prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — Däremothar vi kommit minst lika långt i vårt samarbete kringÖstersjön som EG-direktivet kommer att föra oss. Detinnebär att dessa regler kommer att gälla, inte bara iEU utan de gäller redan i stort sett i länderna kringÖstersjön. Vi har utvecklat ett bra samarbete justdärför att vi har varit aktiva under de som hargått sedan järnridån föll.De problem som vi nu ser framför oss är att verk-ligen få laglig kraft bakom den här politiken. Det sommånga har väntat på och det som vi har pratat mycketmed och de nya miljöåklagarna omär chansen att få fast någon som har spillt ut olja iÖstersjön. Det verkar som att vi står inför ett genom-brott där, eftersom fartyget uppenbarligenkan bindas vid de stora utsläpp som har skett vid Fåröoch i . Genom samarbete mellanoss och de estniska myndigheterna - eftersom båtenjust nu ligger i en estnisk hamn - har vi sett till attdetta ofog, milt uttryckt, kommer att få ordentligakonsekvenser för det rederi som äger båten.Jag hoppas att det blir en ordentlig varningssignaltill andra, som tror att det har varit riskfritt att ägnasig åt de här skurkstrecken. Vi har också den skärptalagstiftning som vi nu förbereder. Jag kommer attkunna ge svar på fråga om sanktio-ner och om de straff som finns när denna propositionläggs fram av till våren.Till det kan läggas mina försök att ytterligare ut-vidga Östersjöstrategin tillsammans med mina hittillsfruktlösa försök att hitta möjligheter att leda fartygs-trafiken över på andra leder. Detta är inteminst viktigt eftersom av alla Europasalfåglar övervintrar i farvattnen runt Hoburgen påsödra . Hundratusentals av de kanske 2 miljo-ner alfåglar som finns där skadas av oljeut-släpp.Det är klart att det är en jätteprioriterad fråga föralla som är miljöintresserade och alla som dessutomär fågelintresserade att försöka komma åt detta. Hit-tills har det varit fruktlöst eftersom det här handlarom internationella farleder som är svåra att påverkaför ett enskilt land. Men jag menar att vi måste fort-sätta med dessa ansträngningar.Anf. 139 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret, miljömi-nistern! Det är glädjande att andra inser allvaret isituationen. När det gäller frågan om tillsynen är detväl helt okej att har tillsyn. Men pro-blemet är fortfarande de andra länderna. Vem ska hatillsyn där? Jag tror ju fortfarande att den bästa lös-ningen hade varit att ha en gemensam tillsynsmyn-dighet för hela för att det inte ska blialltför annorlunda eller godtyckligt mellan de olikaländerna. varnade ju för olaglig verk-samhet i form av t.ex. falska certifikat. Jag tror att detär väldigt stor risk för sådan olaglig verksamhet omman inte har en gemensam tillsynsmyndighet. Dåöppnar det verkligen upp för korruption.Sedan gäller det hur det ska utformas, det sommiljöministern föredrog, alltså det här med mottag-ningsanläggningar där det är obligatoriskt att lämnaoljevafall och där det ska vara gratis att lämna dettaavfall. Man ska kontrollera detta genom anteckningari dagböcker. Jag tror att det är väldigt viktigt att man iså fall reglerar det här med dagboksanteckningarna.Mitt förslag är fortfarande att den internationellatillsynsmyndigheten ser till att det inte blir så att folkskriver dagboksanteckningar som sedan inte stämmer.Sedan kan man naturligtvis se fördelarna med attgratis få lämna oljeavfall. Men jag tror fortfarande attdet finns en risk för att fartyg för att vinna tid hellresläpper ut medan de färdas än ligger stilla i hamn föratt få sina tankar rengjorda. Jag tror alltså fortfarandeatt den risken finns i vissa fall.Jag tror också, det var det jag skulle komma tilloch som jag inte hann med innan, att det finns någraprinciper som är viktiga. Den första är att förebyggaproblemen. Det var naturligtvis mycket glädjande attmiljöministern berättade om att man har ringat in ettmisstänkt fartyg och att det här rederiet troligtviskommer att få betala ett pris för vad de har gjort.Men