prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Marga-reta pekar på jämställdhet i utbildningen,men också på att åtgärder bör vidtas för att öka an-vändarvänligheten och att kvinnors deltagande böröka även inom utvecklingsarbetet.Regeringens målsättning, som också presenterats iIT-propositionen, Ett informationssamhälle för alla(1999/2000:86), är bl.a. att öka alla människors förut-sättningar att utnyttja informationsteknikens möjlig-heter oberoende av bl.a. kön. I målsättningen ingårockså att bidra till att sammansättningen av IT-specialister motsvarar befolkningen med avseende påkön och etnisk bakgrund. Åtgärder prioriteras för attöka kompetensen, tilliten och tillgängligheten och föratt åstadkomma en god och bred användning av IT,med målet att uppnå ett informationssamhälle för alla.En enkönad IT-bransch innebär att många människorinte bereds plats i den dynamiska och spännandesamhällsutveckling som sker. Det innebär också att viinte till fullo utnyttjar landets kompetens och kreati-vitet.Ett särskilt råd som rör jämställdheten inomtransport och IT-tjänster, , har inrättats (dir.1999:83) med uppgift att behandla frågor om utbild-ning, kompetens och rekrytering. Rådet har nyligenavgivit en delrapport och lämnar ett första för-slag till åtgärder för att komma till rätta med IT-sektorns jämställdhetsproblem. Det är min förhopp-ning att de förslag som rådet kommer fram med skakunna leda till en bättre balans och jämställdhet mel-lan könen inom IT-området.Anf. 102 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-minister för svaret på min interpellation.Särskilt angenämt är det att näringsministern liksomjag och övriga riksdagsledamöter i serdetta som en angelägen fråga. Mer bekymmersamtblir det när jag läser det avlämnade svaret.Näringsministern hänvisar till regeringens IT-proposition. Jag har varit inne på Näringsdeparte-mentets hemsida för att se vad det stod i frågan. Därkan man läsa att målsättningen med regeringens IT-politik är att öka människors förutsättningar att ut-nyttja informationsteknikens möjligheter, oberoendeav kön, ålder, etnisk bakgrund och eventuella funk-tionshinder, och bidra till att sammansättningen avIT-specialister motsvarar befolkningen med avseendepå kön och etnisk bakgrund.Vidare hänvisar näringsministern till det råd sominrättats och som ska studera just dessa frågor. Fråganjag måste ställa mig är om näringsministern har lästden första delrapporten som rådet har presenterat. Jaghar den här och har faktiskt hunnit läsa en hel del iden. Tyvärr har enligt den rapporten antalet flickoroch kvinnor som väljer tekniska utbildningar i ställetsjunkit. Det gäller på hela det systemvetenskapligaområdet och på data- och elektronikområdet, även pågymnasieskolan.I rapporten kan man också läsa om en undersök-ning där JämO studerat jämställdhetsplanerna för 22stycken IT-företag. Bara ett av de här företagen hadeen jämställdhetsplan som levde upp till lagens krav.Företagens storlek varierade mellan 29 och 320 an-ställda. De flesta företagen består till av kvinnoroch till av män. Kvinnorna arbetar med admi-nistration och männen återfinns i ledande positioneroch övriga tjänster.Vad kan näringsministern tänkas vidta för åtgär-der för att rätta till detta?I det nya arbetslivet är medarbetarna viktigare ännågonsin. Medarbetarnas kunskaper och investeringari intellektuellt utvecklingsarbete är det som skapar destora värdena i produktionen. Hela idén om den nyaekonomin bygger på ett sådant resonemang. Det är ikunskaperna den stora möjligheten till tillväxt ochhögre produktivitet ligger. Detta får konsekvenser förhela ekonomin.Att halva arbetskraften, och därmed också en stordel av kunskap, kompetens och nytänkande, ställsutanför det område som enligt alla prognoser ska varadet som bär upp tillväxten och därmed även garante-rar framtidens välfärd är allvarligt både för jämställd-hetsarbetet och för den framtida välfärden i Sverige.Kan det faktum att kvinnor dubbelarbetar, medbåde det traditionella