prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Jag tycker inte att det är billigt ochpopulistiskt att ta de problem på allvar som vi har närså många människor slås ut från den svenska skolan.Det är heller inte billigt och populistiskt att inte rättasina åsikter efter majoriteter i olika enkätundersök-ningar.Vad vi kan konstatera är att massor av dem somverkar i skolan säger att de inte klarar av att lösaproblemen. Massor av dem som arbetar i skolan villha bättre utvärdering, bättre diskussion och klargö-rande om hur de olika eleverna når upp till sina mål.Många vill också ha mycket bättre information tillföräldrarna, med betyg . Det beror på vad manmenar med det. menar att riktiga skriftligabetyg ska sättas från sjätte årskursen i stället för förstunder åttonde som nu.Anf. 413 () replik:Fru talman! Att använda lärarnas kunskap i detpraktiska arbetet tycker inte jag är att ge efter förenkätundersökningar. Jag tycker att det är viktigt attvi hjälper de barn som har problem med skolan. Såviktiga är kunskaperna i dagens samhälle och så vik-tigt är det att barn fostras till harmoniska människor.Vi behöver redskap. Det är som : Det behövs fler vuxna i skolan. Det behövs ettnärmare samarbete mellan hem och skola. Det behövsen individualiserad undervisning som utgår från varjeenskilt barns behov.Anf. 414 () replik:Fru talman! Jag tycker tvärtom att skolpolitikerborde lyssna mycket mer på lärarna än vad man gjortde senaste årtiondena. Det är ganska vanligt att dettvärtom varit den tongången från ledande socialde-mokratiska skolpolitiker att det bara blir bättre i sko-lan om vi får en annan lärarutbildning. Man har antyttatt det blir bättre om bara de gamla lärarna kommerbort, ungefär som om det var de som var felet. Jagmenar tvärtom, , att alla större skolre-former som eventuellt kommer att genomföras fram-över ska genomföras i en ordentlig dialog med deprofessionella lärarna. Det har inte skett vid de skol-reformer som socialdemokraterna genomfört.Anf. 415 () replik:Fru talman! beklagade i inledningsan-förandet att han inte hann gå in på frågor som gälldehögskolan. Men han ska i alla fall få förklara en sakför mig som inte gäller studierna men som gällerstudiebidragen.I har vi räknat mycket på det här,och vi vill ha hälften lån och hälften bidrag. Folkpar-tiet säger att visionen är 50-50, precis som vi, men attdet statsfinansiella läget inte medger alltförstora höjningar av bidragsdelen. säger manatt man vill höja fribeloppet till , men attdet ska försvinna.Jag skulle vilja få klarhet i hur studenterna skakänna trygghet inför det förslaget till studiebidrag.Det verkar lite flackande i mina öron.Anf. 416 () replik:Fru talman! Jag lyckades inte förstå vad det varsom var otryggt i detta. Vi vill alltså ha en störreinkomstsumma för det som studenterna tjänar på sittextraarbete utan att studiemedlet minskar. Vi säger attvi vill ta bort den här gränsen, så att man fårjobba extra hur mycket man vill. Jag kan inte förståatt det skulle skapa otrygghet.Vi säger också i vårt studiemedelsförslag att vitror att en höjning av totalbeloppet, om än aldrig såliten, är väldigt viktig med tanke på att studenternasinkomster i fråga om studiemedel i fasta priser räknathar stått stilla , medan deras utgif-ter, med kostnader för hyra och egen dator, däremothar ökat kraftigt. Det är därför som vi föreslår enhöjning av totalbeloppet på studiemedlet med imånaden. En liten höjning är bättre än ingen höjningalls.Anf. 417 () replik:Fru talman! Jag ska läsa innantill ur Folkpartietsprogram: Fribeloppet ska försvinna, men tillatt börja med höjs fribeloppet till av basbelop-pet, dvs. 109 200 kr.