prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Vi håller debatten i dåförändringarna sker mycket snabbt.När forskarna med ett ordska sammanfatta den tid som vi lever i, tror jagatt just ordet snabbhet kommer att vara det ord somallra bäst beskriver vad som sker runtomkring oss.Informationsmängden är enorm och oerhörtlättåtkomlig genom den nya informationstekniken.Genom den nya informationstekniken har världenblivit global på ett sätt som vi för bara ett tiotal årsedan hade väldigt svårt att föreställa oss.Vi har möjligheten att väldigt snabbt ta tilloss ny information och ny kunskap, inte bara från vårteget land utan från hela världen, och vi kan göra detsamtidigt. Vi kan jämföra och ta ställning till olikakunskaper och utbud samtidigt.Det här kommer naturligtvis att förändra högsko-lan och högskolans roll. Det livslånga lärandet blirnågot helt naturligt på grund av att just internationali-seringen och informationsmängden ökar i den taktsom de gör. Ingen är opåverkbar, och ingen blir opå-verkad av den tid som vi befinner oss i.Man kan säga att av den bofasteshegemoni är nu nomaden tillbaka. Med det menar jaginte enbart och bokstavligt den rumsliga förflyttning-en, utan jag menar i ännu högre grad den mentala ochintellektuella rörligheten. Man kan inte slå ned sinabopålar och säga att här tänker jag förbli resten avmitt liv, därför att världen runtomkring mig förändrasså snabbt att jag också måste flytta på mig.Vad har högskolan för uppdrag och roll i ett sam-hälle som ser ut på det här sättet? Kunskapsmonopo-let är ju faktiskt brutet. Informationen kommer ifrånalla håll. är det mångfalden och rörligheten somkommer att styra verksamheten. Och jag frågar dåigen: Vilket uppdrag och vilken roll ska högskolan hai det samhället?Antalet motioner som vi behandlar här är juväldigt stort. Motionerna avspeglar också väldigttydligt dels den debatt som förs, dels den bild sommålas upp av den nuvarande högskolan, som jag skaåterkomma till, men också den kommande högskolanoch dess uppdrag beskrivs i debatten. Men jag tyckeratt den beskrivs väldigt svepande och svävande. Jagskulle väldigt gärna vilja få vissa begrepp tydlig-gjorda och konkretiserade för mig. Jag ska ta uppnågra som jag tycker att vi ska diskutera och försökaatt konkretisera.Det ena begreppet, som vi har mött i flera inlägghär , är att högskolan och universiteten måstefrigöra sig från staten. Då vill jag diskutera vad manmenar när man säger det. Vad innebär det?Vi har i den moderata reservationen en skrivningsom säger att fler universitet och högskolor bör gesmöjlighet att frigöra sig från staten. Fler universitetoch högskolor - det betyder alltså att ett antal univer-sitet och högskolor har frigjort sig från staten. Iskrivningen tar man som ett exempel.Då är frågan: Anser man att har frigjortsig från staten? Jag menar, finns fortfarandemed under budgettitel 16 i budgetpropositionen.Chalmers "frigjordes" från staten med en rejäl grund-plåt från löntagarfonderna. Vad jag förstår finnsChalmers kvar under budgettitel 16 med529 för grundutbildning och med300 för forskning och forskarutbildning.Är frigjort från staten? Vad menar man närman talar om att frigöra sig från staten? Vi måste redaut de här begreppen.Folkpartiet säger att man måste skapa fler studie-platser genom att etablera fler fristående universitet.Då skulle jag också vilja ha en förklaring. Menar manatt man ska skapa helt nya lärosäten för att få fler nyastudieplatser? Hur ska det ske i så fall? Ska det skemed statliga medel eller ska det ske genom att andrafinansiärer går in och möjliggör den här frigörelsen?Det är också begrepp som jag tycker att vi måste redaut.Det talas vidare om sundare konkurrens. Då bety-der det att man har en konkurrens, men den är intesund. Jag skulle gärna också vilja ha detta utrett förmig från och sida. Vadmenar man med en sund konkurrens i motsats till enosund konkurrens?Sedan har vi ett mycket älskat begrepp som an-vänds i alla sammanhang, nämligen begreppet kritiskmassa. Vad är kritisk massa? Är