prot · GN09113 · 2000-05-19 00:00:00 — föreslog en globalomsättningsskatt på valutatransaktioner, ett sätt somhan själv uttrycker som att kasta lite grus i maskineri-et på en redan då alltför friktionsfri valutamarknad.Beträffande svar vill jag säga attden enorma omsättningen på valutamarknaden knap-past är nödvändig för att klara likviditetsproblemet.Varje dag omsätts på valuta-marknaderna. I de allra flesta fall - - sak-nas varje form av koppling till ett utbyte av varoreller tjänster. Det är bara fråga om spekulationer ivalutarörelser i en jakt på snabba och stora pengar.Jag undrar om inte finansministern ser detta som ettproblem.En omsättningsskatt på blygsamma skulleinte nämnvärt påverka transaktioner som utgör betal-ning för varor och tjänster, men den skulle stävjavalutaspekulation, där man just utnyttjar minimalakursförändringar, och där vinstmarginalerna ofta ärmycket små.De medel som denna skatt drar in skulle, föreslogTobin och , kunna gå till multilateraltbistånd inom ramen för FN-systemet.Denna omfattande valutahandel utnyttjar och bi-drar till instabilitet i valutasystemet, i de allra flestafall med allvarliga problem som följd. Kriser som de iMexiko, , och förstörpå frukterna av många års produktivtarbete och försätter de länder som drabbas i en oer-hört problematisk situation, både ekonomiskt ochsocialt.Socialdemokraterna försöker nu sälja in EMUsom ett sätt att motverka kapitalets makt. Men omman vill omsätta sin retorik i praktisk handling, voredet då inte rätt naturligt att i EU - oavsett EMU-anslutning eller inte - och i andra internationellasammanhang verka för införandet av en Tobinskatt?Anf. 10 Finansminister ():Fru talman! Det här är en oerhört viktig diskus-sion - så långt är jag överens med ochMatz . Vi skulle naturligtvis inget hell-re önska än att vi hittade en finansiering av mångainternationellt viktiga uppgifter där det intefungerar tillräckligt bra.Redan i dag har vi problem inom FN-systemetoch det internationella biståndssystemet. Det är intealltid som vi har en säkerställd finansiering. Tyvärrfinns det stora bidragsgivare, stora finansiärer, somibland undanhåller sin del av ansvaret. Därför hållerjag med om att vi bör fortsätta en diskussion på om-rådet. Om det är Tobinskatt eller någon annan typ avidéer som ska användas kan man ha delade meningarom.Vad jag velat peka på är att det här är något sompåverkar inte bara det som är själva syftet bakomTobinskatten, utan det påverkar naturligtvis hela deninternationella finansiella marknaden. Den är global iordets egentliga bemärkelse. Därför finns det skäl attväga in alla de risker som finns med den här typen avprojekt. Men det är inte detsamma som att säga att vidärför att det finns invändningar och risker - jagbelyste ett antal sådana i mitt svar - inte skulle kunnaföra en diskussion om detta. Jag är medveten om attdet är ett stort steg att ta när det gäller Tobinskatt ochden typen av finansiering; detta utöver att vi kanskeockså måste ägna mycket energi åt att få fungerandefinansieringskanaler att bättre verka för framtiden.Jag vet att det har tagits initiativ inte bara i Kana-da utan också på andra håll för att få till stånd enfortsatt diskussion i olika internationella forum. Sålångt är jag överens med och . Jag välkomnar alltså en sådan fortsattdiskussion, även om jag kanske ser några fler pro-blem med den diskussionen också.Anf. 11 ():Fru talman! Det är positivt att finansministern an-ser att det eventuellt skulle vara möjligt att föra denhär diskussionen.En invändning som finansministern har och somofta har framförts mot Tobinskatten är att den, för attbli verkningsfull, måste genomföras totalt globalt.Alla nationer måste vara anslutna. Risken finns jualltid att några ställer sig utanför och då spolierar dethela.En finsk ekonom har gett ut en bokdär han tillbakavisar en del av de invändningar sombrukar resas mot förslaget om en Tobinskatt. Hanhävdar bl.a. att det borde gå att genomföra