prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Ochdet sker på ett sådant sätt att domstolens integritetinte är i fara.Ett exempel är att förhandlarmed om sina anslag. Det är ju egent-ligen ganska egendomligt att landets högsta domstolsitter i en vanlig förhandlingssituation om sin ekono-mi med regeringen, alltså landets verkställande organ.Det är alltså något konstitutionellt fel. Det har ocksåvisat sig att använder anslagstilldel-ningen som ett sätt att dräpa vissa domstolar. Det ärlätt att sedan komma och säga att domstolen går medpå att bli nedlagd, eftersom man inte har några resur-ser och ingen verksamhet är möjlig att upprätthålla.Då är det ju bättre att den blir nedlagd. Men inled-ningen var ju att man inte fick några pengar.För att avgränsa detta något ska jag bara säga attvi har sagt av vi skulle ha en lag om domkretsar ochen lag om tingsrätter.Det är faktiskt naturligt att de här delarna reglerasi lag. Vi lagstiftar egentligen om det mesta här. Menatt en så central historia som landets domstolsindel-ning inte ligger hos måste vara fel. Vi ärhelt överens om detta inom oppositionen.Vi har också synpunkter på det här att allmännatingsrätter och förvaltningsdomstolar bör läg-gas ihop. Som ett exempel kan jag nämna att Rege-ringsrätten kom med en dom som stridermot Högsta domstolens praxis. Vi har två högstadomstolar, som alltså dömer olika. Så kan man ju inteha det.Inskrivning av bouppteckningar jag sagt att vi skaha kvar. Telefon och video har jag pratat om tidigare.Vi tycker nog att man ska vara mycket varlig med attta in för mycket teknik i våra domstolar.Jag kan inte låta bli att säga någonting om delgiv-ning, vårt älsklingsämne, som jag tror att vi har av-handlat här ett antal gånger . senast kom-mer jag ihåg att var uppe och pläde-rade för saken. Det finns en positiv skrivning omdetta, men bara i anden. I sak är det ganska märkvär-digt att man fortfarande trevar sig fram i betänkandetoch inte har sjösatt det här med privat stämningsman-nadelgivning.Alla nämndemän och vem man än talar med ärsynnerligen uppbragta över alla dessa inställda för-handlingar och det trassel i maskineriet som bristandedelgivning har inneburit. Därför tycker jag att manska ta sig samman nu och sjösätta detta, så att vi fården biten att fungera.Jag ser att min tid är ute och ber att få tacka förmig, fru talman.Anf. 188 ():Fru talman! Rättsväsendets uppdragsgivare ärlandets medborgare. Vårt krav på domstolsväsendetär att det är organiserat för att kunna avgöra ärendenoch mål rättsenligt, snabbt och med hög kvalitet samtatt det är lättillgängligt för uppdragsgivarna, alltsåmedborgarna.Detta är kärnan i synen på domstolsväsendet, ochdet perspektivet borde vara den primära och ytterstautgångspunkten för alla reformer av domstolsorgani-sationen. Detta borde ha fått större genomslag i ar-gumenteringen i handlingsplanen.Detta medborgarperspektiv är enligt Centerpartietav helt avgörande betydelse för att man ska kunna slåvakt om närheten och tillgängligheten till hela rätts-väsendet, inklusive domstolarna.Tingsrätternas lokala förankring har århundrade-nas hävd och en stor betydelse för rättskipningensanseende och genomslagskraft bland medborgarna.Lokalt förankrat dömande är av betydande värde förrättskipningen, inte minst med hänsyn till den person-och ortkännedom som sådana domstolar besitter. I ettmer centraliserat domstolsväsende riskerar man attäventyra detta vitala inslag i vår rättskipning.Den handlingsplan som föreligger speglar intehelhetstänkandet utan förespråkar tyvärr nedläggningav ett antal tingsrätter runtom i landet. Det är Social-demokraterna som med Vänsterns och Miljöpartietshjälp står bakom detta. Jag uppehåller mig särskilt vidMiljöpartiet, som i en partimotion har sagtsig värna om lokal och folklig förankring. Jag ärverkligen förvånad.Domstolarnas unika ställning i jämförelse medandra samhällsorgan uttrycks i regeringsformen ochbekräftas i om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna, liksomi