prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Som patienter har vi mycketatt vinna på att service, lyhördhet och god vårdkvali-tet uppmuntras. Fler idéer och fler vårdgivare gerskattebetalarna bättre valuta för skattepengarna. Vihar inte råd att slösa med skattebetalarnas pengar.Det är angeläget att nu ta ytterligare resoluta stegmot moderna verksamhetsformer. Personalens vardagmåste bli mer meningsfull genom kortare beslutsvä-gar. kan man travestera , det är vår och i stället säga "Släpppersonalen loss, det är vård".I våra reservationer tar vi upp flera områden sommåste åtgärdas för att en förnyelse av vården ska blimöjlig. Till den hör etableringsfrihet inte enbart förläkare och sjukgymnaster utan även för t.ex. barn-morskor och sjuksköterskor. Det handlar också om attavtalen mellan sjukvårdshuvudmännen och vårdgi-varna ska bygga på principen om lika villkor oavsettdriftsform. Det är också avtal om kvalitetskrav m.m.som måste definieras. Offentlig insyn måste varamöjlig oavsett driftsform, och det ska finnas en medi-cinsk behandlingsplan och en omvårdnadsplan m.m.Det kan man kalla en kvalitetsgaranti.Ett sätt att uppnå det kan vara att förlägga kontrollav verksamheten - inte bara för privata vårdgivare -till och att beställaren är skyldig attleva upp till kravlista för att upp-handlingen ska bli verklighet. I alla vårdavtal börskrivas in hur kvalitetssäkringen ska gå till och attlandstingen ska kunna gå in med medicinska reviso-rer.Fru talman! Det har gått Samver-kansdelegationen presenterade en rapport om villko-ren för privata vårdgivare, spelregler. I rap-porten framgår t.ex. att var fjärde privat allmänläkareförsvann . Det var ett inslag i den s.k. åter-ställarpolitiken från den socialdemokratiska regering-en. I spelregler fanns en rad förslag för attvända trenden med minskat antal privata vårdgivare.De presenterade en lista med förslag. Varken MargotWallström, , har brytt sig om dessa förslag. Istället förkunnade statsminister i rege-ringsförklaringen att svenska sjuk-hus inte ska drivas utifrån privata vinstintressen. Viväntar nu på en tydligen försenad proposition omnågot slags förbud mot en viss form av sjukvård, dvs.förbud att driva sjukhus i privat regi.Fru talman! Patienten är ju trots allt det allra vik-tigaste - den som all verksamhet ska fokuseras kring.Vi har fått en bra början när det gäller att stärka pati-entens rättigheter , vilket vi från Folk-partiet har krävt och välkomnat. Husläkarlagen varegentligen det första steget för att förbättra patientensställning i vården. Den finns delvis kvar inom sjuk-vården, även om själva lagen har avskaffats. Rättenatt fritt få välja läkare i primärvården har återinförts,men anser att en husläkarlag bör återinfö-ras för att primärvården ska kunna bli grunden i sjuk-vården. Husläkaren utgör ett första viktigt led i vård-kedjan genom att han eller hon smidigt lotsar patien-ten vidare till annan vård om det behövs. Det innebärockså en nära sjukvård med allmänläkare och dist-riktssköterskor som ger människor en trygghet i var-dagssjukvården.Fru talman! upplever vi fortfarande långaväntetider inom sjukvården. Det handlar inte bara omköer till operationer och behandlingar. om veckolånga väntetider inom primärvården.Det har naturligtvis flera olika orsaker. Inom primär-vården är det brist på inte minst läkare. Det finnsbrister inom andra specialiteter och yrkesgrupper,men det handlar också om hur man planerar och byg-ger upp sjukvården. En bättre utbyggd primärvård,där en läkare ansvarar för 1 500 patienter i stället för,som i många fall, för en bra bit över 2 000 pati-enter, skulle ge patienterna en snabbare kontakt medprimärvården och en bättre vård som i sin tur skullekomma att avlasta sjukhusvården.Därför, fru talman, måste för patienternas skull enny och vidareutvecklad vårdgaranti införas. Denvårdgaranti som infördes av den borgerliga regering-en 1992 visade mycket snabbt resultat, och i Social-styrelsens rapport konstaterades bl.a. att1992 års vårdgaranti