prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Men kommer alltid att kunna hittanågon forskare i världen som inte riktigt vill tro attdetta är möjligt och som kanske råkar vara anställd avnågon som inte heller vill tro att det är möjligt.Och så länge vi inte vågar tala klarspråk och t.ex.tala om att våra barn inte ska gå ute utan kläder påsommaren, därför att vi har ett tunt ozonskikt överSverige, så tycker vi att det är bättre att de får cancereller problem när de blir äldre, i stället för att tala omhur det är. I är man inte rädd för att talaom hur verkligheten ser ut, därför att man där är månom människor. Om man inte är mån om människor såsäger man som gör här.Anf. 215 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att detta är en mycketöm tå för . Jag tror inte heller att honbehöver förklara för mig vad växthuseffekten går utpå. Det är jag nog ganska påläst på.Vad jag efterlyser är vetenskaplighet. Och det ärett faktum att i princip alla forskare säger att tempe-raturväxlingen är ett faktum. Men alla förskare sägerinte att växthuseffekten automatiskt är grunden tilldetta. Jag säger att det är troligt. Och vet likaväl som jag att tycker attkoldioxidproblematiken är en av våra viktigaste mil-jöfrågor. Men jag eftersträvar ändå att man tar dennadebatt med sans och inte säger att det är endast ett parforskare som hävdar att det skulle vara vetenskapligtogrundat att detta skulle bero på solens ökade aktivi-tet.I EU:s stora panel med solforskare runt jordensom träffades på kundebl.a. forskare från , som är väldigt meriterade,visa på scenarier där solens aktivitet ökade i sammautsträckning som medeltemperaturen ökade här. Detfinns de som visar att detta kan vara naturliga fluktu-ationer. Och detta kan man inte bortse från. Ni kaninte skrämma upp människor. Vi måste hävda veten-skaplighet. Även om vi moderater tycker att koldi-oxidfrågan och frågorna om andra växthusgaser äroerhört viktiga, så måste vi ändå hävda vetenskaplig-het.Anf. 216 () re-plik:Herr talman! Jag tror att har en väl-digt underlig uppfattning om när människor blir räddaeller inte rädda. Jag tror inte att svenska folket kännersig förfärat över det som sker. Människor kännersig oroade och skulle önska att de kunde se att depolitiska partierna vågade fatta beslut och vågade taett ansvar som skulle leda åt ett annat håll. Jag tror attmänniskor mycket väl kan ta till sig resonemang avdetta slag.Det som man har gjort i , där man hartalat om det uttunnade ozonskiktet, borde i så fallskrämma slag på människor. Människor i Australienhanterar detta på ett mycket bra sätt. De är jättenogamed att inte släppa ut barn utan något på kroppen,därför att de vet att ozonskiktet är tunt. De undersökeralla fläckar som de får på huden, t.o.m. i skolan, där-för att de vet att ozonskiktet är tunt.I finns det forskare som seriöst menar attvi måste gå ut med samma information här. Mensådana som säger att man då skrämmermänniskor. Men varför i hela friden kan man göradetta i ? Vi skrämmer inte människor om vitalar om att det som sker nu faktiskt sker bl.a. pågrund av att vi släpper ut för mycket koldioxid.Om det är exakt den eller den gasen som orsakarproblemen är ganska ointressant. Det intressanta är attvi har skapat en miljösituation orsakad av människansom ger oss oerhört stora problem , bl.a.genom att vi får extremare väder.Folksam var ute och diskuterade detta häromda-gen och vågade uppenbarligen ta till sig denna infor-mation. Och jag skulle verkligen önska att den härdebatten hölls på en nivå där vi slapp höra ord som attskrämma upp och där vi slapp höra diskussioner omatt det eventuellt beror på solen. Det är möjligt att ettav med extremt klimat orsakas av solen.Men vi kan inte förklara alla fem åren med detta, utanunder fyra av åren borde detta inte ske.Klimatförändringarna är här. Man kan se att dettasker för ofta. Och sluta att stoppa huvudet i busken.Man skrämmer människor mer genom att låtsas attingenting sker när de ser att det sker.Anf. 217 ():Herr talman! Först