prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Hur har ni tänkt finansiera er satsningpå barnomsorgskonto och avdragsrätt jämte den all-männa förskolan och detta med rätten för arbetslösasoch föräldraledigas barn?Herr talman! För det första handlar införandet avmaxtaxan om att ge förskolan den betydelse som denförtjänar i svensk välfärds- och utbildningspolitik.Det handlar om att ge barn god omsorg och om attstimulera deras utveckling och lärande. Det handlarockså om förskolans sociala betydelse genom att denbidrar till att utjämna skillnader i uppväxtvillkor ochskapa mötesplatser för barn med olika etnisk, kultu-rell och social tillhörighet. Förskoleverksamheten harockså stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi ochför jämställdheten mellan kvinnor och män. En verk-samhet med en sådan betydelse är en viktig välfärd-sinrättning, och viktiga välfärdsinrättningar ska inteha höga avgifter. I stället måste målsättningen vara attha så låga avgifter som möjligt - avgiftsfritt.Därför är maxtaxan bra!För det andra handlar det om ekonomi. Barnfa-miljerna som grupp har burit en stor ekonomisk bördaunder 90-talet. Därför är en kraftfull satsning på barn-familjerna välkommen.I dag tjänar många småbarnsföräldrar, ofta kvin-nor, inget på att gå upp i arbetstid. Inkomstökningar-na äts upp av bl.a höjda barnomsorgsavgifter. Max-taxan angriper en del av problemet med de här mar-ginaleffekterna. låter det som om vissa tyckeratt det är bra att vissa inte kan öka sin inkomst hurmycket de än försöker - alltså att det är bra om små-barnsmammor stannar hemma. Är det så?Vi i menar att det är bra att under-lätta för människor att arbeta. Därför är maxtaxanbra!För det tredje handlar det om att stärka den gene-rella välfärden. menar att generellalösningar klart är att föredra. Det nu framlagda för-slaget innebär en förstärkning av den generella väl-färden - ett synsätt som tydligt avvisas av den samla-de borgerligheten. Det är individuella lösningar somska gälla. I sin kritik av maxtaxan lyfter man fram ettenat förslag om ett barnkonto - per barn iförskoleåldern för styrkta barnom-sorgskostnader och barn.Förslaget lanseras som en valfrihetsreform. "Låt föräldrarna bestämma i stället" är vad somframgår av det gemensamma borgerliga förslaget.Man är orolig för att kommunerna inte ska ha råd, föratt kvaliteten ska försummas, för att den kommunalasjälvstyrelsen hotas m.m. Men glömmer man inte bortbarnen i sammanhanget - de barn som i och medförslaget slipper olika typer av tidsrelaterade taxorsom försvårar en bra verksamhet? Ochförklara för mig vad det är för fel på låga kostnaderinom förskoleverksamheten! Tycker ni i den samladeborgerligheten att låga, kanske inga, avgifterinom förskoleverksamheten är dumt?Vi i vill stärka den generella väl-färden - en välfärd som är till för alla, som är billigeller gratis och som finansieras via skatter. Därför ärmaxtaxan bra! Men här handlar det i grunden, somnågon sagt, om olika synsätt, om olika ideo-logiska utgångspunkter.Herr talman! vill jag säga att jag hoppasatt de partier som i samverkan har arbetat fram dethär förslaget ska fortsätta arbetet med att utveckla enför barnen så viktig verksamhet som förskolan. Komihåg mina inledande ord! Vi tar alltså steg i riktningmot ett av mål: en avgiftsfri förskola,tillgänglig och likvärdig för alla.Jag yrkar bifall till hemställan i utbildningsut-skottets betänkande.Anf. 19 () re-plik:Herr talman! En rak fråga kräver ett rakt svar. Hurhar vi alltså finansierat vårt alternativ? Ja, självklartär det så att vi inte lägger fram någonting - så är detju om man nu känner ansvar för det arbete som manär satt att utföra - utan att ha på fötterna. Vi har fulltut finansierat vårt förslag. Det betyder att barnom-sorgskontot ligger på ca 3,4 miljarder och att denkostnad som det innebär att införa avdragsrätt förstyrkta barntillsynskostnader med ett tak på 50 000 krmotsvarar ca 1,5 miljarder. Sammanlagt blir det 4,9miljarder. Det