hade effekt, att vissa försäm-ringar skedde /1995 och att defortsatte efter det. valde dock tyvärr -till skillnad från kommittén HSU 2000 - att avvisa ettåterinförande och vidgande av vårdgarantin. Densocialdemokratiska regeringen har tacksamt tagitemot detta, och tiotusentals patienter får nu väntaavsevärt längre.Man kan konstatera att det i rap-port egentligen inte redovisas några nya argumentmot en vårdgaranti, utan det är samma den obotfärdi-ges förhinder som används av dem som äremot att förstärka patientens rättigheter på detta om-råde. anser tillsammans med ,att förhandlingarmellan staten och bör inledasomedelbart för att man ska kunna införa en vårdga-ranti. I ett första steg bör den ursprungliga vårdga-rantin införas med vissa kompletteringar, och på siktbör vårdgarantin omfatta alla medicinskt motiveradediagnoser och utfästa behandling inom tre månader.De allmänt omfattande slutsatserna från ska vara utgångspunkt.Fru talman! En annan för patienten viktig fråga ärremisser. Både Samverkansdelegationen ochHSU 2000 har slagit fast att remisskrav inte är bra.Samverkansdelegationen har i sitt slutbetänkande sagtatt "samverkan snarare försvåras än underlättas ge-nom krav på remiss". delar den uppfatt-ningen. Remisstvånget fyller ingen stor funktion menverkar hindrande för patientens valfrihet och för denprivata vården. Det finns flera exempel där socialde-mokratiskt styrda landsting har använt remisskravet imotverkande syfte för de privata vårdgivarna.Fru talman! vill ha ett bättre högkost-nadsskydd för läkemedel och läkarbesök än det nuva-rande. När det delade högkostnadsskyddet infördesföreslog vi att högkostnadsskyddet för läkarbesökskulle vara , och samma belopp skulle gällaför läkemedel. Vi vidhåller det förslaget, och vi har ialla budgetsammanhang sedan högkostnadsskyddetinfördes avsatt medel för att finansiera detta. Kostna-den för läkarbesök eller utköp av läkemedel får intebli ett hinder för människor att få den sjukvård och deläkemedel de behöver.Fru talman! I socialutskottets behandling av mo-tionerna var det på väg att bli majoritet för ett förslagsom delvis grundar sig på ett motionsyrkande frånFolkpartiet liberalerna och handlar om att finansiellsamordning ska tillåtas i hela landet. Utskottsmajori-tetens skrivning, som är någon typ av kompromissmed , är dock sådan att jag tillsammansmed , lämnat en reservation på denna punkt.Majoriteten ställer sig nämligen bakom socialför-säkringsutskottets bedömning att det inte är rimligt attFINSAM-modellen genomförs i hela ochanser att det är rimligt att det ges nya möjligheter attsamverka. Med hänvisning till det anser majoritetenatt finansiell samordning av t.ex. SOCSAM-, FRI-SAM- och FINSAM-modeller bör utvecklas i helalandet. Detta tvetydiga budskap måste man avslå, ochdärför har vi reserverat oss. Vi har också i dennareservation begärt ett tillkännagivande till regeringenom att finansiell samordning ska kunna ske i helalandet.FINSAM-försöken är de enda försöksverksamhe-terna som har utvärderats. Allt pekar på myck-et goda resultat både för patientens del och ekono-miskt. De som har deltagit i försöksverksamheten ochäven andra, t.ex. både politiker - inte minst socialde-mokratiska politiker - och tjänstemän, har framförtatt de vill fortsätta.Jag tog del av ett förslag till yttrande tillLandstingsförbundets kongress. Det gäller en motionom FINSAM. ställersig bakom denna skrivning: "Mot ovanstående bak-grund är det mycket beklagligt att de huvudmän somär intresserade av att driva samverkan i enlighet medFINSAM-modellen inte har möjlighet att agera till-räckligt kraftfullt under en rad kommande år". Såyrkar man bifall till en motion från omFINSAM-försök.Regeringen är tydligen hårdnackad och säger nejtill både fortsatt försöksverksamhet och till att tillåtaFINSAM. Vi är övertygade om att resurserna inomsjukvården måste användas maximalt och att en sam-ordning mellan sjukförsäkring, sjukvård, socialtjänstoch arbetsförmedling skulle leda till bättre och