prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — Vi kommer ocksåfrån de organisationer som står bakom detta att bjudain samtliga ledamöter till en fortsatt diskussion.Det finns en organisation som heter Hopp, riksor-ganisationen mot sexuella övergrepp som tillsam-mans med och kvinnojourers riksor-ganisation anordnade en konferens för att följa upp ettarbete för att ta fram olika åtgärdsförslag för att för-hindra sexuella övergrepp. De finns upptagna i dethär dokumentet. Där är naturligtvis en viktig frågahur man förhindrar tidigare förövare att söka sig tillett arbetsområde där man kan finna barn.Sofia nämnde tidigare i sitt anförande attstatistiken visar att den okände sexuella förövaren ärmer brottsbelastad, och det är ju i sig ett viktigt skälför denna lagstiftning. Men vi vet också att förövaren,pedofilen som söker sig till platser där han eller honfinner barn att utföra sina övergrepp på, har en långplaneringstid för sina åtgärder. Det är sällan så att derusar in i all hast i ett klassrum för att finna ett offer,utan det manipulerande övergreppet föregås av enlång planeringstid. Det är viktigt för oss i dennakammare att komma ihåg att de allra flesta övergrep-pen sker av förövare som är kända, mycket väl kända,av barnen och där man har byggt upp en lång ochtrygg relation.Jag skulle också, fru talman, när jag har möjlighetatt tala i denna fråga, vilja säga att jag är väldigt för-vånad över det jag hörde i inlägg i dag.Först kritiserar hon propositionen för att vara förlångtgående. Det finns inte relevanta belägg för attdet här skulle göra någon förändring, säger hon i denena meningen. I den andra meningen kommer hontillbaka med krav som: Varför har ni inte också före-slagit detta, och varför har ni inte också föreslagitdetta? Det tolkar jag som krav från hennes sida på attockså de åtgärderna skulle ha funnits i paketet för attdet här skulle ha varit en riktig och relevant åtgärd.Men jag har inte funnit några förslag i den riktningenfrån ledamöterna i utbildningsutskottet, inga syn-punkter på att det är en bredd och helhet som krävs.Jag är inte det minsta orolig för att det inte finns enambition och en vilja att lösa den här frågan.Men jag tycker ibland att tillsam-mans med sin påhejare har valt ett sättatt se på dessa övergrepp som från en strut. Man harsatt den breda sidan mot ögonen och riktat den smalasidan framåt. Sedan förflyttar man sakta den överproblematiken och säger: Det där lilla hjälper inte ochdet där hjälper inte. Jag tror att det är dags att ta bortstruten från ögonen och se till helheten. Det behövsen mängd åtgärder.Jag vill gärna säga till skolministern att jag intealls tycker att det är ett tecken på feghet att man intevågar vänta. Tvärtom är det en fråga om mod attsäga: Vi som tycker att det är en fantastisk möjlighetatt få arbeta tillsammans med barn vill självfallet visaatt vi inte bara genom utbildning, kompetens ochfärdigheter vill ta oss an den arbetsuppgiften, utan vivill också försäkra barnen och deras föräldrar om attvi inte har en brottsbelastning som faktiskt utgör enrisk för oss i vårt arbete.Det är den centrala och viktiga frågan. Sedan kanvi kanske i andra sammanhang återkomma till attdiskutera vad som också krävs på en sådan arbetsplatssom skolan i form av handlingsplaner och av metoderför hur man gör om det sker ett övergrepp. Där finnsdet brister på många håll. De flesta av oss blir oerhörtoroade och uppskrämda, och inte blir det bättre avdebattnivån på tidningarnas löpsedlar.Beträffande frågan om denna registeråtgärd tyckerjag att det är väldigt bra att vi nu får möjlighet attskapa denna trygghet. Jag tycker också att man harvalt en bra metod för att göra det när det gäller desom arbetar inom skolan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )7 § Avgifterna för insättningsgarantin ochinvesterarskyddet m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU6Avgifterna för insättningsgarantin