prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — De preliminära siffror-na som just kommit från skrift Observationernr 2/2000 visar på att antalet dödade och skadadesjunkit under tidigare nivå jämfört med förraåret. Vi får hoppas att den trenden fortsätter. Samti-digt kan vi konstatera att åtgärder vidtas och planerasför att åter vända utvecklingen. Det pågår åtgärderinte bara inom de statliga myndigheterna utan också imånga kommuner och föreningar.Riksdagen godkände förslag i bud-getpropositionen om ytterligare satsningar på trafik-säkerhet, dels genom överföring av 135 miljonerkronor från administrationsanslag, delsgenom att beslutade meddela attde fick satsa 6 ½ miljarderpå fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. I enlighet medregeringens 11-punktersprogram för ökad trafiksä-kerhet inriktas åtgärderna i första hand på de farli-gaste vägsträckorna.Jag tror att vi alla här i dagens debatt kan varaöverens om att alla åtgärder som görs på vägnätetbidrar till att öka trafiksäkerheten. Vad jag menar äratt allt från att ta bort gropar i vägar till att lägga nyttoch/eller jämnare underlag eller att ta bort hinder påvägrenar eller sätta upp nya eller byta vägskyltarbidrar till att öka trafiksäkerheten. Därför får vi intese de 6 ½ miljarderna som de enda medlen. Det är summa, men jag anser att drift och underhållsamt nyinvesteringar också främjar en ökad säkerhet.Det som hänt och som genomförts sedan förra de-batten, , är att vi bl.a. har fått regler förvinterdäck, för snöskotrar och EU-mopeden samtförslaget om en fristående väginspektion. Vi väntarockså på det nya körkortet.Det som vi tog initiativ till var att sär-skilt betona allas ansvar, också trafikanternas. Vi villse en utökad trafikövervakning men också en bättrerespekt för de lagar som finns, och då tänker jag spe-ciellt på nykter trafik - där tycker vi att frågan ärsärskilt viktig vad än säger - ochnaturligtvis också respekten för hastighetsregler ochom användandet av bilbälte.Vägverket konstaterade i sin trafiksäkerhetsrap-port att förändringar i beteendet hos trafi-kanterna i stort sett har uteblivit. Därför fick Vägver-ket i regleringsbrevet 1999 regeringens uppdrag attgöra en översyn. Det viktigaste resultatet är att inseatt beteendefrågorna är långsiktiga och nog det endasättet att genomföra beständiga förändringar.Jag vill innan jag går över till behandlingen av re-servationerna nämna två saker, och det är först ochfrämst det arbete som genomfört om kva-litetssäkring. Verket har utarbetat informationsmate-rial för både leverantörer och upphandlare. När detgäller transportköpare riktar man in sig på kommuneroch landsting men också andra som är större inköpa-re.Detta har hitintills resulterat i att 7 landsting och13 kommuner har gjort kvalitetssäkringar. I 16 lands-ting och 110 kommuner har arbetet inletts. Härtilltillkommer 45 företag och 121 andra organisationer.Det som är värt att särskilt notera är att här kom-mer frågorna om hastighet och bältesanvändning insamt naturligtvis miljöfrågorna, som vi inte har pratatom så mycket i dag.För det andra har vi i utskottet enats om krav påen effektivare trafikövervakning. Jag vet inte om niföljer det som händer i den här veck-an, men här genomför man den största hastighets-kontrollen . Alltför många kör alltför fort.Det är vad vi kan konstatera hitintills.Det händer mycket, och jag vill påminna ledamö-terna om det, även om vi inte talar så mycket om det idet här huset.Då tänkte jag gå över till att kommentera reserva-tionerna. För att spara tid tar jag bara upp dem somhar nämnts i debatten. Har jag glömt någon får niåterkomma.Den första som jag tänker ta upp är Vänsterparti-ets reservation som handlar om att man vill utreda detövergripande ansvaret och föra över det till Rikspo-lisstyrelsen. Det har utskottet sagt nej till. Främst ärorsakerna att trafiksäkerhet är så mycket mer än barapolisarbete. Trafiksäkerhet har blivit väldigt viktigtvid vägbyggen och vid vägunderhåll. Då är sektor-sansvaret det som håller ihop