snab-bare vård och rehabilitering för patienterna och lägrekostnad för samhället.Fru talman! Jag står bakom samtliga de 21 reser-vationer som har lämnat till detta betän-kande, men jag yrkar bifall endast till reservation nr 5och nr 19.Anf. 190 ():Fru talman! Hälso- och sjukvården är en grund-läggande del av välfärden. Människor i hela landetmåste kunna känna tryggheten i att samhället bistården som blir sjuk eller funktionshindrad. Vi i Miljö-partiet anser därför att det är viktigt att sjukvårdenäven i fortsättningen i huvudsak är offentligt ochsolidariskt finansierad. Den offentliga vården skavara kärnan inom vårdsektorn, men då måste ocksåden offentliga vården vara så bra att medborgarna kankänna fullt förtroende för den. Frågan är: Är det så ? Vid sidan av den offentliga vården ska det fin-nas möjlighet att anlita privata och kooperativa vård-givare. Mångfalden i vården kan ge en ökad valmöj-lighet för patienterna och ett bättre tillvaratagande avden initiativkraft som finns hos personalen.Fru talman! Vi får ofta höra att det går bra förSverige. Det hör de flesta i hela vårt avlånga land.Men vad jag inte förstår, vilket jag inte är ensam om,är varför vi inte tycks ha råd med vård. Varför talasdet fortfarande runtom i landet bara om besparingaroch indragningar av verksamhet. Man talar mer ombesparingar än om köer och idéer om hur man skakunna förbättra vården. I har det blivitsom den värsta TV-såpan. Det går nästan inte en dagutan att det finns reportage och insändare som handlarom olika besparingsförslag inom vårdsektorn. Somjag ser det handlar det inte om att man ska ta bortonödig verksamhet. Det handlar om att ta bort viktigoch bra verksamhet. Det har blivit fullt krig om vemeller vad som ska överleva på någon annans bekost-nad. Om det här fortsätter gräver den offentliga vår-den sin egen grav. Det är trots allt den vård sommånga av oss vill värna.Jag är rädd för att bra verksamhet inom vårdom-rådet kommer att ta ytterligare stryk innan de vård-miljarder som så ofta omnämns når ut i verksamhe-ten. Jag är orolig över utvecklingen. Jag är oroligöver personalens hälsa. Sjukvården behöver faktisktbåde resurser och arbetsro.När det gäller vårdmiljarderna vill jag säga tillKenneth att jag tycker att det är bra att dekommer. Jag tycker att det är bra också med den härextramiljarden, som kommer , som vi ocksåhar varit med och förhandlat om. Men när man skaprata om de här vårdmiljarderna måste man ocksåberätta för folk att de s.k. centerpengarna kommernästa mandatperiod när det kanske finns en helt annanregering. När jag pratarom dessa vårdmiljarder med människor och berättarunder vilken tid och vilka år de kommer blir de oftastförvånade. Många har nämligen upplevt att detta ärpengar som är på gång och som kommer , men såär det ju inte. Men det är trots allt bra att de kommernär de kommer. Men jag är mycket orolig över da-gens situation, och jag tycker att man har anledningatt vara det.Kenneth tog upp att mot-sätter sig vinster i vården. Jag tycker inte att man kansäga att vi motsätter oss vinster. Men man kan disku-tera hur vinsterna används. Om vinsterna användsinom vården till att förbättra och utveckla den ellerkanske till mer personal är det bra. Men om vinster ivården går till någon aktieägare någonstans tycker viinte att det är bra. Vi tycker att vinster i vårdsektornska användas i vårdsektorn.Fru talman! I det här betänkandet står vi bakomett flertal reservationer. En del bygger på egna motio-ner. Andra reservationer bygger på andra partiersmotioner som är snarlika förslag som vi harlagt fram. Några reservationer är nya bra förslag somvi gärna stöder oavsett vilket parti som har kommitmed dem.Vi har bl.a. en viktig reservation där vi föreslår attregeringen utreder möjligheten att införa ett utgiftstaksom täcker de befintliga högkostnadsskydden. Det ärviktigt att se till att en enskild person inte kan drabbasav alltför höga kostnader på grund av en sjukdomeller ett funktionshinder.Vi har fått uppgifter om att det