och investe-rarskyddet m.m. (prop. 1999/2000:107).Anf. 109 ():Fru talman! Dagens ärende behandlar insättnings-garantin och investerarskyddet. Vi har från tre partiervalt att påminna om tidigare invändningar som vianfört när det gäller dessa två frågor.Den ena invändningen gäller den fond som skavara en buffert för möjliga infrianden inom ramen förinsättningsgarantin. När den har nått 10 miljarder -dagsnoteringen är att den uppgår till 9,7 miljarder,och det är mycket nära nivån 10 miljarder - finns deten reglering som säger att man ska fortsätta att ta uten avgift motsvarande . Detta har vi tidigaremotsatt oss, och vi påminner om det igen.0,kan tyckas som en liten procentsats påbanksektorn, men det handlar om ca 400 miljoner omåret som branschen och i förlängningen dess kunderska betala till denna fond, som vi menar redan är fulltdimensionerad i förhållande till de risker som kananses finnas.Den andra invändningen gäller investerarskyddet.Den minnesgode vet att , ochKristdemokraterna motsatte sig den konstruktion sommajoriteten valde. Alla var ense om att detta investe-rarskydd knappast kommer att användas någon gång.Det är en lagstiftning som finns runtom i . Detfanns ett intresse från branschen när denna lagstift-ning antogs 1999 att kunna göra detta i egen regi,men man valde ändå att föra in det inom ramen förInsättningsgarantinämndens verksamhet. Vi vill baraerinra om vårt ställningstagande då som vi fortfaran-de står för.Vi tycker att det är bra att man i majoritetstextenpåminner om att man när det gäller investerarskyddetinte förordade påbörjandet av en fonduppbyggnadliknande den som finns inom insättningsgarantin. Dethade varit ännu mer felaktigt här eftersom detta skyddknappast kommer att behöva användas.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 1 i betänkandet.Anf. 110 ():Fru talman! Bakgrunden till att vi har en insätt-ningsgaranti och ett investerarskydd är den bankkrissom vi genomled första hälft därmånga hushåll oroades över om bankerna skulle kun-na garantera spararnas pengar.Syftet med de förslag som regeringen har lagtfram och som utskottet har behandlat är att avgifts-sättningen i de båda skyddssystemen ska bli merflexibel och därmed minimineras onödiga kostnader.Den insättningsgaranti som infördes efter bankkri-sen innebar att om ett institut skulle försättas i kon-kurs garanteras insättaren ersättning med högst250 . garanterar systemet, som sagt var,400 miljarder. Institutens sammanlagda årsavgift tillgarantisystemet är av de insätt-ningar som omfattas av garantin. När den samladebehållningen av avgifterna motsvarar 2 ½ % - idagsläget 10 miljarder - av de garanterade insättning-arna ska avgiften sänkas till , och detta beräknasske vid halvårsskiftet 2001.I regeringens proposition föreslås nu att ska få i uppdrag att fastställaden avgift som ska utgå om avgiftsmedlen inte upp-går till 2 ½ % av de garanterade insättningarna.Mot detta förslag och mot förslaget om ändringari investerarskyddet har två reservationer fogats tillutskottets betänkande. Bakgrunden till detta är att det iRegeringskansliet just nu pågår en beredning av huvudbetänkande somslutbetänkandet är föremål för remissbehandling.En eventuell förändring av det långsiktiga av-giftsuttaget bör därför anstå i avvaktan på beredning-en av dessa båda betänkanden. Regeringen har ocksåaviserat en proposition under det första halvåret 2001.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )8 § Registeransvaret för banker och försäk-ringsbolagFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU7Registeransvaret för banker och försäkringsbolag(prop. 1999/2000:131).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )9 § Utfärdande och återkallelse av betänkande 2000/01:SkU5Utfärdande och återkallelse av F-skattsedel (prop.1999/2000:11).