jag tror att det är ännu viktigare att förebyg-ga att det över huvud taget blir några utsläpp. Jag trornämligen att det alltid kommer att finnas hänsynslösaskeppare och rederier som tar risken att bli upptäckta,och jag tror att man aldrig kommer att hitta ett vat-tentätt system för att ringa in alla skyldiga. Just att fåfast de skyldiga har ju varit ett av huvud-problemen. Jag tror därför att ett straffsystem där manringar in de ansvariga och straffar dem måste komp-letteras med förebyggande arbete.Jag tror också fortfarande att det absolut bästa föratt förebygga är att slå direkt mot lönsamheten. Påsamma sätt som en människa inte släpps in i ett annatland om man inte kan visa pass utan får vända ochåka tillbaka hem och hämta passet tror jag det skullevara bra med ett liknande system för skeppen. När dekommer in i hamn får de varken lasta eller lossa omde inte kan visa upp giltiga papper på att de har fåttsina tankar rengjorda. Jag tror att det skulle vara bramed en tillsynsmyndighet som såg till att detta gjor-des.Näringsdepartementets förslag är naturligtvis bra,men det måste kompletteras med straff på internatio-nell nivå. Jag tror att det behövs ett enhetligt system ihela Östersjöområdet.Anf. 140 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller med om attvi behöver starkare internationell samverkan t.ex. närdet gäller straff för sådan här verksamhet. Jag är vällite tveksam till, men förstår motiven bak-om, det här med en gemensam tillsynsmyndighet. Jagär lite tveksam till om det är praktiskt möjligt. Jag ärinte säker på att vi i borde överlåta det här tillnågon myndighet från ett annat land att sköta ochkanske inte heller till en överstatlig myndighet. Menriktningen är helt riktig. Jag tror att vi kan kommalångt. Vi har kommit långt och vi kan komma ännulängre med bra internationellt samarbete också pådetta område.Hillevi säger att det handlar om lönsam-het för fartygen. Det är klart att det gör. Skrupelfriaskeppare sparar några kronor på att åka från hamnenett par timmar tidigare och släppa sitt oljeavfall tillsjöss. Men just där tror jag att den här händelsen medAlambra är en viktig signal. Det har inte varit särskiltlönsamt för det här rederiet att ha Alambra liggandekanske två utan att kunna använda henneför transporter. Det tror jag är en väldigt viktig signal.Jag tror att alla som eventuellt spekulerar i att tjänanågra timmars gångtid på att släppa oljespill till havsnu har fått klart för sig att det ändå finns en stor riskför att det händer någonting och att de kommer att bliliggande långa tider.Sedan släpper vi ju inte in vilka fartyg som helst isvenska hamnar. Det gäller att skärpa den synen äveni andra länder. Också där tror jag att vi kan kommaytterligare en bit med ett bra internationellt samarbe-te.Avslutningsvis vill jag bara säga att det här är enväldigt viktig debatt. Vi kommer att få hålla på medden . Vi har kommit en bra bit på väg men vihar långt kvar till det vattentäta system som bådeHillevi och jag vill åstadkomma.Under den senaste tioårsperioden har oljetrans-porterna över fördubblats i omfattning. är det om den uppgift jag har fått är riktig, vilketjag inte har någon anledning att betvivla, ungefär70 % av alla oljetransporter som sker på fartyg medenkla skrov, alltså fartyg av samma typ som ,det fartyg som förra gången strandade på med omfattande oljeskador som följd.Det innebär att vi utöver den pågående förstörelseav miljön som de mindre, medvetna oljeutsläppeninnebär också har ett hot om en potentiell miljökatast-rof i om något av dessa fartyg går på grundnågonstans och oljelasten börjar rinna ut i ,kanske vid någon känslig del av kusten. Det är ocksåen aspekt på vårt fortsatta arbete. Där är vi ocksåaktiva inom EU för att så snabbt som möjligt införaregler som kräver dubbla skrov vid oljetransporter tillsjöss.Anf. 141 ():Fru talman! Det är glädjande att miljöministernockså tror att det behövs mer internationell samver-kan. Miljöfrågan är kanske den fråga som