skattenäven om bara en grupp nationer inledningsvis anslu-ter sig. Min fråga är: Hur ser finansministern på det?Anf. 12 ():Fru talman! Det primära är inte att få en finansie-ringskälla till FN-engagemang, utan huvudsyftet medTobinskatten är, som jag ser det, att komma åt deskadliga effekterna av valutaspekulationer. Jag tyckeratt det är viktigt att och Socialdemokraterna iSverige uppmärksammar att det börjar hända mycketinternationellt. nämner en del av det.Hon nämner i sin interpellation men det gäl-ler många fler ställen.I franska nationalförsamlingen, i amerikanskakongressen och i togs för drygt enmånad sedan ett initiativ till ett internationellt parla-mentarikerupprop för införandet av en Tobinskatt.Man samlar nu in namnunderskrifter.I togs 1997 initiativ till en för beskattning av finansiella transaktio-ner, ATTAC, som har 20 000 medlemmar fördela-de på lokalavdelningar i en rad länder i såväl förstasom tredje världen. Också i sitt opinionsarbete harATTAC varit framgångsrikt. ställer sig avfransmännen bakom införandet av en Tobinskatt. Inationalförsamlingen har en bildatssom samlat 130 ledamöter, även åtskilliga borgerliga.Trycket i ökar nu på att frågan om en To-binskatt görs till en viktig profilfråga under det stun-dande franska EU-ordförandeskapet.I fjol röstade en överväldigande majoritet i detkanadensiska parlamentet, inklusive finansministerndär, för en motion som ålade regeringen att verka föratt någon form av Tobinskatt införs. under-tecknade över hundra ledamöter av det brittiska un-derhuset en motion med liknande krav. Röster höjsockså i parlamentariska församlingar på många håll -från till Brasilien.I slutet av juni hålls i en internationellTobinkonferens med parlamentariker från hela värl-den. Kanske kunde det vara lämpligt om finansmi-nistern eller någon annan ledande socialdemokratdeltog i den konferensen.Anf. 13 Finansminister ():Fru talman! Det finns ju flera syften bakom To-binskatten och diskussionen om den. Det är riktigt attdet inte bara handlar om att skapa finansiella källorför olika typer av internationella aktiviteter, utan dethandlar också om att skapa en stabilitet i det interna-tionella finansiella systemet. Men det systemet i sintur är beroende av ett antal andra faktorer. Jag under-strök i mitt svar, och tycker att det är viktigt att på-minna om det, att om ett lands egen ekonomi ochmånga centrala länders egen ekonomi har en sundekonomisk utveckling och en god och stabil ekono-misk utveckling är det kanske ett väldigt bra bidrag,en bra grund, för att skapa ett intresse också för attutveckla någon form av vidgat internationellt an-svarstagande.I sista hand handlar det ju också om att undvikaatt det internationella finansiella systemet utsätts förolika typer av spekulation, vare sig det handlar omvalutaspekulationer eller det handlar om någontingannat. Jordmånen för det är naturligtvis bättre fördem som vill spekulera om det inte i grunden finns ensund ekonomi i de olika nationella ekonomierna. Dettycker jag är den första försvarslinjen.Som jag sagt är jag öppen för en fortsatt diskus-sion, även om jag tror att det finns ett antal invänd-ningar kring Tobinskatten som det finns skäl att taupp i fortsättningen och som hänger ihop både meddet internationella finansiella systemet och, naturligt-vis, med att det inte är så lätt att kanske gå före meden grupp länder. tar upp frågan om detkan tänkas att en mindre grupp länder skulle kunna gåföre. Det är väl det som i realiteten har skett, i varjefall från finansieringssynpunkt, i många andra globalasammanhang där några länder faktiskt har tagit på sigett betydligt större ansvar.Jag vill gärna erinra om att inte minst iolika internationella bistånds- och finansieringssam-manhang varit det land som oftast plogat för detta ochkanske framgångsrikt fått med andra, så i och för sigär metoden prövad och använd och kan diskuteras isammanhanget. Men då är frågan alltid vad man kanuppnå. Är det fråga om intresset för att få in inkoms-ter eller är det fråga om intresset för att påverka sys-temet? Ska man påverka systemet och undvika desta-bilisering i ett internationellt finansiellt system ford-ras det naturligtvis att det är många som är med omdet hela, för annars har det inte tillräcklig genom-slagskraft.