prot · GN0997 · 2000-04-13 00:00:00 — Omman läser IT-propositionen handlar det i stort sett omkabeldragning till kommunhusen, som till en tredje-del betalas av det som annars skulle vara ett stöd tillNorrlandsföretagen.Vägfrågan är i det här sammanhanget intressant.Det handlar om Utgiftsområde 22 där man faktisktminskar med en halv miljard jämfört med de gamlabudgetförslagen. Differens mot budgetförslag för2000 är minus och för 2002minus 446 miljoner kronor.I texten säger man att anslagen helthar förbrukats. Såväl banverk som vägverk har nyttjatdelar av sina anslagskrediter, och regeringens förslaginnebär att planerade åtgärder i de fastställda investe-ringsplanerna inte kommer att kunna genomförasunder perioden 2001.Detta är vad finansplanen reellt innehåller.Vidare saknar jag något om företagsklimatet ochen diskussion om den förtroendeklyfta som har upp-stått mellan regeringen och företagandet i vårt land.Det krävs faktiskt ganska rejäla åtgärder för att åter-ställa förtroendet. I annat fall kommer företag attflytta ut från eller låta bli att satsa i . Detta ärallvarligt och gäller för alla kategorier, från de allraminsta småföretagen och upp till de stora industrifö-retagen.Anf. 23 Finansminister () replik:Herr talman! Boendekostnaderna är naturligtvisoavsett om det handlar om boende i småhus eller iflerbostadshus inte enbart beroende av fastighets-skatten. Man får ibland ett intryck att boendekostna-den helt är beroende av den, men den är trots allt enganska liten del. Det som är avgörande för alla sombor, oavsett om det gäller småhus eller flerbostads-hus, är naturligtvis att de har en god egen ekonomibaserad på möjligheter till jobb och bra inkomster. Vihar haft en bättre reallöneutvecklingän på många årtionden, och det har naturligtvis stärktmånga människors möjligheter till en bra bostadskon-sumtion.Jag behöver inte för kanske trettionde gångenupprepa att vi inte kommer att lägga fram några fas-tighetsskatteförslag av den storleksordning som harpåståtts gång på gång här i debatten.Lena Ek säger att det ska göras jättestora miljar-dinvesteringar i IT-sektorn utöver de 8 miljarder somregeringen har föreslagit i sin IT-proposition. Jag harlite svårt att se att de 60 miljarder som talar om skulle ersätta det som redan görs avde privata företagen, alltså att staten skulle övertamarknadens insatser i det avseendet. Jag tycker inteatt det är någon särskilt klok resursanvändning. Detskulle, , minska möjligheterna t.ex. till detsom kanske både och vi socialdemo-krater vill värna om, nämligen att förstärka vägunder-håll och väginvesteringar i glesbygd. Det är det somär den rimliga investeringssatsningen för framtiden.Jag tycker inte att man ska använda pengarna på detsätt som föreslår, dvs. låta dem i stort sett gåtill parallella investeringar till dem som ändå görs avden privata sektorn. Det är dålig resursanvändning.Det som är viktigt i det här sammanhanget är attfå till stånd ett samspel mellan näringslivet och statenpå det sätt som föreslås i IT-propositionen. Då kan vifå en bra teknikutbyggnad, som ger glesbygd ochandra delar av vårt land bättre förutsättningar för jobboch företagsamhet. Jag välkomnar en diskussion omhur vi kan ställa arbetskraft till förfogande för de härföretagen för framtiden.Anf. 24 () replik:Herr talman! När man pratar om realekonomiskaförbättringar handlar det om storstäderna. De männi-skor som bor i hus i turistattraktiva områden får ingareallöneökningar, inte heller de pensionärer som mednöd och näppe klarat sina hus och som är drabbade avfastighetsskattehöjningar. Det är en helt annan kate-gori av människor som finansministern pratar om.Det är synd att vi kan diskutera IT-frågorna. Jag blev nästan full i skratt när finansmi-nistern sade att vi föreslår att staten ska överta mark-nadens roll. IT-propositionen innehåller en satsningpå ett stomnät som marknaden redan håller på attbygga och delvis är färdig med. Det är vad IT-propositionen bygger