finns de med storafunktionshinder som drabbas ekonomiskt mycket hårti dagens avgiftssystem. De drabbas av kostnader fört.ex. hemtjänst, särskilt boende, färdtjänst, ledsag-ning, hjälpmedel, utprovning av hjälpmedel, läkeme-del, läkarbesök, tandvård, rehabilitering eller annansjukvårdande behandling.En stor del av medborgarna klarar sig helt frånden här sortens kostnader. Andra kommer undan mednågra kostnader. Men vi har slutligen en grupp funk-tionshindrade. Där finns de med mycket stora pro-blem och behov. De drabbas hårt av alla avgifter. Dekan om de har otur tvingas betala maximalt på allaområden. De som drabbas hårdast lever dessutommånga gånger på en blygsam pension. Vi har hörtexempel om personer som drabbas av årskostnader påupp till 20 000-30 000 kr.Vi anser att det är en fråga om solidaritet att för-dela den här sortens kostnader, så att de med destörsta behoven och de lägsta inkomsterna får sinakostnader märkbart reducerade.Tyvärr har vi inte fått något gehör för vårt förslag.Men vi kommer att återkomma med krav på att rege-ringen åtminstone utreder det förslag till kostnadstaksom vi har framfört.Fru talman! Vi har tidigare krävt att alla patienterska ha rätt till s.k. second opinion. Vi ställer oss där-för bakom förslag om att alla patienter skaha den rätten. Den nuvarande lagstiftningen ger baraden rätten till patienter med livshotande sjukdomareller skador. Jag är övertygad om att möjligheten fören patient att få en ny bedömning av en annan läkarekan vara till stor nytta både för patienten och förvården.Vi står också bakom ett förslag om att tillåta per-soner som misstänker att de har smittats av hiv attförbli anonyma vid testning. Vi delar uppfattningenatt fler då vågar komma till en testning, vilket för-hoppningsvis leder till att de som behöver behandlingkommer i ett tidigare skede och att en del som ärrädda för att de kanske har blivit smittade kan få ettbesked som befriar dem från den oro som de bär på.Fru talman! Tillsammans med stårvi bakom en motion från som tarupp problemen med tatueringar och piercing. Jagtycker att det är en bra och viktig motion. Jag tyckeratt det är märkligt att det inte finns riktiga krav på enverksamhet där man gör sådana här ingrepp som kanskapa allvarliga infektioner. Vem som helst kan startaen sådan verksamhet. Man kan skicka efter utrustningpå postorder. Jag har själv sett grabbar som har tatue-rat sig och fått inflammationer och s.k. Karl-Alfred-underarmar.Vi har också en reservation tillsammans medFolkpartiet där vi lyfter fram behovet av psykologiskkompetens i primärvården. Vi stöder också ett förslagom att det bör tillsättas en utredning om alternativabehandlingsmetoder och en reservation från kd om attdet behövs fler händer i vården. Vi har dessutom enreservation om att det ska skapas fler platser förpraktiktjänstgöring för psykologer. Och vi står bakomett vänsterförslag om en utredning om lobotomiverk-samheten i Sverige.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla de reser-vationer som är med på men nöjer migmed att yrka bifall till reservation 33 som handlar omett kostnadstak för dem som har orimligt stora kost-nader för sin sjukdom eller för sitt funktionshinder.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! har alldeles rätt i att depengar som kommer från försvarsuppgörelsen fallerut först . Det är onekligen nästa mandatpe-riod.Däremot kommer de utgångspunkter och riktlinjersom ska gälla för dessa medel att presenteras inom 14dagar. De kommer upp i förslaget till den nationellahandlingsplanen. Det är nu man skapar förutsättning-arna. Sedan vet vare sig eller jag hur deolika majoriteterna ser ut runtom i landet, för det ärdär som jobbet, prioriteringarna och bedömningarnaska göras utifrån de lokala förutsättningarna. Jagtycker inte att det är något större problem, mer än attdet borde ha kommit tidigare, eftersom det har be-hövts tidigare. Det är vi överens om.