prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Det kan ske på flera sätt, t.ex. genom attPopmus - eller vad det nu kommer att kallas - anslutstill myndigheten som en fjärde institution.Jag vill återge från punkten 4 i det tidigare princi-piella ställningstagande som alltidåterkommer till. Det står att i den mån insatser behö-ver göras på ett insamlingsområde som inte i tillräck-lig grad uppmärksammas eller helt förbisetts får dettai första hand ske inom den rådande museiorganisatio-nens ram, exempelvis genom riktade insatser.Statens musiksamlingar finns ju redan. Formelltsett är det alltså ingen ny institution eller ett nyttorgan som behöver komma till, utan man infogar ettnytt uppdrag vad gäller Statens musiksamlingar.Det viktiga för mig är inte om detta med Popmusblir verklighet eller inte, utan det centrala är att vi iutskottet och uppmärksammar det kulturarvsom kan sammanfattas med begreppet populärmusikoch att vi inser att detta faktiskt är av nationellt in-tresse och därför också kräver ett nationellt ansvar.Regeringen bör därför återkomma till riksda-gen med förslag till utformning av sådana åtgärder förpopulärmusiken.Med anledning av detta yrkar jag bifall till reser-vation 5.Genom min enskilda motion Kr210 lyfter jag framfrågan om ett riksidrottsmuseeum. Idrotten är vårstörsta folkrörelse och idrotten har spelat en viktigroll i landet vad gällerbåde bredd- och tävlingsidrott. Även vad gäller id-rotten finns det ett stort kulturarv väl värt att doku-mentera och lyfta fram.År 1992 öppnades ett riksidrottsmuseum vid Glo-ben i . Museet tvingades dock av ekono-miska skäl att lämna sina lokaler och stårdärför nu utan egna verksamhetslokaler. Men ettriksidrottsmuseum - det låter väl flott - utan egnaverksamhetslokaler och utan statliga medel har givet-vis svårt att fungera på ett sådant sätt att det lever upptill namnet.Det är positivt att utskottsmajoriteten ser det somen angelägen uppgift att dokumentera och visa uppidrotten som en del av det svenska kulturarvet. Det ärockså bra att utskottet ser ochandra museers arbete med idrottens historia somlovvärt. Men återigen avstyrker utskottet av principi-ella skäl framlagda förslag om inrättandet av flercentrala museer med huvudsakligen statlig finansie-ring.Jag avstår från att yrka bifall till min reservationmen lovar att återkomma i frågan om inget radikaltinträffar på den här fronten.Slutligen vill jag ansluta mig till det som BirgittaSellén tidigare sade. Det principiella ställningstagan-det att det inte ska inrättas fler centralamuseer innebär att befintlig museistruktur låses fast.Den befintliga definitionen av vad som anses varakultur värd att försvara låses fast, och alla de kultur-yttringar - inte minst de som omfattar många männi-skor, t.ex. idrotten och musiken som omfattar ung-domsgenerationen, som vi ju pratar om i många andrasammanhang - har inga som helst möjligheter attkomma in på den här scenen. Detta finner jag heltorimligt.Allra sist yrkar jag bifall till reser-vation 6 avseende inrättandet av ett nationellt kvin-nomuseum.Anf. 22 ():Fru talman! Liksom föregående talare yrkar jagbifall till reservation 8.Museum , kvinnokonstcentrum iSkellefteå, invigdes . Museet hade då vuxit framunder en tioårsperiod från utredningsuppdraget 1986via ett treårigt projekt och till inflyttningen i det nyastadsbiblioteket 1995.Museum är det enda konstmu-seum i som uttalat arbetar med och förkvinnliga konstnärer. I , och Londonfinns det också konstmuseer med kvinnoprofilering.Två kvinnomuseer med kulturhistorisk utgångspunktfinns i och Kongsvinger.Utgångspunkten för museet är ,född och uppvuxen i . Hon tillhörde deförsta årskullarna kvinnliga konstnärer vid KungligaAkademien. studerade hon i Brysseloch . Hennes verk finns bl.a. i Nationalmuseumoch Museum . iSkellefteå år huvudman för Museum AnnaNordlander och svarar för den löpande verksamheten,och det praktiska arbetet med utställningar, programoch inköp utförs inom kultur- och biblioteksverksam-heten.Projektet får en stark