är mesttydligt lämpad för internationellt samarbete. Detspelar ju ingen roll att vi sätter vår gräns vid Sverigesgränser och säger att inom det här området får ni integöra si eller så, att vi sätter gränser för utsläpp osv.Det väller ju in från alla håll. Från vatten, från luftoch från alla håll väller de här miljöföroreningarna in.Det är därför jag tror att vi i måste släppakravet på att helt och hållet ta hand om det här påegen hand. Anledningen är att jag tror att det skullege mer miljövinster om vi kunde förmå de verkligabovarna i sammanhanget, de länder som inte klarar avdet här, att börja sköta sig och ta sitt ansvar och få ettenhetligt system för alla länder runt . Dåskulle det inte finnas någonstans där de här bovarnakunde komma till.Det tror jag skulle gynna oss mer. Många gångersker ju utsläpp mellan två hamnar där den ena inte ären svensk hamn. Det är bara i det området, framförallt, som man kan komma till rätta med det här. Såjag tror fortfarande på ett starkare internationelltsamarbete och på en överstatlig myndighet. Jag troratt vi tjänar mer på det i längden. Naturligtvis kan vihjälpa till och se till att det blir en bra myndighet.Jag tror också att det är bindande regler som skatill. Jag tror fortfarande att mitt förslag har en framtid.Jag hoppas att man på första nivån kan försöka lösadet mellan och på andra nivån attEU går in. Jag tror att detta skulle kunna om inte lösaproblemen så i alla fall, kompletterat med bättrestraff, göra problemen i det närmaste obefintliga.Anf. 142 Miljöminister ():Fru talman! Vi har inte bara gemensamt efter-namn, och jag, utan vi verkar ocksåha väldigt mycket gemensamma synpunkter på denhär väldigt viktiga frågan. Och jag känner nu ingetbehov av att säga någonting annat än att jag tycker attdet är väldigt bra att vi har denna debatt och att riks-dagen uppmärksammar dessa problem. Vi ska inte troatt en debatt är tillräckligt. Dettabehöver vi diskutera och utveckla, och vi behöver allagoda idéer som finns på detta område för att göra enhygglig politik ännu bättre och ännu mer slagkraftig.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på interpellation 2000/01:71 om ut-byggnad av flygplatserAnf. 143 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att förhindra den storautbyggnaden av flygtrafiken. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta såatt det blir en samlad strategi för alla statliga verk ochmyndigheter i deras framtida planering att få nedkoldioxidutsläppen.Frågan om utbyggnad av flygtrafiken och om be-hovet av en sådan utbyggnad är angelägen. Dengrundläggande tillgången till flygplatskapacitet skatillhandahållas i enlighet med statsmakternas beslutom trafikpolitiken (prop. 1997/98:56, Transportpoli-tik för en hållbar utveckling).Behovet av nya flygplatser måste alltid bedömas iett helhetsperspektiv där sambanden mellan olikatrafikslag framgår med sikte på att genomföra enekologiskt hållbar utveckling av vårt transportsystem,som övriga nationella mål beaktas. Möjlig-heterna till överföring av trafikarbetet från flyget tillandra trafikslag med mindre miljöpåverkan ska alltidnoga övervägas.Enligt regler ska tillkomsten och lo-kaliseringen av vissa verksamheter som har stor på-verkan på miljön eller hushållningen med naturresur-ser tillåtlighetsprövas av regeringen. Det gäller bl.a.nya flygplatser med en banlängd av minst 2 100 me-ter. Prövningen ska vara allsidig och den ska utgåfrån bestämmelserna i . Regeringensprövning ska göras till skydd för människors hälsaoch miljön. Tillämpningen av bestäm-melser ska också kopplas till de nationella miljökva-litetsmålen, t.ex. frisk luft, bara naturlig försurningoch begränsad klimatpåverkan. Miljömålen riktar sigtill hela samhället och de ska beaktas i alla verksam-heter som berörs. Således ska även Luftfartsverketbeakta miljömålen vid planeringen av en ny flygplats.Om så inte är fallet har regeringen möjlighet att för-tydliga detta.Som vet, är situationen avseendeflygtrafiken också