det tio forskare? Ärdet tjugo forskare? Det sägs ju att god studie- ochforskningsmiljö genom bl.a. en viss kritisk massa avforskare är nödvändig. Då måste man reda ut det härbegreppet, anser jag, för att det ska bli lite vett ochsans i debatten. Vi måste veta vad vi menar med vårabegrepp för att vi ska komma framåt.Jag tror att vi alla är eniga om att fler människor ilandet behöver ha en högskoleutbildning. Vi social-demokrater har satt upp ett konkret mål, nämligen att50 % av en årskull ska påbörja hög-skolestudier. Det är ett konkret mål. För att nå detmålet krävs det alltså också en del konkreta beslut föratt framför allt kunna motivera nya grupper att sökasig till högskolan.De grupper som finns i högskolan kommerväldigt ofta från det vi kallar överklass och medel-klass, och jag tror att man där snart är i taket när detgäller hur många ungdomar man kan få in från de härgrupperna i högskolan. Alltså måste vi politiker påcentral nivå ge förutsättningar för andra grupper att tasig in i högskolan.Då får det inte längre vara så att vår grundinställ-ning till antagningen till högskolan är att denna an-tagning är ett privilegium. Den måste bli en rättighet.Då måste vi ha antagningssystem som inte i förstahand har tillkommit för att sålla bort studenter. Vimåste ha antagningssystem som öppnar högskolan förytterligare människor och grupper och ger dem möj-lighet att ta sig in. Det är med den utgångspunkten jagvill diskutera antagningssystem.Vi måste ha en aktivare rekrytering. Vi måste hanya pedagogiska metoder för att de studenter utanstudietraditioner som kommer in i högskolan verkli-gen ges möjlighet att stanna kvar där och att slutförade studier man har tänkt sig att slutföra. En högskolasom ska svara mot det nya uppdraget och det nyasamhället måste vara en högskola som har öppnatsina fönster och dörrar mot samhället, en högskolasom är lyhörd och lyssnar av: Vad är det för krav somställs ute i det samhället?Då krävs det också att samhället har insyn hög-skolan. När man i det sammanhanget utmålar deexterna ledamöterna i högskolornas styrelser sompersoner som egentligen inte ska vara där tycker jagatt man på något sätt är på väg att låsa dörrarna tillhögskolan inifrån igen och göra den till ett slutetsällskap där ingen egentligen har insyn från oss somfördelar ut pengarna.Sedan gäller det , som så väldigtmånga har tagit upp. Det är en intressant rap-port. Det intressanta är egentligen vad vi kommer attgöra med de uppgifter som faktiskt finns där. Det ärlite farligt att diskutera med utgångspunkt från rubri-ker i som säger att svensk högskola har bottenni-vå. I rapporten, som jag har med mig här, står detordagrant att position i fråga om utbildningbelyses genom 22 olika indikatorer. I fråga om åtta,eller drygt en tredjedel, av dessa indikatorer liggerSverige under medelnivå. Men när det gäller tvåtredjedelar av indikatorerna, 14 stycken, ligger viöver medelnivå och i topp. Så DN:s rubrik ska vi aktaoss för att diskutera med utgångspunkt från. Dåkommer vi snett.Vi måste fortsätta utbyggnaden av grundutbild-ningen på högskolan. Det är ju en förutsättning för attfler ska ges möjlighet att komma in. Vi måste ocksåfortsätta utbildningen av forskare, och vi får inte låtagoda arbetsmarknadstider, sådana som vi har ,betyda att vi slår av på takten. Det kanske var detstora misstag, om vi ska vara självkritiska, som vigjorde under 80-talet.Vid utskottets högskoledag som vi hade ,, tycker jag att vi fick en väldigt god ge-nomgång av dels alla krav, dels alla önskemål frånHögskoleverket, universitetslärarna, studenterna ochHögskoleförbundet. Men vi fick även en väldigt bralista på allt som faktiskt håller på att hända, allt somär i rörelse, förändring och utredning, för att justskapa förutsättningar för en högskola som är redo attta på sig nya uppdrag för det nya samhälle som såsnabbt växer fram runtomkring oss.Med det här yrkar jag bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 19 PER () replik:Fru talman! Det var ett intressant debattgrepp somMajléne