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaretpå min interpellation och för den, som jag ändå tyck-er, positiva inställning som finansministern har till atti framtiden föra en diskussion om de möjligheter somligger i att skapa bättre resurser för FN och ocksåpåverka kapitalströmmarna över huvud taget. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellationerna 1999/2000:334,361 och 366 om kapitalbeskattningenAnf. 15 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om åtgär-der för att rätta till påtalade brister i svensk kapital-och förmögenhetsskatt. frågat mig vilka förslag till förändringar i uttagetav förmögenhetsskatt och fastighetsskatt som rege-ringen kommer att lägga fram . har frågat mig vilka åtgärder regeringenavser att vidta för att åstadkomma en förbättrad skat-testruktur avseende inkomstbeskattningen, förmögen-hetsskatten, kapitalbeskattning, beskattningen avpersonaloptioner samt beskattningen av hushållsnäratjänster. Då de olika frågorna är starkt kopplade tillvarandra besvarar jag dem i ett sammanhang.Regeringen har , såväl ibudgetpropositionen som i den ekonomiskavårpropositionen, redovisat sin syn i ett antal centralaskattefrågor. I budgetpropositionen angavs inrikt-ningen på en reform av förvärvsinkomstbeskattningenmed kompensation för egenavgifter och med höjningav den nedre skiktgränsen för uttag av statlig in-komstskatt på förvärvsinkomster. Ett fullt genomfö-rande av denna reform - som förstärker såväl fördel-ningspolitiken som arbetslinjen - kommer att innebä-ra en sammanlagd skattesänkning på 48 miljarderkronor. Ett första steg har genomförts under inneva-rande år. Regeringen konstaterade i vårpropositionenatt det är angeläget att reformen fullföljs. I vilken taktdetta ska ske kan dock avgöras först efter förnyadebedömningar av de offentliga finanserna, det ekono-miska läget och utvecklingen av lönebildningen.Regeringen återkommer till dessa frågor i höstensbudgetproposition.Som redovisats i vårpropositionen skulle en åter-gång till en fastighetsbeskattning enligt ordinarieregler - tillsammans med effekter på förmögenhets-skatten - leda till ett ökat skatteuttag på 8 miljarderkronor. Regeringen gjorde den bedömningen att ensådan förändring i skatteuttaget mellan åren 2000 och2001 inte är godtagbar och aviserade därför förslagtill höstens budgetproposition som begränsar en sådanökning. I de fortsätta övervägandena bör också beak-tas de betänkanden som lämnats av och Fastighetsbeskattningskommit-tén.Den pågående internationaliseringen av densvenska ekonomin och dess effekter på bl.a. kapital-beskattningen inklusive företagsbeskattningen ärviktiga frågor som regeringen tar på största allvar. Enredovisning av regeringens syn på beskattning avbolagsinkomster gjordes i budgetpropositionen för år2000. I vårpropositionen har regeringen gått vidareoch aviserat att det ska tillsättas en utred-ning med uppgift att förbättra underlaget för denframtida skattepolitiken på detta komplexa område.Jag vill också hänvisa till det arbete som Sverigedeltar i inom EU och för att motverka skadligskattekonkurrens.När det slutligen gäller skattesamtalen har jag sombekant kommit fram till att det inte finns skäl attfortsätta samtalen i den form de haft. Dettainnebär naturligtvis inte att överläggningar med andrapartier i dessa frågor inte kan bli aktuella i framtiden.Anf. 16 ():Fru talman! Det är sällan som interpellationssvarav finansministern bjuder på några stora överrask-ningar och språng i politiken - så icke heller dennagång.Jag, liksom några andra ledamöter, har ställt frå-gor till finansminister - egentligen inte för att få di-rekta konkreta svar omkring