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )10 § Garantipension för personer födda år1937 eller tidigare samt anpassningar i ålderspen-sionssystemet inför år 2001Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU3Garantipension för personer födda eller tidi-gare (prop. 1999/2000:127) ochsocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU4Anpassningar i ålderspensionssystemet (prop. 1999/2000:138).Anf. 111 ():Fru talman! Vi ska, som sagt, behandla två betän-kanden från socialförsäkringsutskottet, nr 3 och nr 4.Anledningen till att det ser lite tunt ut i salen och attmina partikamrater inte är här är att de deltar i ettseminarium i förstakammarsalen som vi i s-gruppen iutskottet har anordnat.Vi kan konstatera att alltfler frågor som hör ihopmed det reformerade ålderspensionssystemet nu fårsin lösning. De frågor som behandlas i dagens debattär inte de sista frågorna, men för varje fråga som viklarar av kommer vi närmare den tidpunkt där allautestående frågor har fått sin lösning.I betänkandet SfU3 redogörs för hur grundskyddetför ålderspensionärer födda eller tidigare skautformas. Nuvarande grundskydd, som består avfolkpension, pensionstillskott och särskilt grundav-drag, ska ersättas av en garantipension som ska be-skattas på samma sätt som gäller för övriga inkoms-ter. Benämningen "övergångsvisa garantipensioner"som man använder är missvisande, eftersom det nyagrundskyddet kommer att gälla under mycket lång tidframöver. För enkelhetens skull använder man ändåbenämningen "övergångsvisa garantipensioner" fördenna åldersgrupp, men det bruket kommer väl medtiden att upphöra.I proposition 1999/2000:127 föreslår regeringenatt bestämmelserna om garantipension för personerfödda eller tidigare ska träda i kraft den 1 janua-ri 2003. Tanken var tidigare att dessa bestämmelserskulle kunna träda i kraft . Medanledning av att det sker först föreslår regering-en att lagen om allmän försäkring ska med stöd avövergångsregler fortsätta att gälla för den här ålders-gruppen även för åren 2001 och 2002.Regeringen föreslår även att den allmännatilläggspensionen ska följsamhetsindexeras fr.o.m. år2002.Fru talman! Inga motioner har väckts med anled-ning av propositionen, och jag går därför över tillutskottets betänkande nr 4, som handlar om anpass-ningar av ålderspensionssystemet . Idetta betänkande behandlar utskottet proposition1999/2000:138.Redan i juni 1998 beslutade om refor-merade regler för inkomstgrundad ålderspension ochom ett nytt grundtrygghetssystem kallat garantipen-sion. Genom reformen skapades ett obligatorisktoffentligt ålderspensionssystem som är mer följsamtmot den samhällsekonomiska och demografiska ut-vecklingen.Det reformerade ålderspensionssystemet omfattarsåväl ett standardskydd enligt inkomstbortfallsprinci-pen som ett grundskydd för dem som saknat eller haftlåga förvärvsinkomster. Grundskyddet finansierasmed allmänna skattemedel, medan inkomstgrundadpension är avgiftsfinansierad. Huvuddelen av detinkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggt somett avgiftsbaserat fördelningssystem, medan en mind-re del utformas som ett renodlat premiepensionssys-tem.Fru talman! Jag tror att många svenskar nu kliarsig i håret och funderar över hur de ska placera sinapremiesparpengar. De som kommer från den norradelen av landet har redan klarat detta val.Fru talman! I betänkandet behandlas två motioner.En av dessa kommer från och gällerkommunernas möjligheter att betala kompletterandebostadstillägg till pensionärer. Utskottet anser attmotionen är tillgodosedd genom det förslag somregeringen har lagt fram i budgetpropositionen för år2001. Jag förstår att också motionärerna tycker att dehar blivit tillgodosedda, eftersom de inte har avgivitnågon reservation.I den andra motionen, som väckts av moderater,föreslås höjd beräkning av den skäliga levnadsnivånför pensionärer. har inte reserverat sigför motionen. De har i ett särskilt yttrande framhållitatt pensionärerna kompenserats för läkemedelshöj-ningen genom att pensionstillskottet nu