Är det en villfarelse att fribeloppet först är109 000 och sedan ska tas bort? När, var och hur skadet ske? Det låter otryggt.Anf. 418 () replik:Fru talman! Jag har inte texten framför mig, meninnebörden i den är - det framgår av våra yrkanden -att gränsen för fribeloppet ska tas bort så att man skafå tjäna hur mycket pengar man vill vid sidan om utanatt studiemedlet ska minskas, även om det kanske inteär så många som orkar med det. Begreppet fribeloppska alltså avskaffas. Det ska helt enkelt vara tillåtetatt tjäna extra utan att studiemedlet minskas.Anf. 419 () replik:Fru talman! I fråga om fribeloppet är vi delvisöverens, ideologiskt sett. Men det handlar om priori-teringar. Det är väldigt dyrt att ta bort fribeloppethelt. Det är alltså en förklaring till att åtgärden intekommer. Det finns andra saker som behöver priorite-ras.Jag skulle vilja ta upp frågan om kvaliteten igrundskolan. Det är lite svårt med in-ställning. Man talar så mycket om betygen, om kva-liteten och om utvärderingar osv., och det låter litegammalmodigt. Jag vill inte alls beskylla Folkpartietför att vara gammalmodigt, men det är en problema-tik som ligger vid sidan om de problem som man harute i skolorna.Den lärare som är i full verksamhet har inte pro-blemet med att han inte vet vilka elever i klassen sominte kan läsa. Det är inte alls där problemet ligger.Problemet ligger i att han inte har en chans att ägnatillräckligt mycket tid åt de här eleverna. Det är därskon klämmer, och vi måste få in stöd och hjälp tillde elever som behöver extra stöd. Det måste finnasfler vuxna i skolan så att de klarar uppgifterna. Det ärpå något sätt oschyst att man går in och tror att det ärutvärderingarna det är fel på.Anf. 420 () replik:Fru talman! För att kunna göra riktiga insatser iskolan måste man till att börja med känna till hur detstår till i skolan, veta fakta, såväl som politiker ochsom skolchef, rektor och enskild lärare.När vi då konstaterar att en massa människor fårgodkänt betyg i t.ex. svenska och därmed inte får detextra stöd som de skulle ha fått om de inte hade fåttgodkänt betyg i svenska, behöver vi utvärdera ombetyget verkligen står för det som det ska stå för påpapperet. Annars innebär detta att man sätter betygsom inte är reellt grundade i förhållande till standard-prov osv. Det innebär att man lurar eleven på hansrätt till stöd.Det vi menar när vi talar om utvärdering är heltenkelt att vi skaffar oss mera kunskaper dels om hurskolan ser ut i stort, dels inte minst hur det ser ut förden enskilde eleven.Anf. 421 () replik:Fru talman! Vi vet alla att kommunerna har svik-tat när det gäller att göra utvärderingar av skolverk-samheten och koppla det till åtgärder. Där har manlegat på från sida, och vi har väl från allapartier uppmärksammat det. Vi har läst i propositio-nen att detta måste åtgärdas på något sätt.Men det är fortfarande inte där som problemet utei skolorna ligger, utan det behövs mer resurser.Om en lärare ger ett godkänt betyg till en elevsom inte kan tillräckligt mycket i t.ex. svenska, är juinte alternativet att eleven inte skulle ha fått godkäntoch då hade fått extra stöd. Det extra stödet finns detinte extra resurser för. Att jag då anklagar läraren föratt ha begått tjänstefel är poänglöst i situationen. Dethandlar om att man måste få tid och möjlighet attklara av den pedagogiska uppgift som man enligtläroplan och skollag har fått sig ålagd.Anf. 422 () replik:Fru talman! Man kan verkligen inte anklaga lärar-na för att begå tjänstefel om de sätter betyg som kanvariera på olika håll i landet. De som möjligen harbegått någon form av fel är staten och ,som inte har presenterat tydliga beskrivningar av vadde olika betygen ska innehålla och som inte heller hargett något uppdrag att utvärdera hur betygen sätts iförhållande till andra prov osv. Lärarna står rätthjälplösa när det gäller att sätta betyg och lämnas rättensamma i arbetet med betygssättning med det sys-tem vi har.Utvärderingar behövs naturligtvis. ärdet en massa annat som behövs i sättet att arbeta i densvenska skolan, som inte minst skulle hjälpa dem somi