politisk och ekonomisk upp-backning från Skellefte kommun, från länet ochlandstinget, och Stiftelsen lämnarockså bidrag. Museet stöds av aktiv vänförening med250 medlemmar.Visionen för Museum är att bliett nordiskt centrum för kvinnors konstnärliga ska-pande, en faktasamling och en pedagogisk resurs, ettbesöksmål och en inspirationskälla på nationell ochinternationell nivå samt en förebild i arbetet medjämställdhetsfrågor för museer och andra aktörerinom konstområdet genom att sätta kvinnliga konst-närer och deras verksamhet i fokus.Museets motto är Skapa, lära, visa. Det betyder attprocessen, vägen och lärdomarna utmed vägen är likaviktiga som resultatet.Jag förstår behovet av en kunskapsbank för muse-erna för att de ska kunna klara genusperspektivet. Detär uppenbart att något sådant behövs. Museum AnnaNordlander kan bli en sådan kunskapsbank och ettsådant resurscentrum som efterlyserpå området kvinnokonstområdet.Under 1999 har Museum haftsex utställningar. Ambitionen är att bli ett nationelltoch nordiskt centrum för kvinnliga konstnärer ochskapande. Jag anser att staten kan delta i det utveck-lingsarbetet.Anf. 23 ():Fru talman! var jag i och hördeMärit Puranen från i hållaett högtidsland när kommunalförbundfyllde . Hon erinrade om att webben inte fannsför . Vi hade ingen aning att vi skulleknäcka den gentetiska koden. rådde fortfa-rande över , och blevpresident i Tjeckoslovakien.Det har hänt så oerhört mycket, och det händer såmycket snabbt. När det sker väldigt stora förändringarblir kulturen viktigare . Det finns flera skältill det. Ett är att den stimulerar kreativitet, får oss atttänka nytt. Ett annat är att den hjälper oss att bearbetasvåra frågor och söka svar på framtidsfrågorna. Därtror jag att museerna spelar en väldigt viktig roll.I de delar av landet som Bergslagen där struktur-omvandlingen är tuffast, händer det väldigt mycketspännande. Krisen skapar kreativitet. Vi ser hurkommunerna tar eget ansvar för sin utveckling och attde mycket mer än satsar på kultur.Det här är inga rika kommuner, tvärtom. Det är dyrtmed utflyttning. Ändå måste man vara med och satsaoch skapa det nya. Man måste vara med och förändraoch bidra till att det växer upp en spännande ochkreativ verksamhet i bygderna.Det är inte längre råvarorna som är drivkraft förutvecklingen. Det är mänsklig kunskap och mänskligkraft. Det gäller att skapa miljöer i hela landet somutvecklar och lockar. Jag tror inte att det är någonslump att det finns många motioner om museer här iriksdagen. Det är inte någon slump att utskottet harkänt sig föranlett att ta initiativ till en översyn av bådeorganisation och kostnader för museiväsendet. Det ärallvarligt att det brottas med stora kostnadsproblem.Men det är viktigt att man vågar ifrågasätta,att man vågar tänka nytt. Om man tittar på utveck-lingen av museerna både i och i trorjag att jag knappast någonsin, möjligen under hem-bygdsrörelsens storhetstid, har hänt så mycket spän-nande på museiområdet.Det mesta händer inte med hjälp av de formellakulturpolitiska anslagen utan med hjälp av pengarfrån kommuner, regionalpolitiska anslag, företag ochEU. Låt mig ge några intressanta exempel.Det första är den högre restaurangutbildningen iGrythyttan, en del av . Därfinns Måltidens hus, som några galningar, som manbrukar säga, ledda av från Gryt-hyttan fick den svenska paviljongen i attetableras mitt ute i skogen, där det nu föds väldigtintressanta tankar på ett måltidsmuseum, ett aktivtmuseum som samspelar mellan lärande och museum.Det är ett stort projekt, det kan bli unikt både förEuropa och för och sätta än starkarepå kartan när det gäller restaurangnäringen. Det ärviktigt att det finns med i kommande tankar att statenvågar satsa på det nya och det annorlunda och detsom är viktigt för framtiden.I det gamla industriområdet , som litegrann talar om industrialismens storhetstid, har detväldigt länge varit mycket tomt. händer det myck-et där. Nya företag etableras. Men där är också enutställning av modern svensk design i iord-ningställda