på, dessutom till priset av före-tagsstöd till Norrland.Vad gäller ett samspel mellan näringslivet ochstaten på det här området vill jag peka på att det är iytterändarna som näringslivet eller marknaden inteklarar att bygga ut ledningarna. Det innebär en fort-sättning på en inslagen väg av direkt och grov dis-kriminering av dem som bor utanför de större städer-na. De fick vänta på inom telefonin, ochderas mobiltelefoner fungerar fortfarande inte or-dentligt. När de ska försöka hitta en lösning för attkunna använda sina datorer hjälpligt för lite kortaretextstycken får de en offert från som gällerISDN, alltså dubbla koppartrådar.Min uppkoppling hemma kostar . Jaghar blivit uppringd av en kvinna som bor 3 mil utan-för och som fått en offert på fören ISDN-uppkoppling, som i datorvärlden kan jämfö-ras med att köra med cykel i stället för med reaplan.Tala om hur marknaden slår! Det här är en orättvisaoch en diskriminering, och vi vill att man ska gå inmed statliga pengar för att ge människor utanför destörre städerna möjlighet att klara sig själva, drivaföretag och bo kvar. Det är sorgligt att regeringen inteser det här behovet. Därav kommer Norrlandsuppro-ret, och jag är säker på att det kommer att växa.Anf. 25 ():Herr talman! Finansministern har inte någontalartid klar, men han kan kanske lyssna i stället. Jagtror att det var en freudiansk felsägning som vi tidiga-re fick höra. Jag tycker att det verkar vara precis så attregeringens politik går ut på att man inte ska gå utoch skjuta några björnar förrän man har sålt pälsen,eller kanske snarare tvärtom: Man ska inte gå ut ochgöra någonting för framtiden förrän överhettningeneller konjunkturnedgången redan är här. Men då ärdet . Då blir det för det första oerhört mycketjobbigare både för människorna och för regeringen,och för det andra dröjer det väldigt länge innan re-sultatet är nått.Jag ska inte mer än gå tillbakatill 90-talet. Jag tror att , om han villlära lite av historien, skulle må bra av att läsa de soci-aldemokratiska partimotionerna under de borgerligaregeringsåren. Då skulle han kanske få en lite annanhållning till hur det var med underskott och struktur-reformer. Jag tror att han skulle tjäna på det.Det var också en intressant freudiansk bild som vifick både av regeringens ekonomiska politik och avdess jämställdhetspolitik. Den går ut på att den enaparten, mannen, slarvar och slösar och på att denandra parten, kvinnan, ska rensa upp och ta ansvaret.Jag tycker inte att det är ett bra rättesnöre för hur manska ha det vare sig när det gäller jämställdhet eller närdet gäller ekonomi, och jag föreslår att finansminis-tern tänker om på den punkten.Herr talman! anklagade oss folk-partister för att inte kunna prioritera eller välja, menjag kan försäkra att vi i det budgetförslag som vilägger fram kommer att ha - precis somvi brukar - lägre utgifter än vad ni har. Vi kommer attha ett större överskott, och vi kommer dessutom attgenomföra prioriterade strategiska skattesänkningar.Förutom lite stil på debatten tror jag också att po-litiken tjänar på att man håller löften och inte dribblarmed det man gör. Jag tycker att det är allvarligt delsatt ni sviker biståndslöftena, dels att ni sviker änkor-na.Herr talman! Det var vidare en ganska bisarr av-sändare till påståendet att skulle hasuttit och nickat till. Faktum är att det när det gällerföretagandet och jobben, som vi pratar om, inte likamycket som i regeringens fall handlar om olika typerav särskilda åtgärder utan om att få ett bättre före-tagsklimat med generella villkor för jobb och företa-gande.Bosse säger nu att poängen med hög-konjunkturen nu är att man har fått fram en så braefterfrågan, men det skapar också en ganska över-hängande risk för överhettning enligt regeringens egetscenario. Man driver fram en överhettning därför har en efterfrågan som inte motsvaras av enutbudsökning. Man behöver därför också genomföraolika typer av utbudsbefrämjande åtgärder.Låt mig t.ex. bara nämna