permanentas.Avsikten var att det skulle gälla t.o.m. novemberinnevarande år, men eftersom de skäl som föranleddehöjningen av pensionstillskottet kvarstår, permanen-tas detta nu på den högre nivån. Regeringen har ibudgetpropositionen för även lämnat beskedom att den har för avsikt att höja gränsen för skäliglevnadsnivå med 6 %.Regeringen har vidare i budgetpropositionen före-slagit en höjning av bostadstillägget och det särskildabostadstillägget till pensionärer . Dettainnebär att de pensionärer som har de lägsta inkoms-terna kommer att kompenseras på ett bättre sätt än omytterligare justeringar skulle göras av pensionstill-skottet.SCB:s stora levnadsnivåundersökning som gjortsför visar att klassklyftorna består.För dem som kommer från arbetarklassen, framförallt för kvinnor, får detta genomslag i levnadsnivån.Av de 325 000 pensionärerna med de lägsta inkoms-terna är kvinnor.SCB:s undersökning visar att låg pension inte mednödvändighet innebär att man har en svag ekonomi.Pensionstillskottet reduceras mot ATP, krona motkrona, och därför ger en höjning av bostadstilläggetett mer riktat och rättvist stöd till de pensionärer somhar de lägsta totala inkomsterna.Moderaterna säger i sitt särskilda yttrande att deska återkomma i frågan om skälig levnadsnivå senarei höst när budgetpropositionen ska behandlas. Jag serfram emot den debatten.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i båda betänkandena och - trotsatt det inte finns någon reservation - avslag på demotioner som behandlas i SfU4.Anf. 112 ():Fru talman! Utskottet har varit helt enigt i fråganom garantipensioner för personer födda . Detär den verkligt stora fråga som vi ska besluta om . Lite delade meningar finns däremot när det gäl-ler anpassningar i ålderspensionssystemet inför 2001.Jag kommer först att uppehålla mig vid några de-taljer. föreslog regeringen attdet särskilda bostadstillägget skulle höjas med 1,4procentenheter till av prisbasbeloppet. Höj-ningen var tidsbegränsad, eftersom den skulle kom-pensera för en försämring inom läkemedelsförsäk-ringen.Regeringen utlovade vid det tillfället en ny läke-medelsförsäkring, som skulle gälla fr.o.m. december2000. Att regeringens planering var orealistisk tycktejag och även i övrigt var helt uppenbart.Den nya läkemedelsförsäkringen har ännu inte syntstill. Därför vill man nu permanenta höjningen av detsärskilda bostadstillägget och eventuellt höja nivån.Detta angavs i vårpropositionen.Moderata samlingspartiet ansåg redan då att nivånpå det särskilda bostadstillägget var för låg och före-slog kraftigare höjningar. Vi föreslog i samband medvårpropositionen att nivån skulle ligga på avprisbasbeloppet, men i samband med höstens budget-propoosition med de nya avvägningar som denna gavupphov till föreslog vi en höjning av den skäligalevnadsnivån till av prisbasbeloppet att gällafr.o.m. den 1 januari 2001.Detta förslag kommer, som sa-de, att behandlas . Det var därför som vi intereserverade oss. Det skulle ha blivit konstigt, och vihar i stället avgivit ett särskilt yttrande.Jag vill dock göra en reflexion i detta samman-hang. Det är tillfredsställande att regeringen rör sig isamma riktning som vi och föreslår höjning av detsärskilda bostadstillägget. Det är det yttersta skyddetför de sämst ställda pensionärerna. Det är ett verkligtsäkerhetsnät. Ännu bättre hade naturligtvis varit omman hade tagit steget fullt ut och helt enkelt anslutitsig till vårt förslag. Det är inte så stor skillnad mellanstegen. Jag har bara gissningar om varför man intehar gjort så, och när man bara kan göra gissningar skaman hålla det för sig själv.Så till det stora ärendet, det om garantipensioner-na för pensionärer födda och tidigare. Enighetenvisar att förslaget har blivit bra, och därför kan jagfatta mig kort om det.Det är endast ett par principer som jag vill pekapå. Den första är att alla inkomster, även pensionärs-inkomster, blir beskattningsbara. Dettabör