trafiksäkerhetsarbetet.Sedan går jag över till motionT213. Där säger man att medlen till trafiksäkerhetoch nya vägar inte räcker, och att man vill öka ansla-get, vilket också tog upp i debatten.Jag delar uppfattningen att det behövs mer pengar,och det är en fråga som vi får komma tillbaka till närvi ska debattera budgeten och den framtida långsikti-ga planeringen. Jag är säker på att den diskussionenkommer upp då.Sedan har och en motion om ett oberoende NTF. Den fråganhåller man ju på att utvärdera just . Därför villutskottet avvakta och se vad som händer med denutvärderingen innan vi tar ställning i frågan.Karin har också tagit upp fråganom olycksstatistik. Man är kritisk till den nuvarandestatistiken. Det tror jag att vi är allihop. Därför harVägverket i uppdrag att ta fram ett nytt informations-system om olyckor och skador. Utskottet tar för givetatt de påpekanden som görs i motionen beaktas.Frågan om alkolås är det flera som har tagit upp.Man kräver ökad användning av alkolås och över-vakning. Som också har sagts i debatten pågår just nutre försök i tre län, i , i och iVästerbotten.Utskottet fick vid sitt besök hos landshövdningeni förrförra veckan en lägesbeskrivning.Det pågår försök inom lastbils-, buss- och taxiföretag.Försöksverksamheten ska pågå . Jag anser attvi ska avvakta försöken och dra lärdom av dessainnan vi gör något vidare.De svar som vi fick av landshövdningen var ju attde fortfarande anser att det är många frågor som be-höver lösas, och jag tyckte inte att vi fick tillfreds-ställande svar på en del av de frågor som vi ställde.Jag går sedan vidare till frågan om Svensk Bil-provning. I den frågan fattade ett beslut såsent som 1998. revisorer håller just nu påatt granska , och den granskningen skavara klar . Då får vi se om det finnsanledning att återkomma.Det har också förts en diskussion om hastighets-begränsning. Där verkar man ha lyssnat på TuveSkånberg som om mer än andravärnar om lägre hastighet och att vi ska hålla de has-tigheter som gäller. Men det är väl ändå att ta i ska sänka hastigheterna. Därför kommenterar jagde två motionerna gemensamt.Som ni vet pågår det en översyn hos Vägverketom hastighetssystemet. Man har också startat fleraförsök nu med lägre hastighet. Ett flertal avSveriges kommuner har infört lägre hastigheter justutanför skolor och annat. Därför anser jag att syftetmed motionerna redan är tillgodosett.Mobiltelefonering är ju en fråga som återkommerofta. Här kräver att man endastska tillåta hands-free och att det också ska finnas enhållare för mobiltelefonen vid samtal på väg. Liknan-de förslag behandlades sedan.VTI har studerat den här frågan. Problemet upp-står när man ska göra två saker . Alla vet juatt det är väldigt få män som klarar det, fru talman.Män kör också oftare bil än kvinnor. Så jag vet intehur debatten kan tänkas att fortsätta, om man tänkersig könsdifferentierade regler eller vad det nu kan bli.Men det kan ju bli en spännande diskussion.Utskottet anser att regeringen ska följa det somhänder i och , och att det kanske finnsanledning att återkomma i frågan.Innan jag avslutar vill jag bara kort lämna syn-punkter på några av de frågor som har kommit upp idebatten.Birgitta tog upp detta med att man bordekunna ingripa när det gäller utländska fordon. Denuppfattningen delar hela utskottet, och det kan manläsa om på s. 26 i betänkandet.Tuve Skånberg påpekade att under den borgerligaregeringen hade man planer på stora nyinvesteringar ivägar. Tyvärr gjorde ni ju slut på pengarna innan niavgick.Elever vill också att det ska finnas merpengar, men han måste prata om något annat utskotteftersom ni har mindre pengar.Anf. 204 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! talade om skillna-den mellan män och kvinnor. Jag antecknade just förögonblicket, så jag uppfattade inte vad hon sade. Menhon kan kanske återkomma till det.När det gäller alkolåsen konstaterar jag att minis-tern svängde under interpellationsdebatten häromda-gen. Han sade att det inte behöver ta , utan detkan gå snabbare. Vi vill ha en viljeinriktning