vill jag yrka bifall till utskot-tets förslag.I dagens betänkande behandlas en skrivelse frånregeringen som benämns En miljöorienterad produkt-politik. Den syftar till att förebygga och minska pro-dukters negativa påverkan på människors hälsa ellerpå vår miljö.Men betänkandet tar framför allt upp en rad mo-tioner från den allmänna motionstiden och 2000och omfattar 250 motionsyrkanden.Skälet till att vi nu behandlar så många motionerutan anknytning till en proposition är först och främstatt motionärerna ska kunna få en redovisning av hurderas frågor ligger till och när de förväntas kunnabehandlas i ett större sammanhang. Jag noterade attHarald sade att detta var ett oacceptabeltsätt att behandla motionerna. Dock var vi ju överensom den här behandlingsordningen när vi hade den härdiskussionen i utskottet. Detta innebär också att närpropositionerna sedan kommer kan man lägga frammer adekvata förslag som överensstämmer med dentext som rör motionen. Detta var alltså inte ett försökatt bli av med besvärliga motioner utan ett sätt att setill att de motioner som sedan läggs fram är så anpas-sade till det de ska svara på att vi skulle få ett sådantbeslut. Annars hade det naturligtvis varit fullt möjligtatt ta upp dem i ett senare sammanhang när proposi-tionerna kom, men detta var den bedömning vi gjordetillsammans i det avseendet.Utskottet avstyrker samtliga motioner, många avdem med hänsyn till att beslu-tade om de 15 övergripande nationella miljökvali-tetsmålen. uppdrog då till regeringen attåterkomma till med redovisning och förslagockså för de delmål som behövs för det fortsatta ar-betet med miljökvalitetsmålen. Detta krav från riks-dagen till regeringen innebär att vi själva naturligtvisinte ska lägga fram förslag och yrkanden innan vi fårse dessa. Det var ju det som var poängen med riksda-gens krav till regeringen.Aktiviteten på miljöområdet är hög från regering-en. kan vänta sig flera förslag . Syftet är att med miljöbalkenoch miljökvalitetsmålen som grund successivt arbetasig ned i detaljeringsgrad.Tre utredningar har avlämnat sina betänkan-den - Förslag till svensk klimatstrategi avKlimatkommittén, Framtidens miljö - allas vårtansvar av , som arbetatmed att förbereda det av mig nämnda uppdraget frånriksdagen beträffande delmålen, samt Varor utanfaror, också , av . Påsamtliga tre utredningar har regeringen aviserat pro-positioner under den närmaste tiden.För att komplettera bilden för kammaren har ut-skottet också redovisat att regeringen i december1999 tillsatte en ny med uppgiftatt utvärdera tillämpningen av . Kommit-tén har fått i uppdrag att lämna ett delbetänkande den31 och ett , föratt sedan redovisa sitt slutbetänkande den 31 decem-ber 2003. Regeringen har också utsett en särskildutredare för att utföra en bred översyn av producen-tansvaret, som ska vara klar till nästa sommar.Det jag nu redovisat gäller svenskt miljöarbete.Men som bekant måste mycket av miljöarbetet skeinternationellt. Jag behöver bara nämna Kyotoproto-kollet. Ett ambitiöst svenskt miljöarbete måste för attbli framgångsrikt kopplas samman med ett internatio-nellt miljöarbete i FN, i EU och i alla organ där Sve-rige deltar. Det är noterbart att 180 nationer nu sitter iHaag och diskuterar vår framtid. Det är 2 500 dele-gater och 3 500 som rapporterar. räknar vimed att vi ska få ett svar därifrån. Det har ändå för-ändrats när nationer på det här sättet kan mötas ochdiskutera - och inte bara om en fråga, för nu diskute-rar vi ju hela samhällslivet. Allt som vi människorhåller på med är nu möjligt att diskutera för att vi skaklara klimatet.Flera av de förslag som avslås i betänkandetkommer snart att kunna prövas mot regeringens för-slag i avlämnade propositioner. För den som då inteblir nöjd finns motionsrätten. Utskottet tror att det bliren bättre hantering med en ny motion där motionärenkan ta hänsyn till framlagda förslag och att vi på detsättet skulle kunna få en bättre diskussion än vad detannars skulle ha blivit. Detta är motiven för att vi nuhar