tog när hon nästan fram-står som om hon vore i opposition till det som råder inuläget. Ni har ju suttit vid makten under oerhörtmånga år. Och såvitt jag vet så är ju alla antagnings-system utom ett, som ni sedan avskaffade, era egnaprodukter. Så det är klart att det är spännande att talaom det nya och kommande. Men det är ju faktiskt nisom är ansvariga för nuläget.Jag ska försöka belysa och svara på några av defrågor som ställdes. Det var ganska många, och jagvet inte om jag klarar av alla i detta inlägg.När det gäller frigörelse så tycker jag att bådeJönköpings högskola och är fri-gjorda. är ett annat bra exempel påen frigjord skola. Naturligtvis ska de ha betalt avstaten på samma sätt som alla andra i form av anslagför de prestationer som de gör. Jag skulle gärna knytadessa pengar närmare studenten. Men det är en annanfråga.Frågan om en kritisk massa är oerhört spännande.Och naturligtvis handlar det inte bara om forskare.Silicon Valley, Silicon , vårt kära , Malmö-Lund-området är områden där forskare, företagareoch andra känner att de hittar den kritiska massan föratt utveckla sig kreativt. Jag tror att det är farligt attlåsa fast sig vid någon typ av sifferexercis, att det skafinnas fyra professorer, tolv forskare, två uppfinnareoch en patentjurist och att man därmed har en kritiskmassa. Jag tror att det är betydligt mer komplext änså.Avslutningsvis måste jag ställa en fråga. Jag lästeju inte bara rubriken till artikeln på , utanjag läste också ur artikeln, vilket väldigt många soci-aldemokrater brukar göra i den här talarstolen när detpassar dem. Är verkligennöjd med det som går att få ut av ?Anf. 20 () replik:Fru talman! När det gäller högskolefrågor ochskolfrågor över huvud taget kan man inte varanöjd om man med nöjd menar att man tycker att manlever i den bästa av världar och att tingens ordning ärgod . Det krävs nämligen att viföljer upp och förändrar utbildningen så att den fak-tiskt passar till de krav som ställs på den enskildaindividen och på hela samhället i den snabbaförändringstakt som samhället befinner sig i.Vad jag ville säga när jag läste högt ur självaESO-rapporten till Per och även till andra i de-batten som refererade till den är att man ska akta sigför att debattera med utgångspunkt i DN:s rubriksätt-ning när det gäller rapporten. Vi ska nog läsa den ochse vad vi är bra på - vilket denna rapport ju visarväldigt tydligt att vi faktiskt är - och vad vi är sämrepå. Sedan bör vi naturligtvis, vilket är det intressanta,gå vidare med att förbättra de svaga punkter somfinns enligt . Och där kan vi mycketväl ta som exempel. Där har man varit väl-digt duktig på att följa upp den här typen av benchmarking och göra riktade insatser för att göra förbätt-ringar just där man har svaga punkter.Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Jag tycker att det är utmärkt om vikan använda mer bench marking, eftersom det gör får en helhet och att man inte, som jag tror attalla partier här i ibland gör, plockar framett antal argument och statistik som stöder de egnaidéerna och sedan slår dem i huvudet på motståndar-na. Det är här som de stora fördelarna med storabench marking-rapporter ligger, att man får ett stortantal saker att titta på. Vissa är vi väldigt nöjda med,andra är vi hyggligt nöjda med, osv. Sedan kan viutifrån det gemensamt försöka förbättra oss. Och detär ju en process som kommer att vara livslång, efter-som detta ju inte är något statiskt stillastående.Jag ska ta upp en annan fråga. Jag träffade ganskanyligen en student från en av de mindre högskolornasom gick på civilingenjörsprogrammet. Han sade atthan hade velat komma in på KTH men att hans betyginte riktigt hade räckt till. Hans stora problem var intelärarna - de var nog hyggliga - utan att det var såmånga tomma platser och att det fanns så många färreatt ha spännande diskussioner med i föreläsningssa-larna. Här tyckte han att det stora problemet låg. Ochhan önskade inget hellre än att få transfer på grund avatt han inte hade dessa spännande diskussioner medsina studiekamrater på det sätt som hans kompisar påKTH och hade och på grund av att det intefinns någon närhet till forskning i världsklass.Vad har att säga tilldenne student om hans funderingar?