prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — Näringsdeparte-mentet skrev i en promemoria att manvar medvetna om de problem som har uppstått i nä-ringslivet. Man skrev: Om inte frågan löses överväger regeringen alternativamöjligheter att stödja näringslivet i de mest utsattadelarna av stödområdet.Det har gått något mer än några månader. Jagundrar vilka åtgärder som har vidtagits eller avses attvidtas.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Som frågeställaren kanske vet harfrågan om möjligheten att ha nedsatta socialavgifter ivissa delar av vårt land och för vissa verksamheterinte bara avgjorts här i . Det är också en frågasom EU har synpunkter på, eftersom man menar attdet kan leda till vissa konkurrensnackdelar.Eftersom och kommissionärMonti ännu inte har gett besked till regeringeller till riksdag hur EU ser på den här frå-gan har vi fått avvakta från departementens sida.Jag tycker att det är oacceptabelt att ligga så längepå en fråga som engagerar och involverar så många.Jag har redan kontaktat . Vi ska ses i påtisdag kväll. Där är min ambition att kunna få ettsnabbt svar från kommissionen och kommissionärenom hur man ser på frågan.Sedan ska vi självklart fundera över vad deras be-sked till oss innebär och vilka möjligheter vi har attkompensera eller komplettera det beslut som kom-missionen ger oss till det svenska näringslivet.Anf. 93 ():Fru talman! Jag förutsätter att det ska ske en för-handling. Det handlar inte bara om vad vill säga till , utan det öppnarväl också för förhandlingar härifrån för att tillmötesgåde alternativa lösningar som kommissionen möjligt-vis har ställt inför.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Man har inte kommit med förslag tillkompromisser. Kommissionen tittar på det och ställerfrågan: Är detta ett system som vi accepterar utifrånkonkurrensperspektivet, eller är det inte det? Vikommer att få argumentera för varför vi har haftsystemet och vilka fördelar vi har sett att det fört medsig.Om kommissionen accepterar vår argumentationoch kan ta hänsyn till den, och kanske också tillåtasystemet i andra länder, är svaret ja. Då får vi fort-sätta med vårt system. Men tycker kommissionen attvår argumentation haltar och att systemet snedvriderkonkurrensen för det svenska näringslivet är svaretnej. Då är det inte längre möjligt för oss att ha ned-satta socialavgifter för delar av verksamheten.Det kommer inte att handla om någon kompro-miss. Här blir det raka besked: Ja eller nej.Försäljning av kommunala bostadsbolagAnf. 95 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till statsmi-nister . Den berör också . I statsministerns svar till fick jag delvis svar på min fråga om kvalificeradmajoritet.Jag har dock en ytterligare fråga.I dag i sade ordförande att en av huvuduppgifter var att finna något somskulle ersätta stopplagstiftningen när det gäller för-säljning av kommunala bolag. Vore inte den enklasteåtgärden att helt enkelt upphäva stopplagstiftningenoch låta kommunerna sköta denna kommunala ange-lägenhet själva? Problemet är att det byggs för litehyresrätter i hela Sverige.Anf. 96 Statsminister ():Fru talman! Det är just det som är problemet. Ochdet vi ser är ju att de som skulle kunna bygga hyres-rätter, framför allt i storstäderna, är de allmännyttigabostadsföretag som privatiseras. Hyresrätter istorstadsområden, inte minst i , har alltidbyggts av allmännyttan. Varför byggs det inga nu? Jo,därför att de som sitter i ledningen för dessa företagär upptagna med att sälja ut dem och skapa ett Stock-holm där de som kan slänga upp 1, 2, 3, 4 eller 5miljoner kronor har rätt att bo, medan däremot desom har låga inkomster och låga förmögenheter intekan hyra en bostad någonstans. Det är ju det här sys-temskiftet, från att vara en stad öppen för alla till attbli en stad där man väljer vilka som ska bo, som vivill motverka. Ett sätt att motverka det var ju den härstopplagstiftningen, och när den då är tömd på sinkraft vill vi naturligtvis se om vi kan få till stånd enordning där vi återigen bygger i med hjälpav allmännyttan. Eller ska vi sitta fast i ett träsk - inteminst kristdemokrater gör detta möjligt - där vi helatiden under resten av mandatperioden bara har enprivatiseringskampanj och ingen som helst nybygg-nation?Anf. 97 ():Fru talman! Tack statsministern för svaret!Nu är det så att jag kommer från , och iGöteborg har vi samma problem med att det byggsför lite hyresrätter. Och där är det en vänstermajoritet.Det här är alltså inte ett Stockholmsproblem, utandetta är ett problem som har.Det finns två åtgärder som jag tror skulle kunnaöka nyproduktionen. Den ena är att sänka byggmom-sen. Den andra är att ta bort allmännyttans hyresle-dande roll.Anf. 98 Statsminister ():Fru talman! Det sista är att införa