att en sådan sak är beräknar att avsvenskarnas sparande över huvud taget inte finns iSverige. Det betyder dels att man går miste om skat-teinkomster från de sparpengarna, dels att de pengar-na inte investeras i Sverige.Jag hade också tänkt ställa en fråga som skullehandla om valutasamarbetet, men jag får väl efterlysaett svar på den i annat sammanhang. I vårbudgetengår EMU helt spårlöst förbi. Man undrar om valuta-samarbetet inte har någon relevans för regeringensekonomiska politik. Har den ingen uppfattning ochstrategi? Den socialdemokratiska kongressen har junu sagt att man vill gå med i . Anser ni inte attvalutasamarbetet har någon betydelse för stabilitetenoch tillväxten och att det utövar ett skydd? Vore detinte på sin plats att regeringen med finansminister äntligen kunde utöva lite ledar-skap på det området? Ni borde ha sagt det som vifolkpartister säger: Valutasamarbetet är bra för Sveri-ge. Jag hoppas att regeringen och ta till sig det och lyfta fram det i fortsättningen.Anf. 26 ():Herr talman! Det är några av som jag måste ta tillfället i akt att bemöta.Hökmark klagade bl.a. på att vi inte kommer mednågra skatteförslag. Skattefrågorna behandlas i hu-vudsak i höstens budgetproposition. Vi gjorde en heldel i förra höstbudgeten. Vi kommer att göra mer inästa.Vi har redan, , med en särskildinriktning på små och medelstora företag, sänkt före-tagsskatter. Vi har avskaffat de flesta stoppreglernaför fåmansföretag. Vi ser över de s.k. 3:12-reglerna,som reglerar beskattningen av utdelning och reavinstpå aktier i fåmansföretag. En sänkning av jordbruketsenergiskatter genomförs. Dessutom föreslås ytterliga-re förenklingar inom kapital- och företagsbeskatt-ningen som kommer att särskilt gynna små och me-delstora företag. Visst gör vi något för företagandetoch företagsklimatet i . Bredbandssatsningenkan också ses i detta sammanhang.Gunnar talade vidare om globalise-ringsproblemen. Ja, företag flyttarfrån , och företag flyttar till . Kapitalflödar från , och kapital flödar till Sverige.Just flödet är ofrånkomligt i globaliseringens tid. Detgår inte att i en globaliserad värld skapa ett före-tagsklimat i som gör att företag och kapitalflyttar hit, men ingenting flyttar ut.I höstas hade vi ungefär samma diskussion. Dåkunde jag med siffror belägga att det var mer kapitalsom flödade in i än det var som flödade ut.Gunnar frågade finansministern omenergiskatterna ska höjas. Jag tror inte att finansmi-nistern svarade på den frågan. Jag tar mig friheten attsom samarbetspartner svara själv. Ja, , vi kommer att höja energiskatterna och växladen höjningen mot sänkt skatt på arbete. I höstensbudget kommer vi, som det står i finansplanen, attpresentera en strategi för en successivt ökad miljöre-latering av skattesystemet genom grön skatteväxling- i storleksordningen 30 miljarder . Det är, herr talman, nödvändigt om vi menarallvar med målsättningen ett ekologiskt hållbart Sve-rige.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen bordlades.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 april.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria från Europeiska kommissionen in-kommit och delats ut till kammarens ledamöter:Ändrat förslag till rådets direktiv om rekonstruk-tion, likvidation och konkurs av försäkringsföretagKOM (1986) 768 final och KOM (1989) 394 final4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1999/2000:RFK2 till konstitutionsutskottetMotion1999/2000:U19 till utrikesutskottet5 § Egenskapskrav på byggnaderFöredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU9Egenskapskrav på byggnader.Anf. 27 ():Herr talman! Jag tänker i huvudsak koncentreramig på två av reservationer till betän-kandet.Redan 1995 gav regeringen ett tillkän-nagivande om behovet att skyndsamt utreda medhjälp av ett system för deklaration av bostä-der. kom med sin rapport , och som viser det finns det ingen anledning att vänta . Nuär det att gå från ord till handling.Boverket har