prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — En förälder som är ute och jobbargenererar ju skatter.Kan finansministern utveckla vad han egentligenmenar? Med samma resonemang kan man fråga sigvad arbetslösa och sjuka tillför staten.Anf. 92 Finansminister ():Herr talman! Om ledamoten varit här i kammaren när jag besvarade en inter-pellation i samma ämne hade han inte behövt ställafrågan, eftersom frågan bygger på ett felaktigt återgi-vet citat från mig i en tidning.Därför kan jag bara konstatera att frågan är felak-tigt ställd. Jag har inte påstått det som sägs i citatet.Anf. 93 ():Herr talman! Det vore intressant att höra hur Bos-se uttryckte sig. Han kunde väl ha talat omdet i stället.Den förälder som väljer att vara hemma gör ju enfantastisk insats både för sina barn och för samhället.Varje dagisplats subventioneras ju med omåret, och man måste nog ha en bra hög inkomst omman ska kunna betala tillbaka de iskatt. Däremot får den som väljer att vara hemma inteen krona av de här pengarna när föräldrapenningen ärförbrukad.En SIFO-undersökning som publicerades i Kvinna visade att avlandets kvinnor skulle vilja vara hemma om det gavs möjlighet till det. Kan inte finans-ministern tala om hur han ser på detta? Måste interegeringen lyssna på detta och ge dem som vill varahemma den valfriheten?Anf. 94 Finansminister ():Herr talman! Som bekant har regeringen i vårpro-positionen föreslagit en rad förbättringar för barnfa-miljerna och därmed för barnen.Vi har föreslagit höjda barnbidrag. På samma sättsom höjs barnbidragen även . Vi har före-slagit en utbyggnad av föräldraförsäkringen. Vi harföreslagit förbättringar för dem som är arbetslösa ochhar barn på dagis.Vi har föreslagit en rad olika förbättringar förbarnfamiljerna, och självfallet rymmer denna förbätt-rade familjepolitik också möjligheter för de föräldrarsom väljer att vara hemma hela eller delar av den tidsom barnen är små. I föräldraförsäkringen ges t.ex.den möjligheten.Ett förbättrat barnstöd på det sätt som regeringenhar föreslagit i vårpropositionen ger alla möjlighetertill en stor valfrihet framöver.MissbruksvårdenAnf. 95 ():Herr talman! var jag på Hela Männi-skans rådslag. Hela Människan är en paraplyorgani-sation för kyrkornas sociala verksamhet. Där fick jagen bild av hur det ser ut i för de svagagrupperna i samhället.Kyrkorna får i allt större utsträckning ta hand omde socialt utslagna. Missbruksvården i kommunernaär näst intill obefintlig. Jag vill därför höra med fi-nansministern hur han ser för dessagrupper i förhållande till de aviserade förändringarnaav inte minst alkoholpolitiken. Det finns ju oerhörtmånga forskningsrapporter som visar att en förändradalkoholpolitik innebär att fler grupper drabbas och attutslagningen blir större.I dessa sammanhang talar man om tvåtredjedels-samhället och om att man börjar se en förlorad gene-ration. Jag skulle vilja veta vilka åtgärder finansmi-nistern planerar för att bemöta detta.Anf. 96 Finansminister ():Herr talman! ekonomiska kris,framför allt , med ett stort budge-tunderskott och en växande statsskuld, så ökade an-talet socialbidragstagare, antalet personer utan jobboch antalet personer i mycket små ekonomiska om-ständigheter.Precis som påpekade finnsdet självfallet anledning att se med oro på de problemsom kan finnas för t.ex. missbrukare. Därför har detunder varit viktigt för regeringen attkunna förstärka statsbidragen till kommuner ochlandsting.Det har skett med en sådan hastighet att vi i daghar mer till kommuner ochlandsting än vi hade . Pengarna kananvändas till olika vård- och omsorgsinsatser. Jaghoppas också att kommunerna i det sammanhangetverkligen prioriterar pengar till vård och omsorg.Som jag svarade på en tidigare fråga om alkohol-politiken hoppas jag att vi kan återkomma medytterligare insatser för att ta itu med just de problemsom kan följa av alkoholmissbruk.Anf. 97 ():Herr talman! Jag är fullt medveten om att vi till-sammans har lyckats få fram mer pengar till kommu-nerna. Men när de sedan ska