dag har svårigheter. Det är t.ex. att använda tidenolika, att våga säga att det finns elever som behöverhålla med en kurs och att det finns ele-ver som kan gå fortare fram. Det är på många nivåer.Det är naturligtvis resurser till dem som bäst behöverdem, men det är också ett mycket mer varierat sätt attanvända tiden. Det är mycket viktigt i den svenskaskolan.Anf. 423 ():Fru talman! Först har jag bara en liten kommentartill som jag inte hann med tidigare.Det är alldeles riktigt att man i välfärdsprojektetsäger att man inte har underlag för bedömning av allade frågor man har tagit upp. Men en sak vet man, ochdet är att just personaltäthet och resurser betyderoerhört mycket för de allra mest utsatta barnen. Hurmycket det betyder för medeleleven kan man diskute-ra, med klasstorlek osv., men att det har väldigt storbetydelse för de barn som har det jobbigt på olika sättatt ha en tät kontakt med vuxna är tydligt och välbelagt i den pedagogiska forskningen.Fru talman! Vi står inför stora förändringar av bå-de näringsliv och samhälle - vilka och hur stora vetingen av oss. Det ligger säkert mycket i det krönikö-ren säger när han jämför informa-tionsteknikens och globaliseringens effekter med detkalla kriget och säger: är det 1946. Vi vet lika litenu som man visste 1946 om vad de stora samhällsför-ändringarna betyder för vår del av världen.Men ett vet vi, och det är att det demokratiskasamhället har ansvar för att skapa förutsättningar förtrygghet och utveckling när samhället förändras.Kunskap spelar större roll än någonsin tidigare.År 1990 fanns det över 750 000 heltidsarbetandemed låg utbildning på den svenska arbetsmarknaden.1996 var det bara 330 000. Det var de lågutbildadesom fick ta smällen när depressionen kom på densvenska arbetsmarknaden.Nu växer de nya jobben fram; runt 100 000 nyajobb . Men de nya jobben är i allthögre grad jobb som ställer krav på hög kompetens.Och kompetenskraven växer på gamla arbetsplatser.Det handlar om krav på kvalificerad engelska ochmatematik för dagens svetsare på verkstadsgolvet ochom krav på IT-kunskaper för nästan vartenda jobb.Det handlar om alltfler jobb som kräver akademiskutbildning. I det samhället måste politiken ta ansvar.Därför är en av vår tids viktigastejämlikhets- och trygghetsreformer.Det är något stort, fru talman, när hundratusentalsmänniskor som inte trott på sin förmåga nuvisar goda resultat på kvalificerade gymnasiekurseroch när några av dem går vidare till civilingenjörsut-bildningar och andra till kvalificerade uppgifter inomsina gamla yrkesområden. Det är något stort när densom tidigare tagit avstånd från fortbildning och ut-bildning får nya redskap i arbets- och samhällsliv.Vi socialdemokrater ser som ettsteg i det livslånga lärande där också arbetsmarkna-dens parter måste ta ansvar för att alla anställda - intebara några - ska få möjlighet till kompetensutveck-ling. ska möta kunskapssamhällets krav medgoda kunskaper - inte med låga löner. Då spelarforskning och högre utbildning en viktig roll både inäringslivet och det svenska samhället som helhet.De två propositioner på forskningsområdet somutbildningsministern lägger fram kommer till-sammans med kraftiga satsningar på nya pengar tillgrundforskning att spela en stor roll i den politiskadebatten och ge kammaren möjlighet att föra en breddebatt om möjligheten att ta vara på forskningsrön isvenskt näringsliv och samhälle och att öka andelenforskningsutbildade lärare vid alla universitet ochhögskolor.Sedan 1993/94 har anslagen till den högre utbild-ningen ökat med runt 7 årliga miljarder. Till detkommer den miljardsatsning vi beslutade ompå förbättrad studiefinansiering. Utbyggnaden avhögskolan fortsätter . finns denhögre utbildningen i hela landet. Socialdemokratinhar tagit strid för att mindre och medelstora högskolorska få fasta forskningsresurser. Tre nya universitethar