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga som gällerolika driftsformer. Jag har väldigt svårt att utifrån detThomas pekar på se varför inte kanställa upp på reservation nr 10, att göra en översyn avlagstiftning för att få justa och rättvisa regler när detgäller olika driftsformer, utan att värdera och ta ställ-ning till någon, utan bara ha det som en utgångspunktför ett jobb som behöver göras. Varför har inte Miljö-partiet kunnat ställa upp på det? Det är minfråga.Anf. 192 () replik:Fru talman! På det senare kan jag svara att vitycker att vi kan vänta på de förslag som kommer nunär det gäller vården.När det gäller vårdmiljarderna håller jag helt medKenneth . Jag tycker att de här pengarna ärbra. Men jag oroar mig över den situation vi har , och jag tycker att det är viktigt att man talar omoch redovisar väldigt tydligt att de här pengarnakommer mycket . Det är min klara uppfattningatt det är väldigt många som tror att de här pengarnaär på gång . Men kanskeär tydlig på den här punkten när han är ute och talar.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Vad mig anbelangar är det fullstän-digt klart att det handlar om 2002-2004, men detfinns all anledning att ge det korrekta underlaget. Vikan fortsätta hjälpas åt att vara tydliga på den punk-ten. Det tycker jag är alldeles utmärkt. Rätt ska vararätt.Jag hade också en fråga om FINSAM och möjlig-heter till större lokalt arbete för att sätta individen icentrum och använda , arbetsför-medlingens, samt hälso- och sjukvår-dens pengar på ett friare sätt.Tack vare blev det dock en positivskrivning i utskottet, även om det kanske finns litebristande logik i skrivningarna. Men det är en positivdel och det har bidragit till.Men i vår reservation ville vi gå ett steg längre,nämligen göra ett tillkännagivande, så att man verkli-gen kan tro och hoppas att det ska kunna leda tillresultat.Min fråga till är omhan har så pass mycket information och förankringareller om han vet att detta ska leda till någonting. Hit-tills har det varit ganska magert på den punkten.Anf. 194 () replik:Fru talman! Tyvärr, , har jaginte den information som frågarefter.När det gäller FINSAM tycker jag om tanken ska kunna utnyttja sådana här möjligheter. Detsom var synd med det här förslaget var att det varbegränsat till FINSAM. Om motionens innehåll hadevarit bredare hade vi kunnat ställa upp på den.Anf. 195 ():Fru talman! Betänkandet behandlar ett brett spekt-rum av olika frågeställningar inom hälso- och sjuk-vårdsområdet utifrån motioner väckta under den all-männa motionstiden. I betänkandet behandlas dess-utom regeringens skrivelse Redogörelse för en över-enskommelse mellan staten och landstingen om er-sättningar till hälso- och sjukvården för år 2000.Dagmaröverenskommelser har bl.a.tjänat som stimulans för huvudmännen och som ettsätt att rikta fokus mot vissa områden. Årets överens-kommelse har tyngdpunkten på att stärka patientensställning och att göra det genom en långsiktig sats-ning. Medel avsätts också bl.a. för rehabilitering ochbehandlingsinsatser, för IT-utveckling och för insat-ser på hjälpmedelsområdet.Fru talman! Vi socialdemokrater värnar om alle-mansrätten i sjukvården. Allemansrätten garanterarbra sjukvård till alla människor, oavsett var man boreller vad man har för inkomst. Det är viktigt att sam-hället kan erbjuda en väl tillgänglig högkvalitativsjukvård och omsorg till alla människor.Grunden för detta är den generella gemensammaskattefinansieringen. Under de ekonomiskt kärva årenpå 90-talet fick kvaliteten inom hälso- och sjukvårdenlikt mycket annat stå tillbaka. Vi socialdemokraterhar genom de s.k. Perssonpeng-arna ökat bidragen till kommuner och landsting för attkunna trygga vården, skolan och omsorgen, så att deska kunna klara sina åtaganden gentemot invånarna.Det har naturligtvis varit kärvt i många avseenden.Det har inneburit sliten personal. Det har också inne-burit att invånarna har fått stå tillbaka i sina krav.Den uppgörelse vi har träffat med , dens.k. försvarsöverenskommelsen mellan , frigör framöver ytterligare 8miljarder till vård och