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag skulle först beträffande det somsades om att man saknar anknytning till forskningvilja säga att vi socialdemokrater gärna ser att demindre och medelstora högskolorna får forskningsre-surser, medan andra politiska partier i kammaren inteär lika intresserade av att se till att de studenter somväljer att genomgå sin utbildning vid mindre ochmedelstora högskolor ska ha möjlighet att komma inärkontakt med forskning. Det är nog det första sva-ret som jag skulle ge.Anf. 23 () replik:Fru talman! frågar vadjag menar med kritisk massa. Det handlar om sådanasaker som antalet forskare, antalet doktorander, stor-leken på forskarresurserna och möjligheter till kon-takter med omvärlden. När vi fördelar forskarresurserbör det styras av kvalitetsaspekten, där man har möj-lighet att upprätthålla hög kvalitet på forskning. Vifår återkomma till detta när vi har mer tid. Menforskningspengar kan inte fördelas procentuellt likapå något sätt över hela landet, utan de måste fördelasefter var förutsättningarna att bedriva god forskningfinns.Majléne säger att man inte kanföra debatt utifrån vad som står på . Menlåt mig nämna den förra , som det intehar talats om på i alla fall. Den visarju att antagningssystemet är en misshushållning medmänskliga och samhälleliga resurser. Den visar att detinte ger någon garanti för rättvis behandling, och denvisar att antagningssystemet inte för närmare måletom social utjämning.En friare antagning och ett friare system där re-surser följer studenterna dit de söker sig skulle ge flerplatser för förstahandsval i den svenska högskole-världen. Med det menar jag att vi får en sund konkur-rens när resurser för fler studenter dit de söker sig ochdär antagningen uppmuntrar studenter att söka sig tilldet som de är intresserade av. har vi alldeles förmånga som går på andra- och tredjehandsplatser.Jag vill fråga varför ettsådant här nyare och friare antagningssystem skullestänga ute studenter. I stället skulle det ju ge flermöjlighet att läsa det som de önskar och där de öns-kar.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ge en litenbakgrundsbeskrivning. Vi hade ju under ett antal årett sådant antagningssystem som beskri-ver som fritt för det enskilda lärosätet. Den erfarenhetsom gjordes av det antagningssystemet var väl inte använde det för att möjliggöra för fler grupperatt ta sig in i högskolan? Det var väl snarare så ganska snabbt utarbetade effektiva sållningssys-tem för att få exakt den student som passade denutbildning som högskolan planerade? Vissa studentervar inte önskvärda alls. Och det berodde inte på vadde hade för kunskaper, , utan på var dehade fått sina kunskaper.Kom man med kunskaper från folkhögskola varman alltså inte önskvärd alls och kom man med kun-skaper från komvux var man väl inte heller riktigtönskvärd överallt. Den här typen av antagningssys-tem, som är fria för varje lärosäte, utgår jag från attUlf inte vill beskriva så som de faktiskt fun-gerade när de under var i kraft. Jag utgårfrån att och jag är överens om att ettantagningssystem för den moderna högskola och detnya samhälle som vi här har försökt att diskutera medutgångspunkt i måste vara ett system som ger flerstudenter möjlighet att ta sig in på högskolan.