arbetet och ett vanligtvis störreansvar för hemmet, vara en bidragande orsak till attkvinnor i mindre utsträckning har likvärdiga möjlig-heter att göra karriär inom den nya tillväxtmarkna-den? Detta kan vara ett område värt en närmare ana-lys.Med tanke på de reportage som medierna för-medlar om IT-branschens arbetsnarkomaner kanskedet kan vara så att de också kräver en total uppoffringav dem som är verksamma i företagen. Är det på detviset kanske näringsministern skulle vara beredd attarbeta för att utforma ett system som gör det möjligtför människor inom alla branscher att få hjälp medhemarbetet, t.ex. genom att införa det s.k. RUT-avdraget.De människor som är arbetsnarkomaner är ocksåväldigt ofta långtidssjukskrivna. Det står ju samhälletför, även om det egentligen borde vara de här företa-gen, som inte har koll på vare sig arbetstider ellerandra arbetsförhållanden, som gjorde det. En hel delseriösa företag har en vettig personalpolitik. Men detfinns en hel del som inte har det.Vad vill näringsministern göra åt den situationsom innebär att det är fel forum som betalar? Vi gördet gemensamt över samhällsbudgeten när företagenborde stå för kostnaden.Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! För att det inte ska bli något miss-förstånd vill jag börja med att säga att när jag talarom att antalet flickor har ökat talar jag om den natur-vetenskapliga linjen. Här talas om den systemveten-skapliga linjen. Jag talar alltså om ett bredare anslagnär det gäller naturvetenskap. Där har antalet ökat.Det är möjligt att det har minskat när det gäller justlinjen för systemvetenskap.Jag vill också säga att jag mycket noggrant harföljt den här rapporten. Det är också så att jag harskrivit direktiven till denna utredning och regeringenhar fastställt dem.Det är viktigt för mig att dels få fram orsakerna,se hur det ligger till, dels, vilket jag förväntar mig attutredningen ska göra, komma med konkretaförslag på vilka åtgärder vi bör pröva. Jag förutsätterockså att de förslag som föreläggs ska gå ut på re-miss. Jag tycker att det är ett bra sätt att jobba på. Jagkan inte tvärsäkert svara på varför, hur man skakomma ut och vad man ska göra. Detta tycker jag ärett vanligt sätt att jobba på som jag respekterar.När det gäller de IT-baserade konsultbolagen ochföretagen som är direkt kopplade till att ge tjänstervia IT - jag vet inte om man alltid ska kalla det förden nya ekonomin - vill jag säga att det är klart attmånga av de här unga företagen har en väldigt dåligarbetsmiljö, på grund av en illasinnad ar-betsgivare, utan oftast mer på grund av att självamiljön är sådan och att människor tar på sig mer ände orkar med.Min statsrådskollega på ,, tittar nu på frågan om arbetsmiljön. Ifråga om de nya arbetsmiljöerna finns utbrändhetmen fortfarande även de klassiska arbetarskadorna.Det kommer att bli en förskjutning till frågor om dennya arbetsmiljön.Jag vill slå fast att regeringen dels har tillsatt enutredning, dels förväntar sig att få svar och förslagoch en debatt kring detta. När jag läste interpellatio-nen sade jag att den är bra, den ligger i tiden, vi får endebatt. Vi tittar nu över arbetsmiljöfrågan och de nyaproblem som har kommit upp. Min summering är attregeringen har vidtagit de åtgärder som kan förväntas,och mer kommer att göras.Anf. 104 ():Fru talman! Frågorna är oerhört viktiga. Vi kaninte överskatta dem. De kommer att påverka oss imånga sammanhang. Det är jättebra att utredningenhar kommit till stånd. Dessutom har ni valt en ut-märkt duktig ordförande i . Jag hoppasverkligen att det kommer fram ett bra förslag somregeringen sedan kan arbeta vidare med. Frågorna omarbetsledning, arbetsmiljö och utbrändhet kommer attfinnas med i debatten länge.Det finns en annan del som näringsministern intehar svarat på, nämligen hejdlösheten i IT-företagen.De är som småpojkar som har hittat ett lego ellernågot annat de tycker är roligt. De bygger, byggeroch bygger. De är fullständigt avskärmade från all-ting. Lite grann så upplever jag IT-företagarna. Iblandfår mammor lyfta bort ungen och säga åt den att göranågonting annat. Kanske måste vi från samhälletssida göra någonting liknande.Ofta är det så att det inte sker någon användaran-passning. Bruksanvisningarna och handledningarna ärsvåra att följa, ibland finns de över huvud taget inte.