har stora förändringar skett i densociala bostadspolitiken som framför allt har innebu-rit en ökad marknadsanpassning, där hyresgästernahar drabbats mycket hårt. Skattereformen i kombina-tion med försämrat skydd för de boende och för bli-vande hyresgäster har skapat en osund bostadsmark-nad.Vänsterpartiet har kritiserat den för-da politiken och strävat efter att förstärka de boendesrättigheter och möjligheter att få bostad. äntligenhar regeringen insett att det är dags att tygla markna-den och sätta den sociala bostadspolitiken på dagord-ningen.De borgerliga partierna med i spet-sen motsätter sig alla försök att skapa en bostads-marknad på de boendes villkor och fortsätter att häv-da plånbokens tjocklek som en helt avgörande grundför rätten till bostad. När man skärskådar de borgerli-ga förslagen i de båda betänkandena kan vi konstateraatt det handlar om fortsatta avregleringar av en bo-stadsmarknad som i stora stycken redan är färdigav-reglerad. Borgerlighetens enda gud och ledstjärna,marknaden, ska få en än större makt, och de boendesorganisationer och samhällets uppgift att tillse attmarknaden fungerar på ett socialt acceptabelt sättavfärdar man. Resultatet av den borgerliga politikenkommer att bli ännu högre boendekostnader framförallt i de områden där efterfrågan är störst.Fru talman! De allmännyttiga bostadsföretagenhar spelat en avgörande roll för den sociala bostads-politiken sedan den infördes . Syftet har varit atterbjuda bostäder av god kvalitet till låga hyror för attpå så sätt fungera som ett både prispressande ochkvalitetshöjande inslag på bostadsmarknaden. Till-gängligheten för alla har varit en hörnsten för allmän-nyttan, och alla har oavsett inkomst och klasstillhö-righet haft samma rätt till boende. Allmännyttan harofta varit en garant för dem som stängts ut från denövriga bostadsmarknaden.Systemskiftet i den svenska bostadspolitiken un-der 90-talet har försvagat de allmännyttiga bostadsfö-retagen, vilket har lett till att de kommunala ägarnanumera ofta ställer samma krav på sina bostadsföre-tag som de privata ägarna på sina. Ett exempel pådetta är att de kommunala företagen skärpt kraven pånytillträdande hyresgäster så att det i flera fall harvarit omöjligt för arbetslösa och personer med svagekonomi att få en egen bostad genom de allmännytti-ga bostadsföretagens försorg. Systemskiftet i bo-stadspolitiken och på kreditmarknaden har skapatstora ekonomiska problem för en rad allmännyttigabostadsföretag. I kombination med vikande befolk-ningsunderlag med tomma lägenheter som följd harflera av bostadsföretagen dessutom blivit en storekonomisk belastning för en rad kommuner.Samtidigt har flera stora bostadsföretag, framförallt i de stora städerna och i tillväxtområdena, enmycket stark ekonomi, vars vinster användes av ägar-na på ett sätt som inte kan anses överensstämma medbegreppet allmännyttigt. Företagen fick ofta bidra annan verksamhet genom vinster påförsäljning, utdelningskrav och krav på koncernbild-ning. Om staten ska kunna ta sitt ansvar för den soci-ala bostadspolitiken måste staten också klargöra grän-serna för hur kommunerna ska kunna utnyttja sittägande och tillse att företagen ges rimliga förutsätt-ningar för att också framöver kunna vara den själv-klara del av den sociala bostadspolitiken som man engång varit.Den stopplagstiftning som borgerligheten så kraf-tigt kritiserar avseende utförsäljning och vinstutdel-ning tillkom för att skapa rådrum för att tydligt kunnadefiniera allmännyttan och allmännyttans funktion ien social bostadspolitik. Men den tillkom också föratt man skulle värna bruksvärdessystemet. Bruksvär-dessystemet måste nämligen för att bli ett verksamtredskap bygga på en bostadsmarknad där en stor delav bostäderna förvaltas enligt självkostnadsprincipensom ett neutralt jämförelseobjekt. I annat