prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — Det är nämli-gen så att om man beskattar människor för högt kande inte leva på sin lön, de får inte sysselsättning i dengrad som de annars skulle få, och arbete tycker jag ären mjuk fråga.Dessutom är det så att EU är ett frihandelsområde.EU möjliggör ju ett fritt utbyte av arbete, tjänster ochutbildning. Det är väl mjuka frågor att fritt kunnautbyta tjänster och varor, så jag tycker att det är heltfelaktigt att säga att ekonomi inte är en mjuk fråga.Anf. 200 () replik:Fru talman! Okej, låt oss inte träta om det vi dis-kuterar är mjukt eller hårt.Jag läste i tidningarna när ni hade er partistämma.Ni hade ett stort inslag, åtminstone i massmedierna,att ni på ett bättre sätt från moderat håll skulle närmaer de sociala frågorna. Jag har inte kunnat note-ra något sådant närmande eller något ökat hörbartintresse, utan ni mal på om skatterna, med all respektför det.Finns det någonting utanför skattevärlden somkan intressera en moderat?Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Självfallet har inte skatterna någotegenvärde i sig, utan de är ju till för att finansiera endel av den välfärd som alla människor vill ha i Sveri-ge. Men det kan ju inte vara rimligt att vi har världenshögsta skatter och långt ifrån världens bästa välfärd.Vi har stora brister när det gäller skolan. Det räckermed att läsa tidningarna varenda dag. Skolan harmycket stora brister liksom vården och omsorgen omde gamla. har vi världens högsta skatte-tryck.Jag tror att felet ligger i att den svenska staten harmonopol på finansieringen av välfärden. Vi skullebehöva ha mer konkurrens när det gäller finansiering-en genom alternativa finansieringskällor.Anf. 202 () replik:Fru talman! Inte bara de sju anförandena i dagutan alla anföranden som moderater håller handlarom det höjda skattetrycket. Det är okej så länge deinte har ett avgörande inflytande. Men när de har ettavgörande inflytande, det är då det blir farligt. Jag harvarit med om det. De har kört doktrinen att det integår att spara först och sänka skatter sedan, utan manmåste sänka skatter och sedan får man skära ned. Detär då det blir så farligt.Har inte upptäckt att harEuropas starkaste ekonomi? Vad kan det bero på?Anf. 203 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte vad me-nar med starkaste ekonomi. Men jag kanbara hänvisa till hur många människor upplever det iSverige när de inte har jobb, inte kan leva på sin lön,inte har en bra skola för sina barn, inte kan välja skolaoch vård. Det är människornas ekonomi det är fråganom, inte statens, kommunernas eller landstingensekonomi. Socialdemokraterna hänvisar tillatt det ska vara pengar till politikerna i kommunerna,till politikerna i landstingen och till politikerna i sta-ten. Det är det som är felet. Det är människorna somska ha pengarna.Anf. 204 () replik:Fru talman! Mycket kort: Tror det är bra att vara svensk småbarnsförälder och fåta del av föräldraförsäkringen?Anf. 205 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är bra att vara svensksmåbarnsförälder om man får ta del av föräldraför-säkringen. Men för de föräldrar som inte hunnit ar-beta innan utan har studerat och inte hunnit skaffa sigen inkomst, tycker jag att det är väldigt orättvist att deinte får ta del av föräldraförsäkringen. Det är nämli-gen en stor skillnad mot om man har hunnit arbetaupp sig så att man hunnit få en lön som föräldraför-säkringen hänvisar till. vet mycketväl att alla föräldrar inte får del av föräldraförsäkring-en förutom det mycket låga garantibeloppet, om maninte har arbetat innan. Jag tycker inte att det är bra attdet är på det viset.Anf. 206 ():Fru talman! Så här i slutet av debatten, även omden har varit intressant, ska jag försöka ta ett nyttperspektiv. Internationalisering är inget nytt. Den harfortgått genom årtusendena. Därför vill jag lägga ettlite historiskt perspektiv på den.