omsorg för åren 2002-2004.Redan nästa år kommer också ytterligare 1 miljardsom finns inom ramen för vårpropositionen.Det ska också sägas att det som underlättar förkommuner och landsting är att det går bättre för Sve-rige. Det innebär att det kommer ökade skatteintäkterbåde till kommuner och landsting.Fru talman! Hälso- och sjukvården betyder myck-et för alla människor, både när man är sjuk och närman är frisk. Det är en trygghet att veta att den finns.Därför är hälso- och sjukvården en av grundstenarnaför den generella välfärden och, som jag sade, förmänniskors trygghet.Den svenska hälso- och sjukvården står inför flerastora utmaningar. Den ökande andelen äldre medväxande sjukvårdsbehov är en utmaning. En annan ärden snabba medicintekniska utvecklingen, som inne-bär att vi kan vårda och behandla i allt större ut-sträckning. Medborgarnas krav ökar i takt med ökadinsikt och kunskap.De nya behandlingsmetoderna har lett till att an-talet operationer ökar. Jag kan t.ex. nämna kranskärl-soperationer, operation av höftledsförslitningar ochkatarakt eller grå starr. Sjukvården har inte blivitmindre effektiv, tvärtom. Sjukvården har drabbats aven kapacitetskris.Det pågår ett omfattande arbete i kommuneroch landsting för att förändra och förbättra hälso- ochsjukvårdsstrukturen, ett arbete som måste fortsätta.Det finns mer att göra och det varierar mellan olikakommuner, olika landsting, olika kliniker och olikaavdelningar. Det handlar om att organisera sin verk-samhet så att organisation och resurser används på detabsolut bästa sättet. Och samverkan mellan olikavårdgivare måste förbättras radikalt. Där finns i dagstora brister.Samarbetsbrister kostar pengar och kan göra attpatienten inte upplever att hon får den bästa tänkbaravården. Det här är naturligtvis inte acceptabelt.Kommuner, landsting och andra vårdgivare måstesätta detta högst på sin dagordning. Jag säger detigen, samordning och samverkan är oerhört viktigt.Fru talman! är allemansrätten i sjukvårdenhotad. Det gäller främst i storstadsregionerna. IStockholms län hotar den rättvist förde-lade sjukvården. Fr.o.m. är tre sjukhussamt folktandvården bolagiserade. Det kan vara enrisk som innebär ett första steg mot privatisering avmedborgarnas gemensamma tillgångar. Vinstintres-sen håller på att bli viktigare än patientens bästa. I denybildade sjukhusbolagens affärsplaner ser vi attlönsam planerad vård prioriteras framför dyr akut-sjukvård.Handikapporganisationerna har uttryckt sin oroför att ingen vill ta hand om de patientgrupper som äri behov av extra resurser. Vi har faktiskt olika behov.Vissa grupper kommer aldrig att bli lönsamma förbolagen. Bolagiseringen är ett första steg mot enkonkurrensutsättning av vård för flera miljarder kro-nor . Detta sker när budgetun-derskottet i skenar. Kon-kurrensutsättning är ett gigantiskt riskprojekt och ettvårdslöst hanterande av skattebetalarnas pengar.Vi vet också att den mesta effekten vi får ut avsjukvården är vid samverkan. Jag brukar säga att vihar logistikproblem i sjukvården. Jag skulle viljapåstå att i ju större utsträckning vi konkurrensutsättersjukvården desto mindre samverkan och större logis-tikproblem får vi.Moderaterna har med sitt agerande i Stockholmslän lämnat allemansrätten och stakat ut vägen förförsäkringslösningar inom sjukvården. Konkurrensmellan sjukhus öppnar vägen för att sälja vård tillandra än till , t.ex. försäkringsbolag. Dettaunderminerar i förlängningen möjligheterna för ensolidariskt finansierad sjukvård. Förutsättningarnaför en sjukvård som är tillgänglig för alla, fördeladefter behov och gemensam finansiering försvinner närsjukhusen konkurrensutsätts. Skillnaderna i hälsamellan olika grupper i vårt samhälle kommer att ökaytterligare när den svenska välfärdsmodellen raserastill förmån för en försäkringsbaserad vård där plån-boken och ett s.k. negativt hälsotillstånd avgör möj-ligheten att få vård i stället för behovet. Det är enoacceptabel utveckling.Akutsjukvård är inte lämplig för marknadsstyr-ning.