exakta kommande re-former. Det gäller snarare detta: Har regeringen nå-gon strategi? Finns det rentav någon ideologi somskulle kunna vägleda regeringen om hur man nu skaanvända det utrymme som faktiskt finns redovisat ivårpropositionen som beräkningstekniska överföring-ar till hushållen? Det är betydande belopp som rege-ringen har avsatt för att ändra skattestrukturen i Sve-rige.Min interpellation bygger på en intervju med bi-trädande näringsminister i Finanstid-ningen - och det är intressant att det var just i - . Där säger hon att globali-seringen tvingar att sänka kapital- och för-mögenhetsskatterna. Hon säger också att det är rela-tivt bråttom. De skatterna kommer att sänkas - detfinns ingen annan väg.Svaret som finansministern ger är som vanligt,höll jag på att säga, att svar kommer i nästa proposi-tion. Jag gick igenom och tittade lite grann på vadsom har hänt , när Socialdemokraterna togöver regeringsmakten. Det är 13:e gången, fru talman,som detta är svaret på samma fråga! Den har ställts avde borgerliga oppositionspartierna gångpå gång. Svaret har varit: Det kommer inästa proposition.1994 var det som nu efterlyser fak-tiskt genomfört av den borgerliga regeringen, dvs. attförsöka vårda de lättflyktiga skattebaserna, att ta bortdubbelbeskattningen och att avveckla förmögenhets-skatten. Den regeringen återställde dessa reformerutan särskilt omfattande utredningar, vågar jag påstå.Det var en ideologisk åtgärd. Där fanns en ideologi -en ideologisk kompass som pekade i den riktningen.Men det är visst fult och fel att inte ha skatt påförmögenhet. Det är fel att inte ha höga kapitalskatter.Nu är regeringen inne i en omprövning, vilket vinaturligtvis tycker är intressant. Men vad säger egen ideologiska kompass i de här frågor-na? Finns det ingenting som han själv tycker? Måsteman bara invänta utredningar?En annan försvårande omständighet är naturligtvisdet sällskap som regeringen befinner sig i. Det rege-ringsunderlag som man tvingas luta sig emot när manska genomföra det här har ju knappast gjort sig kändaför att bära paroller på första maj och andra tillfällenom att avveckla förmögenhetsskatten och sänka ka-pitalbeskattningen.Jag tror att detta mycket handlar om politiska pro-blem, som regeringen försöker hantera. Men, frutalman, det är precis som säger. Hon ärju ansvarig, och står i främsta ledet, när det gällerkontakterna med näringslivet, som upplever de härproblemen . Det är faktiskt ganska bråttom!Jag måste därför återkomma till de frågor som jagställde ursprungligen. Avser finansministern att överhuvud taget prioritera de här sakerna och den typ avskattesatser som vi tar upp i interpellationerna?Det hänvisas till EU och . Just de organisa-tionerna har ju gång på gång, , upprepat sinarekommendationer till den om attjust vårda de lättrörliga skattebaserna och sänka dehär skatterna.Anf. 17 ():Fru talman! Jag har lite svårt att tacka för svaret,som man ska göra av tradition, eftersom jag inte harfått något svar. Som finansministern sade har jagställt frågor om förmögenhetsskatten och fastighets-skatten och om vad regeringen avser göra under år2000. Det är inte första gången de här frågorna ställstill finansministern, och ändå får vi aldrig några svar.Jag tänkte börja med förmögenhetsskatten. Det vi-sar sig att fler och fler får börja betala förmögenhets-skatt beroende på fastighetsinnehav. avde som betalar förmögenhetsskatt gör det på grund avatt de äger en fastighet. Det är många pensionärersom får betala förmögenhetsskatt beroende på att dehar betalat av sina fastigheter. I Stockholmsområdetär det väldigt många som på grund av höga fastig-hetsskatter betalar förmögenhetsskatt. De står för del av den förmögenhetsskatt som statskassan fårin.Eftersom jag vet att finansministern inte är såmångordig blir min konkreta fråga till finansminis-tern: Avser finansministern som en första början att tabort sambeskattning av förmögenhet från den1 ?Det går att svara ja eller nej - det