Är man lite avvaktande mot tekniken från början, blirman då definitivt rädd för tekniken. Jag tror att detfinns ett problem. Jag känner själv ibland att det tarför mycket tid och att det är för mycket jobb att lärasig det hela. Det gäller många, inte bara flickor ochkvinnor. Det finns män som reagerar på samma sätt.Man överöses med så mycket att man till slut inteklarar av att ta in mer.Det är viktigt att göra tekniken mer användarvän-lig, att förenkla den mer, att bredda den i stället för attytterligare fördjupa den, om vi inte ska få till resultatden spännande bild jag såg i häromdagen.Bilden föreställer en kille som springer ut på en svikt,han ska hoppa i vattnet, tjejen kommer några stegefter och ska hoppa. Nästa bild visar hur killen svävarupp i de högre rymderna, svikten har gått av, tjejenramlar i vattnet och drunknar - om det nu beror påjämställdhet, IT eller pengar. Lite grann av dennasituation fångades i bilden. Vi från samhällets sidamåste hitta lösningar.NUTEK citeras i skriften, och man säger att jäm-ställdhet är lönsamt. Har näringsministern några för-slag på hur vi ska göra? Det kanske inte kommer medi kartläggningen, utan vi måste kanske hitta andraidéer. Det här är frågor som måste lösas om vi inteska hamna i en än mer splittrad arbetsmarknad därkvinnor enbart sysslar med vård och män sysslar medandra saker. Informationstekniken och det nya sam-hället får inte innebära en ännu större könssegrege-ring på arbetsmarknaden. Jag upplever detta som enallvarlig fråga. Jag tycker mig känna att även nä-ringsministern har samma åsikt. Hur går vi vidare?Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror inte att man ska generaliseraför grovt. Alla som jobbar på IT-företag grundar intesitt arbete på att vara avskärmade i sin programme-ring eller när de tar fram underlag från datorer. Marknaden tenderar mer och mer till attbli ganska normal. Det är en pionjärmarknad. Denbörjar redan nu bli normal i dess värde, i att alltflerifrågasätter, i att arbetstider och liknande ut.Problemen för företagen är att få tag i folk. Defår inte tag i folk. Det innebär också att lönelägen,krav på olika villkor i form av optioner osv., ökar.Därmed går det att säga att många av dem har en braarbetsmarknad. Många av dem har både löner ocharbetsvillkor som är bättre än ett sjuk-vårdsbiträdes. Man ska inte hårdra detta.Sedan finns det självklart här, som på andra stäl-len, avarter. Den enda vägen att gå är den klassiska,nämligen att se över arbetsmiljön, kanske framförakrav på förändringar i lagstiftningen. Det handlar omparterna och de fackliga organisationernas förmågaatt agera.Det känns ändå inte så hopplöst. Det kommer attske en utveckling, och det finns problem. De ska intenegligeras, men de ska inte heller överdrivas.Sedan var det kvinnors förhållande till den nyaekonomin. Alla forskare och andra vet - generellt sett- att kvinnor troligtvis är mer lämpade att hantera dennya ekonomin. Det ställer större krav på fantasi, detställer större krav på att ha många bollar i luften. Dekvinnliga egenskaperna - även män kan ha kvinnligaegenskaper - är mer lämpade för de nya ekonomier-na, just därför att de ställer krav på att kunna hållamånga saker i luften, omsorg och att kunna se sakeroch ting som inte direkt kan uttryckas i kvantitativatermer.Jag hoppas att detta kommer att visa sig, och dåskulle det kvinnliga i oss människor vara en egenskapsom skulle vara mer lönsam än de manliga egenska-perna i den nya ekonomin. Detta, ska erkännas, harnu inte sagts med någon större vetenskap, fru talman,utan mer som en allmän betraktelse. Jag tror att detligger mycket i detta.Anf. 106 ():Fru talman! Jag hoppas att de sista filosofiskafunderingarna