man - och här riktar jag mig till kommunalpoliti-kerna - notera. När också grundpensionerna beskattasär det av yttersta vikt att varje skattekronaanvänds på bästa sätt. Så har dessvärre inte alltidskett, varken eller , då jag skrevKommunen betalar, en bok om kommunalt slöseri.Från min egen hemkommun kunde jag finnamånga nya exempel på ovarsamhet med skattebeta-larnas pengar. Min hemkommun är . I framti-den drabbar detta alla, också de allra mest beskedligapensionärsinkomsterna.Den andra principen som är viktig att notera är attden bosättningsrelaterade garantipensionen betalasöver statsbudgeten med skattemedel. Det finns såle-des ingen konkurrens längre mellan pensionssystem-ets fördelningsfunktion och inkomstpensionerna därvar och en har betalt avgifter till de här pensionerna.Det stärker faktiskt hela pensionssystemets stabilitet,och det ska vi vara tacksamma för.Så några slutord. Garantipensionen motiveras ochlegitimeras av att den ser till att alla pensionärer fårekonomisk trygghet. Men vi som ser på detta problemfrån socialförsäkringsutskottets horisont borde lyftablicken från våra system och fundera över hur andrapolitikområden behandlar t.ex. pensionärerna. Detfinns några områden där pensionärernas trygghethåller på att eroderas.I dagarna är det många som har fått nya taxe-ringsbesked. De bor i amorterade egnahem. Man harhelt enkelt lagt sitt pensionssparande på ett eget hus.Så får man ett tu tre sin hyra fördubblad på grund avhöjd fastighetsskatt och kanske också förmögenhets-skatt. Det beror på att någon granne har sålt sitt hustill ett högt pris. Det är egentligen en marginaltrans-aktion som höjer värdet på alla hus i området. Bo-stadskostnaden kan alltså fullkomligt oväntat för-dubblas för pensionärer som har fasta inkomster. Detfinns inget trygghetssystem för dessa pensionärer. Demåste faktiskt fundera på om de måste sälja och flyt-ta. Jag tycker att det är ovärdigt.Här borde vi alla i leta efter rationellaoch realistiska lösningar. Att ett hus är en stabil skat-tebas för staten får inte gå ut över våra pensionäreroch deras sparande i ett eget hem. har vi lagt nedså mycket möda på att få ett bra och stabilt pensions-system. Då måste vi se till att våra kolleger i de andrautskotten, inom andra politikområden, inte eroderardet vi har gjort.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja uttrycka min glädjeöver att också delar uppfattningen attdet är viktigt att vi satsar på bostadstillägget. Dettycker jag också är angeläget.Jag skulle vilja ställa en fråga till det inte så att har väckten motion där ni prioriterar höjningen av pensionstill-skottet i förhållande till bostadstillägget för pensionä-rerna? Jag kan kanske få svar på den frågan, så får jagse om jag återkommer.Anf. 114 () replik:Fru talman! Vår syn på bostadsbidrag och sådantser lite annorlunda ut. Jag anser egentligen att vi börsatsa på de normala pensionsinkomsterna. Vi harförslagit att man ska betala tillbaka en del av det somman tog från folkpensionerna under ganska många år.Sedan har vi höjt detta med särskilt pensionstilläggjust med tanke på att fånga upp dem som har detsämst.Detta är ingen ny tanke. När vi höll på med bo-stadsbidragen menade jag i allafall att det bästa sättet hade varit att utgå från en mo-dell där man inte bortsåg från prisbildningen på bo-städer. har det ju blivit så att kommunerna oftahar byggt mycket dyra pensionärsbostäder eftersomde visste att de skulle få igen det genom bostadsbi-dragen. Det här bostadsbidraget är ekonomiskt myck-et vettigare i längden. Det är ju egentligen så att viska ha pengar att leva av. Vi ska inte få pengar i formav olika subventioner till bostäder osv.