FN:s stadga om de mänskliga rättigheterna. Dom-stolarna är medborgarnas yttersta garanter för rättssä-kerhet och rättstrygghet. Oberoende och oavhängigadomstolar är en fundamental princip i en demokratiskrättsstat.Det är därför angeläget att det pågående föränd-ringsarbetet inom domstolsväsendet och det sätt påvilket det bedrivs av inte på någotsätt urholkar domstolarnas oberoende och oavhängigaställning.Domstolarnas ställning har aldrig varit svagare äni dag. Det kunde vi läsa i dagens press, och det liggermycket i det. Regeringen säger att man vill ha ettstarkt, oberoende svenskt domstolsväsende. Detmåste man dock ifrågasätta, och därför håller jag medom att det verkligen behövs en översyn.I den här viktiga frågan om vårt domstolsväsendekommer det en skrivelse till med informa-tion. Det kommer inte någon proposition med ställ-ningstagande till varje enskild tingsrätt. Jag noterarockså att om det här verkligen hade varit en viktigfråga för regeringen så hade vi kunnat se justitiemi-nistern här i denna viktiga debatt.Den fortsatta utvecklingen och förändringsarbetetmåste emellertid byggas underifrån. Man får användasig av de domstolsanställdas kunskaper, erfarenheteroch engagemang snarare än att driva på uppifrån. Dedomstolsanställda måste i större utsträckning än vadsom nu är fallet få inflytande över och känna delak-tighet i förändringsprocessen.Centerpartiet instämmer i att domstolsväsendetbehöver både reformeras och moderniseras. Samhäl-lets komplexitet ökar , som fleraav de yttre faktorerna som påverkar domstolsväsendetförändras i allt snabbare takt. Att domstolsväsendetfungerar i en föränderlig värld är emellertid inte nå-gon nyhet. Det nya är den dramatiska ökningen avförändringstakten.Den säkerligen viktigaste orsaken till denna dra-matiska ökning av förändringstakten i samhällslivetär genombrottet för informationstekniken. Jag anseratt informationstekniken gör det möjligt att bibehållaett decentraliserat domstolsväsende, eftersom denerbjuder avancerade arbetsredskap för att kunna följamed i rättsutvecklingen och ha en bred och effektivsamverkan i hela vårt rättsväsende.Centerpartiet är berett att ta sitt ansvar för en mo-dernisering av domstolsväsendet. Men förändringarnamåste ta fasta på det goda i dagens domstolsorganisa-tion och därmed utgå från ett decentraliserat rättsvä-sende.Domstolsorganisationen måste få en bred politiskförankring, och varje förändring av domstolsorgani-sationen ska föregås av ett riksdagsbeslut, precis somvi sagt här tidigare i debatten. Denna ordning börkomma uttryck i lagtext.Det är alltså otillräckligt och långt ifrån tillfreds-ställande att regeringen fortlöpande informerar riks-dagen om pågående och planerade reformer. Riksda-gen måste kunna påverka och ha inflytande överreformarbetet. Inte minst måste kunna ståtill svars inför sina uppdragsgivare, det svenska fol-ket. Intill dess att har återtagit rätten attbesluta om sådana förändringar, bör det inte varamöjligt för regeringen att lägga ned någon tingsrätt.Hur påtagliga eller omfattande konsekvenserna avomvärldsförändringarna och de krav som dessa gene-rerat gentemot domstolsväsendet är, t.ex. vad gällerkraven på specialisering och kompetensutveckling,kan man ju diskutera. harmålen i domstolarna blivit långt mer kompliceradeoch tunga att handlägga. Den ökade internationalise-ringen och antalet mål med EG-rättslig anknytninghar dock inte satt några tydliga spår i måleneller tillflödet av mål. I det längre perspektivet finnsdet ändå goda grunder för att anta att den situationenkommer att förändra arbetet i domstolarna.Det är viktigt att domstolsorganisationen då hålleren hög beredskap och står väl för en sådanutveckling. För att domarbanan ska ha attraktions-kraft och underlätta rekrytering är det dessutom an-geläget att möjligheter till specialisering kan erbju-das. Men man kan inte sätta likhetstecken mellanspecialisering och centralisering.Påståendet att det skulle vara svårt för de småtingsrätterna att