från näringsministern kommer att slåin. Om marodörerna på företagsområdet inte harlyckats skrämma bort för många flickor och kvinnorhar jag också förhoppningen om att detta ska ske.Jag har diskuterat jämställdhetsfrågor med Marga-reta ett antal gånger. Vi har väl lite grannsamma farhågor om vad vi måste vara uppmärksam-ma på. Om jag förstår näringsministern rätt kommerregeringen att titta på frågorna och försöka hitta lös-ningarna. Det är inte minst parterna på arbetsmarkna-den som har ett stort ansvar här. Där har jag sett endel tecken som säger att man är på väg in i arbetet.Förhoppningsvis kommer det att ge resultatet att manbörjar engagera sig, att det inte går att arbeta så. har man sagt att föräldraledighet ärmeriterande vid chefstillsättning. Sådana synpunkteroch signaler är bra. Vi får lyfta fram dem i stället föratt ha människor som mår dåligt och har det jobbigt.Vi ska se och ta till vara de möjligheter som finns såatt både män och kvinnor kommer in i verksamheten.Vi måste stötta hela vägen från . Skolmi-nistern och utbildningsministern behöver blandas in.Jag förmodar att det här är frågor som regeringendiskuterar, kanske inte bara över en kopp kaffe utanäven i mer formella sammanhang.Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att vi har klarat av debattenbra, så jag avstår från att säga något mer.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1999/2000:405 omAB Svensk BilprovningAnf. 108 Näringsminister ():Fru talman! har ställt två frågorom AB . Den ena avserköproblem och den andra avmonopolisering.Jag har besvarat en interpellation från om väntetiderna vid bilprovningen.Där sade jag att nu måste koncentrerasig på huvuduppgiften att kontrollera fordon och göraen insats för att minska köproblemen. Jag har ävenskrivit till i denna fråga. Jag vill dockunderstryka att på de allra flesta håll i landet så finnsdet inga köproblem och bilägarna är mycket nöjdamed servicen. kritik skjuter lite övermålet, anser jag.Ingvar gör vidare en rad svepande utta-landen om , att det fungerar illa, attbolaget stelnat etc. Jag har inte skäl att gå in på dessabedömningar; de får stå för interpellanten.AB genomför en värdefulloch effektiv kontroll av den svenska fordonsparkentill en låg kostnad internationellt sett. Köproblemförekommer från tid till annan mest beroende påsäsongsmässiga variationer i bilägarnas intresse av attgenomföra kontrollen av sitt fordon. Det är t.ex.ibland svårt att hålla tillräcklig kapacitet näralla motorcykelägare och husvagnsägare vill ta utsina fordon . Jag sade i mitt förra svar attVägverket arbetar på att lösa denna fråga genom ettnytt kallelsesystem. Tekniskt sett ligger den svenskafordonskontrollen på en hög nivå. Bilprovningenfinns tillgänglig i hela landet.Så till frågan om avmonopolise-ring. anser att en sådan är önskvärd.Jag har inte samma uppfattning. Som jag sagt funge-rar den svenska kontrollen av fordon ur säkerhets-och miljösynvinkel i huvudsak bra, och den finnstillgänglig i hela landet. Vissa efterkontroller kangöras av ackrediterade verkstäder. Någon avmonopo-lisering av är inte aktuell.Anf. 109 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret på interpella-tionen om AB Svensk Bilprovning.Dessvärre kan jag inte vara nöjd med svaret, enärstatsrådet dels säger blankt nej till mina och mångaandras propåer om att det vore bra om Svensk Bil-provning fråntogs sin monopolställning, dels antyderatt jag i min interpellation skulle ha använt en radsvepande uttalanden om och därmedha skjutit över målet.I stället går näringsministern tyvärr in i en ensidigförsvarsställning, utan minsta vilja eller intresse av attnågon förändring av verksamheten skulle kunna varatill det bättre för landets bilägare och åkare, dvs. desom ska utnyttja de tjänster som skasvara för. Varför denna negativa syn på konkur-rensutsättning?Fru talman! Jag har aldrig ifrågasatt att SvenskBilprovning genomför en värdefull och i huvudsakeffektiv kontroll av den svenska fordonsparken till