prioritera verkar det somsynen på människovärdet har förändrats. finnsdet ingen som riktigt bryr sig om den här gruppen. Ikyrkorna kan man mer och mer se att det som tidigarevar lite av grädden på moset, alltså det som ökadelivskvaliteten för människorna, nu har blivit helamosbrickan. Det är kyrkorna som får ta hela ansvaret.Missbruksvården har i princip havererat. Vi vet attväldigt många behandlingshem tvingades lägga ned.Man hade förändrat missbruksvården, sade man. Menvad hade man gjort? Jo, man hade helt enkelt lagt nedden! är det oerhört svårt för psykiskt sjuka ochmissbrukare att få den hjälp de behöver.Här behövs åtgärder snabbt, och det räcker inte attsätta in dem långt fram i tiden. Man måste naturligt-vis fundera över vilket människovärdet är . Vilkamänniskor ska prioriteras?Anf. 98 Finansminister ():Herr talman! Det viktiga är att alltfler människorfår tillfälle till egna inkomster genom att fler får jobb.Sysselsättningen växer kraftigt just , och arbetslös-heten minskar. Antalet socialbidragstagare har mins-kat , vilket är oerhört viktigt.Trots detta finns det, som , grupper som fortfarande står utanför och harstora problem. Det gäller inte minst i våra storstäder.Här i det moderatstyrda t.ex. väljer manatt sänka skatten i stället för att göra större åtagandenför den här typen av missbruksgrupper. Det är utantvekan ett problem att det finns kommuner som väljeratt sänka skatten för sina inkomsttagare i stället för attexempelvis prioritera gruppen av missbrukare ochandra som står utanför samhället.Skatten på boendeAnf. 99 ():Herr talman! Ni har ju tidigare här i kammarendiskuterat alkoholskatt. Finansministern påpekade dåatt regeringens linje är att höga skatter är bra för attminska konsumtionen. Ni har ju också diskuteratfastighetsskatten. Som påpekade samladesflera tusen människor här borta på i gårför att diskutera fastighetsskatten.När det gäller skatterna på boende föreslås ju höj-ningar som, såvitt jag förstår, höjer boendekostnader-na - särskilt i områden med stor inflyttning och högtillväxt där efterfrågan är stor. Om man ska följaregeringens logik, måste jag fråga varför man föreslårhöjda skatter på det här området. Är det för att mins-ka konsumtionen eller efterfrågan på lägenheter? Ärdet finansministerns inställning att efterfrågan pålägenheter och annat boende måste minskas?Anf. 100 Finansminister ():Herr talman! Vissa frågor är ganska enkla att be-svara, eftersom regeringen inte har föreslagit någonhöjning av skatten på boendet. Tvärtom har ju fak-tiskt denna kammare så sent som på rege-ringens förslag beslutat att minska skatten på boendet.Vi föreslår faktiskt en minskning av skatten för demsom bor i hyreslägenheter och bostadsrätter. Detsänker förmodligen boendekostnaderna under inneva-rande år.Jag är tacksam för att jag får tillfälle att meddeladem som eventuellt, i likhet med , intekänner till att kammaren faktiskt beslutadeom en sänkning av skatten på boende.Anf. 101 ():Herr talman! Finansministern talade tidigare omatt vi ska respektera arbete. Jag hoppas attvi gör det även i den här frågestunden. Jag syftarförstås på den fastighetsskattebomb som tog upp tidigare. Och även om man från rege-ringens sida säger att man ska återkomma, verkarrädslan för fastighetsskattehöjningar vara ganska storoch utbredd.Jag undrar fortfarande om det är finansministernsinställning att skatterna ska höjas, vilket skulle höjaboendekostnaden och sannolikt minska efterfrågan påbostäder. Bor vi för bra, eller bor vi för billigt? Villfinansministern minska efterfrågan på bostäder?Anf. 102 Finansminister ():Herr talman! Nej, , skatterna på bo-endet ska inte höjas. Regeringen planerar inga skatte-höjningar, utan har genomfört skattesänk-ningar på boendet.Jag är medveten om att det just i av alla områden skulle behövas betydligt flerlägenheter. Men det är faktiskt inte i första hand rege-ringen som bär ansvaret för att inte fler lägenheterkommer till stånd i . Det är istället de moderata ledningarna för både Stockholmsstad och andra kommuner i länet som inte är särskiltintresserade av att få till stånd fler hyreslägenheter.Detta gör att bostadsbristen bara växer i Stock-holmsområdet.Regeringen ser allvarligt på den växande bostads-bristen i och har bettstatsrådet se till att det görs en inventering avmarktillgångar och andra förutsättningar för att på-skynda bostadsbyggandet. Men regeringen kan inteensam påverka bostadsbyggandet, utan det förutsätterfaktiskt en ändrad attityd från de moderata kommun-ledningarna i län.EtiopienAnf. 