lokaler. Det är ett initiativ som tagits avkommunen tillsammans med . Dethandlar om en levande utställning. Det handlar om attkombinera utbildning och demonstrationer med ut-ställningsverksamhet, att nå företagarna i Bergslagen,att se vilken betydelse industridesign har både för detgoda livet, de goda produkterna, skönheten, och förmarknad, tillväxt och strukturomvandling.Från län väckte vi under allmänna mo-tionstiden en motion om kulturannex till de storakulturinstitutionerna. Idén är inte vår egen. Äras börde arbetslivsforskare som tittat på utvecklingen i helalandet. De har sagt att det vore av utomordentligt stortvärde om man skulle kunna använda den kunskap ochkompetens som finns på de stora kulturinstitutionernaför att skapa något nytt i andra delar av landet.Karlskoga kommun har tagit tag i den idén. Boåsberget är en anläggning, stora industrilokaler, byggda ibergen i försvarsmaterielens . Den byggdesunder brinnande krig för att skapa skyddade verk-stadslokaler. står de tomma eller används somlager, men det är oerhört spännande, väldigt vackratjusiga lokaler. Där väcktes idén om en annex tillModerna museet. Där för man överläggningar medDavid om att göra någonting riktigt spännande,men det krävs pengar för det. Det ryms inte i denganska knappa budget som har . Visst vore det spännande om vi i skullekunna göra någonting som hade samma lyskraft somdanskarnas , om vi i mitt i vägen mellanOslo och skulle kunna skapa en mötes-plats för svensk konst som lockade, som fick andragrupper än de som normalt går på de moderna muse-erna att möta den moderna svenska konsten.Jag vet att det är en lång väg dit. Jag vet att detfinns mycket som konkurrerar. Jag vet också attmånga museer är självklara i huvudstaden. Vi har haften lång diskussion om . finns dettankar hos och Nobelstiftelsenatt lägga museet till , men finansierings-frågorna är inte lösta. Säkert måste staten vara med inågot som kan vara en av de mest intressanta sats-ningarna på att marknadsföra . Men det ärockså viktigt att man hittar länken till och talman! Jag tror att det är viktigt att om vimenar allvar med tillväxt, utveckling, kultur ochspännande upplevelser då måste vi våga satsa påkultursektorn. Då måste vi också våga att satsa lång-siktigt och inte bara i projektform i hela landet. Jaghar respekt när kulturutskottet med anledning avmotionen om Riksidrottsmuseum säger att staten intekan ta över finansieringsansvaret för alla initiativ somgörs.Men jag tror att det är farligt om man inte vågartänka nytt, inte vågar se det som händer i olika delarav landet, som är så spännande och som skulle kunnabetyda så väldigt mycket både för kulturlivet och förtillväxten i hela vårt land.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tänkte säga lite grann om formoch design. Som många tidigare här har sagt har detvuxit fram ett starkt förnyat intresse för form- ochdesignfrågor i . Det finns inte en produkt somtillverkas som inte är designad på något sätt, och detär av oerhört stor betydelse. Det är en profilfråga förSverige. Vi har stolta traditioner, och vi måste kunnabli ännu mycket bättre inom det området än vad vihar varit tidigare.I finns det starka traditioner inomdesign, form, hantverk och slöjd. Det är också enprofilfråga för regionen. Vi har - bara för att nämnanågra exempel - HDK, Högskolan för design ochkonsthantverk i , vi har ,i och hela den textila tradition somfinns i och utbildningarna där. Vi-dare har vi , slöjdtraditionerna på fick ett nationellt uppdrag och ettsamordningsansvar när det gäller form och design förnågra år sedan, och det var ju bra. Jag skrev också ien motion som behandlas i det här betänkandet attden rollen bör stärkas och utvecklas med ett fortsattstatligt engagemang för museet.Jag tänkte också kommentera den enmansutred-ning som presenterades där man föreslårdels ett fönster för design i - det har jagabsolut ingenting emot - dels att det skulle vara enmyndighet inom detta område och att denna myndig-het skulle ligga i . Med automatik