prot · GN0968 · 2000-02-17 00:00:00 — Jag lägger mig alltså inte ihur kommunerna använder sina pengar.Jag ser mycket positivt på det som sker i Bunke-flo, där man har använt de 60 miljoner som är avsattaav staten till olika samverkansprojekt mellan kom-mun och idrottsföreningar. Där har idrottsföreningar-na gått in i skolan, vilket ger möjlighet för elevernaatt ha idrott . Jag ser oerhört positivt på det.Jag vet också att väldigt många arbetar ideelltinom idrottsrörelsen, vilket begränsar deras möjlig-heter att vara inne i skolan om det inte av-sätts ekonomiska resurser. Jag är väl bekant meddetta. Men jag tycker att det är positivt med samver-kan.Låt mig ändå, fru talman, sluta med någonting po-sitivt, som jag tar från omfysisk aktivitet i en studie gjord 1999. Den visar attdagens 20-åringar är mer fysiskt aktiva när det gällermotion än vad dagens 40-åringar var närde var . Speciellt 20-åriga kvinnor är dub-belt så fysiskt aktiva som 20-åriga kvinnor var undersenare delen av 1970-talet.Med detta positiva får jag väl också ge mig själven anmodan att bli mer aktiv. Jag får diskutera medMarie hur vi ska göra i fortsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:136 omgymnasieskolans kursprovAnf. 122 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migdels vilka åtgärder jag avser att vidta för att de natio-nella proven i gymnasieskolan ska bli obligatoriska,dels om jag avser att verka för att fler kärnämnen skafå obligatoriska prov. Därtill frågar om åtgärder för att förbättra gymnasieele-vernas matematikkunskaper.Redan i regeringens skrivelse Utvecklingsplan förförskola, skola och vuxenutbildning - Kvalitet ochlikvärdighet (1996/97:112) betonades vikten av ettnationellt provprogram, som bl.a. skulle kunna liggatill grund för resultat- och kvalitetsbedömningar bådepå lokal och på nationell nivå.I regeringens proposition Gymnasieskola i ut-veckling - kvalitet och likvärdighet (1997/98:169)framförde regeringen uppfattningen att gymnasieför-ordningens bestämmelser om de nationella provenborde ändras, så att de nationella kursproven blirobligatoriska inför betygssättningen i bl.a. kärnäm-neskurserna i svenska och svenska som andraspråk,engelska och matematik. I propositionen framhölls attSkolverket borde få ett nytt uppdrag angående enprovbank med nationella prov för kunskapsbedöm-ning i andra ämnen och kurser än de ovan nämnda föratt stärka möjligheterna att kvalitetssäkra såväl betygsom resultatredovisning.I september 1999 fick ett nytt uppdragatt utveckla ett nationellt provsystem för det offentli-ga skolväsendet som ersätter det uppdrag verket fickden . I uppdraget ingår att utveckla dia-gnostiskt material, ämnesprov, kursprov samt enprovbank i det offentliga skolväsendet. För gymna-sieskolans del innebär uppdraget att ta fram obligato-riska prov i kärnämnena i svenska och svenska somandraspråk, engelska och matematik samt den avslu-tande gemensamma karaktärsämneskursen på respek-tive program i engelska och matematik. Vidare skaverket vidareutveckla den provbank som är underuppbyggnad. Regeringen har genom ändringar igymnasieförordningen infört bestämmelser om detta.Jag kan alltså konstatera att de obligatoriska provsom frågar om redan har åtgär-dats. I vilka ämnen som det i övrigt ska finnas natio-nella prov eller uppgifter i en provbank är en fråga förSkolverket att bedöma inom ramen för sitt uppdragoch sina resurser. Jag vill därtill erinra om att rege-ringen givit iuppdrag att belysa hur skolhuvud-männen tar sitt ansvar för att betygssättningen, inklu-sive den betygssättning som sker vid prövning, skavara likvärdig och rättvis.När det gäller frågan om elevernas matematikkun-skaper, som de mäts i de nationella proven, är detsvårt att göra jämförelser mellan gymnasieskolan ochgymnasial vuxenutbildning. Förutsättningar för attbedömningsgrunderna ska bli så enhetliga som möj-ligt är något som bl.a. skapas genom betygskriterier-na. En av de viktigaste åtgärderna för att förbättragymnasieungdomarnas matematikkunskaper