103 ():Herr talman! Jag har just kommit hem från Etio-pien och har kunnat konstatera att det sker en upp-laddning på båda sidor om gränsen, både från Etiopi-ens och från sida, som är mycket oroande.Jag har också kunnat följa valrörelsen och se på livs-medelssituationen där.Den fråga som jag vill ta upp utgår från andra in-tryck som jag har fått, och jag vill ställa den till i egenskap av jordbruksminister. Jaghar sett stora skador på miljön i form av jorderosion,som beror på ett överutnyttjande av marken. Mantvingas på grund av bränslebrist att hugga ned skogar,buskage och annat som behövs för att hålla fast jor-den. Jag vet att har ett engage-mang för och säkert har stött på den här pro-blematiken.Jag vill då ställa frågan: På vilket sätt har Marga-reta möjlighet att ta upp en diskussion omjorderosionen och miljöförstöringen, som leder till attdet blir allt svårare att få fram de livsmedel som manbehöver till den egna befolkningen? På vilket sätt kanMargareta i kontakterna med sina kollegerhjälpa till i den här situationen?Anf. 104 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag ser framför allt två möjligheter.Den ena är att vi när vi nu är medlemmar i har engemensam jordbrukspolitik i EU och verkligen skaförsöka driva en sådan politik som tar hänsyn till ochfrämjar en egen matproduktion i t.ex. . Dennuvarande politiken gör inte det. EU fick ocksåmycket kritik på ett stort miljömöte i , just på grund av den hittillsvarandepolitiken.Det andra sättet som man kan agera på är genomFAO, Food and , i . Omett tag kommer dess generaldirektör hittill , och vi kommer då att tala om bl.a. de härfrågorna.Anf. 105 ():Herr talman! Jag är tacksam för de positiva sva-ren. Det jag har sett i är väldigt skrämman-de. Skadorna på naturen är mycket mer omfattande änvad jag trodde innan jag åkte dit trots att jag hadeförsökt sätta mig in i frågan.Biståndet är ett sätt att verka, och det finns andrasätt. Man har inte helhetssynen när man vidtar andraåtgärder. Man implementerar inte miljöfrågorna somen viktig del, utan det blir lite grann i en pott vidsidan om. Jag skulle vilja ha på det.När det gäller just det bilaterala, vad kan man sä-ga som minister till minister i de här frågorna? Ellersker det i EU-organ och andra internationella organi-sationer?Anf. 106 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är inte en helt enkel fråga att be-svara, därför att det finns också en kritik från utveck-lingsländerna mot oss i de utvecklade länderna när vidiskuterar miljöhänsyn i t.ex. jordbruk, i handel osv.De anklagar oss för att använda oss av miljöargumentnär det i själva verket skulle vara en form av protek-tionism. Därför är det inte helt enkelt.Jag hade också bilaterala möten med några av Af-rikas ministrar och försökte förklara vår syn, dvs. attfrån svensk sida är implementering av miljön i allaolika politikområden inte en fråga om protektionismutan en fråga om jordens överlevnad. Jag tror att detär på den vägen vi måste gå fram, att försöka förklaraoch övertyga. ska vi vara medvetna om attalla länder inom EU kanske inte har den syn somSverige har, utan att det i själva verket finns ett dragav protektionism när man talar om multifunktionalitetoch annat i jordbruket.Anf. 107 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Därmed är frågestunden avslutad.Jag tackar statsråden för att de har kommit hit ochsvarat på kammarledamöternas frågor.5 § (forts. från 3 §) Vissa högskolefrågor (forts.UbU14)Anf. 108 () re-plik:Herr talman! Jag