om attalkolåsen ska förverkligas, och det verkar som attministern också instämde i den viljeinriktningen. Jagskulle gärna vilja att uttalade klartoch tydligt att det finns en viljeinriktning att införaalkolås så snart som det är praktiskt genomförbart.Vi har en snabbare genomförandeplan än vadmajoriteten har, men vi vill ändå tro att majoritetenvill genomföra det så snabbt som det bara går.Så kommer jag till frågan om de differentieradehastigheterna. Jag tror verkligen att vi talar förbivarandra. gör politiker det medvetet och hittarsätt att missförstå varandra. Men det är inte på detviset att förordar rent generellt ska köra långsammare, utan det vi talar om är ska anpassa hastigheten bättre till rådande för-hållanden för att få större acceptans hos förarna. Vitror att den kritiska punkten ligger just där.Om man får en acceptans för t.ex. kanman nog acceptera en lägre hastighet. På andrasträckor kan man ha högre hastigheter. Med differen-tierade hastigheter kan bilister transportera sig snab-bare från punkt A till punkt B än vad de kan göra mednuvarande sätt att reglera hastigheten.Anf. 205 () re-plik:Fru talman! VTI har studerat detta med mobiltele-foner, och problemet är att man ska göra två sakersamtidigt. Det var då jag drog slutsatsen att det är fåmän som klarar det, och vad gör vi i så fall åt det? Jagförsökte att vara lite rolig, Skånberg.Vad gäller att snabba upp detta med alkolåsen trorjag att vi allihop vill att det ska införas sådana såsnart som möjligt. är det viktigt att vi fårfram de kunskaper som behövs. När vi besökte lands-hövdningen tyckte jag att det återstod några frågoroch test innan man kan avgöra hur man ska gå vidare.Det som är det stora problemet med hastig-heten är att det är få som respekterar de begränsning-ar som man har.När polisen i stannade bilisterna somkörde för fort på i förrgår visade detsig att man körde med otroligt mycket högre hastighetdär det är 70-vägar.Jag tror att om alla kunde hålla de hastigheter somstår på skyltarna skulle vi vara en god bit på väg.Anf. 206 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag noterade lillaskämt när det gäller skillnaden mellan män och kvin-nor. I de här styckena, när det handlar om att arbetaför trafiksäkerheten, tror jag att likheterna är större änskillnaderna.Jag skulle däremot gärna vilja att blev tydligare när det gäller hastighetsmarke-ringarna och att har förståelse föroch stöder tanken på differentiering som Kristdemo-kraterna har framfört.Vi menar alltså att det är viktigt att hastigheternakan anpassas till rådande förhållanden. Vi menar ska kunna använda den nya informationstekni-ken för att göra det.Är vi eller är vi inte överens om det?Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Om vi ska gå tillbaka till att män intekan göra flera saker är det allmänt konstate-rat. Det behöver vi inte ha så olika åsikt om.När det gäller hastigheten pågår det en översyninom just av hastighetssystemet. Jag tar förgivet att man kommer att utvärdera det. Jag tror att vikan behöva lägre hastighet på vissa ställen. Men detsom är allra viktigast är ändå att vi håller de hastig-heter som står på skyltarna. Då skulle vi kunna få nedden genomsnittliga hastigheten avsevärt.Anf. 208 () replik:Fru talman! När man hör den entusiasm som ut-skottets talesman har skulle man kunna tro att dethänder saker. Hon talar om översyn, utredningar ochvad som är på gång. Jag håller med om att det pratasmycket. Det gäller för departementet och det gällerför den här redovisningen. Ändå får vi konstatera attdet är senfärdigheten som präglar trafikarbetet frånregeringens sida.Inger nämnde att vi sedan förra årethar fått regler för vinterdäck. Detta är ju en lång li-dandets historia. Det kostade en trafikministers helapolitiska aktivitet. Vi fick inte ens genomföra detdärför att regeringen satte stopp för det. Det är möj-ligt att det var för att det var en kvinnlig minister somnonchalansen var så stor från de övriga i regeringen.Men att reglerna för vinterdäck har dröjt så länge fårbåde majoriteten och regeringen ta på sig. Det är välatt de äntligen har kommit.Man kan säga, fru talman, att när det gäller denfrågan och drogfrågan i trafiken, är det inte tack vareregeringen utan trots att man i departement och kans-lihus har bromsat som har drivit på. Dettror jag att vi får fortsätta med om vi ska upprätthållaen hög trafiksäkerhet.