etablerats, och andra högskolor har fått egna ve-tenskapsområden. Nya högskolor har byggts upp föratt bryta den sociala snedrekryteringen. Det gällerinte minst och Malmö.Vi som lyssnar på den regionalpolitiska debattenvet vilken viktig roll högskolan spelar för trygghetoch utveckling i regionerna. Den svenska högskolanska ha hög kvalitet var än den finns. behandlarriksdagen regeringens proposition om studentinfly-tande och kvalitetsutveckling. Den är viktig. Kvali-tetssäkring måste ske både genom den egna högsko-lan och genom utvärdering. Allastudenter måste tryggt veta att de får en god utbild-ning och att de kan lita på sin utbildning.Högskolans arbete förändras. Ny teknik förändrarförutsättningarna. När vi var med utskottet påstudiebesök i hörde vi begreppet from teachingto learning. Om vi går tillbaka till vi säga att det är 1946 när det gäller den tekniskautvecklingen på utbildningsområdet. Vi har säkertmycket stora förändringar att se framför oss. Vi måsteförena möjligheterna att söka kunskap själva medsamtalen, den akademiska kulturen och de kvalifice-rade seminarier som bidrar till mognad och djupkompetensutveckling hos många. Det sker inte barahos en liten grupp - inte bara hos dem som i unga årbörjar högre utbildning - utan också hos dem som tardel av högskolans utbud för att stärka sig som männi-skor men också i yrkeslivet.Fru talman! Utbildning och kunskap kommer attspela en väldigt stor roll för trygghet påarbetsmarknaden och för att stärka enskilda individer.Därför är också det ett av arbetarrörelsen starkt prio-riterat område.Anf. 424 (m) replik:Fru talman! tar upp Kunskaps-lyftets betydelse. Jag förstår att det är betydelsefullt,eftersom vi ser att resultaten i och gym-nasieskolan är en katastrof. Om man bär ansvaret fören gymnasieskola där avhoppen ökar och där miss-lyckandena är många och stora måste man naturligt-vis värna om reparation av olika slag senare i livet.Jag missunnar ingen vuxen en möjlighet att kom-ma igen, men det är något allvarligt med en politiksom bara reparerar skador och inte försöker ta itumed problemen från början. Det är ju så att få sökerhögre utbildning och att den sociala snedrekrytering-en består.Min fråga gäller vad ni tänker göra. Har ni någraförslag om hur man ska minska misslyckandena igymnasieskolan? Det är ändå där grunden måste liggaom vi ska få ett verkligt lyft när det gäller akademiskkultur i Sverige.Anf. 425 () replik:Fru talman! Många av dem som går i Kun-skapslyftet gick i gymnasieskolan när skolminister. Några av dem gick kanske t.o.m. därnär var skolminister. Vi kommeratt behöva återkommande utbildning. Vi kommer attbehöva kunskapslyft, men vi slår också vakt om ung-domsskolan.Jag markerade tidigare tydligt de förändringarskolministern gjort i gymnasieskolan och hur hon nuger gymnasieskolans elever samma rätt till stödun-dervisning, hur hon gör programförändringar, hur hongör viktiga förändringar i skollagen, hur hon satsar600 miljoner på kompetensutveckling och hur ut-vecklingen av IT i skolan är en av de viktigaste frå-gorna . På område efter områdestärker skolministern den svenska gymnasieskolan.Anf. 426 (m) replik:Fru talman! Det vore roligt att få något exempelpå hur man stärker gymnasieskolan, för det har intehänt någonting som gör att avhoppen minskar eller attde elever som inte klarar utbildningen klarar sig bätt-re än så länge.En stor grupp av dem som gick iförsta svängen var de som lurades in på tvååriga ut-bildningar i gymnasieskolan. Vi från politiskt håll -jag var inte med då - lurade ungdomar vad gällerarbetslivets krav på förkunskaper. Det är samma saksom vi nu håller på med när vi säger att alla programger allmän behörighet till högskolan. Kunskaperna påalla program räcker inte till för det som krävs i hög-skolan.Frågan kvarstår. Vad tänker man konkret göra föratt skapa ett bättre rekryteringsunderlag till