tillgodose allmänhetens krav på ser-vice saknar förankring i verkligheten. Regeringenutgår, utan att ha några belägg för sin åsikt, på för-hand från att större domstolar ger bättre förutsätt-ningar för en förbättrad verksamhet i domstolarna.Handläggningen kan förbättras vad gäller kvalitet,och servicegraden kan öka. Dessutom kan domstolensservice till allmänheten förbättras liksom säkerheten.Så framhölls det i skrivelsen.Vi hörde ju tidigare talare säga: ju störredomstol desto större bekymmer.Jag vill instämma i att det är iögonfallande att frå-gan om vilken storlek den mest effektiva domstolenbör ha liksom nackdelar med stora samorganiseradedomstolsorganisationer inte har diskuterats på någotsätt i denna handlingsplan.Det hade varit värdefullt med en analys av de svå-righeter, inte minst utifrån medborgarperspektivet,som en stor samlokaliserad domstol brottas med. Detär svårt att inse att kvaliteten i den dömande verk-samheten skulle förbättras endast av det skälet att flerdomstolsanställda vistas i samma tingshus, om det nuär det som avses.Centerpartiet ser med oro på de sparkrav somdomstolarna har varit utsatta för. Vi har befarat attsparkravet kommer att gå ut över de mindre tingsrät-terna och leda till en centraliserad tingsrättsorganisa-tion.Den pågående utvecklingen i dagens domstolsvä-sende och regeringens skrivelse förstärker tyvärr vårafarhågor att den utveckling och förnyelse av domstol-sväsendet som är nödvändig och påkallad går i enensidigt centraliserad riktning. Den sker på bekostnadav en decentraliserad domstolsorganisation. Detta servi från som mycket olyckligt.Centerpartiet anser att de mindre tingsrätterna gernärhet, tillgänglighet och korta handläggningstider.Det finns person- och lokalkännedom. Det är ett lo-kalt dömande. Allt detta motverkar anonymitet ochger offentlighetsprincipen ett konkret innehåll.Jag har i tankarna jämfört domstols-organisationen med centraliseringen i sjukvården. Jagtycker att man kan dra lärdom av det som händer.Vi har tidigare diskuterat centralisering inomåklagarväsendet. Riksåklagarens rådgivande nämndvar på besök i åklagarkammaren i . Där hade man planer på att dela åklagar-kammaren.Jag tycker att vi bör vara försiktiga med centrali-seringen och de stora enheterna och verkligen analy-sera innan man tar sådana steg.Tidigare i debatten om inskrivningsmyndighetenkrävde vi att man skulle ta allt på en gång och ha enplan över det hela så att vi verkligen kan se hur manpå bästa sätt kan arbeta inom domstolsorganisationen.När man nu studerar vad som är på gång finnerman att det verkligen är en stor kompetens som gårförlorad. Det har vi inte råd med i den situation vibefinner oss. Det är svårt att hitta den kompetensennågon annanstans; för att inte tala om den stora kost-nadsökning det innebär. Det har vi tydligt sett.Denna fråga lyfte också fram.Samtidigt som resursförstärkningar nu måstekomma domstolsväsendet till del, för att inte kvalite-ten i verksamheten ska äventyras, är det viktigt attden påbörjade reformeringen och moderniseringeninte avstannar. Att ytterligare ompröva och vid behovförändra arbetsformer, organisation och regler ärnödvändigt. Det är ett ännu oavslutat arbete. Dettagäller inte minst domarutbildningen.Centerpartiet är positivt till att domstolsväsendetanammar teknikutvecklingen och de möjligheterdenna medför, men vill i sammanhanget betona nöd-vändigheten av en helhetssyn på rättsväsendets tekni-kanvändning.Det är angeläget att rättsväsendets olika aktörer -domstolarna, polisen, åklagarna, advokaterna etc. -på ett effektivt och säkert sätt kan utnyttja tekniken.De moderna tekniska hjälpmedlen inom rättsväsendetmåste kunna samordnas för att effektivt kunna ut-nyttjas.Det är angeläget att de enskilda domstolarna harmöjlighet att efter sina lokala förutsättningar utformasin beredningsorganisation. Behoven av en bered-ningsorganisation varierar bl.a. beroende på domsto-larnas storlek och läge.Centerpartiet är positivt till en renodlad domarrolloch