fall kommerhyrorna i tillväxtområdena att stiga ytterligare ochännu kraftigare.Fru talman! har under en rad årmotionerat om behovet av en samordning av bostads-politiken. Vi har föreslagit att regeringen ska ha ettstatsråd med övergripande ansvar för bostadspolitiskafrågor. Vi har ställt det kravet både utifrån den viktsom boendet har för medborgarna och utifrån behovetav en helhetssyn på hela sektorn - allt ifrån boendetill samhällsplanering. Vi har delvis fått som vi vill ifrågan. En rad frågor har nämligen hänskjutits tillbiträdande finansministern. Men fortfarande saknasden helhetssyn som vi anser behövs och som jag trorskulle ha en stor betydelse. Den samordning som trotsallt har skett tror jag har haft en positiv betydelse förde förslag som finns i betänkandet BoU2. Närpropositionen kom ställde vi oss bakom förslagen,även om vi kritiserade delar av dem utifrån det fak-tum att regeringen inte vågade gå så långt som be-hövdes för att lagstiftningsförändringarna skulle fun-gera fullt ut. Vid behandlingen i utskottet har Väns-terpartiet fått en rad skrivningar som ytterligare för-bättrar och förstärker förslaget. Jag vill bara peka påett par av dessa.Vänsterpartiet har under många krävt en bostads-anvisningslag för att ge kommunerna ett kraftfulltredskap i bekämpandet av bostadslöshet och hemlös-het. Våra motioner har alltid blivit avslagna av majo-riteten. De skrivningar som vi har fått in i betänkan-det tolkar vi som en framgång. Även om vi inte harfått en tillstyrkan på förslaget kan vi konstatera att nuäven socialdemokratin har kommit till insikt om attkommunerna behöver ett bättre redskap och att en nybostadsanvisningslag är nödvändig för att förslagetom bostadsförmedlingar ska bli verkningsfullt.Vänsterpartiet har också krävt obli-gatoriska boendeplaneringsprogram. Programmenskulle tvinga kommunerna att föra upp bostadspoliti-ken på kommunfullmäktiges bord. Förslaget om bo-stadsförsörjningsprogram är naturligtvis bara en bör-jan på denna process, och enligt vårt förmenande intetillräckligt för att täcka in hela den boendepolitiskaagendan i fullmäktigeförsamlingarna.I betänkandet står nu att bostadsförsörjning inteenbart avser nytillskott av bostäder, utan också bl.a.handlar om hur det byggda beståndet nyttjas bäst. Detär av vikt att kommunerna i detta avseende har enhelhetssyn där alla kommuninvånarnas behov vägs in.Det kan gälla sociala frågor inkluderande segrega-tionsfrågor, men även t.ex. miljöfrågor.Förslaget har enligt oss också förbättrats genomutskottets tydliga markering om att behovet av attåtminstone en gång per mandatperiod behandla bo-stadsförsörjningsprogrammet i fullmäktige. För oss ärdetta ett bevis på att våra krav på boendeplanerings-program har vunnit erkännande.Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet trots att jag har sett atthan har lämnat församlingen. Någon annan socialde-mokrat kanske kan svara. Delar socialdemokraternavår uppfattning om behovet av ett allsidigt boende-planeringsprogram i kommunerna?Fru talman! har ett särskilt yttrandei BoU2 där vi tar upp kravet på att göra det obligato-riskt för kommunerna att inrätta bostadsförmedlingar.Förslaget från vår sida har två grunder.För det första innebär ett obligatorium att dentveksamhet som Lagrådet för fram undanröjs och attkommunerna dessutom tvingas fundera över behoveti den egna kommunen.För det andra tror vi inte att bostadsförmedlingenbart behövs där det råder brist på bostäder, utanockså som ett instrument och ett skydd för dem somhar svårt att få bostad i kommuner utan bostadsbrist.En bostadsförmedling är också en servicefunktiongentemot medborgarna avseende kötid och som in-formationskanal om den allmänna situationen påbostadsmarknaden. För kommunalpolitiker bordeockså en bostadsförmedling kunna fungera alldelesutmärkt som