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Vad jag försökte beskriva från talar-stolen är att det händer massor. Det är inte bara inomde statliga myndigheterna utan nästan i varje kom-mun och inom ett stort antal frivilligorganisationer.Men det är inte tillräckligt. Därför är det så viktigt attvi fortsätter den här debatten. Vad utskottet talade omredan förra året var att om vi ska få några stora för-ändringar på lång sikt måste det till attitydförändring-ar.Det räcker inte att bara säga att det ska till merpengar, utan vi måste respektera de regler vi har. Dettycker jag att tidigare talare har varit väldigt tydligaom.Till skillnad mot ser jag framåt ochförsöker vara konstruktiv i debatten när det gäller vadvi som utskott kan ta ansvar för. Det tycker jag att vihar gjort med de två tillkännagivanden som vi enigastår bakom. Det är intressantare än att älta det somhar varit om före detta ministrar.Anf. 210 () replik:Fru talman! Jag förstår att villdra en glömskans skugga över det som har varit. Dethar varit senfärdigt. Frågan om vinterdäcken är ettpraktexempel på hur man misskötte en fråga. Det varilla att förutvarande trafikministern inte fick genom-driva denna viktiga fråga därför att regeringen i övrigtmotsatte sig det.Det är klädsamt att i sin andrareplik nyanserar och säger att det visserligen pratasmycket, men att det inte bara är staten utan ocksåkommunerna och frivilligorganisationerna som skaagera. Det är helt korrekt beskrivet. Därför behöverfrivilligarbetet en uppmuntran. Vi måste också se tillatt kommunerna får en chans att arbeta med sitt tra-fiksäkerhetsarbete.På en punkt kan jag vara helt överens med IngerSegelström, nämligen att attityderna behöver övergå iett mer trafiksäkert beteende. Det var vad jag försöktesäga i mitt första inlägg. Då handlar det inte alltid ommer pengar. Men ibland kan det också behövas merpengar.Anf. 211 () re-plik:Fru talman! Jag tror att detta att det pratas mycketär en sjuka som vi politiker delar. Jag tror att denpolitiska debatten skulle tjäna på att vi allihop lyssna-de litet mer och pratade litet mindre.Anf. 212 () re-plik:Fru talman! Mobiltelefonpratande är förbjudet iflera länder. Anledningen anges vara att reaktionsti-den i genomsnitt försämras kraftigt om man pratar imobiltelefon. Det innebär att stoppsträckorna blirlängre.Inger säger att det mest är män somhar problem med detta. Förvisso är ettfeministiskt parti, men jag vill hävda att vi ändå ärlika angelägna att värna männens säkerhet, och attinte de ska hamna i olyckor. Jag har svårt att se att detfinns någon anledning att med utgångspunkt i olikakönsteorier vara mindre intresserad av detta.När det gäller olycksstatistiken är anledningen tillatt vi reserverar oss just att det är som fåttansvar för att utreda detta. Det är som haransvaret för statistiken över olyckorna . När deövertog ansvaret föll den lucka bort där man kundefylla i huruvida den som vållat olyckan hade bilbälteeller ej.Man ska som polis när man kommer till enolycksplats ange mycket om väglag, meteorologiskaförhållande, mycket om beskaffenhet rent fysiskt,men faktiskt ingenting om huruvida bilbälten fannspå dem som satt i bilen. Det är anledningen till att vivill att någon annan ska utreda den här statistiken. Viär missnöjda med sätt att sköta detta. Detär mycket möjligt att de har litet svårt att konstaterasina egna brister. Det borde vara lättare för någonannan.När det gäller NTF:s roll och att vi vill att de skafinansieras av någon annan än är det gans-ka klart. Om en opinionsbildande organisation skakunna vara trovärdig och rak i sin argumentation ärdet svårt att kritisera den som föder en. Det voreenklare för NTF om de inte var beroende av en orga-nisation som huvudsakligen satsar på fysiska trafik-säkerhetsåtgärder som sin strategi för att nå nollvisio-nen.