visat på möjligheterna, och rege-ringen borde därför skyndsamt ta ställning till försla-gen och därefter lägga fram förslag för riksdagen.Herr talman! Varför är nu detta så viktigt? Enkeltuttryckt kan man säga följande: Om man får bådeskötselråd och materialuppgifter när man köper enbillig tröja borde det vara fullt rimligt att få det närman skaffar sig en bostad som kostar mångdubbeltmer. Naturligtvis finns det en rad andra skäl till varförmiljö- och energideklarationer i bostäder är viktiga.I regeringsförklaringen sägs det att skavara en nation i ekologisk balans. Detta ställer storakrav på både medborgare och beslutsfattare. Om vimenar något som helst allvar med de stolta deklara-tionerna krävs det att vi agerar tydligt och skaparförutsättningar och ger redskap för att nå målen. Enmiljö- och energideklaration skulle kunna vara ettviktigt redskap för konsumenterna att både aktivtvälja bostad som svarar mot deras miljökrav ochpåverka fastighetsägare och byggare att tillhandahållabostäder som motsvarar konsumenternas och sam-hällets krav på miljöanpassning.Boverket har i sitt förslag pekat på att systemetmåste vara användbart för konsumenterna och att detinitialt ska vara värdeneutralt. Det är säkert riktigt,men det får inte innebära en alltför utslätad deklara-tion. har motionerat föratt få fram en sådan deklaration av bostäder, och vihar tydligt redovisat vad vi vill att en sådan deklara-tion ska innehålla. För oss är det viktigt att innehålleti en miljö- och energideklaration redovisar en radaspekter såsom energiåtgång och inomhusmiljö i vidbemärkelse, bl.a. avseende risker och allergier frånöverkänslighetssynpunkt. Det är också viktigt att detmiljö- och kvalitetsvärderingssystem som tas framutgår från en helhetssyn på miljöanpassningen ochenergianvändningen och att hela livscykelperspekti-vet används för byggnader och byggmaterial.Herr talman! Vi vet att av allelenergi används för uppvärmning av inomhusluftoch varmvatten. Det är fullt möjligt att kraftigt mins-ka elanvändningen i svenska hus och minskadet totala energianvändandet, vilket är en nödvändig-het för att nå ett samhälle i ekologisk balans.För att uppnå detta är det viktigt att konsumenter-na får möjlighet att vara aktiva i sitt energival. Enenergideklaration är i det avseendet ett utmärkt red-skap för konsumenterna. Vi vet också att allergiöver-känsligheten har fördubblats varje decennium sedan1960-talet. En del av denna ökning kan tillskrivasvåra allt sämre inomhusmiljöer. Också här kan entydlig deklaration av den byggda miljön vara ett vik-tigt redskap för konsumenterna.Miljö- och energideklarationen kommer att varaett utmärkt redskap för de fastighetsägare som tar ettansvar och aktivt arbetar med miljöfrågorna på detsättet att de kan fungera som en positiv marknadsfö-ring av deras produkter.Herr talman! I enlighet med det jag nu har sagtyrkar jag bifall till reservation 7 under mom. 5.När det gäller den andra reservationen som jagtänkte ta lite av kammarens tid i anspråk att debattera,kan jag konstatera att det nu är fem partier som ställersig bakom vårt yrkande. Kanske är vi snartsex eller sju partier, och därmed har vi kanske enabsolut majoritet i för vårt förslag. Kanskekan vi redan vid voteringen få upplevadetta.Reservationen som jag tänker på, och som jag nuyrkar bifall till är reservation 14 under mom. 11 ombarnsäkerhet i bostäder. Jag vill också passa på attredan nu fråga moderater och socialdemokrater vaddet är som gör att ni inte ställer er bakom reservatio-nen.Förra året när motionen behandlades fick vi svaretatt information var lösningen. Kreativiteten hos mo-derater och socialdemokrater är uppenbarligeninte större.Herr talman! Vi kräver bara det som Barnom-budsmannen har krävt i sina års-rapporter. Det handlar om barns rätt till ett säkertboende. För oss vänsterpartister är det obegripligt atten så tydlig brist i lagstiftningen inte rättas till.När det gäller hus byggda senare än 1973 ochombyggda