ett planeringsinstrument.Vi vet att när lagen om bostadsförsörjning togsbort så försvann också merparten av landets bostads-förmedlingar. Risken är att syftet med det nya lagför-slaget inte kommer att få avsedd effekt. Vi kommernoga att bevaka vad som sker, och vid behov kommatillbaka till med nya initiativ i dessa frågor.Fru talman! Jag vill avslutningsvis uppehålla migkring reglerna för bostadsförmedling. När vi införkommunal skyldighet att anordna bostadsförmedlingger vi också bostadsförmedlingen rätten att ta ut skä-lig köavgift för att täcka kostnaderna för administra-tion av kön. finns en möjlighet att ta utförmedlingsavgift om av den bostadssökan-de.Jag skulle därför vilja fråga statsrådet socialdemokratin huruvida man anser att det ärrimligt att både köavgift och en förmedlingsavgift om2 kan tas ut från en och samma sökande, ellerom man är beredd att se över reglerna kring detta.I anslutning till detta vill jag också yrka bifall tillreservation 10 i BoU2. I reservationen tas problemetupp med att mäklare som enbart förmedlar hyresrätterinte omfattas av fastighetsmäklarlagens tillämpning.ALLBO-kommitténs undersökningar visar att det intefinns något skäl för ett sådant undantag. Tvärtomvisar undersökningar att det finns gott om oseriösamäklare i branschen. tar man ut för-medlingsavgiften i förskott. Om en bostadssökandeanvänder sig av flera mäklare tvingas manligga ute med ganska många tusenlappar. Vid fleratillfällen har mäklarna efter att ha tagit ut förskotts-betalning gått i konkurs, och den bostadssökande harförlorat sina pengar. Sammantaget har vi svårt attförstå majoritetens ovilja att snabbt komma till rättamed problemet. Varför inte redan nu ta initiativ till attfå bort undantaget i fastighetsmäklarlagen eller i allafall låta verksamheten stå under tillsyn av ?Anf. 169 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Skattestatistisk årsbok somvi fick nu visar att utgifterna för ändamåletbostäder och samhällsplanering till1997 har minskat kraftigt som en följd av lägre ränte-subventioner till bostadsbyggandet. Siffrorna somredovisas i offentliga utgifter är 1993 54,2 miljarderoch 34,1 miljard. Underlaget för vad som räknasin är något oklart. Dock kan vi med bestämdhet sägaatt statens insatser minskat avsevärt. Staten tar dock in 23 miljarder i fastighetsskatt och 17 miljarder ibyggmoms.I årsboken börjar man med att redovisa AdamSmiths fyra grundläggande regler om beskattning.Nummer ett är att medborgarna ska bidra till statensunderhåll efter förmåga, nummer två att den skattsom varje individ är tvungen att betala ska vara känd iförväg, nummer tre att varje skatt bör påföras vid entidpunkt och på det sätt som bäst passar den som skabetala och nummer fyra att varje skatt bör vara kon-struerad så att den tar så lite som möjligt ur folketsfickor utöver vad den inbringar till statskassan.För såväl nutida som framtida bostadsförsörjningarbetar regeringen helt stick i stäv med dessa princip-er. Principen om skatt efter förmåga tycks vara okändför regeringen. har fast-ställt omräkningstalen som används för att räkna framtaxeringsvärdena för . Följden av dessa om-räkningar, som inte går att överklaga, blir extremaskattehöjningar i framför allt storstäderna. Till devärsta exemplen hör och mednästan en dubblering av taxeringsvärdet. Den genom-snittliga fastighetsskatten för småhus stiger med näs-tan , från till i Solna.Många blir givetvis förmögna genom de höjdataxeringsvärdena, men för andra tillkommer en höjdförmögenhetsskatt grundad på fiktiva värden. Detta ärinte skatt efter bärkraft. Fastighetsskatten striderockså mot princip nummer två, nämli-gen att tidpunkt och sätt för betalning liksom densumma som ska betalas ska vara klar och tydlig förden som ska betala. Alla svenskar borde ha rätt attveta vilken skatt de ska betala.