är just det belopp som finns i budgetenfrån oss fyra partier på området och det är precisutbytbart med det belopp som finns anvisat för max-taxeförslaget.Vad representant kanske inte tänktpå är att vi icke har en extra pappamånad med i vårtförslag. Vi tycker att vi i första hand ska se till attpappor utnyttjar de möjligheter som finns; dettai stället för att införa ytterligare saker. På det sättethar vi finansierat vårt förslag.Det är bara att konstatera, och även instämma i,vad representant sade, nämligen attdet finns en ideologisk skillnad i dessa frågor: Ni stårför en socialistisk barnomsorgspolitik och vi vill haen familjepolitik som bygger på valfrihet och rättvisaoch på en tilltro till att föräldrarna faktiskt är barnensbästa experter.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! En socialistisk barnomsorgspolitikkan också vara mycket bra och innehålla mycket avdet som också vill att en barnom-sorgspolitik ska stå för.Det är bra att ställer sig upp italarstolen och försöker förklara finan-siering i den här frågan. Men jag blev inte klok på dethär. Och inte blev jag klokare när han blandade inpappamånaden.Vad vi diskuterar nu är ett förslag som handlar ommaxtaxa och allmän förskola. Majoriteten har avsatt3,4 miljarder till maxtaxan och en halv miljard tillkvalitetssäkrande åtgärder. Kostnaden för den all-männa förskolan är 1,2 miljarder. Kostnaden för attge barn till föräldralediga föräldrar rätt att gå i för-skola är 200 miljoner. Kostnaden för förskoleverk-samhet för barn till arbetslösa föräldrar är 300 miljo-ner.Totalt är kostnaden för de verksamheter som vimenar att inte har visat på någon finan-siering av 1,7 miljarder. Det kvarstår för Centerpartietoch att visa hur man har finansierat detta.Anf. 21 () re-plik:Herr talman! Jag får göra ett nytt försök. Och nuönskar jag att representant lyssnarväldigt noga. Det här är alltså det budgetalternativsom vi redovisar från Centerpartiet.Av kostnaden för maxtaxan på 3,4 miljarder an-vänder vi till vårt paket 0,5 miljarder till kvalitetshö-jande åtgärder. 1,0 miljarder som är avsatta till denextra pappamånaden använder vi till vårt paket. Såhar vi finansierat det.Det är fullt ut finansierat, och det till skillnad motvad regeringen, och hargjort. Som har sagts tidigare: Om Kommunförbundetsberäkningar är korrekta - och det finns ingenting sompekar på motsatsen - är det förslag ni presenterardefinitivt underfinansierat. Som har sagts förut blireffekten av det att det är annat i kommunerna som fårstå åt sidan för att klara ut detta.Jag tycker att det här är ett klart besked.Anf. 22 () re-plik:Herr talman! Jag blev inte riktigt klok på det här,men det kan ju bero på min egen fattningsförmåga.Summerar man svaret från innebär detatt för att kunna finansiera en allmän förskola och rättför barn till arbetslösa föräldrar liksom barn till för-äldralediga föräldrar att ta del av förskolans verksam-het låter pappamånaden få stryka påfoten. Det är pappamånaden som ska få finansierarätten för våra barn att ha tillgång till förskola. Detvar också svar på tal.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 23 TALMANNEN:Följande statsråd kommer att svara på frå-gor: Vice statsminister , statsrådetMaj-Inger , utbildningsminister , statsrådet och statsrådetLars-Erik Lövdén.Vice statsministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt ansvarsområde. Frågor tillövriga statsråd förutsätts beröra deras respektiveansvarsområde.Jag lämnar ordet fritt.Beslutsregler vid utförsäljning av egen-domAnf. 