eninternationellt sett låg kostnad. Inte heller ifrågasätterjag den tekniska nivån eller att skullefinnas i hela landet.Däremot står jag upp för vad jag har sagt i inter-pellationen om att köproblemen på många håll är heltoacceptabla och att det år för år har blivit allt värre.Det är faktiskt sant att väntetider på uppåt tre måna-der förekommer på olika håll i landet. Det har varitstor irritation bland åkerierna, inte minst i , sominte har kunnat erbjudas besiktningstid förrän omflera månader. Brister finns också på vissa enheterdär exempelvis de allt högre lastbilarna inte kommerin i lokalerna. Dessa åkerier hänvisas till andra bil-provningsstationer, med ännu längre väntetider somföljd.Fru talman! Nog är det illa att Svensk Bilprovninginte kan förutse sin egen verksamhet bättre än vadsom skett . Man vet rimligen på förhand ganskaexakt vilket antal bilar som ska besiktigas varje åroch vilken tillgång på inspektörer man förfogar över.Bilprovningen har uppenbart, som jag också sä-ger, stelnat i sina former och sin organisation ochsaknar förmåga att växa med - detta trots sinmonopolsituation. Det är mot den bakgrunden somjag menar att det är hög tid att i Sveri-ge fråntas sitt monopol på verksamheten.De flesta andra länder i har en öppen kon-kurrens på fordonsbesiktning, baserat på det europe-iska regelverket för en fri marknad med konkurrensäven inom provning och besiktning. har infört ett europeisktackrediteringssystem för att säkerställa oberoende,objektivitet och kvalitet i provning, som därför medfördel kan ske i konkurrens. Detta skapar goda förut-sättningar, tror jag, för införande av andra uppläggäven i än det som har tillämpats inom mono-polet.Jag ställer än en gång frågan: Varför så negativ,herr statsråd?Anf. 110 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att jag de-lar uppfattningen att det finns kritik som kan framfö-ras mot . När det t.ex. gäller Skå-ne har man nu vidtagit åtgärder för att korta köerna.Svensk har ju tidigare varit mycketlönsamt. Man har byggt upp en kassa på 400-500 miljoner, och det har fungerat väldigt bra.Problemet är ju att ledningen harmenat att man ska syssla med annat än just bara testaoch prova bilar. Det har inneburit att managementinte har koncentrerat sig på det sätt som skulle haförväntats, dvs. att koncentrera sig på huvudaffären.Med huvudaffären menar jag i det här sammanhangetden enda affären.Nu har vi bytt ledning, och jag har gett starka di-rektiv att det nu ska handla om detta. Jag är övertygadom att vi kommer att få se framför oss en bättre fun-gerande Svensk Bilprovning.I övrigt, fru talman, vill jag hänvisa till den inter-pellation av där samma frågahar tagits upp. I den interpellationsdebatten har jagredogjort för detta. Det är också antecknat i proto-kollet, så jag avstår från att nu fortsätta denna debatt.Anf. 111 ():Fru talman! Det var inte direkt något svar på minfråga varför statsrådet är så negativ till konkurrensut-sättning, utan det var återigen ett försvarstal för detsystem som verkar. Det är det som jag tycker ärlite ledsamt, inte minst mot bakgrund av att det under90-talet och har varit på gång att göra ensådan förändring. Jag är övertygad om att de problemsom statsrådet här erkänner finns därmed skulle kun-na av på ett enklare sätt.Detta med att åtgärder kommer att vidtas och attlönsamheten har ökat har vi hört, men man har ändåinte lyckats i sin viktigaste uppgift, att klara just kö-erna. säger statsrådet att de kommer att . Jagkommer att följa utvecklingen och se om det blir så.Jag lämnar inte uppfattningen att jag tror att detvore bäst för bilägarna och åkerierna om de fickchansen att komma till en konkurrensutsatt verksam-het på det här området. Det finns en stark kritik, ochdet råder stor irritation bland åkare som har fått ståstilla på grund av att inte någon bilprovningsstationhar kunnat ta emot dem . Det leder till stora kost-nader, genom att de inte kan driva verksamheten somdet var tänkt. Det kan också gå ut över anställda, somskett i