är attsatsa på kvalitetsförbättringar redan i -utan en gedigen grund blir svårigheterna i gymnasie-skolan uppenbara. Det är av största vikt att på etttidigt stadium identifiera de elever som behöverstödundervisning. I det sammanhanget vill jag upp-märksamma på den förändring av gymnasieförord-ningen som införts i syfte att tydliggöra gym-nasieungdomarnas rätt till stödundervisning.Det kan dock konstateras att andelen elever somerhållit betyget Icke godkänd i kärnämnet matematikvar /99, vilket är en liten förbätt-ring i förhållande innan. Detta innebär inte attjag är nöjd. Regeringen har i flera sammanhang aktu-aliserat, senast i budgetpropositionen för ,behovet av ökad måluppfyllelse i gymnasieskolan.Flera åtgärder har vidtagits, bl.a. på matematikområ-det. Jag kan bl.a. nämna att regeringen uppdragit åtNationellt universitet att dels genomföra forsknings-baserade utvecklingsstudier om matematikutbildninginom vissa prioriterade områden, dels utarbeta förslagtill innehåll i kompetensutvecklingsprogram i mate-matik och matematikdidaktik för lärare.Anf. 123 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill tacka skolminister för svaret på min interpellation om gym-nasieskolans kursprov.Vi har just lyssnat till en skoldebatt begärdav . Den senaste rapporten frånSkolverket, som är bakgrunden till dagens skoldebatt,visar att inte nått upp till målen från grund-skolan med en variation från 3,3 till utanbetyg. Pojkar är i större utsträckning i avsaknad avbetyg än flickor. Andelen obehöriga till gymnasiet ären av tio. Variationen är från till . Detfinns skolor där var tredje inte är behörig. avelever med invandrarbakgrund når inte målen. Över20 % av dessa är inte behöriga till gymnasieskolan.Det innebär att skolor och kommuner bryter motskollagen. Riksdag och regering har formulerat målenoch nöjer sig med att konstatera att man inte har lyck-ats. Min fråga är om det inte är dags att göra en na-tionell aktionsplan och ta sig en funderare på helasystemet.Mina frågor till skolministern gäller gymnasie-skolans kursprov. Jag tycker att ministern har tagitväl lätt på frågorna när hon vill framhålla att vad sommåste göras redan är gjort. Så är inte fallet. Skolmi-nistern konstaterar att de obligatoriska prov jag ef-terlyst redan är åtgärdade. erbjödskursprov i kurserna svenska B, matematik A, D ochE, engelska A och B samt B-franska B och B-tyska B.Provresultatet har samlats in från ett urval av 100gymnasieskolor och 50 komvuxenheter. Bortfallet,som varierade mellan kursproven, var i storleksord-ningen för ungdomsgymnasiet. Bortfalletberor till största delen på att proven inte har använts.Fru talman! kommer det attfinnas obligatoriska nationella prov i svenska, mate-matik och engelska. Resten av omfattningen av natio-nella prov i kärnämnen överlåter skolministern tillSkolverket att bedöma. Det handlar om fem kärnäm-nen som på detta sätt godtyckligt lämnas över frånregeringens ansvar. Samhällskunskap, religion ochnaturvetenskap är kärnämnen som borde ha nationellaprov. Risken är att de ämnen som har tillgång tillobligatoriska nationella prov blir normerande för helabetygssättningen.Kvalitetsgranskningsnämnden, som tillsattes den1 , har kommit i gång med sitt arbe-te. De kvalitetsredovisningar som ska upprättas avkommunerna och som skolorna haft på sig attkomma i gång med har endast upprättats av 35 %.Tyvärr räcker det inte att hänvisa till regeringspropo-sitionen om gymnasieskolan. Vi har långt kvar tillrättvisa och likvärdighet.Kursproven jag frågat om är ett hjälpmedel för lä-rare i betygssättningen. Provbankens uppgift måsteockså vara att stimulera till bättre undervisning.Kursproven för matematik A visar att andelen Ickegodkänd är större än 1998 för alla program i ung-domsskolan utom omvårdnadsprogrammet. Det varie-rar från icke godkända på fordonsprogrammettill på naturvetenskapliga programmet.Min fråga till skolministern är om det är rimligtatt fortsätta i tron att alla ska ha högskolebehörighet,när på de yrkesförberedande