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag anser fortfarande att det inte ärnågot fel i att utgå från att människor som tas in påutbildningar också ska vara lämpliga för de utbild-ningarna. Jag vet inte om det finns någon undersök-ning som visar att har rätti att universiteten diskriminerade människor beroendepå vilka skolor de hade skaffat sig rätt behörighet på.I så fall är det allvarligt. Om det finns bevis för detfår vi återkomma till detta.Poängen är att ha en allmän högskolebehörighet.Folkpartiet anser att studentexamen bör återinförassom en grundläggande högskolebehörighet och att,förutom denna grundläggande behörighet, fria antag-ningsregler, bör utformas.40-50 års högskolepolitik dominerad av Social-demokraternas uppfattning om hur man motverkarsnedrekrytering har misslyckats. Det är inte mindresnedrekrytering till högre utbildning än det varför sedan.Anf. 26 () replik:Fru talman! Om vi helt kort ska diskutera snedre-kryteringen kan jag säga att vi har diskute-rat med utgångspunkt i de verktyg som vi har utfor-mat i tron att vi ska kunna komma åt den socialasnedrekryteringen. Vi har diskuterat detta med ut-gångspunkt i studiestödssystemet och antagningssys-temet men vi har väldigt sällan och alldeles för litediskuterat det med utgångspunkt i det inre livet påuniversitet och högskolor. Det handlar då om attity-der, traditioner, pedagogiska metoder, sättet att be-möta den student som kommer in på universitet ochhögskola utan studietradition och akademiska tradi-tioner från familjen. Vad jag i mitt huvudanförandemenade var att det är väldigt viktigt att diskutera justutifrån pedagogiska metoder inom högskolan.Jag tror att det här har att göra mer med attityderoch dolda läroplaner - ett begrepp som vi lärt oss närdet gäller och gymnasieskolan - än medantagningssystem och studiestödssystem. Det är juväldigt lätt för oss politiker att diskutera med ut-gångspunkt i politiska beslut. Värre blir det när vi skagå in på de underliggande attityderna, något som vihaft med som en erfarenhet i diskussionerna om jäm-ställdhet. Det är här som svårigheten finns när detgäller att komma åt och förändra saker.Anf. 27 () replik:Fru talman! oroar sighär väldigt mycket för snedrekryteringen och talarbl.a. om att man bör komma med konkreta förslag tillåtgärder. Själv ger hon dock inga förslag. Jag kan intelåta bli att undra här. Vi centerpartister har lämnat ettförslag till socialdemokraterna om att göra en studie-social utredning. Där blev svaret nej men det är kan-ske läge nu att säga att det är dags att ta nämnda ut-redning. Där kan vi kanske påverka snedrekrytering-en. Därför undrar jag hur på den saken.Vi tycker att det är viktigt att studenterna sätts icentrum. Studentkårerna har krav på ökad kvalitet.De vill ha forskarresurser, doktorandtjänster ochlärare.Majléne talar här om att flerstudenter ska få utbildning. Vad vi säger är att flerstudenter behöver få en god utbildning och att det skavara hög kvalitet. Jag skulle vilja veta hur socialde-mokraterna ser på detta.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag lyssnade faktiskt uppmärksamt påBirgitta när hon kom in på diskussionen omdimensioneringen av högskoleplatser. Jag märktenämligen plötsligt att det jag har upplevt som Cen-terns grundinställning, som vi delade - att möjliggöra för fler studenter attfå plats på högskolan genom en mycket snabb ut-byggnad - plötsligt började ifrågasättas från center-håll.Man talade om att de som varavsatta i budgeten och som vi ska diskutera i ett annatsammanhang kanske skulle satsas på kvaliteten snara-re än på nya platser. Själv ser jag inte det samman-hanget som särskilt absolut - dvs. att en utbyggnadmed ytterligare platser skulle innebära försämradkvalitet. Men nog var det en gir, , närdet gäller grundinställning till en utbyggnadav högskolan, eller har jag helt fel?Anf. 29 () replik:Fru talman! När det gäller de 500 miljoner kro-norna refererade jag till vad studentkårerna sade omhur man tyckte att de pengarna borde användas. Detvar vad jag sade i det sammanhanget.Jag tycker inte att jag kan stå bakom detta med attvi har gjort en gir. Vi talar väldigt mycket om kvali-tetshöjande åtgärder i utbildningen och vi har faktiskt10 000 platser fler i vårt förslag. Vi har satsat 1,2miljarder på ökad forskning osv. Vi satsar också påbättre studiemedel. Jag kan inte låta bli att återkommatill . Jag har läst hela studien, inte bararubriken. Det står där: Problem inom högskolan kanju bero på faktorer som studiestöd.Kanske är anledningen till snedrekryteringen attstudiestödet inte är utbyggt så som det bör vara. Där-för skulle jag gärna vilja ha svar på frågan om hurMajléne ser på den aspekten.