är väldigt en-kelt.När det gäller fastighetsskatten måste jag säga attden i princip berör alla människor som bor i ,om man inte bor i tält, husbåt eller husvagn. Annarsberörs man av fastighetsskatten. Regeringen skriversjälv i vårpropositionen, och finansministern skriverockså i sitt svar, att om man inte gör något så kommerskatteuttaget att öka med . Det ärfolk av kött och blod som ska betala de här 8 miljar-der kronorna! Då är det väl ganska rimligt att man fårett besked , så att man kan göra någonting.Det lustiga med detta är att regeringen själv i vår-propositionen tar upp de här 8 miljarder kronorna.Men i samma andetag skriver man att man ska be-gränsa ökningen. Ja, det låter ju generöst - först läg-ger man fram ett förslag som inte tilltalar någon, ochsedan ska man begränsa eller lindra det förslaget pånågot sätt! Det hade varit rimligare att man direktlade fram det förslag som man hade tänkt lägga fram.Min andra konkreta fråga till finansministern blirdärför: Hur stor blir höjningen?Begränsningen innebär ju inte ett borttagande avde som man hade tänkt få in iskatteintäkt, utan det är fråga om just en begränsning.Hur stor blir alltså höjningen för människor närdet gäller fastighetsskatten? Hur många miljarderkronor räknar finansministern med att ta in till stats-kassan via fastighetsskatten?Anf. 18 ():Fru talman! Har regeringen fokus i skattepoliti-ken? Har regeringen någon strategi för skattefrågor-na?Det är det som min interpellation handlar om, ochsom också var inne på. Tyvärr är det så,fru talman, att finansministerns interpellationssvarinte ger någon vägledning. Det är nog angeläget attfinansministern försöker klara ut detta.Om man har en regering med olika statsråd där ettstatsråd säger - han råkar vara näringsminister: "Påsikt ska den nya värnskatten på höga inkomster av-skaffas." Det sade han . Den26 februari konkretiserade han sig ytterligare:"behöver en ny skattereform där både in-komst- och marginalskatterna ska vara konkurrens-kraftiga gentemot omvärlden." har tidiga-re citerat här har finansministern kommenterat litegrann när det gäller sambeskattning och sådant:"Socialdemokraterna har inte satt ned foten. Vi vill fåen diskussion i våra arbetarekommuner under vinternom detta." Det säger finansministern i den 15 september 1999.Fru talman! Min första fråga blir: Hur går diskus-sionerna i arbetarekommunerna i den här frågan? Detkunde kanske vara bra att få en lägesrapport så härknappt . Men min övergripande fråga är:Om statsråden i regeringen har så många olika syn-punkter på skattepolitiken, vilka slutsatser ska jag draav att regeringens statsråd uppfattar skattepolitiken påså olika sätt?Ett annat sätt att försöka att reda ut vad regeringenhar för ambitioner är att titta i budgetpropositionen.Finansministern har i sitt interpellationssvar delvisciterat ur denna. Jag kan också göra det. Där framgåratt man ska kompensera för egenavgifterna, men detär ju villkorat: "Regeringen avser att i samband medbudgetpropositionen göra en bedömningav det samhällsekonomiska utrymmet för att bl.a. gåvidare med kompensation av egenavgifterna." Det äringet löfte och det är ingen kommentar till det somockså var inne på tidigare om det utrymme somnu redovisas i budgeten. "Regeringen avser att fortsätta att förenkla regler,medverka till sund konkurrens och på andra sätt för-bättra villkoren för företagande och sysselsättning. "Men det står ingenting om vad detta innebär. Dethade också varit intressant att få veta lite grann om.Lite mer konkret blir det när det gäller energibe-skattningen. Där står det: "Omräknat i dagens pen-ningvärde och med hänsyn till dagens BNP-nivåtorde detta utrymme" - dvs. för en skatteväxling -"vara ca ." Det är ju ett rätt så rejält besked om att höjning-en av energiskatterna kommer att vara i storleksord-ningen . Med hänsyn till att ener-giskatterna inbringar mellan 50 och 60 miljarderkommer det att få avsevärda effekter på samhällseko-nomin och