År 1971 - jag slog upp en bok från det året - tala-des det allmänt om internationaliseringen av densvenska ekonomin, om svenska företags etableringutomlands etc. Det poängterades att många storföre-tag hade mer än hälften av sin produktion utanförSverige och att internationaliseringen accelereratstarkt. Den svenska utvecklingen var inte unik. Denunderlättades av en internationell penning- och kapi-talmarknad som vuxit fram trots valutaregleringar,den s.k. euromarknaden. Euromarknaden handlademed eurodollars och eurobonds. Bakgrunden var attamerikanska medborgare fick bättre avkastning påsina dollar i än i . Marknaden utveckla-des stabilt ända tills den amerikanska administratio-nen försökte stoppa dollarutflödet med en ränteut-jämningsskatt.Euromarknaden bidrog till en positiv utvecklingav världshandeln och tillväxten. De reglerade natio-nella kapitalmarknaderna hade aldrig kunnat åstad-komma detta.Sveriges dynamiska utveckling tidigarevar också en följd av internationalisering och en välfungerande internationell penning- och kapitalmark-nad.Den dåtida världen kännetecknades av stor, obe-gränsad frihet för enskilda att flytta sig och sitt kapi-tal från ett land till ett annat. De internationella ar-betskraftsrörelserna och den friare handelspolitikenpåverkade vidden av och hastigheten på näringslivetsförändringar.Förutom den fungerande kapitalmarknaden somvuxit fram i takt med behoven, skapade den teknolo-giska utvecklingen, inte minst på transport- ochkommunikationsområdena, framgångarna. Likheternamed är slående. Inget är nytt under solen. Menden avgörande faktorn var dock den stora friheten förhushåll och företag att fatta sina egna beslut. kunde flytta fritt utan inresetillstånd, pass ochvisum. Kapitalet och handeln rörde sig fritt. Tullarhade tagits bort eller lättats. De rikaste länderna ac-cepterade att andra länder inte lika strikt tillämpadefrihandel som de själva. Toleransen gjorde att de somkommit på efterkälken kunde hinna ifatt. Det hadevarit önskvärt - ja, lyckligt - om de som protesteradei på hade kunnat sin historianågot bättre. Fri handel är faktiskt rättvis handel.De friheter som jag nämnt för människor, för ka-pital och för varor och tjänster är omistliga för enliberal frihet. Individen, hushållet och företa-get har då alltid ett val. Vill man inte nöja sig medstatus quo kan man flytta. Det finns alltid ett exit-alternativ. När våra smålänningar inte ville finna sig iöverhetens beslut och fattigdomen, gav de sig av tillAmerika. När man ville skapa sig ett bättre liv än detman fick i drog man västerut - gränsenmot obrukat land symboliserade just liberal frihet.Motsvarande frihet ger fungerande fria marknaderoch internationaliseringen . Global ekonomiskapar minst problem i en värld som bygger på så fåregleringar som möjligt. Världen kommer aldrig attbli fullkomlig. Det kommer alltid att finnas brister,men begränsade regleringar har företräde. De s.k.frihetsindexen visar att de anglosachsiska ländernakännetecknas av färre regleringar och lägre skatter ände kontinentala länderna inom EU. Större frihet gerhushållen större bestämmande över sina pengar ochsina egna liv.För oss i är det viktigt att återigen bekantaoss med vår historia. Längtan efter frihet, liberalfrihet, utgjorde avstampet för utvecklingfrån Fattigsverige till ett välståndsland. Den successi-va eftersläpning vi har upplevt är djupast sett ett resultat av motsatta tendenser.Regleringar skulle ge trygghet.Som motiv, inte minst för en EMU-anslutning, hardet hävdats att den gemensamma valutan skulleskydda oss mot de risker som den globala ekonominskapar. skulle endast kunna uppnå ekonomiskstabilitet och framgång om vi tillhörde Euroland fulltut. Det är förvånande att dessa argument fortfarandeär lika gångbara nu som . Verklighe-ten talar ett annat språk. Euron har sjunkit med ca15 % . Hög arbetslöshet dröjer sig envistkvar hos Eurolands tungviktare . Den svens-ka räntan har sjunkit drastiskt - utan EMU-anslutning- och tillväxten har ökat på ett sätt som ingen vågadehoppas sedan.Allt är definitivt inte väl i vårt land. Den liberalafriheten är i hög grad beskuren. Detta