föreslåsju allt nytt att ligga i , men jag - och fleramed mig - delar inte den uppfattningen.Det kanske inte alls bör vara en myndighet. Menska det vara en myndighet tycker jag att den ska liggadär museet som har haft detta ansvar ligger, dvs. Man har jobbat i regionerna med att tafram en annan modell för att sprida ut ansvaret fördesignfrågorna till de orter som har museer med denhär inriktningen, , , , , och . Modellen går ut på att man istället ska ha en sorts nätverksverksamhet. Det kanvara en intressant modell värd att pröva.I varje fall anser jag att det inte ska vara en myn-dighet som förläggs till . De pengar somfinns föreslagna i utredningen bör i stället användasför att stödja den regionala verksamheten så att resur-serna sprids ut över landet. Det finns en otrolig kraftoch ett starkt intresse när det gäller form och design.Därför är det viktigt att man ser till att resursernafördelas.Jag yrkar bifall till reservation nr 4, som är fogadtill betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )7 § betänkande 1999/2000:KrU12Arkivfrågor.Anf. 25 ():Fru talman! Frågan om arkivväsendet är mycketaktuell. hittade man på Krigsarkivet300-400 lådor med glömda 1700-, 1800- och 1900-talsböcker. De förvarades så illa att de nu är mö-gelskadade. Stora delar av samlingen måste därförslängas.Hur ska arkivmyndigheten efter ett sådant slarvmed kort varsel lyckas avsätta medel för att räddadessa böcker? Är det rimligt att man avsätter 25-27anställda - bl.a. forskare - som ska slänga, avfuktaoch torka dessa böcker? Finns det någon annan möj-lighet. t.ex. att arkivvården kan ta sig an dessa böck-er?Krigsarkivets verksamhet kommer annars att av-stanna på grund av de fuktskadade böckerna. Jagtycker att detta är ett stort problem.Tidigare år har regeringen upprepat mantrat: Ar-kivmyndigheterna har i huvudsak uppnått de förverksamheten uppsatta långsiktiga övergripande må-len, och verksamheten svarar upp mot kraven på eneffektiv användning av insatta resurser. I högsta gradkan detta nu ifrågasättas.Som tur är har ett av tidigare kravlett till ett tillkännagivande, nu i kristdemokratisktappning, och det tackar vi särskilt för. Ett enigt ut-skott har yrkat bifall till denna motion där det föreslåsatt regeringen ska ta initiativ till en mer omfattandegranskning av arkivväsendet.Fru talman! Vi i anser att en sådanhär granskning måste omfatta arkivens funktion sommyndighet och förvaltare eller förvarare. Arkivensuppgifter är att skapa kännedom om kulturarvet ochatt öka allmänhetens tillgång till arkivmaterialet.Informationsteknikens utveckling medför en nysituation och nya möjligheter för arkiven. Därför bördet i utredningen ingå hur den nya tekniken kan för-bättra tillgänglighet och arbetssätt. Man bör fråga sig:Utnyttjas resurserna på bästa sätt? Hur fungerar detefter sammanslagningen mellan ochKrigsarkivet? Går det att uppnå en bättre samordninggenom att utnyttja personalresurserna och lagrings-möjligheterna på ett effektivare sätt? Kan vissa delarav arkivmaterialet utlokaliseras?Man bör också ställa sig frågan: Hur fungerar av-giftssystemet inom arkivvården? Innebär avgifternaatt myndigheter avstår från att överlämna arkivmate-rial? Hur påverkas arkivväsendet av EU-medlemskapet? Vidare bör man fråga sig hur mankan använda sig av den nya tekniken för att tillgäng-liggöra materialet ute i landet.En annan viktig fråga som tas upp i betänkandetär hur det elektroniska kulturarvet ska kunna säkrasför framtiden. Man kan fråga sig: Är det hårddiskarsom arkiven kommer att ta hand om?Eller kan man på annat sätt bevara tidskrifter, böckereller brev som endast ges ut i elektroniska nätverk påannat sätt? Vem har ansvaret för det och hur ska dettagöras?Med anledning av det sistnämnda yrkar jag bifalltill reservation nr 3.Anf. 26 ():Fru talman! har pekatpå vikten av att den svenska arkivskatten görs till-gänglig för nya användare. Särskilt viktigt är det attnå ungdomar och studerande på olika nivåer, sägerman på . De talar också om att arkivmate-rial är ett