högreutbildning, så att vi åtminstone kan komma ifas med situationen i exempelvis , som ju harbetydligt fler högskoleutbildade och som når betyd-ligt bättre resultat än vad vi gör på många punkter ?Anf. 427 () replik:Fru talman! säger att den tidigaregymnasieskolan gav för lite kunskap. Det är rätt.Beatrice och hennes parti tillhörde dem sommotarbetade införandet av kärnämnen i gymnasie-skolan och som inte tyckte att alla elever skulle hamöjlighet att få den matematik som man behöver påverkstadsgolvet , den engelska som krävs närungdomarna går ut och jobbar på byggena eller densvenska som är en nödvändighet i i dag.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att höra BeatriceAsk kritisera en tidigare för kort gymnasieutbildning.Anf. 428 () replik:Fru talman! sade rätt mycket somlät bra. Det enda som jag saknade var konkreta för-slag. Därför vill jag ställa några frågor.Inger talade om nya pengar till grund-forskning och forskning på . Ska vi tolkadet som att det kommer mer resurser till forskning inästa budgetförslag? Senast kom det alldeles för lite.Vi i tycker att det behövs flera hundramiljoner mer för att höja forskningens kvalitet.På många av de nya högskolorna är bara hälftenav lärarna doktorerade lärare, vilket är negativt efter-som studenterna behöver en stimulerande forskar-miljö.Kommer man att riva upp gamladoktorandreform och få ett system där det går attdoktorera på olika sätt och på olika ?Slutligen undrar jag om socialdemokraternakommer med några konkreta förslag för att göra nå-gonting åt den akuta lärarbristen på ochgymnasieskolan? Det kommer att fattas 21 000 lärarebara om ett par år.Anf. 429 () replik:Fru talman! Gå upp på arbetsrummet, ,och slå upp budgetpropositionen! Se där att det finnsbetydande nya resurser avsatta till grundforskning förår 2001 och ! Det gjordes också en satsning,om än något mindre än de kommande, i årets budgetmed totalt på de tre nya universi-teten i , och och på de hög-skolor som har fått vetenskapsområden.Det har skett en kraftig ökning av disputerade lä-rare i . kon-staterade i sin rapport att antalet disputerade doktoreri var mycket högt. Det är bara inomOECD-området som har fler.Anf. 430 () replik:Fru talman! Det var som CarlThams doktorandreform drevs igenom, så vi har intesett konsekvenserna. Men faktum är att antalet dokto-rander nästan har upphört att växa på väldigt mångainstitutioner. Det har stått stilla , särskilt inom humaniora och statsvetenskapligaämnen.Vi tycker inte att det är tillräckligt med pengar förforskning i regeringens budget. Vi tycker att det be-hövs minst 400-500 miljoner mer till forskning. Manska kanske låta bli att planera för studentplatser somändå står tomma, vilket är fallet bl.a. på lärarutbild-ningarna. Det bästa vore naturligtvis om man kundefylla lärarutbildningarna med motiverade studentersom inte bara har lärarutbildningen som sitt andraeller tredje val. Därför undrar jag om svara på frågan om vad vi ska göra åt den hotandelärarbristen i grund- och gymnasieskolan. Det gällerutbildningssidan, och det gäller villkoren för lärarna.Anf. 431 () replik:Fru talman! Frågan om lärarförsörjningen är hög-prioriterad. Den har hanterats i många sammanhangoch har diskuterats intensivt i anslutning till bl.a.Lärarutbildningskommitténs betänkande.Sedan ska jag gå över till frågan om forskningsre-formen. Vi har kunnat konstatera att genomström-ningen i forskarutbildningen i har ökat radi-kalt. Ett skäl till den forskningsreform som genom-fördes under den förra mandatperioden var just denlåga genomströmningen inom bl.a. humaniora.Många gånger handlade det om bristen på stöd ochuppbackning av de forskarstuderande.Nu tittar på det regelverk somuniversitet och högskolor har upprättat, och vi kom-mer självfallet att följa upp det. Det är angeläget att vigör det. Men det är väl så angeläget att vi kan ge merav stöd till de forskarstuderande.Anf. 432 TREDJE VICE TALMANNEN:Beatrice vill få antecknat till protokollet atthon inte hade rätt till ytterligare replik.Enligt meddelande om den allmänpolitiska de-batten ska den hålla på som längst till klockan 22.00.De talare som är kvar inom det område som ärföremål för debatt kommer alltså att inleda morgon-dagens debatt.