hänger i grun-den samman med att staten snarare än hushållen ialltför hög grad beslutar över våra inkomster ochresurser. Vi behöver sänkta skatter. Jag är ledsen,, att jag upprepar det. Men det tillhörmin filosofi. Vi behöver också avregleringar för att gemedborgarna den frihet som exit-alternativet ger.Men skulle inte en EMU-anslutning leda till ensådan här frihetlig utveckling? EU ochEMU är politiskt och byråkratiskt styrda. Verktygen iett sådant system består av regleringar. Att överlämnautvecklingen till spontant och successivt framväxtalösningar är ett anatema för dem som vill reglera. Tilldetta kommer att EU:s största ekonomi, , harmycket svaga liberala traditioner. Den tyska modellenbygger på en fast samverkan mellan stora, starkagrupper. Det är banker, stora företag, regeringar ochde fackliga organisationerna. Servicenäringar är del-vis hårt reglerade. Allt detta har lett till bristandedynamik och en allt svagare ekonomi.Den svenska strukturen har stora likheter med dentyska, med Harpsundsförhandlingar ,centrala löneförhandlingar, kredit- och valutaregle-ringar etc. Men av tillfälligheter har viockså anammat ett anglosaxiskt inflytande. Euro-marknaderna och internationaliseringen har skapatförståelse för dynamiska finans- och kapitalmarkna-der i . Ny teknik, inte minst i fråga om telefo-ni och på IT-området, har utvecklats dynamiskt ochgett servicesektorn på många områden tillväxt, fram-åtanda och optimism. Låt oss värja oss mot EU-direktiv gällande IT-system och avskaffaPUL!Reformer som inte uppfattades som sär-skilt banbrytande och märkliga, jag tänker på GöstaBohmans skattesparande som fullföljdes av Åsbrinkmed allemanssparande, har skapat ett spritt aktie-ägande som saknas på kontinenten. Det nya pensions-systemet, som vi ju är överens om, kommer att ledatill en viss fortsättning. Det är bra.Att sköta våra kapitalresurser omsorgsfullt är avintresse för oss alla. Därför måste jag säga att detfinns saker som vi inte bör göra. Vi bör inte anslutaoss till EMU. är ett alldeles för svagt land,och de svarar för en tredjedel av ekonomin. Den and-ra saken, som jag vill upprepa, är att vi måste ha enfolkomröstning i EMU-frågan, för detta är en excep-tionell fråga som inte kan blandas samman med ettordinärt riksdagsval.Anf. 207 () replik:Fru talman! Jag måste ta tillbaka vad jag sade imin förra replik. Alla moderater är inte alltid förut-sägbara. Det gäller bl.a. . Det härsäger jag inte för att vara insmickrande utan för attjag verkligen menar det. Jag tycker alltid att det ärintressant att lyssna på , inte för atthon går emot sitt parti i fråga om EMU utan för attMargit anföranden alltid lockar till tanke-verksamhet.Jag kom att tänka på en sak. Hemma i Sjuhärads-bygden var det så att det fannsett slags koalition mellan textilfabrikörerna och derasanställda när det gällde frihandel. Jo, det låg itextilfabrikörens intresse att inte ha frihandel och detlåg väl i något slags mening också i de anställdasintresse eftersom deras otrygghet var så stor. Dettatänkte jag på när jag hörde på anfö-rande. Viljan till förändring, att flytta på sig bildligtoch bokstavligt, ökar om man har stor trygghet. Detvar de tankarna anförande ledde inmig på.Anf. 208 MARGIR () replik:Fru talman! Det är väl helt självklart att jag ochArne Kjörnsberg ser på frågor från olika håll och medolika perspektiv. Vi har väl delvis, inte alls i allt,olika värderingar. Vi lägger tyngdpunkt på olikasaker. För min del - det är kanske ett arv - känner jagatt det är oerhört viktigt med ett exit-alternativ. Det ärviktigt att kunna säga: vill jag välja något annat,att liksom kunna flytta, att kunna tänka annorlunda,att kunna göra på ett annat sätt. Det är då vi får liteolika synpunkter på skatter och på sådant som har attgöra med hur mycket av inkomsten individerna ochhushållen ska förfoga över osv. Jag har läst min histo-ria, så jag har nog också funnit att detta ofta ger störretrygghet än när man reglerar.Anf. 209 () replik:Fru talman! I all korthet vill jag säga något