pro-grammen går vidare till högskola. Vore det inte bättreatt satsa mera på lärlingsutbildning och att införa enyrkeshögskola, detta också med tanke på att avflickorna efter varken har ett ar-bete eller studerar?Anf. 124 ():Fru talman! Det finns många aspekter på kvali-tetsproblemen i den svenska skolan. En aspekt ärnaturligtvis att själva organisationen av studiernaskulle kunna bli annorlunda och mera individuell,med bl.a. större möjlighet att välja mera yrkesinrikta-de studier. Men jag nöjer mig med att kom-mentera just kursproven, ämnesproven och de dia-gnostiska proven som finns i skolan.Det har sagts att utvärdering är väl-digt viktigt. visar många siffror att utvär-deringen inte har fungerat särskilt bra i den svenskaskolan. Många undersökningar visar t.ex. att det ärstor skillnad mellan de satta betygen och de verkligakunskaperna hos eleverna. Just därför är en använd-ning av olika typer av diagnostiska prov, ämnesprovoch nationella prov mycket viktig.Det är glädjande att regeringen har föreslagit ochatt har beslutat att de nationella proven igymnasieskolan ska bli obligatoriska. Bortfallet harju varit oerhört stort. Jag tycker att skolministernborde gå vidare och agera för obligatoriska rejälaämnesprov långt ned i också. All infor-mation vi får från olika håll tyder på att det är detidiga insatserna som är viktiga och att det är viktigtatt elever inte glöms bort genom grundskolan.När den nya läroplanen för genom-fördes - när låg-, mellan- och högstadiet avskaffades- var tanken att man skulle göra en avstämning efterårskurs 5 för att se vilka åtgärder som skulle behövasättas in och vilken hjälp olika elever skulle få. Denavstämningen har det inte blivit mycket av. Den ärväl i praktiken borta . Jag tycker tvärtom att viborde göra en avstämning betydligt tidigare.Min direkta fråga till skolministern blir om hon ärintresserad av att utsträcka obligatoriet när det gällerämnesprov till att omfatta också tidiga-re år. Jag tycker i första hand att man borde göra enförsta rejäl obligatorisk avstämning redan i årskurs 2.Om man missar eleverna så tidigt är det ofta för sentatt göra någonting åt det senare.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra, liksom före-gående talare har sagt, att de nationella kursproven nublir obligatoriska i vissa kärnämnen. Sedan kan vialltid diskutera vilka ämnen det ska bli framöver. Detär klart att det inte har varit tillfredsställande med ettså stort bortfall, som bl.a. berör-de. När bortfallen beror på att man över huvud tagetinte har genomfört proven är det ännu sämre, tyckerjag. Det är inte acceptabelt.Jag tycker också att det är bra med en provbankdär får komma med nya ämnen, utöver detre kärnämnen som kommer . Vad jagtänker på är yrkesämnen, där det är betydligt svårareatt genomföra nationella prov än i t.ex. matematikoch engelska. Men om vi betraktar prov och prov-bank ur individens synvinkel är det förstås viktigt attäven sådana ämnen finns med i bedömningen. Vimåste stärka de praktiska yrkesförberedande pro-grammen och de elever som väljer dessa program.Jag vill höra vad skolministern säger om detta,dvs. om att inte begränsa de nationella proven tillteoretiska ämnen utan även ta med de praktiska äm-nena, trots att jag är fullt medveten om att det är svå-rare att utarbeta sådana prov.Jag är också intresserad av hur skolministern serpå nationella prov inom vuxenutbildningen. Jag tän-ker inte bara på den kommunala vuxenutbildningen -på komvux - utan även på den utbildning som be-drivs av andra huvudmän och . Omkomvux är den enda skolform som kan ge betyg somgår att pröva får kommunen ett slags betygsmonopolför alla vuxna studerande.Vi har uppmärksammat detta i , där vi diskuterat om det ska vara på detsättet eller om vi vill ha en större frihet även för andrautbildningsanordnare än komvux att få avge betyg.De ska förstås också komma med på dessa prov.Jag kan inte avkräva skolministern ett exakt svarhär och , men tycker inte skolministern som jag attdet vore bra om varje godkänd