komplicerad på grund av dessinternationella karaktär. Från svensk sida har vi längearbetat med att försöka ställa miljökrav i ett interna-tionellt perspektiv. Inom den europeiska flygled-ningsorganisationen driver sedan1996 ett arbete med miljödifferentiering av luftfartensöverflygningsavgifter med avseende på koldioxidut-släpp. Även har visat intresse ifrågan. driver också frågan om flygets mil-jöpåverkan inom ramen för den internationella luft-fartsorganisationen det gäller frågan om en strategi för att få nedkoldioxidutsläppen så bereds betänkande i Regeringskansliet.Anf. 144 (mp):Fru talman! Tack för svaret. Miljöministern reseromkring och deltar i konferenser både i FN:s och iEU:s regi och diskuterar hur koldioxidutsläppen skakunna minska. Men det verkar ju som om man intekan komma överens om konkreta åtgärder. Det ärsvårare att ändra levnadssättet än att ändra klimatet.Under tiden pågår även här i en planeringför framtiden som oroar mig. Jag ser då utbyggnadeni två delar i denna interpellation, bl.a. hur flygplatser-na nu investerar. Och det är inte bara ,utan det är även kommunerna som investerar pengar iflygplatserna. Det är flera statliga militära flygplatsersom militären har avvecklat. Och går kommunenin och antingen delfinansiserar eller finansierar tillstörre delen tillsammans med . Dettakan vi se exempel på i . Kommunstyrelsensordförande, en socialdemokrat, är mycket nöjd. Det ärbra för regionen och för hela näringslivet och tillväx-ten.Detta upplever jag gång på gång. När det gällerÄngelholms flygplats har alla kommuner tillsammansköpt denna flygplats och tänker utöka den. På sammasätt är det i , som jag kommer ifrån, medSäve flygplats på där det finns lite jord-bruksmark och lite tystnad kvar. Där utökar nu kom-munen, med socialdemokraterna i spetsen - trots ettsamarbete med och där -tillsammans med flygplatsen.Det sorgliga är ju att det är ett skapat behov attöka flygtrafiken i många av fallen. Det är nämligeninte så lätt att få ekonomi i dessa flygplatser. Och dåmåste man satsa på sådant som är lönsamt. Det är dåprivata flygbolag som kan sänka priserna, lågbudget,och ha veckoslutsresor osv. Det blir ju en effekt påkoldioxidutsläppen. Och jag behöver inte berätta förmiljöministern hur stora dessa utsläpp är om manjämför med andra transportslag.För mig verkar det inte som om det finns någonsamordning i detta. Miljöministern svarar att det ärangeläget att bygga ut flygtrafiken. Jag har försöktsäga att jag inte tror på denna angelägenhetsgrad. Vimåste ju gå in för andra transportsätt. Det är ju baraså.Sedan hänvisar miljöministern till proposition1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveck-ling. Jag påstår att det här inte är någon hållbar ut-veckling. Jag tycker att vi skulle få en helt annansamordning, både med miljöministerns kolleger ikommunerna och med , som ändå ären statlig myndighet.Detsamma gäller vägutbyggnaden. Det är som sitter med sina ingenjörer som tycker attdet är jätteroligt att bygga stora vägar. Och vi vet attstora vägar genererar mer trafik. Och fårsjälvt göra en miljöprövning, som vis-serligen ska godkänna, men det är ju först i efterskott.Jag vill att man ska planera miljöeffekterna från bör-jan i en helhet.Björn var här tidigare och besvaradeinterpellationer, och jag lyssnade lite på dessa debat-ter. Där handlar det om en motsatt utveckling som jagåterkommer till senare.Anf. 145 Miljöminister ():Fru talman! Jo, jag har nog flugit omkring ochdiskuterat den globala klimatfrågan. Men jag vet inteom jag vill hålla med om att det bara är prat i densvenska klimatpolitiken. Vi har gjort en hel del. Jagska inte ta upp tiden med att gå igenom alltdetta. Vi har dessutom gjort en hel del tillsammans,senast nu i budgeten med den fortsatta skatteväxling-en. Och det finns mycket mer att göra.Jag tycker att det är viktigt att man samordnartransportarbetet. Och som vet har jagtalat väldigt mycket om behovet av att styra över såmycket som möjligt av godstransporterna, och