24 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till , som ju numera också handlägger grundlags-frågor.Den s.k. om bostäderna och re-geringens eget förslag om förbud mot s.k. vinstdri-vande akutsjukhus har öppnat en ny diskussion i vårtland om folkstyret. Socialdemokratin förefaller nu slåin på en väg där vissa röster ska räknas som tyngre änandra. Två tredjedels majoritet ska det krävas, lär vioss i fullmäktige, för beslut om vissa speciella fråge-ställningar.Socialdemokratin förnekar frenetiskt att dettaskulle ha någonting att göra med att man i sak ogillarde beslut som fullmäktigeförsamlingarna annarsskulle komma att fatta. Jag ber att mot denna bak-grund få fråga statsrådet följan-de: Kan ge mig ett exempel påett viktigt socialdemokratiskt krav som statsrådetanser skulle kräva två tredjedels majoritet i fullmäkti-ge?Anf. 25 Vice statsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis så att all omröst-ning som inte sker med normal majoritet är mycketovanligt. Vi tillämpar det vid väldigt speciella tillfäl-len.Vad debatten har gällt nu är när egen-dom säljs ut på ett sätt så att man kan uppleva detsom att egendom förskingras. Det ärmycket allvarligt, och det är inte en sådan fråga somen majoritet kan ändra när en annan majoritet hargenomfört det. Det är därför det har funnits en stopp-regel för utförsäljningen av allmännyttan, som börersättas av någonting annat, och då får vi se vad detkan bli.Det är därför som vi har reagerat på utförsäljning-arna av akutsjukhus. Låt oss diskutera dessa frågor isig, men jag förstår att man från den borgerliga oppo-sitionens sida enbart vill uppehålla sig vid det for-mella beslutsfattandet.Anf. 26 PER ():Fru talman! Vi får ju hålla oss till det som vi harnågon kunskap om, och det som vi har någon kun-skap om är att Socialdemokraterna planerar att införaregler om två tredjedels majoritet för borgerligakommuner vid genomförandet av borgerlig politik.Jag upprepar min fråga: Kan statsrådet ge ett ex-empel på ett socialdemokratiskt krav där denna nyademokratiskt tvivelaktiga beslutsprincip som man nuvill introducera skulle kunna tänkas appliceras? Än sålänge har statsrådet inte svarat på frågan. Jag berdärför att få upprepa den. Eller gäller denna regelbara borgerliga förslag såsom det har fram-gått?Anf. 27 Vice statsminister ():Fru talman! Jag trodde att hade för-stått att det handlar om utförsäljningar av akutsjuk-hus. Dessa är vi emot därför att vi menar att det kaninnebära att vården kommersialiseras på ett sätt somvi tycker är olyckligt.Det gäller också utförsäljning av allmännytta, där-för att det handlar om att vi då förmenar framför alltungdomar här i att kunnahyra lägenhet och tvingar dem att köpa lägenhet.Det är dessa fall som har varit omdiskuterade, ochdet är här vi funderar på särskilda regler för att för-hindra att egendom säljs ut.Anf. 28 PER ():Fru talman! Jag upprepar frågan igen: Finns detnågot socialdemokratiskt förslag som skulle kommaatt omfattas av en så oerhört epokgörande förändringav de kommunala beslutsreglerna som Socialdemo-kraterna nu överväger att införa?Jag är väl medveten om att akutsjukhuset eller att man får rättatt köpa sina bostäder. Det är borgerliga förslag somhar fått borgerligt stöd och som Socialdemokraternavill förhindra genomförandet av genom en spektaku-lär förändring av beslutsreglerna. Men eftersom dettabeskrivs som en grundläggande och viktig förändringav det sätt på vilket vår demokrati ska fungera, ställerjag frågan för tredje gången: Kan ett exempel på en socialdemokratisk fråga somskulle komma att omfattas av samma typ av besluts-regler? Eller är det bara borgerlig politik som skastoppas på detta sätt?Anf. 29 Vice statsminister ():Fru talman! Jag kan tala om för Per att jaginte alls hatar . Vad jag tyckerilla om är om man kommersialiserar rätten till vård.Vi tycker inte alls illa om bostadsrätter, självklartinte. Däremot måste det finnas en variation med bådehyresrätter och bostadsrätter i , inte minstför ungdomars skull.Det handlar inte om huruvida det är borgerligaeller socialdemokrater som föreslår de här konstigasakerna, utan vad det handlar om är att vi vill slå vaktom allmännyttan och om en sjukvård för alla.MobbningAnf. 