bra hjälpmedel för högskolestuderande sominte vill basera sin historieutbildning på bara littera-turstudier.Dessa tankar finns också med i Centerpartietsmotion och att det finns behov av ett landsarkiv iVäxjö. blev högskolan i uni-versitet. En anledning till universitetsstatusen är denomfattande utbildningen och forskningen inom histo-rieämnet. Inriktningen har en klar profil på lokal ochregional historia, en specialitet som kräver tillgång pålokalt arkivmaterial.Det offentliga materialet från är ar-kiverat vid i . Det geografiskaavståndet mellan den lokala forskningen och arkivetär en nackdel, och det lär också finnas vissa problematt ta sig mellan dessa orter.Profileringen av historieämnet vid universitet iVäxjö är ett gott skäl för en decentralisering av arkiv-funktionerna och för en etablering av ett landsarkiveller möjligen en arkivdepå i . harsatt upp fem kriterier för etablering av landsarkiv ochVäxjö uppfyller alla.Fru talman! har genom beslut i kammareni förlorat flera arbetstillfällen genom attförsvaret läggs ned i . Det är vår skyldighetatt hjälpa till med ersättningsjobb, vilket för övrigt enomställningsgrupp redan arbetar väldigt konstruktivtmed.I , strax utanför , finns i dagSvensk arkivinformation - SVAR. Där finns en ut-vecklingsmöjlighet och möjlighet till många jobb omstaten och bara är redo att öka anslaget.Nu när informationstekniken utvecklas snabbt bör detvara möjligt att satsa på en digitalisering av SVAR.Det medför att den mikrofilmsteknik som SVAR:sprodukter och tjänster baseras på kan komplette-ras med den digitala tekniken.En annan avdelning inom arkivväsendet som börkunna ses över är . har vi jukunnat läsa om att material från 1700- och 1800-talenhåller på att mögla. Det är en mycket tråkig upplys-ning eftersom det är värdefull historia som riskerar attgå förlorad om man inte lyckas rädda materialet. Närnu detta material måste tas om hand på bästa sätt, börman titta på framtid. Det skulle varamöjligt att passa på att flytta hela arkivet. Och vad ärdå lämpligare än att flytta det till , som är engammal militärstad?Arkivens arbetssituation har ju förändrats bl.a. be-roende på den snabba tekniska utvecklingen som jagnyligen talade om, och med den ökade mängd materi-al som finns ändras ju arkivens förutsättningar.Charlotta Bjälkebring var inne på en fundering omifall arkivväsendet kan utlokaliseras. Jag är av denbestämda åsikten att det är fullt möjligt. Jag tror attdet skulle vara utvecklande och lättare att ta till sigden moderna tekniken om man tvingades att göra enförändring i sin verksamhet. Detta bör man ha iåtanke när utvärderingen av det statliga arkivväsendetska genomföras.Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 3, som handlar om att säkra det elektroniskakulturarvet. Jag räknar med att att utveckla detta. Därför kommer jag inte attförlänga debatten med att förklara det värdefulla idetta. Givetvis står jag bakom alla våra övriga reser-vationer, men för tids avstår jag från att yrkapå dem.Anf. 27 ():Fru talman! Betänkandet är inte så tjockt, men detär ändå två saker i det som känns extra angelägna.Först är det begäran om en utvärdering av detstatliga arkivväsendet. Vi måste ju ha klart för oss attanledningen till att arkiveringen över huvud tagetfungerar till dels är att det sköts effektivt. Det är inteenbart som har motionerat i frå-gan. Jag hörde att också hargjort det. Även revisorer uttryckte 1998önskemål om ett initiativ till en mer omfattandegranskning av arkivvården. Det är förvånande att detska ta så att ta fram direktiv med tanke på denomfattande stab som regeringen håller sig med. Vi fårse om utskottets eniga uppfattning kan skynda påKulturdepartementet.När det gäller den andra frågan som jag vill ta upphade vi inte samma framgång med vår motion somKristdemokraterna hade med sin. Men vi har i allablivit tre partier om reservationen.Elektroniken är ett utomordentligt hjälpmedel,men den orsakar, som alla nya medel, också problem.Utvecklingen går så snabbt att man knappt hinner