replikerade , när hon hade haft sitt anförande, om några avde tre specifika frågor som jag själv tyckte var såväsentliga i det här betänkandet. Jag tänker välja ut enav dem till , om han är beredd att gåned på exempelnivån och inte enbart tala om helhe-ten. Det gäller de handikappades och funktionshind-rades möjligheter i högskolor och på universitet. Vivet att de t.ex. har ytterst få ställen där de kan få bo-städer . Vi vet att det är svårt för dem på mångaolika sätt.En centrumbildning som har arbetat mycket medatt studera de handikappades livsvillkor i deras ut-bildningssituation är vid universiteten i och . Jagtänkte höra, herr talman, med om hanär beredd att arbeta för att de ska få sina resursersäkrade, så att de kan fortsätta att utveckla den kun-skap som vi så väl behöver för att tillmötesgå dessagruppers behov.Anf. 109 () replik:Herr talman! Det här är en allvarlig fråga och eneftersatt fråga. I och för sig har högskolor och univer-sitet skyldighet att anordna t.ex. lokaler så att de ärtillgängliga för grupper med olika handikapp. Det därhar inte alltid skett så som det ska. Det är alltså delvisen tillsynsfråga.Det är sant att det pågår ett arbete som är viktigtnär det gäller utvecklingen av möjligheterna att delta iolika former av undervisning. Det gäller bl.a. de pe-dagogiska delarna. En del av dessa frågor har tagitsupp i propositionen som handlar om elever medfunktionshinder. Även om den koncentrerar sig påelever i grundskola och gymnasium berör den ocksådessa frågor. Vi hade redan i det sammanhanget uppefrågan att man skulle se det här som en problematiksom kunde lösas även för perioden efter det att eleverlämnar den grundläggande utbildningen. Det gällerstora grupper, t.ex. synskadade. Problemen upphör juinte i och med att eleven lämnar gymnasiet. Hela denorganisationen bör ha sikte på den totala livsproble-matiken för den här gruppen.Anf. 110 () re-plik:Herr talman! Jag tycker inte att jag fick svar omGunnar är beredd att arbeta för att Centrumför handikappvetenskap får växa sig starkare. Det ären centrumbildning med kunskapsproduktion för degrupper som är eftersatta i vårt samhälle och som såväl skulle behöva stärkas, dessutom av en kvalitet aveuropeisk art. Jag hoppas att jag får ett svar.Jag vill också skicka med det som har framkom-mit i , där jag tog exemplet med läkar-utbildningen. Hur ska regeringen hantera det här, medsina stödpartier? Vad tänker göra för attstödja en utveckling av de här utbildningsplatserna såatt vi kan tillgodose vårt lands behov? Det kommerfram , enligt ,att vara ett oerhört stort glapp mellan tillgången påläkare och efterfrågan. Vad tänker göraför att se till att vi skapar utbildningsplatser så att vikan ta in dem som är behöriga sökande, för att utbildavåra läkare?Anf. 111 () replik:Herr talman! har inte regeringsställ-ning. Självfallet kommer vi i alla de sammanhang därvi har möjlighet att påverka den här utvecklingen irätt riktning att göra det. Jag vill inte nu ta ställningtill frågan om centrumbildning, utan den kommer uppi ett större sammanhang. Vi får försöka eftersträvaden bästa lösningen. Det gäller också att snabbt fåupp frågorna på bordet. Det är viktigt. Jag är ocksåmedveten om problematiken med läkarutbildningen.Anf. 112 PER () replik:Herr talman! pratade tidigare i de-batten om att det enligt är ett problemmed att det finns för få högskoleexaminerade perso-ner i jämfört med andra länder. sade, något förenklat, att när vi får fler platserkommer problemet att klaras.Det som gör mig orolig är nästa punkt i rapporten.Låt oss se på de yngre i . Deär lägre utbildade än motsvarande grupp 45-54-åringar. Där skiljer vi oss tydligt mot andra länder,där ofta de yngre är mer högutbildade än de äldre.Sverige och är de länder som avviker tydligt.Detta pekar på att det hela inte är så enkelt som ettmaskineri där fler i ena ändan ger fler i andra ändan.Det finns många samverkande faktorer. Förutom detjag redan har tagit upp om att man styr för mycket varnågonstans studenterna ska