tillMargit om det där med den anglosaxiskatraditionen. Det finns ju ett område i där dereglerar mycket mer än vad vi gör, och det ärbörsverksamhet. Det finns kanske goda skäl till detmed deras traditioner och framför allt med deraserfarenheter från de stora börskrascherna i slutet av20-talet. Så det är inte alltid så där entydigt. Det kanvara å ena sidan, å andra sidan. Men med det resone-rande upplägg som alltid har blir det,även om jag inte alltid håller med - ibland gör jag detmen inte alltid - ändå alltid spännande. Jag vill sägadetta, för jag tror att det är bra för debatten i om man ibland inte bara, ursäkta uttrycket,fru talman, rapar upp det man sade förra veckan.Man måste fundera lite grann. Det tycker jag är braför verksamheten i denna kammare.Anf. 210 () replik:Fru talman! Den här debatten skulle ju ha fordratoerhört mycket mer tid, för det är väldigt djupgåendefrågor där det inte finns ett rätt och ett fel. Åsiktermåste brytas mot varandra. Jag hade önskat att vihade haft mycket mer tid för hela diskussionen omexit-alternativ. Vad det betyder har jag hämtat från enartikel ur av . Därfinns det verkligen många saker som jag skulle viljadiskutera. Jag antar att och jag över en kaffe-kopp får tid att göra det. Det gäller alltså att hitta brakompromisser, avvägningar och balanser för att göradet bättre för alla, för att inte skada någon människa,det är det väsentliga, och för att ge alla största möjli-ga frihet.Anf. 211 ():Fru talman! Att förstå sin samtid kräver god kun-skap om det förflutna, och det gäller även för fria ochdemokratiska länder som vårt land. Men regeringenhar fortsatt med den katt-och-råtta-lek somalltför länge förts i vårt land, dvs. att man tar framandra länders historia men förbigår den egna. Får vinu tro vår statsminister, och det vill jag gärna göra, såkommer man äntligen att ta tag i den här frågan.Folk som berövas sin egen historia har mindreförståelse för både sin samtid och sin framtid. Mångagånger tycks det som om vi skulle vara världssam-vetet bara det inte gäller oss själva. Okunnighet kanaldrig ursäktas, och oron för framtiden är allas arve-del.Det är en mycket lovvärd satsning som statsmi-nistern dragit i gång med upplysningskampanjen omFörintelsen, vilket naturligtvis inte borde hindra frånatt också ta fram rapporter om andra folkmord, t.ex.alla de brott som skett med kommunismen som täck-mantel.I vårt grannland har man tillsatt en inter-nationell kommission med den finländske diplomatenMax som ordförande för att utreda gångnatiders brott mot mänskliga rättigheter, och detta trotsatt landet invaderats och berövats sina friheter ochdemokratiska rättigheter. "Det enda som behövs för att ondskan ska segra äratt goda människor inget gör!" Detta sade EdmundBurges. I fortsätter den historiska ryggsäckenatt gäcka, framför allt oss själva.Ett exempel är den rasbiologiska forskningen somstartade och det rasbiolo-giska institutet som inrättades . Lund-borg, som ledde verksamheten, började att öppet visarasistiska sympatier . Så sent sompå publicerades arbeten i rasbiologiskaämnen.Från norr till söder i vårt land fanns under andravärldskriget tyska trupptransporter, flyktingar, mot-ståndsmän och sabotörer från andra länder. Sverigebesöktes alltså av alla sidor. Men såväl statsministernsom vice statsministern talar fortfarande som om vivar neutrala. Ett exempel är att "den unga generatio-nen måste förstå varför gjorde som det gjordeunder , förstå vår neutralitet och attdet fanns ett visst samarbete med ". Ettannat exempel är att "det inte riktigt är samma sak atttitta på om permittenttrafiken var riktig som att försö-ka tydliggöra Förintelsen".Konstigt nog var neutraliteten senare inget hinderför att Nato skulle räkna med vid en eventuellkonflikt under kalla kriget.Under har vi tagit emotmånga flyktingar, men under varvåra gränser inte lika öppna.I många andra länder är man mycket förvånadöver att vi inte belyser vår egen historia. I våra skolorbör historieämnet över huvud taget få en ökad bety-delse. Vi