finns regler om barnsäkerhetsom i stora stycken har varit framgångsrika. Men avnågon anledning fullföljer man inte lagstiftningenmed att låta barnsäkerheten omfatta alla bostäder.Kanske är det tur att det tidigare fanns politiker somvågade ta beslut om lagstiftning på detta område ochinte, som man gör , endast hänvisade till infor-mationsinsatser.Med de årsangivelser som finns i lagen omfattasinte stora delar av miljonprogramsområdena av barn-säkerhetslagarna. undersök-ningar av barnolycksfall visar på ett tragiskt samband.I stort sett alla olyckor med barn som fallit ut frånfönster eller balkong har skett i hus byggda ,dvs. i hus som inte omfattas av barnsäkerhetslagarna.Barnombudsmannen har också påpekat att de flestaav dessa olyckor skulle kunna ha undvikits om dethade funnits säkerhetsutrustningar i husen.Både och har ocksåvid flera tillfällen föreslagit att säkerhetskraven iplan- och bygglagen borde omfatta hus byggda före1973 och ombyggda utan att regeringenmäktat lägga fram ett sådant förslag. Kära socialde-mokrater och moderater! Ta nu chansen att göra somBoverket gjorde och uppmana regeringenatt skyndsamt se över lagstiftningen om barnsäkerhet,särskilt med inriktning på de äldre bostadsfastigheter-na. Detta bör regeringen kunna genomföra snabbtmed tanke på att underlagen för ett sådant beslutredan är gjorda både av och Barnombuds-mannen. Regeringen borde därför, som jag ochVänsterpartiet ser det, kunna återkomma med ettförslag redan till hösten.Herr talman! Avslutningsvis vill jag säga attVänsterpartiet har krävt att tillgänglig-heten för funktionshindrade vad gäller den byggdamiljön ska förbättras och att enkelt avhjälpta hinderska åtgärdas. Det är därför med en viss glädje vi häl-sar propositionen En nationell handlingsplan förhandikappolitiken. Propositionen motsvarar på mångaområden de krav som vi år fört fram utan attfå gehör.Man kan naturligtvis ha invändningar mot att re-geringen använt ett antal "bör" i stället för "ska" ipropositionen, men vi får se vad som hänt när vi fårlagtexterna. Men om dessa "bör" i verkligheten inteomvandlas till åtgärder för att förbättra situationenlovar jag att kommer tillbaka och stäl-ler krav på mer tvingande lagstiftning. Jag utgår ifrånatt det är hela kammarens mening.När det gäller just regler för att ta bort lätt åtgär-dade hinder i den byggda miljön har de handikappadegång på gång blivit svikna. Löften har getts om attförbättringar ska ske . De har dragits tillbaka.Löftena 2005 har man dragit till-baka. Naturligtvis finns det en viss oro för att inteheller det nya löftet 2010 skainfrias.Herr talman! Vi ser ändå detta nya förslag som ettbindande löfte och som ett realistiskt förslag. Möjli-gen borde det tillföras en rad sanktionsmöjlighetermot kommuner och andra som inte lever upp tillförslaget, men det är en debatt som jag anser att vimåste ta något senare.Som sagt: Det är ett stort steg framåt i handikap-politiken som visas i propositionen. Låt oss därförockså tillsammans se till att det blir ett stort stegframåt för de funktionshindrade.Anf. 28 ():Herr talman! Jag ska i mitt anförande koncentreramig på inomhusmiljön. De flesta tillbringar 85-90 %av sin tid inomhus. Livsstilsfaktorer och utrotandet avvissa sjukdomar har lett till att immunförsvaret blivitkänsligare för förändringar i innemiljön. Sambandetmellan innemiljö och hälsa är komplexa. Länder iväst har högre frekvens av allergiska sjukdomar änländer i tredje världen och . Stadsborär mer utsatta än befolkningen på landsbygden. Deallergiska reaktionerna ökar kontinuerligt hos barnoch ungdomar. Nya allergiska reaktioner påvisasäven högre upp i åldrarna, men personer födda efter1970 löper högre risk att bli allergiker än äldre.Forskningen kring konsekvenserna av boendet ide moderna bostäderna måste därför intensifieras.Genom att man integrerar folkhälsoarbete och Agen-da 21 kan förekomsten av astma och allergier minska.Här anser jag att det saknas en helhetssyn både