läsa, finns det en annansak, nämligen på politikerspråk att utbildningspremi-en i är för låg. På svenska betyder det att detlönar sig dåligt att skaffa sig en högre utbildning. Förvissa grupper är det en direkt förlust att skaffa sig enhögskoleutbildning. Här har vi ett stort problem ilönebildningen.Anf. 113 () replik:Herr talman! Frågan om lönebildningen kan vilämna därhän från att diskutera i . Jag harinte så mycket att bidra med på den punkten. Jag kanse att det finns ett samband mellan en generös studie-finansiering från statens sida och lönebildningen. Detär ett val. Har man en fullständigt gratis utbildning ifråga om kostnader för kurser och sådant och dess-utom kraftigt subventionerade studiemedel blir natur-ligtvis löneförhandlingarna något annorlunda än medt.ex. ett amerikanskt system. Det är ett problem somsyns tydligt i den internationella samverkan, t.ex.studentutbytet.Sedan var det frågan om åldersfördelning. Det ärsvårt att jämföra med andra länder eftersomvi har en något annorlunda profil. Vi har hunnit litelängre i jämställdhetsarbetet. Det innebär att kvinnorkommer in i utbildningen. Det kan påverkaåldersstrukturer. Vi har en jättesatsning på Kun-skapslyftet som gäller äldre personer i landet utangrundutbildning. De kommer naturligtvis att påverkasjälva åldersfördelningen jämfört med andra länder.Jag skulle gärna fördjupa mig i studiet av åldersför-delningen. Jag tror inte att man alltför lättvindigt skase det som en nackdel för del. Vi ligger förenär det gäller jämställdhetsarbetet och utbildningenav vuxna.Anf. 114 PER () replik:Herr talman! Jag tror faktiskt att lönebildningen ärdet allra viktigaste när det gäller att få en bättre re-krytering från hela samhället. Jag tror inte att generö-sa studiemedelssystem är det bästa sättet. Lönebild-ningen blir en del av helheten.Jag måste ta upp en annan fråga. Jag blev en aningförvånad över ett slängigt socialistiskt argument somGunnar använde som jag sällan ser, nämligenatt friheten för universiteten måste garanteras avstaten genom att äga och driva dem.Är ofri? Är professorerna påHandelshögskolan köpta lakejer när vi ser dem uttalasig om Volvo-Scania-fusionen? Det är kontentan avdet sade i första ledet.Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag har lite svårt för att använda ut-trycket köpta lakejer - om vi ska tala om socialistiskretorik. Jag tror att det är viktigt att man garanteraroch bevakar universitetens och högskolornas frihetgenom att från statlig sida svara för resurserna. Sålänge den linjen hålls är det bättre än att privatiseraoch utsätta för konkurrens i den fria marknadenstermer.Konkurrensen är oerhört viktig på alla punkter ihögskoleväsendet. Den gäller forskningen, och dethar tydligt markerats. Vi får ett förslag om ett veten-skapsråd som ska garantera grundforskningens frihet.Det enda som får gälla i fråga om konkurrens mellanforskare som söker anslag är kvaliteten i det veten-skapliga arbetet. Det är likaså kvalitetskrav i forskar-utbildningen som gäller, och det enda som ska gälla ikonkurrensen där är förmågan att tillgodogöra sigvetenskaplig utbildning.Vi skulle vilja se över antagningssystemet, så attdet blir en bra konkurrens kring de platser som finnspå olika utbildningar. I markeras justbrister i antagningssystemet. Det gäller just kvalite-ten. Det är en konkurrensfråga, men det handlar ocksåom rättvisa.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag börjar med en fråga om platsernai högskolorna, nämligen att vi vill inte ha mer äntusen platser mer , dvs. inte en högre ökning änså. Vi tycker nu att det är så viktigt att satsa på kvali-teten, och studentkårerna säger att det är det vi skaprioritera. Det har vi lyssnat till.Vi är överens om distansutbildningen. och är överens ommånga frågor. Däremot var inte redoatt stödja tanken med en distanshögskola. Då tänktejag förklara tanken med den. Vi har väckt en motionom . Det är en ort som har drabbats avförsvarsnedläggningar både och i tidigare skeden.Vi ser det som ett regionalt