(forts. 54)4 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Ändring av förordning (EEG) nr 404/93 om den ge-mensamma organisationen av marknaden för ba-naner KOM (1999) 582Sektorn för varor som inte omfattas av Specifikaåtgärder och aktiv förädling KOM (1999) 625Utsläppande på marknaden och tillförsel av bovintsomatotropin (BST) och om upphävande av rådetsbeslut 90/218 EEG KOM (1999) 544Åtgärder avsedda att ge information om den gemen-samma jordbrukspolitiken KOM (1999) 536Insamling och förvaltning av uppgifter om fiskeresur-ser av grundläggande betydelse för den gemen-samma fiskepolitiken KOM (1999) 541Ändring av direktiv /432/EEG om djurhäl-soproblem som påverkar handeln med nötkreaturoch svin inom gemenskapen KOM (1999) 456Upprättande av ett system för identifiering av nöt-köttsprodukter och om upphävande av rådets för-ordning (EG) nr 820/97 och Förslag till Europa-parlamentets och rådets förordning (EG) nr820/97 om upprättande av ett system för identifie-ring av nötköttsprodukter KOM (1999) 487Den gemensamma organisationen av marknaden förlin och hampa som odlas för fiberproduktionKOM (1999) 576Ändring av förordning (EG) nr 1577/96 om en sär-skild åtgärd för vissa trindsädesslagKOM (1999) 428Förslag till förordning om att ingå avtal genom skrift-växling om ändring av avtalen mellan EU och re-publiken , republiken och Ru-mänien om ömsesidigt fastställande av tullkvoterför vissa viner, och ändring av förordning (EG) nr933/95 om öppning och förvaltning av gemenska-pens tullkvoter för vissa viner KOM (1999) 489Åtgärder som samordnas med medlemsstaternas påområdet företagspolitik KOM (99) 569Gemensamma regler på den inre marknaden för na-turgas - harmoniseringsbehov KOM (1999) 612Försörjningstrygghet när det gäller gas i EUKOM (1999) 571Resultatet från det offentliga samrådet om grönbokenom radiospektrumpolitiken KOM (1999) 538Ett nytt regelverk för infrastruktur för elektroniskkommunikation och tillhörande tjänster - 1999 årskommunikationsöversyn KOM (1999) 5395 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1999/2000:41 Marktjänster på flygplatser1999/2000:45 Överförande av straffverkställighetutan den dömdes samtycke6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 januari1999/2000:190 av () till näringsmi-nister och omställningen med anledning av denföreslagna strukturomvandlingen inom Försvar-smakten1999/2000:191 av () till social-minister av adoptionsärenden i läns- och tingsrät-ter1999/2000:192 av () till justitie-minister av adoptionsärenden i läns- och tingsrät-terInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 25 januari.7 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 19 januari1999/2000:437 av () till justi-tieminister permissioner för grova brottslingarden 20 januari1999/2000:428 av Skånberg (kd) till statsmi-nister tillämpning i Sverige1999/2000:430 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMusiklärarutbildningarnas ställning i framtiden1999/2000:435 av () till miljö-minister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 januari.8 § Kammaren åtskildes kl. 21.54.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets bör-jan t.o.m. 1 § anf. 76 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 143(delvis),av talmannen därefter t.o.m. 2 §,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 3 §anf. 288 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 345(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 396(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.