lärasig ett system förrän ett nytt är på väg. Då är det lättatt missa arkivfrågorna. De är ju inte de första somman tänker på när man jobbar med de nya medierna.Av utskottskansliets redovisning framgår att frå-gan uppmärksammats för ganska länge sedan i enmotion , och motionen vann kammarensgillande. Det är frapperande hur det iblandkan ta innan det blir resultat. finns det en projekt-grupp inom som förhoppningsvis harkommit i gång med sitt arbete.Reservationen går ut på att vi vill att regeringentar fram en handlingsplan för hur arkiv ska bli full-ständiga, då vi korresponderar med varandra via e-post och informationen digitaliseras. Det får inteuppstå ett antal års tomrum mellan tryck på papperoch bevarandet av ettor och nollor.Jag yrkar bifall, fru talman, till reservation 3 un-der mom. 5.Slutligen noterar jag att socialdemokrater ochmoderater återigen har funnit varandra i kulturfrågor idess helhet.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tänker ta upp det som jag tyckerär det allra viktigaste av det som är på gång på det härområdet och som också flera av motionärerna berör.Först gäller det den ökande användningen av e-post och kommunikation på datorer. Det som tas uppi motionerna, och som jag även instämmer i, är att detfinns en väldigt stor risk för att mycket material gårförlorat i takt med att utvecklingen går allt snabbarepå det här området och vi därför inte förmår att fångaupp och bevara det som är ute på nätet t.ex. Detta ären stor risk som man bör ta på allvar. Utskottet hartidigare tagit upp den här frågan.Det finns ju något som heter pliktexemplarslagen,som innebär att sådant som finns i s.k. fixerad form,dvs. cd-rom, disketter, videokasetter m.m., måstebevaras. Men s.k. on line-kommunikation, framförallt e-postkommunikation, behöver inte bevaras. Nusker det i vissa fall ändå.Jag har en bakgrund i kommun. Redan närjag slutade där var kommunalrådentvungna att spara alla brev som de tog emot ochskickade, även e-post, så i viss mån täcks detta redanupp, men det måste ju täckas över hela fältet. Detmåste finnas ett system i detta så att det bevaras.Någon gång långt in kommer man att sägaatt detta är ett kulturarv. Det som känns moderntoch nytt kommer att vara en del av historien i framti-den, så det är väldigt viktigt att man gör något av det.Riksdagen tog initiativ till att den s.k. plik-texemplarslagen ska ses över, så att man även tarhänsyn till e-postkommunikation i första hand. Re-sultatet av utredningen bör påskyndas. Menresultatet måste ju fram så snabbt som möjligt, så kan komma med åtgärder. Jag tycker att det ärganska självklart att man i det fortsatta arbetet börutgå från den utredning som har gjorts och de remiss-svar som har skrivits, för annars har ju arbetet skett ionödan. Det tycker jag är en viktig utgångspunkt.En fråga som har tagits upp här och som också harett samband med e-postkommunikationen gäller enutvärdering av det statliga kulturväsendet.Det är också en fråga som kulturutskottet harväckt. Utskottet har vidarebefordrat till regeringen tycker att det är väldigt viktigt att en utvärderingkommer till stånd, och då naturligtvis en oberoendesådan så att det inte blir insnöade åsikter. Även Riks-dagens revisorer har instämt i att det är väldigt viktigtatt få fram en sådan utvärdering.Motiven är först och främst att arkivlagen harfunnits . har situationen för-ändrats mycket på området. Det är inte minst densnabba tekniska utvecklingen, som är intressant förbevarandet, och hur man ska hantera ökade mängderav material.Det är två saker som är speciellt viktiga i sam-manhanget. Det gäller för det första att bevara detelektroniska kulturarvet. Här finns stora pro-blem. Det handlar också om att tillgängliggöra elek-troniskt material. Det kan också innebära att sakersom finns i pappersform kan göras om till elek-tronik, dvs. datoriseras, så att det når ut över helalandet. En forskare som sitter i ena änden av landetkan då finna material i andra änden av landet utan attbehöva resa fram och tillbaka.