valt att gå fram med denna mängd av motioner.Jag går så över till de inlägg som hållits tidigare.Jag börjar med . Fler än han har tagitupp de lokala investeringsprogrammen, och jag vill tadem först.De lokala investeringsprogrammen har inneburiten väldig aktivitet ute i kommunerna. Jag tittar påEskil , som talade omfördelen med de lokala initiativen. Här har de lokalainitiativen verkligen fått komma till sin rätt. 125kommuner har fram till fått 5,2 miljarder attjobba med.De insatser som gjorts i kommunerna beräknas haökat användningen av förnybar energi med ungefär2,och minskat energianvändningen med 2,1terawatt . Sammantaget betyder detta en minsk-ning av koldioxidutsläppen med perår, vilket motsvarar av totalautsläpp. Det är klart att man kan säga att det är negli-gerbart. Det är klart att det vore bra om det vore mer.Men det är ändock en början, och det är inte alltidman får det resultatet.Jag vill påpeka att det naturligtvis finnsbrister i den organisation vi har gjort. Detta är ju nytt.Vi har inte jobbat på det här sättet förut. Jag tror självatt en brist kan vara att den vilja som många av kam-marens ledamöter har haft, och också regeringen, attförsöka lösa så många problem som möjligt kan habelastat förslaget. Det har gällt att skapa sysselsätt-ning, att klara miljön och att hjälpa glesbygden. Dethar blivit för många frågor. Där kanske man skulle hakoncentrerat sig. Det hade kanske varit en poäng.Men att det är ett dåligt förslag att utnyttja de kom-munala och lokala resurser som finns, där man vetvad man själv kan göra för insatser, betvivlar jagfaktiskt. På det sättet vill jag påstå att detta har variten bra insats. Det kan dessutom vara så att det mangjort går att föra över till andra kommuner. De plus-värden vi har fått på en del ställen kan nu föras ut tillalla 280 kommunerna så att alla kan få de här effek-terna. Jag ser alltså detta som en möjlighet, som na-turligtvis går att finslipa och få bättre.Jag vill sedan ta upp allemansrätten. Där oroarmig faktiskt lite med en rätt grov be-skrivning av hur det ska vara. Det är den som har, densom äger, som allt är givet. Har jag en tomt bestäm-mer jag helt och hållet; har jag skog bestämmer jaghelt och hållet. Den som inte har det har inget atthämta.Jag noterar att den borgerliga vänstern inte är medpå den reservationen, och det noterar jag med glädje.Men jag såg att var med i den de-len. Jag vet inte om det är de andra tre bakom reser-vation 7 som är den borgerliga högern, eller hur ter-minologin är, men så får det väl vara. Den borgerligahögern i reservation 7 vill att vanligt folk inte ska hamöjlighet att komma ut i skogen - för det är vad detinnebär om man ger sig på allemansrätten.Att ströva i skog och mark är en populär fritids-sysselsättning bland oss svenskar. Fyra av fem svens-kar går i skogen . Var tredjevandrar i skog och mark ofta, minst 20 gånger omåret. Sannolikheten att man träffar på en pensionärnär man strövar i skogen är stor. Med ett växandeantal pensionärer kommer också den här aktiviteten iskog och mark att öka. Pensionärerna är stora utnytt-jare av allemansrätten.Det gläder mig ändå att det finns nyanser i diskus-sionerna. Trots att ni har samma reservation tog ocksåEskil upp den här frågan. Jag delar hansuppfattning att allemansrätten inte ska utnyttjaskommersiellt. Jag tycker att vi ska säga det så oftasom möjligt, och vi politiker ska backa upp detta.Men det finns också möjligheter via lagen att försvaraallemansrätten på det området.När det gäller strandskyddet har det redan förts endiskussion om det som jag inte tänker kasta mig läng-re in i. Men jag vet att miljöministern följer den dis-kussionen för att se om det görs övertramp på den enaeller andra sidan. Skulle det vara så att han anser attdet sker övertramp där vet jag att han tänker åter-komma till kammaren om detta.Det var vad tog upp.Kjell-Erik tar upp havsöringen också. Pådet området håller de finska och svenska myndighe-terna på med en inventering, och vi kan förvänta ossett förslag. Om