företagandet. Den slutsatsen kan vi ju dra.När det gäller långsiktigheten står det i budget-propositionen som undertecknades : "Detpågår också ett arbete inom för attta fram ett förslag till ett nytt energiskattesystembaserat på modell. Ut-formningen av energiskattesystemet kommer att dis-kuteras med övriga riksdagspartier innan ett förslagföreläggs . "Men hade inte mer än fått propositionenförrän regeringen avslutade skattesamtalen, eftersomfinansministern ansåg att de var meningslösa. Då kanman fråga sig: Är det så mellan att man skri-ver budgetpropositionen och finansministern kommertill insikt om att det inte ska föras några skattesamtal?Fru talman! Dessa olika citat och redogörelser göratt jag vill upprepa frågan: Vad har finansministernför ideologisk kompass? Vad har finansministern förfokus när det gäller skattepolitiken? Inte minst är jagnyfiken på rapporten från arbetarekommunerna somfinansministern hänvisade till.Anf. 19 Finansminister ():Fru talman! På en punkt kan jag hålla med MatsOdell när han säger att mitt interpellationssvar inteinnehåller några överraskningar. Det kan möjligtvisberor på att inte heller frågorna är särskilt överras-kande. De är ganska repetitiva faktiskt. De har åter-kommit ett stort antal gånger här i kammaren.Vi från regeringen har redovisat vår skattepolitis-ka strategi i vårpropositionen. Den sammanfaller intemed vare sig eller Moderaternasskattestrategi. Därför tycker jag att de tre interpellan-terna gör det ganska enkelt för sig när de säger att deinte har fått något svar. De har fått svar, men de harinte fått det svar som de ville ha. Och det är väl inteså konstigt.En socialdemokratisk regering redovisar att den iförsta hand vill sänka skatterna för låg- och medelin-komsttagare. En moderat motion som väcktesvisar att de största skattesänkningarna skulle de hög-sta inkomsttagarna få. Det är precis raka motsatsen.Socialdemokraterna sänker skatten för dem som harlåga inkomster, sänker skatten i förstahand för dem som har höga inkomster.Jag förstår att , dePourbaix-Lundin och även som hänger påmoderatkopplet inte är nöjda med det socialdemokra-tiska svaret, att man i första hand satsar på lågin-komsttagarna eftersom de vill satsa på andra in-komsttagare. Där har vi olika uppfattningar. Men svarhar ni fått, fast ni har fått ett annat svar än det som nihade velat ha.Vi har mycket tydligt sagt i vårpropositionen attvi avser att återkomma i budgetpropositionen medvåra konkreta förslag på skatteområdet. Men Mariettade vill ha svar . Hon kaninte vänta till budgetpropositionen . Fören finansminister och många andra är budgetproposi-tionens avlämnande lite grann av julaf-ton. Men de påminner omflickan som ville kika i julklapparna före julafton.Hon vill ha besked långt innan och river av papperetåtskilliga månader före julafton.Det är lite av papegojkaraktär över frågorna somMarietta de ställer. Det är gång eftergång samma frågor. Och hon vill ha ett svar som honinte kommer att få av den socialdemokratiska rege-ringen eftersom vi har ett annat tankesätt när det gäl-ler skatterna. För oss är det viktigt att se till att vanligtfolk får lägre skatter om det är möjligt. Det hoppasjag att det också kommer att bli framöver.Till vill jag säga att vi avskaffa-de värnskatten , . Detvar 1,3 miljoner människor som betalade värnskatt.Den togs bort och i stället införde vi en skatt för denhögsta statliga skattenivån som omfattas av ca300 000 personer, alltså 1 miljon färre. Det tycksständigt glömmas bort, inte bara av hans partivänner utan det är också många andrasom har dålig kunskap om att det har skett en storförändring på det området.Till sist kan jag lugna med attsäga att den diskussion som har förts i den socialde-mokratiska partiorganisationen och i arbetarekommu-nerna har gett ett mycket entydigt be-sked om att den strategi som regeringen har utformati första hand går ut på det är en sänkning av skattenför låg- och medelinkomsttagare som ska stå i cent-rum.