därför positivt till att regeringen avser att föraöver sjöfartsregistret och inskrivningar om företags-hypotek till andra myndigheter. Likaså ställer vi osspositiva till att domstolarna i högre utsträckning re-kryterar specialister i bl.a. administrativa frågor ochpå IT-området från andra personalkategorier än dentraditionella domstolspersonalen. Det har vi sett tyd-liga exempel på i de andra organen inom rättsväsen-det.En ökad rörlighet och yrkesväxling inom rättsvä-sendet är av stort värde enligt vår mening. Att öppnadomarbanan för andra yrken inom rättsväsendet ärdärför mycket angeläget. Rättsväsendet berikas av atterfarenheter från olika myndigheter utväxlas ochkorsbefruktas.Jag vill nämna notarietjänstgöringen. Vi har äventidigare menat att det är angeläget att uppdra åt att göra en översyn av antagningen tillnotarietjänstgöringen och sambanden med juristut-bildningen. antas av studenterna till nota-rietjänstgöring. Urvalskriterierna hänför sig enbart tillstudiemeriter. Det har skapat en väldig betygshets ochen dålig arbetsmiljö.Högskoleverket har kommit med en rapport somockså kräver den här översynen. Det har kommit sålångt att det antagligen kommer att anammas. Förmin och del är det viktigaste att dethänder något på det här området och att man kommeråt åtgärden. Jag har inget emot prestigeförlusten.Till sist vill jag nämna nämndemannaväsendet.Jag välkomnar att det ska skapas en utredning när detgäller nämndemännens situation. Det är en otroligtviktig demokratisk del av den dömande verksamhe-ten, men den måste fungera på ett bättre sätt. Jagvälkomnar verkligen den utredningen.Fru talman! Jag står bakom alla re-servationer, men för tids vinnande yrkar jag endastbifall till reservation 2, om lokal förankring. Tack.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § (forts.) Det framtida domstolsväsendet(forts. JuU22)Anf. 189 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja höra en sak. GunnelWallin har talat länge, vackert och övertygande omvärdet av ett lokalt rättsliv och de små tingsrätterna.Jag undrar varför inte då biträder vårreservation om att bevara inskrivningsväsendet medavseende på fastigheter och bouppteckningsverksam-het vid tingsrätterna.Anf. 190 () replik:Herr talman! Vid den debatten, när det ärendet varupp i kammaren, reserverade vi oss i frågan. Eftersomdetta är ett fattat beslut får man enligt demokratiskaformer finna sig i det. Det är läget.Anf. 191 () re-plik:Herr talman! Det ligger mycket i det, men å andrasidan kan vi konstatera att detta på intet sätt har verk-ställts. Det ligger lite . Möjligheten finnsfortfarande att riva upp beslutet. I den meningenskulle väl inte demokratin störas av att vi markeradeatt man skulle tänka om i den här delen.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag kan förstå resonemanget. Jag harnoga följt detta, och det var därför jag också kundesäga att det är en otroligt stor kompetensförlust närdenna personal inte följer med. Vi har också kunnatse i äskandena vilka stora kostnader detta medför. Detär inte omöjligt att vi kommer tillbaka utifrån detläget, men har jag inte den ståndpunkten.Anf. 193 ():Herr talman! För att upprätthålla lagen finns baraen säker metod, och det är fria och självständigadomstolar. Regeringen påpekar i sin skrivelse att detär utmärkande för en demokratisk rättsstat att dendömande makten utövas under lagarna. Den ordning-en förutsätter oberoende och oavhängiga domstolar.Den nu gällande regeringsformen slårfast att:"Den offentliga makten utövas under lagarna. "Således ska all offentlig makt, och inte bara dendömande, utövas under lagarna. Såväl riksdag somregering är alltså bundna av lagarna. Det är framförallt detta faktum som kräver både oberoende ochoavhängiga domstolar.Sverige har knutits allt närmare den europeiskarättstraditionen i och med att vi har trätt in i EU, och ioch med att vi också har gått med i Europakonventio-nen om skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna i svensk lag.I