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Jag delar me-ning att vi ska värna också om männen.När det gäller frågan om information om olyckoroch om statistik har utskottet sagt att vi tar för givetatt man beaktar de påpekanden som görs i motionernanär tar fram ett nytt informationssystem.När det gäller NTF pågår en översyn. Vi ska av-vakta och se vilket resultat man kommer fram till. Jagär säker på att vi får anledning att återkomma till denfrågan i utskottet.Anf. 214 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är ovanligt inomsvensk praxis och förvaltning att man låter den ansva-rige utreda huruvida man själv uppfyller sina måleller inte. Jag tycker att det är mer klädsamt om manlåter någon annan utreda huruvida Vägverketsolycksstatistik är tillfyllest.Vi har yrkat att man ska överföra sektorsansvaretför trafiksäkerhet till . Det har sinbakgrund i den utvärdering som alldelesnyss har blivit utsatt för. En sammanfattning av ut-redningen säger att satsar mycket på åt-gärder med okänd effekt och för litet på beprövademetoder. Varför är man så försiktig med att införaautomatisk hastighetskontroll? Varför reduceras an-talet trafikpoliser i så våldsamt när man vetatt polisövervakning är det absolut mest effektivasom kan göras på kort sikt?Detta konstaterar utredningen. Och tror vi attdet är rimligt att den som inte har något eget intresseav något annat än att tillämpa den gällande lagstift-ningen är den som är huvudansvarig för att se till attnollvisionen nås.Anf. 215 () re-plik:Fru talman! Det har varit på gång ganska länge attVägverket ska få ett nytt informationssystem. Jag trorinte att det finns någon fara i att en myndighet bytersystem. Det är väl snarare så att man försöker göradet till ett mer modernt system. Man drar nytta av dennya tekniken och av att det har hänt väldigt mycket påinformationsområdet.Jag tror att det är självklart att man kommer attbeakta de synpunkter som vi har haft inte bara i denhär debatten utan även i debatten sedan.Dessa har funnits med i den kritik som inte bara riks-dagen har framfört.Jag tror att vi är helt eniga när det gäller hastig-hetsövervakningen. Det har ju också framförts i be-tänkandet att vi alla vill se mer hastighetsövervak-ning.Anf. 216 () re-plik:Fru talman! Först gäller det frågan om olycks-fallsstatistik. Det är faktiskt så, , attdet är en motion från som Vänsterpartietanslöt sig till. Den bygger inte bara på att Vägverkethar dålig statistik utan på att statistiken över huvudtaget är dålig. Vi hoppas nu att hela statistikpaketet,alltifrån sjukhus, , försäkringsbolag ochpolis, ska föras samman så att vi får en bild över vaddetta är för en fråga egentligen. Är det 66 000 eller ärdet 44 000, eller hur många är skadade i trafiken? Detvar informationspunkten.Den andra punkten som jag är väldigt nyfiken pågäller det som säger om att detkommer nya medel. Jag är väldigt intresserad av atthöra när de kommer. Hur kan det komma sig att viinte har vetat om detta tidigare? Hur tänker man satsapå detta?Anf. 217 () re-plik:Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag sade fel attdet var en vänsterpartimotion.Vi hade ju en lång diskussion om statistiken redanför . Jag tycker att utskottet kanske ut-vecklade det mer i förra årets betänkande än vad vihar gjort . Jag tar för givet att ocksåläser betänkandet från förra året.Jag sade att jag tror att alla i utskottet är av denuppfattningen att det skulle behövas mer medel tilltrafiksektorn. Men den frågan får vi komma tillbakatill när vi behandlar budgeten.