ikommuner och hos regeringen.En nationell handlingsplan för förstärkt förebyg-gande av allergier och astma bör utarbetas. Inte minstvåra nordiska grannländer har upptäckt detta blev startpunkten för en långsiktigsatsning i kampen mot allergi och annan överkänslig-het. startade insatsområdetDet sunda huset tillsammans med andra forskningsfi-nansiärer. Detta måste ges möjlighet att utvecklas tillett nationellt handlingsprogram för innemiljöfrågor.Vi kristdemokrater anser att det finns ett behov avett nationellt handlingsprogram. Vi anser att arbets-miljölagen måste respekteras när det gäller innemil-jön i förskolor och skolor och att allergiframkallandeämnen klassificeras på ett sätt som liknar det somanvänds för cancerframkallande ämnen. Vi är ocksåangelägna om att prioritera resurser till experiment-byggande och uppföljning för främjande av en godinnemiljö.Majoriteten skriver så här i betänkandet: Bland demyndigheter som givits särskilt ansvar för arbetetmed frågor om inomhusmiljön kan nämnas ,och . Menframtiden känns väldigt oviss, inte minst vad gällerByggforskningsrådet och dess organisation. Sammasak gäller för och dess organisa-tion. Därför undrar jag om socialdemokraterna kantänka sig att ge klartecken för ett nationelltprogram för inomhusmiljön oavsett vad som händermed forskningens organisation, osv.Herr talman! omfattar arbetsmiljöla-gen även alla elever från årskurs 1 och uppåt. De äralltså i lagens mening jämställda med arbetstagare.Enligt lagen ska luft-, ljud- och ljusförhållanden ochövriga arbetshygieniska förhållanden i en arbetslokalvara tillfredsställande. Den faktiska och konstateradeojämlikheten mellan barns och vuxnas arbetsplatsertenderar att bli en generationsfråga. I en studie avArbetarskyddsstyrelsen som gjordes kon-staterades att det är stor skillnad mellan barns ochvuxnas arbetsmiljöer. Dålig hälsostandard påvisades i10 % av kontorsmiljöerna, av förskolemiljöernaoch av skolorna. Studierna följdes upp 1993 och1997, men resultatet hade inte förbättrats mycket förförskolor och skolor.På kontoren arbetar vuxna friska människor. Detfinns en regel som säger att man ska ha en genom-strömning av luft på . Vid mätningarvisar det sig ofta vara per sekund.Detta måste rimligtvis snabbt åtgärdas. Jag saknarverkligen ett engagemang och en uppföljning frånregeringens sida. Jag vill utmana socialdemokraternaatt ge ett svar på frågan varför reglerna inte ska varalika.Många kommuner befinner sig i kärva ekonomis-ka lägen. Då blir det så att barns och ungdomars hälsakommer i sista hand. Skolor med fukt, torr luft ochkemiska emissioner är vanliga. Val av inredningdiskuteras inte så mycket som man skulle med tankepå allergi och överkänslighet.Vi fick ett exempel. Det har inte gått ett årsedan Provnings- och Forskningsinstitutsskadeutredningar i förskolor och skolor gav uppgifterom slarvigt uppförda byggnader med dåligt underhålloch dålig skötsel. Det var 220 olika skolbyggnaderman undersökte. Främst handlade det om dålig ven-tilation och fuktskador. Många dåliga innemiljöerskulle ha undvikits om den kunskap som finns ibyggbranschen bättre hade tagits till vara. Det är dettainstitutet påpekar. Kontrollen av skolbyggnaderna ärför dålig.Kravspecifikationer för hälsa, miljö och socialfunktion saknas ofta i kommunerna vid ny- och om-byggnad av skolor. En norsk utredning tyder på attsamhället skulle göra en vinst i att uppnå lagstadgadventilation även om energianvändningen ökar. Någonsådan svensk undersökning har jag inte sett.Herr talman! klassades som innemil-jöåret, Inne 99. Under detta år ökade informationsin-satserna i kommunerna. Enligt hälsoskyddslagen,§ 16, ska miljö- och hälsoskyddsnämnden ägna sär-skild uppmärksamhet åt bl.a. skolor. Alla ska kunnavistas inomhus i offentliga miljöer utan risk för nega-tiva hälsoeffekter. Jag anser att detta inte bara är enkommunal fråga, utan vi måste se till att vi också frånriksdagen och regeringen är intresserade och följerdenna fråga.