för dendelen även av persontransporterna, från landsväg tillräls. Det är klart att samma sak gäller när man tittarpå flyget, att det finns möjlighet att också där föraöver transportarbete från flyget till rälsen.Som göteborgare båda två, om än i ett förflutet förmin del, tror jag att vi båda gläds oerhört mycket överX 2000:s framgångar där tåget verkligen har kunnatvara en konkurrent till flyget. Och det är med stormotvilja man skulle se att man skulle behöva användaflyget för att åka till i stället för att sittabekvämt och läsa i lugn och ro på tåget, åtminstoneom vi inte får fysiska problem av X 2000, vilket ty-värr en del människor får.Samtidigt som jag har denna uppfattning, som jagtror vi delar, är det lite farligt att lite grann raljeramed människor som för sin bygds utveckling tyckeratt det är bra att ha flygförbindelser. En av mina ab-soluta favoritkommuner i är Kiruna.Kiruna ligger långt borta men har en oer-hört avancerad verksamhet på många olika högtek-niska områden - satellitverksamhet och forsknings-verksamhet. Man har kunnat dra till sig 500 interna-tionella ozon- och klimatforskare från hela världenoch de finns i hela vintern.Det är klart att den typ av utveckling som finns iKiruna, och också i många andra kommuner, går det,tyvärr, inte att åstadkomma utan bra flygförbindelser.Det tillhör de tuffa realiteterna. Då får man försökahitta ett annat sätt att se på problemet. Vi får säga ossatt vi måste minska klimatgaserna. Vi måste minskakoldioxidutsläppen och jobba med den tekniska ut-vecklingen. Vi måste också underlätta transportarbe-tet - framför allt gäller det transporter på räls - ochförsöka se till att transportslagen sammantaget mins-kar koldioxidutsläppen.Vi kan dock inte gå fram och säga att vi i förstahand ska reducera flyget så mycket som möjligt.Även flygtransporter kan faktiskt vara motiveradefrån klimatsynpunkt därför att de ger mindre påver-kan än de andra möjliga transportslagen skulle ge.Det viktiga är alltså att under den tioårsperiodsom ligger framför oss långsamt minska koldioxidut-släppen. Sedan kommer det att ställas allt starkarekrav på oss att fortsätta minskningen. Men inomramen för den minskningen ska man nog inte försökastyra alltför mycket när det gäller fördelningen avkoldioxidutsläppen, t.ex. mellan olika transportslag.Anf. 146 (mp):Fru talman! Jag kunde nästan förutsäga att miljö-ministern skulle ta ett sådant exempel som Kirunaoch säga att det var motiverat. Jag exemplifierademed sådana platser som inte är motiverade. Också jagförstår att det i norra delen av är så annorlun-da att det inte går att ha det på samma sätt där.I alla fall tycker jag beträffande detta med sam-ordnad syn att man i planeringen ordentligt ska frågasig före om en sak verkligen är nödvändig eller omdet går att lösa det hela på ett annat sätt. Varje region vill ju ha så stor tillväxt sommöjligt men jag menar att vi ändå måste ha med mil-jömålet och koldioxidutsläppen som en stor och vik-tig övergripande del i den här planeringen.Lite lustigt i sammanhanget är att Göteborgskommun hade ett yttrande över Klimatkommitténsslutsatser där det sägs att det inte är tillräckligt och attdet behövs mer åtgärder för att få ned koldioxidut-släppet. Det är alldeles för mesigt, sägs det, och manhoppas på ett nytt förslag år 2004.Men samma människor sitter sedan och bestäm-mer detta med . Dessutom vill man haen utökning av . Detta inkonsekventa bete-ende vill jag alltså lyfta fram. På regerings- och riks-dagsnivå ska man väl ändå kunna samordna de härsakerna, för just en bättre samordning är vad sombehövs.Björn deltog i interpella-tionsdebatter och han talade om sina vägar. Men detskrämmer mig att såväl en moderat företrädare somen socialdemokrat och näringsministern sade att denfinansiering som förkortas PPP och som jag bävar för- man går ju runt budgetsystemet för att snabbare fåfram de här vägarna, något som efterkommande gene-rationer får betala för - var något som man skullesatsa