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! Skälet till att vi tog upp den här frå-gan igen var att den här boken med olycksfalls-statistik som har tagit fram kom.Där visar man att varje kommun hade en väldigt olikabild över hur deras olyckor såg ut och att man ikommunerna faktiskt inte kände till hur olika det var.Nu kunde varje kommun se exakt hur deras olycks-bild såg ut. När man lade ihop det med de andra bil-derna som vi hade från andra källor blev det väldigtsvårt att se vad det egentligen var. På det sättet kanman säga att vi har kommit långt från föregående årtill i år.Jag skulle gärna vilja sluta mitt inlägg med att sä-ga att jag inte alls tycker att det är dåligt att vi talarom trafiksäkerhet. När jag kom in i trafikutskottet förnågra år sedan talade vi nästan aldrig om trafiksäker-het. gör vi det, och jag anser att det har gynnattrafiksäkerheten. Jag tycker att vi ska fortsätta att talamycket om trafiksäkerhet.Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att harrätt i att vi pratar mer om trafiksäkerhet än vad vigjorde tidigare. Jag tycker åtminstone att det finns enstörre debatt och en större diskussion ute i samhället.Det tror jag är bra. Jag tror också att det bidrar till attvi t.ex. får den här stora genomgången och de storainsatserna som genomförs i just den härveckan.Vägverket håller nu på att ta fram det här statistik-systemet eller informationssystemet. Vi ska kanskevänta och se vad det blir innan vi kritiserar det. Jagtror att vi allihop har väldigt höga förväntningar på attdet ska bli något bra.Anf. 220 ():Fru talman! de gröna anser att trafik-säkerheten på vägarna kan förbättras på främst femsex sätt, nämligen minskad vägtrafik, sänkt hastighetpå vägarna, minskad rattonykterhet - detta hör ihopmed kravet på bättre laglydnad - förbättrad informa-tik inom transportområdet samt utbildning, förbättratunderhåll av gång- och cykelbanor och en satsning påkollektivtrafik.Det främsta sättet att minska antalet skadade ochdödade i trafiken är minskad vägtrafik. Det är natur-ligtvis så att mindre biltrafik innebär proportionelltmindre skador och dödsfall. Av såväl trafiksäker-hetsskäl som miljö- och energiskäl måste trafikenminska. I tätorterna kan detta ske genom att manbygger ut och förbättrar gång- och cykelbanor samtkollektivtrafik. Det är också nödvändigt att kommu-nerna använder sig av miljöstyrande vägavgifter föratt styra bort oönskad trafik på ett effektivt sätt. Härfaller alltså ett stort ansvar på de större städerna runt-om i landet.Miljöpartiet har också stor förhoppningar på attregeringen med i spetsen ska lyckasi sin ambition att nå nollvisionen och det etappmålsom regeringen har ställt upp för 2000.Anf. 221 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa mig bak-om de yrkanden som gjorde. Wist-rand har gjort en mycket bra redovisning av Moderatasamlingspartiets uppfattning i de olika avsnitten i dethär betänkandet. Jag ska inte göra någon övergripan-de resumé av allt det utan inrikta mig på två frågor,nämligen det stycke som handlar om släpvagnsvikteroch stycket om Svensk Bilprovning.Låt mig börja med frågan om regelsystemet runtsläpvagnsvikter. Vid alla tillfällen när den här fråganhar kommit upp till diskussion har jag endast möttsav personer som inte kan förstå det nuvarande sys-temet. Jag har talat med personer inom NTF ochpolisen och med bilfabrikanter. Det är bara på ettenda ställe som jag har mötts av en annan uppfatt-ning, nämligen att det här systemet är bra och skavara kvar. Det är i trafikutskott. Det är juändå i trafikutskottet som initiativ borde tas om detska kunna komma till stånd några ändringar av dethär systemet.I utskottets skrivning hänvisar man till EU-direktiv och konstaterar att om skulle finnaanledning att göra något åt det förhållande som råderskulle man kunna ta ett eget initiativ. Det är så långtsom man kan komma för mig om man ska prata ompolitisk handlingskraft.Alla känner naturligtvis inte till reglerna för släp-vagnsvikter i och med att det är ganska specifik sak,men jag ska försöka att ge ett kort exempel, om detskulle vara det som är orsaken till att man inte harföreslagit att den här motionen ska bifallas.Om jag har ett körkort med B-klass och en bilmed tjänstevikt får jag inte dra en hästkärramed tjänstevikten som är lastad med 850kilo häst om släpvagnens totalvikt, dvs. släpvagnenstjänstevikt plus den maximala lasten, är satt till 2 000kilo.