behöver också kunna hela historien, inteminst för att vi också i ska inse vikten av attkol- och stålunionen faktiskt startades för att skapafred i , vilket den också gjort. Det skulle ökaintresset för den europeiska unionen och dess arbeteäven i vårt land. tycks det ibland som om mantänker att all illvilja finns förankrad i de gemensam-ma institutionerna inom unionen och hos befolkning-en i våra broderländer. Det är också viktigt att säkrafreden på hela vår kontinent, och detta kan ske genomatt vi införlivar de länder i Öst-och som så gärna vill bli medlemmaroch delta i unionens arbete.Vid halvårsskiftet ska ta överordförandeskapet i EU. Då ska vi bl.a. vara med ochutveckla EU:s gemensamma utrikes- och säkerhets-politik inklusive fredsbevarande åtgärder. För trovär-digheten i detta agerande måste vi lyfta vår roll i1900-talets historia.Och, fru talman, hur vårt land ska sköta ordföran-deperioden hade vi också möjligen kunnat få svar påom något av de ansvariga statsråden velat delta i denallmänpolitiska debatten, men tyvärr fick vi inte det.Och även om tycker att det är lar-vigt så vill jag påpeka det. Men det kanske inte är såviktigt att lyssna till vad de folkvalda har att säga. Vihar goda chanser att påverka unionen under vår ord-förandeperiod. Därför är det oerhört betydelsefullt attvi kommer väl förberedda, förberedelser som redannu borde vara långt på väg, men av det syns ingen-ting. Tillåt mig att citera drottning : "När desom borde styra landet inte styr är det till men förlandet och inte för dem själva. "Internationaliseringen av både samhällen och po-litik gör att länderna knyts samman som aldrigförr. Medlemskapet i unionen har t.ex. lett till både attSverige är mera attraktivt som investeringsland ochatt vårt näringsliv blivit mer internationaliserat. Där-för är det också viktigt att vi deltar fullt ut även i denmonetära unionen, inte minst för alla våra små ochmedelstora företags utveckling och vidare möjlighe-ter. Svenska företag måste få så bra förutsättningar attvi får behålla dem och att de tillåts växa.Fru talman! I de flesta av våra broderländer i Eu-ropa kan man sin historia, både den man är stolt överoch den man helst ville glömma. Men det är viktigtför förståelsen att man också värdesätter det man intealltid tycker om.Anf. 212 () replik:Fru talman! Jag begärde replik därför att tog upp frågan om att ska bliordförandeland i EU. I mitt anförande föreslår jag förmin del - både tillhör ju så attsäga trossen i respektive parti genom att vara blandde sista på talarlistan - att tar upp jämställd-het och miljö. och jag kanskekan komma överens om detta, så kan vi sedan ha ettteamwork för att få igenom detta. Jag föreslår dessaområden eftersom jag tycker att EU släpar efter pådessa områden och att vi kan få en bra profil där.Skulle kunna tänka sig attinstämma i dessa två förslag eller något av dem ochkanske lägga till något annat? Då kan jag tänka migatt byta. Men, bevare mig, föreslå bara inteskatteområdet.Anf. 213 ()replik:Fru talman! Skatterna har belysts, och jag tyckeratt de är viktiga, eftersom tog uppdem.Jämställdheten har också myck-et riktigt påpekat. Jag kan inte se varför vi nödvän-digtvis ska driva jämställdhetsfrågan så hett, ungefärsom om det är som har uppfunnit den. Jag harsjälv haft förmånen att bo i andra länder i , ochdet finns många länder som har kommit lika långt imånga jämställdhetsfrågor. I vissa jämställdhetsfrå-gor har vi kommit längre. I fråga om jämställdhetenskulle jag snarare vilja se att vi har ett samarbete.I övrigt finns det många frågor, inte minst rättssä-kerheten, som vi behöver titta på, hur vi ska utvecklamöjligheterna att styra upp konflikter i vår omvärld.Där skulle jag vilja se ett ökat samarbete.Anf. 214 () replik:Fru talman! Vi kanske inte kan komma överenshär i kammaren. Men jag lyfter ändå fram jämställd-heten och miljön, och inte utan poäng. Vi kanske inteär bäst i världen. Vi kanske inte ens har uppfunnitvare sig jämställdhetsfrågorna eller miljöfrågorna.Men vi driver dem