viktigt område. ÄvenGunnar värnar den regionala politiken. Därförblev jag lite fundersam över varför sadenej till den tanken.Anf. 117 () replik:Herr talman! Regionalpolitiken är intressant ochviktig, men den får inte vara ledande i dessa saker.Det är viktigt att vi får en bra organisation för upp-byggnaden av distansutbildningen i landet. Där ärkompetensen ojämnt spridd i landet.Nu ska den utvecklas vid så många små och medel-stora högskolor som möjligt. Då är det bra att detfinns en myndighet som har i uppdrag att hjälpa tillmed den typen av utveckling. En koncentration i formav en högskola för distansutbildning skulle minskaden biten. Jag är inte säker på bedömningen att detskulle vara bra ur regionalpolitisk synvinkel att göraom myndigheten till en högskola.Anf. 118 () replik:Herr talman! Vi kan naturligtvis ha delade me-ningar om detta. I dagens tekniska samhälle kan detvara bra att utveckla myndigheten till en högskola.Det ska inte vara några problem för övriga landet.Jag var tidigare inne på att det finns många punk-ter där vi tycker lika. Just nu är i samar-bete med Socialdemokraterna. Hur tänker GunnarGoude jobba för att få regeringen på samma spår somni och vi är i många frågor?Anf. 119 () replik:Herr talman! Det skulle kräva lite tid att gå ige-nom i vilka frågor vi har gemensamma ståndpunkteroch vad regeringen tycker i de frågorna. Jag svararenklast på detta med följande. Som ni har märkt harvi i inte väckt några motioner . Vi harvalt att avstå från det och i stället söka göra så mycketvi kan i samverkanssituationen. Det finns två skäl tilldet. Det ena är att regeringen och departementet haren grundinställning i utbildnings- och forskningsfrå-gor som ligger tillräckligt nära för att viska tycka att det kan ge en bra effekt. Det andra skäletär att vi under förra mandatperioden mycket noga ochflitigt redovisade vår ståndpunkt i en rad frågor somgör att kan se att vi ligger nära varand-ra. Det behöver inte upprepas, och det är strategin.Anf. 120 () replik:Herr talman! Man har misslyckats med att uppnåstatsmakternas mål för den högre utbildningen imånga avseenden. Platser står tomma på vissa hög-skolor, och det är kö på andra. Prioriterade utbild-ningar får inte det planerade antalet studenter. Dettaär för mig exempel på problemen med en alltför starkcentralstyrning av högskolepolitiken.Gunnar frågade mig vad jag menar medcentralstyrning. Jag ska nämna några exempel påsådant som jag tycker att man borde ändra på.Regeringen utser ordförandena i högskolestyrel-serna. Forskningsstiftelsernas ledamöter utses numeraav regeringen. Fördelningen av platser sker genomcentral planering. fattar beslut om detta.Forskningsresurserna delas i för liten utsträckning utdirekt till universiteten, där de själva skulle kunnabestämma över dem via fakultetsanslagen.Min fråga till är om han på någonav de fyra fem punkter jag räknade upp skulle varaintresserad av att minska centralstyrningen.Anf. 121 () replik:Herr talman! De stora punkterna är fördelningenav grundutbildningsplatser och fördelningen avforskningsmedel. De går inte till fakulteterna längre,utan till vetenskapsområdena. Det styrs alltså häri-från. Det är att märka att styrningen är mycket grov.Det är antalet grundutbildningsplatser till en visshögskola och summan pengar till vetenskapsområdetsom bestäms. Det finns mycket stora friheter ute påuniversitet och högskolor att sedan handskas meddessa pengar.Nu nämnde själv ett exempel som jagtycker talar i motsatt riktning. Hur ska vi hanteradetta? Ta lärarutbildningen som exempel. Det är santatt det, som säger, finns tomma platser påde naturvetenskapliga utbildningarna, men inte på deandra. Där är det kö. Skulle man kunna radikalt för-ändra det på något positivt sätt genom att avstå frånstyrning? Jag kan inte inse att det alls skulle lösaproblemet.När det gäller de stora frågorna tycker jag alltsåinte att vi har en centralstyrning, och jag tycker attregeringen på ett tillfredsställande sätt har markeratatt man inte heller vill ha det.