jag minns rätt ska man faktiskt tillnyåret få en redovisning.Ester har fått svar på sina frågor,tror jag.Eskil tog upp det lokala investerings-programmet. Jag anser att jag har gett svar på det hanberörde. Han tar också upp miljöexporten. De härsakerna står inte emot varandra. Man kan inte säga attdet lokala investeringsprogrammet är någonting sominnebär att man inte kan ha miljöexport. De kankomplettera varandra mycket väl. Regeringens viljaär att komplettera de två förslagen med varandra såatt man också kan utnyttja miljöexporten i den delen.Sedan är naturligtvis frågan hur mycket pengar vivill lägga på detta. Men jag såg inte så mycket pengari budget just i den delen.Harald tror jag har fått svar.Jag måste också få ställa en fråga till när det gäller den sista delen, att det kanske inteär växthusgaserna utan någonting annat som påverkarsituationen. Varför tar du upp den frågan? Menar duatt vi inte ska göra någonting? Vad är motivet till attbörja ifrågasätta om vi har en växthuseffekt? Är tan-ken från Moderata samlingspartiet att vi inte skaåtgärda de här frågorna, eller varför tog upp den frågan över huvud taget?Herr talman! Då tror jag att jag i huvudsak hargått igenom de frågor som var ställda till mig.Anf. 218 () re-plik:Herr talman! Jag uttryckte mig möjligen oklart närjag inledningsvis talade om en ordning som inte äracceptabel. Jag syftade mer på den ordning som inne-bär att vi har låst fast våra möjligheter att motioneratill en allmän motionstid. När en person tar upp enfråga med mig som jag vill motionera om, måste jagdröja därför att vi har den ordningen.Herr talman! Jag tycker också att det som IngemarJosefsson säger behöver sägas. Visst händer det enhel del i miljöpolitiken. Jag tycker också att det gördet. Men jag har pekat på främst fyra punkter, där vitycker att man måste göra mer. Det betyder inte att viinte tycker att det sker någonting. De är: kraftfullareagerande inom EU, klimatfrågorna, ochbiologiska mångfalden.Herr talman! Det jag vill fråga strandskyddet. Vi fick veta att miljöministerntittar närmare på den här frågan. Men jag skulle ändåvilja veta här och om det är att en översyn möjligen kan syfta till atthitta andra former för att göra avsteg från de gene-rella bestämmelserna. Ska vi tolka det på det sättet?Den andra frågan jag har handlar om skatt på för-bränning av sopor. Kan vi förvänta oss ett förslaginom kort om en sådan skatt?Anf. 219 () re-plik:Herr talman! Den första delen om hur motionernabehandlas har vi rett ut. Det enda man kan säga är attdet finns ett interpellations- och frågeinstitut, så detfinns en möjlighet för ledamöterna att ta upp frågoräven om man inte kan motionera.När det gäller översynen har det nog närmast variten del diskussioner om hur kommunerna användermöjligheterna till strandskydd. Det skulle man natur-ligtvis kunna titta närmare på, vet jag att ministernhar sagt , för att föra en diskussionoch se om den skulle kunna ge någonting. Mer än såhar han inte sagt i den delen.Hela frågan om skatten kommer upp i den av-stämning som vi bestämde när vi slog fast hur viskulle göra med avfallsplanerna. Där finns kontroll-stationer inlagda och då kommer det att behandlas.Anf. 220 () re-plik:Herr talman! Det finns fortfarande en sak somoroar mig när det gäller strandskyddet. Miljöminis-tern har också i samband med rapporten om vilkadispenser som faktiskt har beviljats sagt att det var enmycket omfattande dispensförteckning. Då uttrycktemiljöministern oro över detta och sade sig vara be-redd att uppdra åt att skärpa kon-trollen, om jag har tolkat miljöministerns uttalanderiktigt.Det nu säger tycker jag tyderpå en annan inriktning, nämligen ett övervägande omatt ge större möjligheter lokalt att göra avsteg.Anf. 221 () re-plik:Herr talman! Det är säkert samma informationsom vi utgår från. Det är nog samma fråga vi jagarnär det gäller detta. Den oron behöver inte ha.Anf. 222 () replik:Herr talman! Tre saker, . Låtoss först ta frågan om det kommersiella utnyttjandetav allemansrätten. Jag