artikel 6 i om skyddet förde mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna slås det fast att var och en är berättigad rättvis och offentlig förhandling. Det ska ske inomskälig tid, och det ska vara inför en oavhängig ochopartisk domstol som upprättas genom lag.De svenska domstolarnas oberoende och oav-hängighet skyddas alltså av både svenska och euro-peiska rättsregler. Detta gör att man bör ha en vissförsiktighet vid allt fattande av beslut som rör dom-stolar, inte minst när det gäller de förändringar som äraktuella just nu.Domstolarnas ställning i vårt samhälle har enstark konstitutionell prägel. som regeringeni sin skrivelse betonar domstolarnas speciella roll isamhället så menar man att rättsväsendet ska fungerasom en helhet där samverkan och sambanden mellanmyndigheterna måste poängteras.Regeringen skriver vidare att samverkan mellanrättsväsendets olika verksamhetsgrenar ska fördjupasoch utvecklas.Regeringen åberopar här motstridiga principer be-roende på vilka åtgärder den just för tillfället villdriva igenom. Man kan inte både behandla rättsvä-sendet som en helhet och hävda domstolar-nas och domarnas oberoende och särskilda roll i sam-hället.Vi i välkomnar det reformarbete sompågår inom domstolsväsendet. En reformering avdomstolsväsendet är nödvändig för att kunna mötaden nya tiden med nya krav även på domstolarna.Men det olyckliga är att dessa förändringar nu ge-nomförs utan att vi i får vara med.Domstolarna ska upprätthålla lagen i . Detborde därför vara självklart att domstolarna inte kanläggas ned eller slås samman utan att , dvs.den lagstiftande församlingen, deltagit i beslutet.Domstolarnas särställning i regeringsformen krä-ver att förändringar genomförs, som det står, varsamtoch med beaktande av behovet av stabilitet över ti-den. För att inte rubba allmänhetens förtroende förvare sig enskilda domstolar eller för domstolsväsen-det i dess helhet krävs det att reformeringen sker medhög grad av konsekvens och principbundenhet, där desjälvständiga domstolarna på etträttssäkert sätt kan skipa rätt och slita tvister.Mot denna bakgrund är det särskilt olyckligt attregeringen nu genomdriver omfattande förändringarutan att först tydligt redovisa de principer som skaligga till grund för de åtgärder som man föreslagit.Domstolar läggs ned och domkretsar slås ihop såfort tillfälle ges. Det pågående reformarbetet lider enuppenbar brist på likformighet och förutsägbarhet.Tillfälligheter, såsom att lagmän går i pension el-ler avlider, styr vilka projekt som kommer i gång.Samordning och kontroll saknas och kortsiktiga över-väganden styr.Att fortsätta att driva förändringsarbete på det sättsom nu sker är inte hållbart i ett längre perspektiv,och kan knappast leda fram till en över tiden varaktigdomstolsorganisation.Det är svårt för både allmänheten och domstol-spersonalen att veta hur regeringen och Domstolsver-ket kommer att göra nästa gång, och vilken typ avförändring som är att vänta just vid deras domstol.Frånvaron av en samhällsekonomisk kon-sekvensanalys gör att de misstag som begicks t.ex.när inskrivningsmyndigheten omorganiserades kanåterupprepas.Det är svårt att nå en långsiktig lösning utan attförst låta besluta om vilka riktlinjer ochprinciper som bör ligga till grund för en så omfattan-de reformering av domstolsväsendet som regeringenskisserar i skrivelsen.Vi i vill erinra om att den pågåendeprocessen utgör ett avsteg från den ordning som an-vändes vid den förra stora reformeringen av domsto-larna som ägde rum . Då inhämtade regeringenriksdagens godkännande av de riktlinjer och principerden avsåg att använda sig av. uttaladeefter att ha godkänt regeringens riktlinjer att:Om ändring i ovan angivna riktlinjer framdelesfinnes motiverade bör frågan härom underställasriksdagens prövning.Mot bakgrund av vad som ovan anförts bör rege-ringen inte gå förbi i den här viktiga frågan.Därför begär vi i att regeringen snarastinhämtar godkännande för vilka principersom ska ligga till grund för den