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag har förmånen att vara ordförandei , som leder försöksverksamhetenmed kvalificerad yrkesutbildning. har vi 12 000studenter i försöksverksamheten. De läser på sammafinansiella villkor som högskolestuderande. När detgäller kvalificerad yrkesutbildning har vi lyckatsrekrytera grupper som högskolan aldrig lyckats re-krytera. Väldigt många av dem är unga män frånyrkesinriktade program på gymnasieskolan ochmånga är invandrare; detta trots att man läser medlån.Det här gör att vi har börjat fundera lite grann påstudiestödet och dess roll för social snedrekrytering.Här har vi ju grupper inne i verksamheten. Men närman frågar de här studenterna visar det sig att det ärhelt andra saker som gjort att man har satt sig i skuldför att studera två, ibland inom kvalificeradyrkesutbildning. För det första kan man läsa på hem-orten. För det andra är man övertygad om att få jobbdirekt efter genomgången utbildning. För det tredje,och kanske inte minst väsentligt, gör utbildningenslängd och innehåll att man är villig att sätta sig iskuld för att få en kvalificerad eftergymnasial utbild-ning.Vi får kanske tänka till kring studi-estödets roll i sammanhanget.Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Jag hörde att talade om att målsättningen var att avungdomarna skulle gå på högskolan. Jag kan inte låtabli att förena det med den erfarenhet av KY-utbildningen hon berättar om. Det är faktiskt väldigtmånga som går den. Kan man tänka sig att det fak-tiskt är ett problem att vi inte får fler att skaffa sighögskoleutbildning därför att högskolan inte erbjuderdet utbud som möter ungdomarnas intresse och be-hov?Jag vill ta det exempel jag tog tidigare, somstämmer överens med den som mångaav oss har nämnt . Men vi har två problem.Majléne tillhör det parti som gärnavill toppstyra, själv tillhör jag den grupp som gärnavill se individens behov och vilja. Men här förenar vioss i exemplet runt läkarutbildningen, en spetsutbild-ning som väldigt många ungdomar vill gå och harbehörighet till. Vi har också ett stort behov i samhäl-let, som och hennes partiegentligen skulle vilja tillfredsställa, nämligen attvården får fler läkare. Likväl ordnar man inte flerplatser än som har gjorts, så att vi inte har en chansatt tillgodose det behov som finns. Hur ser MajléneWesterlund Panke på det?Anf. 32 () replik:Fru talman! Allra helst hade jag velat diskuterabegreppet spetsutbildning, som i sitt inlägg och definierade som läkarutbild-ning. Jag har nog en liten annan definition på vadspetsutbildning är, men jag ska inte gå in på det nu.Läkarutbildningen är naturligtvis en utbildningsom dels är nödvändig, precis som säger, dels har den gått i vågtoppar och i vågda-lar, lite grann beroende på hur man har ansett attbehovet har sett ut. Just nu är vi uppe på en vågtoppigen. Vi behöver fler läkare. Detta beroende på att vit.ex. har stora pensionsavgångar. börjar ävenläkarnas fackliga organisation säga att vi behöver flerläkare. Men vi har ju faktiskt varit nere i vågdalarna,där samma organisation har påpekat att man intebehöver utbilda lika många läkare.Men om man ska se tendenser när det gäller till-delning av platser, , har faktisktantalet platser på läkarutbildningarna ökat under desenaste åren. Just nu är vi väl alla besjälade av attmöta den stora millenniekrisen, som inte var datorerutan 40-talisternas uttåg, för att göra ett lite skämt-samt inlägg. När det gäller läkarutbildningen börjarman väl inse att det finns behov.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag är glad att tillstår detta. Men jag har själv fått del avLandstingsförbundets utredningar och de visar framtill att vi inte har en chans att uppfylla beho-vet ens med de planer som finns. Det är en ytterstliten ökning som vi får om man jämför med be-hovet.Jag gillade den öppna framställning MajléneWesterlund Panke gjorde, att vi skulle se både svagaoch starka delar i .