sade att allemansrätten är enomistlig resurs som ska värnas. Det gläder mig attIngemar tycks tycka detsamma.Ingemar tycks också tycka, vilket jagvill ha bekräftat, att vi ska stävja det kommersiellautnyttjandet. Då är min fråga: Varför väljer ni då attavstyrka motionsyrkandet som kräver att vi ska stävjadet kommersiella utnyttjandet av allemansrätten? Detinnebär ju att vi kanske kan gå miste om den rätt sombåde och jag värnar.För det andra har vi strandskyddet. Jag anser attdet är en av de faktorer som kan göra att de mer glestbefolkade delarna av landet utvecklas. Om man lokaltfinge bestämma vilka delar av en kommun man skulleexploatera, tror jag att det skulle ge utveckling ochicke avveckling i de bygder jag pratar om.Jag har en väldig förståelse för att det behövsstrandskydd i de här delarna av landet. Men det be-hövs inte i de delar av landet som jag talar om på detsätt som det är utformat , dvs. Jag tycker att vi ska ge de lokalt de-mokratiskt valda församlingarna, kommunerna,makten över detta också. Allt för att på ett bättre sättetablera det kommunala självstyret.För det tredje säger att detkommer en rad saker i form av propositioner fram-gent. Det hoppas jag, och jag vet för övrigt att det ärså. Men när kommer något förslag med anledning avMiljöexportutredningen? Den utredningen lades framför ungefär och presenterade en rad sakersom skulle kunna gynna svenskt näringsliv på det härområdet.Anf. 223 () re-plik:Herr talman! Jag tar den sista frågan först. Därkan jag tala om att jag inte vet ett dugg. Jag vet intenär den kommer.När det gäller strandrätten gillar jag det lokala in-flytandet. Men tyvärr måste jag hålla med GudrunLindvall i det fallet. Vi kan se i vårt område här iStockholm att det inte fungerar. Tyvärr.Då är vi i den situationen att om man en gång hargett tillstånd kan inte någon annan komma och ta bortdet. När man väl har gjort det är det en gång för allagivet. Man kan inte behandla enskilda medborgare såatt man säger: Den där mandatperioden fick ni bygga,men nästa fick ni inte. Verkligheten har tyvärr visatatt det inte alltid stämmer. Därför måste man nogibland vara lite restriktiv.När det gäller allemansrätten är det ofta så, trorjag, att man inte fullföljer det som man skulle görabåde propagandamässigt och aktivitetsmässigt frånlänsstyrelse och andra. Det görs ibland kampanjer därvi talar om vad allemansrätten innehåller. Undersökerman i skolklasser märker man att de flesta vet vadman får och inte får göra. Men alla lever inte efterdet. Vi måste även där ha en uppföljning och en till-syn. Det är egentligen mer det som behövs än någon-ting annat. Vi måste beivra det som är fel av kom-mersiella delar. När man missbrukar allemansrättenmåste vi alla uppmärksamma den delen.Anf. 224 () replik:Herr talman! Jag måste ha missförstått IngemarJosefsson när det gäller allemansrätten. Jag trodde attIngemar i sitt anförande sade att han likvälsom jag ville ta tag i det kommersiella utnyttjandet avallmansrätten och göra någonting åt det.Vi har reserverat oss mot att ni inte har föreslagitdet i betänkandet. Varför har ni inte tillstyrkt vårtmotionsyrkande i det avseendet så att vi hade kunnatkomma fram till ett tillkännagivande?Jag vill kommentera frågan om miljöexporten. Jaghoppas för det första att det kommer något förslag.För det andra kan ta med till mi-nistern att delar av de pengar för lokala investerings-program som inte är inteckande med fördel skullekunna användas för att tillgodose det medelsbehovsom utredningen behöver och vill ha för att kunnagöra det utredningen föreslår.Anf. 225 () re-plik:Herr talman! Jag sade redan förra gången att dessatvå områden inte behöver stå emot varandra. Varförska vi välja just de två områdena? kunna ta någonting annat för att klara av ex-portsidan. Om vi nu kan visa på goda resultat är detväl inte så intelligent att ta de pengarna. Då bör manväl hitta någonting annat.Varje förslag som kommit fram om hurman ska lagreglera allemansrätten har varit sämre änden allemansrätt som