några fall.Det skulle vara intressant att höra vilka starka di-rektiv som statsrådet har kommit med och som skullepåverka situationen till det bättre, om det finns möj-lighet att ge något besked om detta.Anf. 112 Näringsminister ():Fru talman! Det är mycket enkelt. Man ska sysslamed att besiktiga bilar, och man ska göra det effek-tivt.Anf. 113 ():Fru talman! Tack för det beskedet. Det är uppen-bart att man har sysslat med en hel del annat, ochköerna har kanske uppstått bl.a. av det skälet. Detbeskedet tackar jag för.Men jag har fortfarande inte fått något svar påfrågan varför statsrådet är så negativ till konkur-rensutsättning av denna verksamhet. Jag tror att detskulle berika. Det skulle lösa problem på ett lättaresätt än vad som har skett. Varför så negativ?Anf. 114 Näringsminister ():Fru talman! Att avreglera, lägga ned monopol ochkonkurrensutsätta allt är inte per definition något somalltid är bra. Det måste ändå göras i sitt sammanhang.Nu har jag stått här i kammaren och haft flera inter-pellationsdebatter och fört diskussioner med mode-rata företrädare. Jag har blivit föreslagen att sättaArlanda och på börsen; jagminns inte allt. har vi satt på börsen. Det finnsrationella skäl för det. Det kan möjligen finnas annatdär det finns rationella skäl. Jag fick också en propåom att sätta på börsen.Svensk är ett mycket väl utbyggtsystem som gör en mycket enkel tjänst, som byggermycket på att man har en hög kompetens och en ma-skinpark som gör att man kan hantera detta väldigtrationellt. Det har visat sig att det är en av de bästskötta och en av de billigaste bilprovningarna i värl-den i de internationella jämförelser som görs.Jag menar att det är en verksamhet för bilägarna.Det är bilägarnas verksamhet. Bilägarna ska kräva attdet ska vara rationellt. Det ska vara billigt. Det harSvensk klarat av - utom den senastetiden, just därför att man har haft en ledning somplötsligt har velat öppna verksamhet i ochhaft andra intressen.Nu är det åter till basic. ska vi se till att vi be-siktigar bilar rationellt och med hög kompetens ochatt det ska vara billigt för bilägarna. Det är bilägarnasverksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 1999/2000:384 omuteblivna satsningar på väg och järnvägAnf. 115 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig på vil-ket sätt jag avser att agera för att skapa förutsättning-ar för att kunna leva upp till sina under-hållsplaner, på vilket sätt jag avser att agera för attåtgärda de farligaste vägsträckorna , vilkaåtgärder jag avser att vidta för att öka bärigheten påjärnvägen så att den bättre ska kunna utnyttjas förgodstransporter samt när regeringen avser att läggafram infrastrukturpropositionen för nästa tioårsperiod.Först konstaterar jag att önske-mål stämmer väl överens med regeringens priorite-ringar. I vårpropositionen föreslog vi en satsning påökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av detregionala vägnätet. Vi föreslog även en satsning förhöjd bärighet och utökad lastprofil på järnväg. Dethär är åtgärder som är viktiga för näringslivet i helalandet.Vidare fullföljer vi vårt elvapunktsprogram förökad trafiksäkerhet. Medel kommer därför även denärmaste åren att omprioriteras från byggande avstamvägar till riktade trafiksäkerhetsåtgärder påstamvägnätet. Den påbörjade satsningen påriktade trafiksäkerhetsåtgärder på övriga vägnätet för400 fullföljs.I vårbudgeten föreslås att anslagen till kommuni-kationer ska bli . Dettaär lägre än nivån . Men mankan inte av detta dra slutsatsen att regeringen sänkerambitionen på området. Det främsta skälet till minsk-ningen är att ett anslag som tidigare användes för attbetala tillbaka lån och andra åtaganden inom ramenför storstadsöverenskommelserna nu har tagits bort.Detta anslag var på och haralltså inte påverkat verksamhet. I realite-ten har således det ekonomiska utrymmet inomkommunikationsområdet ökat.I vårbudgeten föreslår regeringen vidare att självt ska få disponera sina avgiftsintäkter frånmyndighetsutövningen.