anordnare av vuxenut-bildning själv får sätta betyg, så att eleverna intebehöver gå via komvux där de får träffa lärare som deinte har träffat förut? Lärare från en utbildning somde har gått igenom får alltså inte ge slutbetyg, utandet blir sådana som de inte känner till som få ge dembetygen. Dessutom kan man då utvärdera alla vux-enutbildare - inte bara de kommunala - via nationellaprov. Betygssättningen ska vara likvärdig och rättvis,precis som skolministern skriver i svaret på dennainterpellation.Anf. 126 Statsrådet ():Fru talman! Jag har i debatten uppe-hållit mig vid hur viktigt det är med kvalitetsredovis-ningar och granskningar. Jag har också sagt till riks-dagen att jag kommer att se över detta och återkom-ma.Vi är inne i ett helt nytt skede i det svenska skol-systemet genom att det är målrelaterat, vilket germöjligheter till en helt annan uppföljning och gransk-ning än vad vi har haft tidigare. 1994 började vi medden typ av nationella prov som vi har . Precissom flera av interpellanterna talar om finns det fortfa-rande brister i systemet. Det sade jag själv i debatteninnan. Steg för steg får vi förbättra för att få ut deresultat vi vill ha.Om jag tittar på de nationella proven och dia-gnostiska prov kan jag säga att det som gäller sedan1994 är att det ska finnas diagnostiskt material förårskurs 2 och årskurs 7. Det ska finnas ännu så längefrivilliga ämnesprov för årskurs 5, obligatoriska äm-nesprov för årskurs 9 samt kursprov för vissa kurser igymnasieskolan. 1994 sade man också att det skulleinföras en provbank.Nu har vi obligatoriska prov, som vi har sagt in-nan, i kärnämnena svenska och svenska som and-raspråk, engelska och matematik. Dessa prov är oer-hört dyra att ta fram om de ska ha den kvalitet som viverkligen vill ha i proven. Jag kan tycka att fleraämnen skulle behöva ha sådana prov, men det är enkostnadsfråga och en prioriteringsfråga. Men jag serpositivt på dem. Jag har också sett att de utvecklarundervisningen på ett positivt sätt.Det nya uppdraget för är nu att ta framett diagnostiskt material anpassat dels för åren föreårskurs 6, dels för skolåren mellan årskurs 6 ochårskurs 9. Materialet för de tidiga skolåren bör i förstahand utarbetas med fokus på språkutveckling ochmatematisk begreppsbildning, så att stöd kan sättas intidigt. Materialet för årskurs 6 till årskurs 9 ger un-derlag för bedömning av var varje elev står i förhål-lande till uppsatta mål.Provbanken ska i första hand omfatta ämnen ochkurser i vilka det inte finns nationella prov. Provban-ken ska också innehålla prov eller delar av prov samtdiagnostiskt material som kan utgöra ett stöd förläraren vid bedömning av elevernas prestationer.Provbankens tekniska och innehållsmässiga upp-byggnad ska syfta till en flexibel användning församtliga berörda skolformer. Skolor ska kunna ut-nyttja provbanken vid för dem passande tillfällen.Provbanken bör utformas så att den erbjuder olikaforum, t.ex. Internet, för diskussion mellan lärare omprovbankens utformning och användning.Jag har fått många frågor här, och jag ser att tidenhar gått.Jag vill kort kommentera det som varinne på, om vi skulle kunna ha nationella prov i yrke-sämnen. Det är en intressant fråga och, som LarsHjertén säger, kanske också svår. Det förslag som vinu håller på att bearbeta om en gymnasieexamen somska omfatta 100 poäng är kanske inte ett direkt svarpå den frågan, men det är ändå en inriktning. Det ärtänkt att detta inte ska göras under en begränsad peri-od, utan det ska löpa . Man skakunna ha handledare utanför, och det ska också varaen inriktning på det som är karaktären för det somman läser.Jag ser att det här examensarbetet faktiskt är enmöjlighet för just eleverna på de yrkesinriktade pro-grammen att verkligen få visa sin kompetens. Det ärinte ett prov, men det ger en möjlighet till en annantyp av erkännande än vad som har funnits tidigare.Anf. 127 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Tack, skolministern! Jag tror att vi,om vi kunde uppvärdera de praktiska