faktiskt jämförelsevis ganska brainom Europeiska unionen. Det är ingen tvekan omden saken.Kan tänka sig en av dessatvå frågor, så kan jag tänka mig att byta någon avdem. Men än en gång, hur viktigt det än är med skat-tefrågor så föreslå inte dem.Sedan vet jag inte riktigt vad menar med rättssäkerhet. Jag känner mig liteosäker på den punkten. Hon nämnde det bara i förbi-gående.Anf. 215 ()replik:Fru talman! Miljöfrågorna är viktiga. Det är enviktig punkt för att driva dessa frågor. Menäven på miljösidan finns det många länder som harkommit långt. , som taladeom i ett annat sammanhang, har t.ex. kommit väldigtlångt. Och jag tycker naturligtvis att det finns poängeri att vi ska jobba med dessa frågor. Men jag ser detsom viktigare att man jobbar med andra gränsöver-skridande frågor - förutom miljöfrågorna - t.ex. denekonomiska brottsligheten och brottsligheten överhuvud taget och de ekonomiska frågorna som måstelösas för att vi ska må bra i hela och för att viska kunna bibehålla den fred som vi nu har i med-lemsländerna och för att vi ska kunna utveckla det tillde länder som står och knackar på dörren och villkomma in.RegionalpolitikAnf. 216 ():Fru talman! Det går bra för . Det växer sådet knakar. Det har skapats 100 000 nya jobb 1999,och prognosen för är i stort sett densamma.Det är ett budskap som upprepas av näringsministernoch för den delen även av andra regeringsföreträdarevid varje tänkbart tillfälle. Och visst, det är bra att dengynnsamma konjunkturen fortsätter och att statensfinanser förbättras.Tyvärr svävar orosmolnen över oss, särskilt i deglest bebyggda regionerna i och allt är natur-ligtvis inte bra.Årets upplaga av , utgi-ven av , visar att är detfattigaste landet i ; detta mitt i en högkon-junktur. Oljenationen är givetvis det nordiskaland som ligger högst vad gäller BNP per person mätti köpkraft.Mer uppseendeväckande är att vi har ersatt finlän-darna som fattigaste folk. ligger nu25 % lägre än i köpkraft, lägre än Dan-mark och lägre än . Således går det, ellerhar i varje fall gått, väsentligt bättre för våra nordiskagrannar.I många län och kommuner har ingen märkt avden oöverträffade ljusblå bild över ekonomisom ständigt kablats ut via medierna. Trots utlovadeextra miljarder till kommuner och landsting står de nui kö hos både kommunakuten och bostadsakuten.I de glest bebyggda delarna av vårt land är ar-betslösheten fortfarande mycket hög. Den t.o.m. ökari vissa områden. Företagsflykten fortsätter, till stordel beroende på den totala avsaknaden av näringslivs-främjande insatser.Fru talman! håller på att kantra. Det skri-ver också i sin ledare den 29 december1999: Befolkningssiffrorna bekräftar vad alla redanvet: är på väg att kantra. Det krävs speciellaåtgärder för att hindra att de regionala klyftorna fort-sätter att öka.Statistiken visar att folkmängden mins-kar i 16 av 21 län och i 203 av 289 kommuner. INorrland är det bara i och som befolk-ningen ökar något. I minskar befolkning-en med 2 256 personer. Det är ungefär samma siffrorsom vi haft . Trots detta ökadeantalet arbetslösa med 2 000 personer från december1998 till december 1999.Norrbottens län är inte ensamt i det fallet. Flerglesbygdslän har samma problem men med varieran-de siffror. En fråga borde väl kunna ställas till rege-ringens företrädare, i första hand kanske till närings-ministern - som dock inte finns här i kammaren justnu - när det nu går så väldigt bra för : Vad ärorsaken till att de regionala skillnaderna ökar år efterår?I regeringsförklaringar och vid andra högtidligatillfällen brukar det sägas att politiken ska inriktas påatt hela ska leva och utvecklas men i stort setthar detta löfte blivit kvar på det verbala planet.Fru talman! Jag ska nu beröra regionalpolitikenför att sedan komma in på det som jag anser varahuvudorsaken till de ökade regionala skillnaderna.Samtliga utredningar under de senaste 15-20 årenhar visat att regionalpolitiken i stort sett varit miss-lyckad. Riktade stöd, exempelvis lokaliseringsstöd,har i princip inte givit någonting.