vi har , dvs. att man hittarpå nya bestämmelser. Jag tror att den allemansrätt vihar och som har funnits kanfungera. Men man kan från samhällets sida hjälpa tillmed att informera om vad som gäller och beivra detsom är övertramp. På det sättet kommer vi också attfå en följsamhet från allmänhetens och medborgarnassida.Anf. 226 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att uppmanaIngemar att läsa de motioner och de reser-vationer som har lagt fram i sambandmed det här betänkandet. Det har kommit en hel dellösa antaganden om vad vi tycker och inte tycker i dehär frågorna.Den första frågan som tog upp rörde delokala investeringsprogrammen. Jag vill hävda att detinte går att ignorera myckettydliga kritik på denna punkt.Vad gäller växthusproblematiken är det ocksåtydligt i våra motioner och reservationer att vi villgöra någonting åt framför allt koldioxidfrågan.Vad jag efterlyser i debatten är en saklighet ochatt man inte talar om alla forskare och insinuerar attalla forskare hävdar växthuseffekten som förkla-ringsmodell för temperaturhöjningarna. Jag undrarom det är Socialdemokraternas syn. Delar ni dennågot onyanserade syn som framför i dethär sammanhanget?Jag tycker också att insinueraratt vill avskaffa allemansrätten. Jag kanbara hänvisa till den reservation som vi har skrivittillsammans med kd och . Där skriver vi attdet är viktigt att värna allemansrätten och att det äravgörande att den inte missbrukas.Lagstiftningen bör ändras så att det klart framgåratt kommersiellt organiserade former av verksamhet iprincip inte får ske utan den berörda markägarensmedgivande. På den punkten har vi en omvänd upp-fattning i förhållande till socialdemokraterna.Sådan verksamhet sker. Vi kan fortsätta att följafrågan, men det finns många exempel. I nästan allafall är det en hård rovdrift på de naturresurser somfinns i området. Man måste göra någonting åt det.Vad tänker socialdemokraterna göra? Att bara följadet hjälper inte.Anf. 227 () re-plik:Herr talman! Jag tar den första frågan först, somhandlar om växthuseffekten.Jag läste på Svenska Dagbladets ledarsidaatt växthuseffekten ännu är obevisad. Jag har varitmed i , och jag har följt frågan un-der . Forskarna har alltmer, en efter en, an-slutit sig till principen att växthuseffekten finns.Vi som politiker måste registrera vad forskarnasäger. Det var inte någon av Moderata samlingsparti-ets ledamöter i som ifrågasatte detunderlag vi fick. Om man nu som tarupp den frågan måste det vara något syfte med det.Vad är syftet? Anser ni att vi går för hårt fram? Ärdet att ni vill se till att vi inte lägger fram de förslagvi har? Är det att ni vill säga till människor att de intebehöver vara oroliga? Inom det här området brukar viannars tala om försiktighetsprincipen. Redan denräcker till för att man ska vidta åtgärder.Vad är syftet med att ta en diskussion med Gud-run om detta om ni inte har andra förslag?Det måste väl vara så att ni har andra förslag på gång.När det gäller allemansrätten läser jag i KU:s be-tänkande och i reservation där: Ut-gångspunkten bör enligt utskottet vara att ingrepp iäganderätten ska berättiga till full ersättning. Ägande-rättsskyddet bör dessutom uttryckligen omfatta allegendom, osv.Det är fullständigt klart. Det finns kvarnågon allemansrätt, enligt Moderata samlingspartiet.Anf. 228 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktig att säga att dentext som lästes upp ur betän-kande inte på något vis strider mot vår uppfattningom allemansrätten. Jag vill klart och tydligt sätta nedfoten i den frågan. vill värna allemans-rätten.Det är också därför som vi kritiserar de felaktig-heter som finns inom ramen för allemansrätten, dvs.att man kommersiellt utnyttjar annans mark. Det varväl inte det som var tanken.Ingemar talade så trevligt om att alle-mansrätten går ut på att äldre och yngre kan utnyttjaskogar och mark. Men det är inte vad jag talar om.Jag talar om att man utnyttjar annans mark till kom-mersiell verksamhet. Det vore intressant om IngemarJosefsson svarade.