på. Det måste väl miljöministern i alla fall sättastopp för.Ibland undrar jag om inte andra ministrar på andranivåer borde gå en kurs i ekologi så att det i bottenblir en samsyn. En sådan verkar ibland inte finnas.Anf. 147 Miljöminister ():Fru talman! För inte så länge sedan ordnade jagfaktiskt en kurs i ekologi för regeringen. Det var treinternattimmar kring klimatfrågan med samtliga stats-råd och samtliga statssekreterare och även föredra-gande. Också den europeiskamiljöbyrån var representerad där. Vi hade en mycketbra information och mycket bra diskussioner. Mendet är inte bara därför som jag kan borga för att rege-ringen har en ganska stor medvetenhet i de här frå-gorna.Jag lyssnade inte på debatten med men jag skulle kunna ge rådetatt framställa en interpellation till lovar att då komma hit för att lyssna på debatten.Då får jag se hur ni båda tillsammans ser på de härfrågorna.Visst ska vi ha en bättre samordning. Jag är intenöjd med den samordning som finns. Det finns endel som man kan göra när det gäller de statliga trafik-verkens samordning; det är jag ganska övertygad om.Det jobbar jag med och jag vet att vi har gemensam-ma ambitioner där.Jag känner väl till . Min syster bor fem ochmin mamma kanske därifrån. I somrasvar jag där. Jag har också gjort en repmånad i påden tiden då F 9 huserade på flygplats.Okej, jag förstår att man kan vilja skydda miljönkring från utökad flygverksamhet men jag ärinte säker på att mer flygverksamhet från totaltsett leder till ökad flygverksamhet. Inte heller är jagsäker på att mer flygverksamhet från totaltsett måste påverka flygverksamheten. Jag är överty-gad om att många göteborgare som ska till Lon-don flyger över . En utökad flygverksamhetfrån innebär naturligtvis ökade direktförbindel-ser från till andra ställen som folk även flyger till. Man får nog alltså vara lite försiktigmed att så snabbt dra slutsatser.Det här resonemanget för tillbaka till det jag tidi-gare sade. Vi måste se också detta i ett helhetspers-pektiv. Klimatet bryr sig inte om ifall koldioxidut-släppen kommer från flyget eller om de kommer frånbilar eller någonting annat. Den viktiga klimatpolitis-ka uppgiften är att pressa ned utsläppen av koldioxidoch andra växthusgaser, oavsett varifrån utsläppenkommer. Där är jag i och för sig lite oroad när detgäller flyget. Jag tror nämligen inte att man i de härväldigt positiva prognoserna över flygets framtidautveckling - man liksom drar ut den nuvarande ut-vecklingen långt in - tar hänsyn till attflyget är subventionerat genom att flyget inte harkoldioxidskatter och inte har energiskatter och till attSverige och många andra länder, också EU, har enstark ambition att beskatta flygbränsle på samma sättsom vi beskattar andra drivmedel.Får vi en sådan utveckling till stånd som vi allavill ha är det inte alls säkert att flygets prognoservisar sig slå in utan att vi får vi en mycketlugnare utveckling och därmed mindre krav på enutökad flygplatskapacitet.Anf. 148 (mp):Fru talman! Också jag hoppas på att vi arbetar iinternationella forum och kan komma fram. Ändåtycker jag att det är inkonsekvent att både statligamyndigheter och människor som tillhör det socialde-mokratiska partiet handlar i precis motsattriktning och inte är med i den här diskussionen ochnär det gäller synsättet kring att kanske mer prioriteramiljömålen.Näringsministern sade att det ska komma en in-frastrukturproposition. Där skulle jag vilja ha in dehär frågorna, så att inte olika ministrar tar upp dem isina olika propositioner. Det handlar i stället om ettsamspel och det är beträffande den infrastrukturpro-positionen som miljöministern ska gå in och granskahur det ser ut.Anf. 149 Miljöminister ():Fru talman! Vi i kommer attvara mycket delaktiga i den propositionen. Proposi-tioner läggs fram av hela regeringen så alla departe-ment har möjligheter att påverka propositionerna -särskilt om de själva direkt berörs, och så kommer detju att bli för oss när det gäller infrastrukturpropositio-nen.