yrkena, lär-lingsutbildning osv., skulle få mer resurser över. Nugår väldigt mycket pengar till elever som egentligeninte vill och som påtvingas en behörighet som deegentligen inte orkar med att ta till sig. De skullekunna ha mer motivation för de teoretiska ämnena isamverkan med praktiska ämnen. Jag tycker därförom idé om att man också ska kunnahitta nationella prov för de praktiska yrkesämnena.Om man ser att av kommunerna harupprättat kvalitetsredovisningar är detväldigt viktigt med tydliga signaler från skolminis-terns sida. Det är viktigt att tydligare uttrycka att denationella proven nu är obligatoriska och även talaom att det skulle vara bra att kunna införaockså obligatoriska prov i t.ex. samhällskunskap,religion och naturvetenskap. Obligatoriska och ge-mensamma prov minskar nämligen risken för god-tycke vid betygssättningen. Vi har upplevelser ivårt land av tilltagande rasism och ökande nazism. Dåkan inte dessa ämnen nog värderas. Vi har ett sjun-kande intresse för demokrati och ett tilltagande utan-förskap för flera medborgargrupper som gör det vik-tigt att höja statusen ytterligare på dessa ämnen. Somjag sade tidigare finns det annars en risk att tre ämnenblir vägledande för betygssättningen i stort. Provban-ken är en god lösning som ett komplement, men denär inte tillräcklig.Jag tycker att det är lite fel att lämna frågan såmycket till . har inga sank-tionsmöjligheter, och de skolor som inte vill användade prov som inte är obligatoriska gör som de vill. Närdet gäller det högsta betyget MVG, mycket väl god-känd, har rekommendationer tidigare inte getts förhur provet ska användas som underlag för betygssätt-ningen. Den kritik som har framförts i det avseendethar lett till resultat. är kriterier för MVG också pågång. Skolministern skulle kunna reagera på sammasätt när det gäller kritiken mot att nationella prov intefinns i fler kärnämnen.Jag vill också återvända lite till matematiken.Skolministern säger att det är svårt att göra jämförel-ser mellan gymnasieskolan och gymnasial vuxenut-bildning. Jag påpekade ju att resultaten var bättre vidden gymnasiala vuxenutbildningen. Jag tycker att detär positivt att skolministern har uppdragit åt Natio-nellt genomföraforskningsbaserade utvecklingsstudier. Det är ocksåpositivt med kompetensutvecklingsprogram och ma-tematikdidaktik för lärare; det behövs. Men handenpå hjärtat, skolministern, kan inte förklaringen ocksåligga i att vuxenstuderande har motivationen ochdärför utvecklar matematikkunskaperna? Är det inteså att vi inte klarar av att påtvinga alla elever i ung-domsskolan motivation för matematik? Det handlar juom att ha ett arbetsklimat som ger möjlighet till kon-centration. Hur kan det komma sig att spännviddennär det gäller kursproven är så märkbar mellan gym-nasieskolans olika program? Det är också en frågasom jag vill ställa.Anf. 128 ():Fru talman! Man kan säga att kvaliteten på de ti-digare centrala proven och de nationella proven iSverige har gått i vågor. Vi har en period bakom ossnär man dels lade ut dem , dels inte lätdem vara obligatoriska på gymnasieskolan. Det vartråkigt att det tog så för en majoritet i riksda-gen att inse att man ska lägga ut nationella prov påsamma dag. Men det är glädjande att fak-tiskt beslöt att vi nu ska göra det.Nu gäller det att gå vidare och få de här olika ty-perna av prov att bli bra redskap. De är bra redskapför den nationella utvärderingen och för att visa hurvi lever upp till de politiska målen. De nationellaproven är bra redskap för lärarna vid betygssättning.De är bra redskap för att de ska få information om hurdet går för eleverna. De nationella proven är inteminst bra för eleverna. Eleverna behöver tydlig ochtidig information om hur det går för dem i skolan.Jag tycker att det är bra att tagit upp den här debatten. För min del handlarden första prioriteringen kanske inte om att man skavidga antalet ämnen där man har nationella prov ellerämnesprov, även om det vore positivt. Min förstaprioritering handlar, som jag sade i