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Då var jag rätt informerad. Jag hadeläst det någonstans. Mitt minne fungerade, och det ärjag glad för.Men jag vill ändå påstå att ska man värna desämst ställda, och ofta är det i stor utsträckning kvin-nor, ska man kompensera dem med bostadsbidraget. Isin stora levnadsnivåundersökning redovisar SCB attdetta med att ha en låg pension inte med automatiksäger att man har en dålig ekonomi. Det kan varaandra förhållanden som gör att man kan ha en godekonomi även med en låg pension. Om man verkligenvill göra något för dem med låga inkomster, är detnog bostadstillägget man ska satsa på. Jag tolkarMargit så att hon nog delar min uppfattning istora delar.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag måste återigen gå tillbaka tillhistorien. Det höjda pensionstillskottet skulle värnapensionärer som behövde medicin. Man hade ju fåttproblem med att läkemedelsförsäkringen fick väldigthöga självkostnader och egenavgifter för de äldresom i regel behöver mer medicin. Moderata sam-lingspartiet hade ett helt annat system som gjorde attvi skyddade dem som behövde mycket medicin fråndessa på ett vis mycket höga egenavgifter. Vi spredfaktiskt ut egenavgifterna över ett större kollektiv.Det var därför vi inte ville föra in mer pensionstill-skott. Vi förstod också att man skulle få problem här.Vi kände igen problemet. Vi vet att pensionärernafår något högre grundpensioner . Det ärbeklagligt att det inte kommer tidigare. Då tyckte viatt vi borde pressa upp det särskilda bostadstillägget.Det är det som är det yttersta skyddsnätet.Anf. 117 BO ():Fru talman! Det nya pensionssystemet är den vik-tigaste socialförsäkringen. Det innebär också att dettill sin konstruktion är mer försäkringsmässigt änmånga andra system på många andra håll i världen.Ett sådant system som är försäkringsmässigt måstenaturligtvis också kombineras med fördelningspoli-tiska inslag. Det som utmärker det nya pensionssys-temet i den delen är ju att det är mycket tydligare änförut vilka de fördelningspolitiska inslagen är, vilkadelar som ska betalas med allmänna skattemedel ochvilka delar som ska betalas med avgifter. Det vikti-gaste fördelningspolitiska inslaget vid sidan av barn-åren är förstås grundtryggheten i systemet, dvs. vil-ken nivå vi ser till att man under alla förhållandenkommer att uppnå.I det nya systemet har vi valt att konstruera dettasom en garantipension snarare än en grundpensionsom den gamla folkpensionen. Med grundpensionmenar vi förstås ett system som innebär att alla somär med får en viss grund, och sedan kan det finnasnågonting ovanpå den. Vi har valt att tydliggöra för-delningspolitiken genom att göra det som en garanti-pension. Vi har som utgångspunkt att de allra flestakommer att tjäna ihop sin egen pension utan inslag avgarantin, men den ska finnas för dem som behöverden.Dagens ärende gäller hur vi ska omvandla det nu-varande relativt komplicerade systemet med såväl enfolkpension som särskilda pensionstillskott och sär-skilda skatteregler för pensionärerna till ett mer en-hetligt system.Det leder, som redan har nämnts, till att den nyakommande pensionen kommer att beskattas, medanden nuvarande pensionen i betydande delar i prakti-ken har varit utan beskattning.För de allra flesta som uppbär garantipensionkommer det nya systemet att innebära en viss förbätt-ring, en viss höjning av standarden. Det är mycket braatt vi har kunnat inrymma detta inom ramen för denstora pensionsreformen.Om man går från ett system som i betydande delarär obeskattat till ett beskattat system krävs det förståsatt man gör någon form av omräkning till det kom-mande nya systemet. Man måste välja nivå. För att setill att det i praktiken inte blir några försämringar förnågra personer har vi i partiuppgörelsen mellan defem partierna valt en nivå som utgår från den högakommunalskatten, . Det innebär i andra ändanatt de allra flesta, dvs. de som inte har denna högakommunalskatt, kommer att få en förbättring när detgäller de pengar som kommer att utgå.Det leder också, vilket påpekade,till att samtliga medborgare i kommunen får ett in-tresse av avvägningen mellan kommunalskatt ochservice i kommunen.