30 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngegerd Wärnersson.Rapporter om många fall av allvarlig mobbning iskolan har nått oss . harvi blivit varse att vuxenvärlden alltför ofta skjuterfrågan ifrån sig. Man säger sig inte veta, att man inteser. I värsta fall kanske man inte heller vill veta. Po-lisanmälningar har gjorts utan någon åtgärd från deansvariga. Anmälningarna till leder imånga fall inte ens till någon utredning. Den mobba-de och dennes familj lämnas ensamma.Min fråga till statsrådet blir: Vilka åtgärder avserstatsrådet att vidta för att skolan och skabli mer aktiva när det gäller att komma till rätta medmobbningsproblematiken?Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Sedan jag tillträdde som skolministerhar vi tagit upp värderingsfrågorna som ett av deområden som vi tycker är oerhört viktigt att prioriterai skolans vardag. Det handlar om förhållningssätt,attityder och respekten för varandra. Det genomsyra-de också det år som kallades för värdegrundsåret.Vi har sett över den lagstiftning som ska skyddavåra elever och också ge dem en rättighet när de kän-ner sig kränkta. Vi har vår skollag där det i portalpa-ragrafen klart och tydligt anges att alla som finns iskolan är skyldiga att uppmärksamma när en elev blirutsatt för mobbning och också att aktivt handla.Rektor har som ansvar att upprätta en mobbningsplan.Detta har tyvärr inte räckt.Regeringen beslöt därför för sedan attdet s.k. åtgärdsprogrammet nu ska ge en möjlighet förden enskilde eleven eller dennes förälder att kräva ettsådant program. har det varit upp till skolansjälv att besluta om detta. Elever och föräldrar skaockså ges möjlighet till upprättande av ett åt-gärdsprogram.Det betyder konkret att ingen elev ska bli nekadatt bli lyssnad till när eleven känner sig mobbad. Manska gå till sin rektor, och rektor har skyldigheter.Anf. 32 ():Fru talman! Mobbning förekommer ju inte enbarti skolan och bland ungdomar utan också på många avvåra arbetsplatser i vuxenvärlden.Det faktum att mobbning förekommer och i vissmån tolereras visar att det finns brister i vår värde-grund, precis som statsrådet påpekade.Är statsrådet och regeringen beredda att ta initia-tiv till en riksomfattande kampanj mot mobbning - enkampanj vars syfte är att aktivera och engagera helasvenska folket till att ge tydliga signaler om attmobbning är ett brott som inte hör hemma i en demo-krati?Anf. 33 Statsrådet ():Fru talman! Precis som kännerjag en djup olust och oro när vi ständigt möts av rap-porter om mobbning på arbetsplatser där det enbartfinns vuxna, men givetvis kanske allra mest när detgäller barn, för de är mest utsatta.Jag har därför när jag har mött representanter förvåra elevorganisationer diskuterat hur vi kan gå vida-re. Vi kommer till att lämna en propositionsom handlar om elevhälsa. Vi kommer alltså återigenatt sätta fokus på mobbningssituationen. Det vi pratarmed elevorganisationen om när det gäller hur vi kangå vidare är just en form av kampanj. Det som gjordemig väldigt glad var att det var från eleverna det komatt den här kampanjen i så fall måste gälla utanförskolans värld. Den måste finnas på alla arbetsplatser.Kom gärna in med tankar om hur den kunde läggasupp. Jag kommer att möta elevorganisationerna, ochnågon gång kommer vi förhoppningsvisatt ge besked om hur den kommer att se ut.FlyktingbarnAnf. 34 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet om . Barnkonven-tionens tredje artikel säger att barnets bästa ska kom-ma i främsta rummet. När man sedan ser hanteringenav barn i asylsökande familjer, i gömda flyktingfa-miljer, upplever jag att barnets bästa inte kommer ifrämsta rummet. Där kommer det politiska bästanågonstans betydligt före.Man hör talas om barn som slår sig själva, gör sigsjälva illa och river i operationsärr för att tillfoga sigsjälva smärta och skada. Det beror på att situationenhemma är så pressad för att föräldrarna inte får uppe-hållstillstånd i trots att det finns ganska storsläkt och anknytning på det sättet. Var kommer bar-nens bästa in i det fallet? Och hur tänker statsrådetKlingvall hantera denna situation för att vi i det härlandet ska följa ?Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en väl-digt viktig fråga, nämligen barnens situation, vare sigde finns här i stadigvarande eller om de är härsom asylsökande. Det som hände, det vet säkert , var ju att barnets bästa fördes in iutlänningslagen . Det har betytt väldigt mycketför utvecklingsarbetet när det gäller att just ta hänsyntill barnets bästa i alla led i asylprocessen.Samtidigt är det så att vi vet att familjer somkommer hit och söker asyl har svåra upplevelserbakom sig. De har varit med om händelser som sättersina spår hos både de vuxna och barnen. Därför är detväldigt viktigt att det pågår ett utvecklings-arbete när det gäller hur vi tar hand om de asylsökan-de barnen och att de ges ett individuellt stöd utifrånbarnets eget behov.Anf. 36 ():Fru talman! De här frågorna är väldigt viktiga. Jaghoppas att det här arbetet går snabbt. Vad jag kanförstå kommer barnets bästa inte i särskilt stor ut-sträckning in i den totala bedömningen när man be-viljar asyl eller avslår en asylansökan. Där uppleverjag också att det behöver hända saker och ting ganskasnabbt. En avvisning av ett barn kan ju i sig innebäraväldigt stora påfrestningar. Där upplever jag att maninte tar hänsyn till barnets bästa och inte utgår frånden lilla individ som ska få stanna eller inte få stannai Sverige.Anf. 37 STATSRÅDET MAJ-INGERKLINGVALL (s):Fru talman! Låt mig bara tillägga till det jag sva-rade senast att den förändring som gjordes i lagstift-ningen bl.a. innebar att barnets bästa alltid ska vägasin i den slutliga bedömningen inför beslut.MinoritetsspråkAnf. 38 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nister . riksdag beslutade den2 enhälligt om en samlad svenskminoritetspolitik för de fem nationella minoriteternaoch minoritetsspråken i . I regeringens propo-sition Nationella minoriteter i konstateradesatt det är viktigt att universitetsutbildning och forsk-ning om minoritetsspråk och de nationella minorite-terna kan fortsätta och utvecklas vid de universitetsom bedriver högre utbildning och forskning omsamiska, finska och meänkieli i dag.Trots detta fattade styrelsen för Lunds universitetden ett beslut angående finsk-ugriskainstitutionens framtid som innebär ett kraftigt ingreppi institutionens ekonomiska och organisatoriska ställ-ning och därmed för möjligheten att be-driva forskning och utbildning på finska.Min fråga till utbildningsministern är: Hur stäm-mer beslutet av Lunds universitets styrelse med deintentioner som anges i minoritetspolitiskabeslut beträffande forskning och utbildning om mino-ritetsspråk?Anf. 39 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga till PaavoVallius att finskan är ett väldigt viktigt språk i Sveri-ge. Det ingår i vårt kulturarv och vår historia och detär en mycket stor andel av vår befolkning som har enrelation till finskan som modersmål eller på annatsätt. Det är också ett viktigt språk i svenskt universi-tetsväsende. Vi bedriver finskundervisning och forsk-ning vid flera av våra universitet; , ,, och . Så finskan är inte på vägbort från svenska universitet.Däremot måste universiteten ha frihet att självaorganisera sin verksamhet. Det man har gjort i Lundär att man har lagt ned en institution och lagt sammaninstitutioner. För mig är det inte det som är det vikti-ga, alltså hur institutionerna byggs upp. Det ska rege-ringen aldrig lägga sig i. Det viktiga är att finskanfinns kvar vid våra universitet.Anf. 40 ():Fru talman! Riksdagsbeslutet innebär att Sverigegenom att underteckna och ratificera Europarådetsramkonvention för minoritetsspråken har åtagit sig attstärka de nationella minoriteterna och ge deras språkdet stöd som behövs för att de ska hållas levande.Europarådets konventioner är till sin karaktär mellan-statliga avtal som medlemsstater blirfolkrättsligt bundna av.Medlemsstaterna som ratificerar konventionenåtar sig vidare att avhålla sig från handlingar somskulle omintetgöra konventionens ändamål och syfte.Då är min följdfråga till utbildningsministern: tänker regeringen vidta för att på lång siktsäkerställa forskning och undervisning i minoritets-språk ?Anf. 41 Utbildningsminister ():Fru talman! Regeringen är mycket tydlig i frågaom att det är viktigt med finska vid våra universitet.Men universiteten måste också vara fria att självaorganisera sin verksamhet. Det är viktigt framöver också aktivt engagerar studenter för att läsafinska. Det är den viktigaste grunden för att ha aktivfinskundervisning vid våra universitet; att studenternavill läsa och anmäler sig till kurserna. Det är ett vik-tigt arbete framöver.65-årsgränsAnf. 