framtida domstolsor-ganisationen. kan därefter uppdra åt rege-ringen att genomföra en reformering av domstolsvä-sendet efter dessa principer.I konsekvens med detta bör regeringen inte ge-nomföra några av de förändringar som läggs fram iskrivelsen innan gett sitt godkännande förde riktlinjer som regeringen vill lägga till grund fördomstolsväsendets framtida organisation.Folkpartiet anser också att en del av det dömandesom sker i länsrätterna ska kunna flyttas över tilltingsrätterna. På det sättet skulle de mindre tingsrät-terna få ett större målunderlag. Det är någonting, somi enlighet med huvuddragen i regeringens skrivelse,också skulle kunna leda till en specialisering. Totaltsett skulle en sådan ordning kunna innebära att flerdomstolar kan bevaras, vilket också skulle gagna denlokala förankringen i rättskipningen.På anser vi i att de bådadomstolsslagen ska slås ihop. Vi anser att en sådanordning skulle medverka till att domstolsväsendetuppfattas mer enhetligt. Vi menar att regeringen ock-så bör beakta detta inom ramen för det fortsatta re-formarbetet.Herr talman! Så vill jag säga några ord om dencentrala domstolsadministrationen. Vi i Folkpartietanser att den centrala domstolsadministrationen intebör utformas på ett sådant sätt att den riskerar attäventyra intresset av ett oberoende domstolsväsende.Den nuvarande konstruktionen ger regeringen ettstarkt grepp om domstolsorganisationen, bl.a. genomatt regeringen utser generaldirektören och att mantidsbegränsar förordnandet. Dessutom kan genom fördelningen av domstolsväsendetsanslag styra reformarbetet.Vi i anser att det verkligen finns skälatt överväga en annan ordning. Domstolarnas själv-ständighet skulle kunna garanteras med ett självstän-digt serviceorgan. I t.ex. finns det en myn-dighet som ligger under och vars verksam-het regleras i lag.Vi i vill peka på att det presenteradeförändringsarbetet visar att nuva-rande ställning inte är acceptabel. Den roll som har i det aktuella reformarbetet framstårsom mindre väl förenlig med den grundläggandeuppgiften för verket, nämligen att vara en service-myndighet. Det verkar som om en inte oväsentlig delav verkets resurser används för att ta fram underlagför en reformering av domstolsväsendet.Även om detta är en angelägen uppgift, är det inteen uppgift för . Tilltron till de slutsat-ser som presenteras hade varit större om man anlitatutomstående för att ta fram det här underlaget. Därföranser vi i att regeringen bör få i uppdragatt utreda frågan om ställning ochfunktion i förhållande till domstolarna.Herr talman! står bakom reservatio-nerna 1, 3, 4 och 8. Men för tids vinnande yrkar jagbifall bara till reservation 8.Anf. 194 (mp):Herr talman! I skrivelsen redovisar regeringenplanerade förändringar av tingsrättsorganisationen.Men man säger också att regeringen hädanefter ävenska återkomma till om hur förändringsar-betet utvecklas.Efter att själv som ledamot ha deltagit i 1995 årsdomstolskommitté har jag kunnat tränga in i proble-matiken som gäller förändringspotentialen inomdomstolarna i första instans. De direktiv som kom-mittén fick kunde inte omsättas i praktiken. Det ärkanske svårt för justitieutskottets ledamöter att förståde här turerna. Men efter att ha deltagit i det här ar-betet tycker jag ändå att regeringens förhållningssättär det bästa.Med mitt arbete som utgångspunkt skulle jag viljasäga att det inte går att lägga en mall för hur tingsrät-terna ska utvecklas i hela landet. ser såhemskt olika ut geografiskt och befolkningsmässigt.Jag tycker att jag hör detta också i den samstämmigakritiken från oppositionen. Jag tycker alltså att för-hållningssättet är bra.Man säger att förändringar är nödvändiga. Det ärett genomgående tema. Men sedan tycker jag att detär väldigt otydligt. Vilka förändringar är det man villha? Det var ännu mer otydligt i Domstolskommitténdär alla partier hade var sin representant. Det opposi-tionen nu efterfrågar gjordes där. Diskussionen fördesoch förslagen till förändringar framställdes.