mitt förra inlägg,om att man ska få fler obligatoriska nationella provtidigare i . får eleverna sitt förstabetyg på hösten i årskurs 8. Däremot garanteras de ettriktigt nationellt prov, som gör att de kan få en upp-fattning om hur det går, först i årskurs 9. Jag upprepardärför min fråga till skolministern: hon intresseradav att diskutera obligatoriska ämnesprov - eller vadvi kallar det för - i ,helst ?Anf. 129 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett bra svar närdet gäller yrkesämnen. De elever som är duktiga i deämnena bör också ha en chans. Inte sällan lyckaselever som går studieförberedande teoretiska programbra på dessa prov - om de sedan blir obligatoriskablir kanske diskrepansen ännu större. Medan andraelever som går vissa praktiska program inte hävdarsig riktigt i konkurrensen. Då kan de få en möjlighetatt visa att de också är duktiga i vissa ämnen som församhället är lika viktiga. Det får väl bli något slagsgesällprov eller liknande. Det ska ju inte vara ettskriftligt prov om man ska visa mycket praktik.Jag fick inget svar på frågan om andra utbild-ningsanordnare än komvux skulle kunna tänkas fåsätta betyg och också få vara med i den nationellautvärderingen.Jag har en sista liten fråga. Jag förväntar mig intenågot stöd från skolministern när detgäller den. Den handlar om dubbla roller.Skolverket genomför nationella prov. Man sysslaralltså med utvärdering och kontroll, men Skolverkethar också till uppgift att främja, dvs. stå över verk-samheten och stimulera till utbildning och bra verk-samhet över hela landet. I den tidigare skoldebatten sade skolministern att de här två rollerna, främ-jande och kontrollerande, är väl förenliga med var-andra. Men är de verkligen det? Vore det inte bättreatt ha ett fristående kvalitetsinstitut, fristående i för-hållande till staten och det statliga ? Det ärmin sista fråga för dagen.Anf. 130 Statsrådet ():Fru talman! Jag är säker på att kom-mer igen med nya frågor. Men det är bra; då håller videbatten i gång.När det gäller de nationella proven och betygenligger det ett uppdrag hos att just titta påkopplingen mellan vad man har fått för resultat på denationella proven och betygssättningen. Detta liggeralltså i uppdrag.Ulla-Britt var inne på matematiken. Omvi ska få ett riktigt bra resultat på matematikundervis-ningen och nå de som vi verkligen vill tror jagatt vi ska börja tidigt i förskolan. Det gör man, somjag brukar säga, i leken, ute i naturen eller var man nuär. Det handlar om att stimulera. Barn är nyfikna ochkan ta åt sig oerhört mycket. Jag tror också att vifaktiskt har mycket kvar att utveckla i skolan när detgäller de pedagogiska metoderna. Det är ett av deområden som är svåra, men det finns också olika sättatt använda matematiken. Därför har vi gett det häruppdraget till dem som vi ser som de bästa i vårt land,för att de ska komma tillbaka och för att vi ska kunnafå ett väldigt bra material. Med det materialet ska visedan ge stöd till våra lärare, så att matematik inteblir någonting svårt eller någonting som man är räddför utan som känns som en naturlig del i ens liv. Dåkommer givetvis andelen elever som känner sig mo-tiverade att vara fler även på gymnasiet.När det gäller yrkesämnen vill jag säga att vimåste se att även våra yrkesämnen innehåller mycketteori. Det krävs för det samhälle vi lever i.Det innebär givetvis att också våra yrkeslärare be-höver kompetensutveckling. Jag säger ofta kompe-tensutveckling, och jag menar det verkligen. Eftersomförändringarna går så fort kan vi inte bara säga tilllärarna att göra. Vi måste ge dem detta stöd.Jag tror på det förslag vi har och som vi kommeratt lämna medel till, nämligen lagarbete mellan lärarei karaktärsämnen och kärnämnen, och att hitta ettannat sätt att använda svenskan eller matematiken närvi möter eleverna på de yrkesinriktade programmen.Det är en viktig del. Jag tror inte på att vi kan sän-ka kraven. Det kan kännas så när man möter de eleversom är skoltrötta, . Jag har storrespekt för dem som individer.