42 ():Fru talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern. Vi har ju i tre vetenskapliga råd, ochett av dem svarar för. De har 200experter som arbetar i det här rådet. har 23 avdem "sagts upp" för att de har råkat fylla . Medanledning av det, utbildningsministern, har jag någrafrågor.Den första är: Menar utbildningsministern att ve-derbörande råd har förlorat sin kompetens och sinaerfarenheter i och med att de fyller ? Kan detinte tvärtom vara så att de har erfarenheter och att denär de fyller och lämnar en del av sina tjänsterfår ännu mer tid att verka som vetenskapliga råd?Den andra frågan är: Kan inte det här vara ett exem-pel på svensk åldersnoja? Vi är många som anser det.Anf. 43 Utbildningsminister ():Fru talman! Får jag trots min egen ålder anslutamig till frågande inställning tillhur man tar tillvara erfarenhet. Jag tycker att det ärsjälvklart, och det bör vara självklart i forskningsrådoch vid universitet och högskolor, att erfarenhet är avmycket stor vikt. Det är särskilt betydelsefullt när viser att vi har ett enormt generationsskifte framför ossför att locka nya unga människor till forskning ochvetenskapliga råd. Vi behöver all erfarenhet vi har föratt skola in en ny ung generation.Jag delar alltså inställning,och jag hoppas att inte jag på något sätt eller mednågot beslut har bidragit till att förstärka den härtendensen.Anf. 44 ():Fru talman! Beträffande den sista förhoppningenså kan jag instämma med . Men låtmig säga att här i är vi ganska många somhar fyllt . Och här accepteras vi, hoppas jag,både för kompetens och för erfarenhet. Men i Social-styrelsens bestämmelser gör man det inte.Då vill jag fråga: Ställer vi lägre krav på än vad vi gör på vetenskapli-ga råd? Detta är en fråga för att verk-ligen fundera över.Anf. 45 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig instämma. Och med tanke påhur vår riksdag faktiskt ser ut och hur väl den funge-rar så skulle det kanske vara en kvalitetshöjning ock-så i övrig verksamhet om man insåg att erfarenhetoch ålder kan vara en stor tillgång.KoncernbidragAnf. 46 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet att säkerställa att det ska bli likvärdiga möj-ligheter till vård, skola, äldreomsorg, osv. runt om ivåra kommuner har vi ju ett utjämningssystem för attutjämna för sådant som kommunerna själva inte kanpåverka, och vi har statsbidrag för att hjälpa till medfinansieringen.Det finns också ett annat annorlunda sätt förkommunerna att kunna öka dessa statsbidrag så attsäga utom tävlan, nämligen genom att bedrivavinstdrivande företagande och sedan föra in vinsternai en koncernbildning.Jag har ett exempel från Jämtkraft där man ge-nomför en ganska anmärkningsvärd skentransaktionför att förändra ägarförhållandena enbart i syfte attkunna lämna koncernbidrag till kommun,det som annars skulle ha gått in i statlig skatt.Jag skulle därför vilja fråga statsrådet omhan är beredd att göra någonting åt att kommunernaägnar sig åt skatteplanering.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller möjligheterna att gekoncernbidrag är det ju likvärdiga regler för denkommunala verksamheten som för den privata verk-samheten. Och regeringen har inga planer på att för-ändra det regelverk som gäller för de kommunalaföretagen som bildar verksamhet i koncern.Svaret är alltså att det inte finns några planer i re-geringen på att göra en sådan förändring.Anf. 48 ():Fru talman!