marknadshyror,och det betyder i klartext ungefär detsamma som detsom nu pågår i när man säljer ut till bo-stadsrätter. Det blir människor som har det bättreställt som har råd att bo i innerstäderna.Hela den sociala bostadspolitik som allmännyttanrepresenterar, inte bara i , utan också iGöteborg och i , har ju bestått i att göra detmöjligt också för människor med låga inkomster attbo bra och bo centralt. vill ni uppenbarligen införaen marknadshyra, ta bort hyresregleringen och låta departer som finns på marknaden sätta hyran. Detkommer alltid att finnas de som vill betala mer för attbo centralt, och då blir det plånboken som avgör vilkasom kommer att bo i de attraktiva lägena, och så fårandra flytta på sig. Det är ju det systemskiftet som niöppnar för när ni talar på det sätt som ni nu gör, ochdet är det som vi vill motverka.Jag tror att detta kommer att bli en av de stora frå-gorna i kommande valrörelser, och den ideologiskastriden ser jag faktiskt fram emot.Översvämningarna i och DalslandAnf. 99 ():Fru talman! Jag vill vända mig till miljöministernoch fortsätta med den här jättefrågan, nämligen att vinu konstaterar att vattnet formligen dränker västraVärmland och norra . Statsrådet ju, om inte med stövlarna på, så direkt därifrånoch har sett det på plats, som han sade här.Den fråga som då inställer sig är: Finns den prak-tiska beredskap som det finns anledning att ha? Sedanundrar jag om regelverket är så anpassat att vi inteska behöva stå handfallna när det händer. Vi har jugamla vattendomar, som sades, från ,och vi har till synes inte fulla möjlig-heter att verka över länsgränser. Är detta någontingsom regeringen nu funderar kring för att vi ska kunnahöja en framtida beredskap, så att vi kan göra snabba-re insatser i sådana här vattensjuka områden?Anf. 100 Miljöminister ():Fru talman! Jag har blivit ganska imponerad, bådenär jag besökte och när jag nu be-sökte , över de arbetsinsatser som görs avräddningsverk, hemvärn och av alla andra som enga-gerar sig i det här jobbet och som får jobba dag ochnatt, kanske i veckor, för att hålla undan vattnet ochför att klara de nödvändiga funktionerna i samhället.Det är klart att man, när man nu utvärderar det här,kan finna saker som man kan bättra på också i detavseendet.Sedan är det riktigt att vi tittar på vattendomarnaför att se om de möjligen är gjorda för ett samhälle avett annat slag än det som vi har för närvarande.Många av dem är ju väldigt gamla. Det finns förmod-ligen också - och det har ju visat sig i den här situa-tionen där översvämningarna omfattar såväl Värm-land som - en del problem isamband med att man ska fatta beslut som går överlänsgränsen osv. Det är en sak som jag naturligtvis ärberedd att titta på efter den diskussionsom jag hade i går med landshövdingen i Värmland.Anf. 101 ():Fru talman! Jag instämmer i att det sker gigantis-ka insatser av dem som har att hantera det här, menjag noterar ändå att miljöministern nu är beredd att taitu med det som kanske skulle ha skett för länge se-dan.Sedan finns det en annan fråga som det ocksåskulle vara intressant att få en liten kommentar till.Det intryck man har är att vattenmagasinen nu fyllspå alltför högt, dvs. att man spekulerar i att det noginte blir så mycket regn, och så blir det mycket regn,och då blir det för hårda påfrestningar. Det gällerstora vattendrag. Det gäller också sjösystem. Jag vetatt , när det gäller t.ex. sjön i minaegna hemtrakter, gång på gång har hävdat att maninte har resurser för att se om man lever upp till vat-tendomarna och från 1970-talet.Jag undrar återigen om miljöministern kan ge ossen försäkran om att man nu ser över det här. Och kanman ge tydliga signaler när det gäller den övervakan-de myndighetens uppgifter?Anf. 102 Miljöminister ():Fru talman! Vi har ju ökat resurserna till länssty-relserna för miljöövervakning, och jag hoppas att endel av de resurserna kan användas på det här sättet.Om man fyller magasinen mer än man får enligt envattendom är det väl inte min sak att framföra dentypen av anklagelser. Men det finns naturligtvis möj-ligheter för dem som kan konstatera detta att gå tillrätta med den här situationen. Jag hoppas att det, omman bryter mot vattendomarna och det skapar den härtypen av risk, blir någon form av uppföljning av dethär.Mänskliga rättigheter i TurkietAnf. 103 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern.Den 21 december kommer den syrianskeprästen att ställas inför rätta i turkiskastatens säkerhetsdomstol i . Skälet tillåtalet är att han i en tidningsintervju uttalat att det varpositivt att den amerikanska kongressen fördömtfolkmordet på armenier i och också framhållitatt runt en halv miljon assyrier/syrianer mördadesunder den period som kallas för svärdets år.Åtalet är ett allvarligt ingrepp i yttrandefriheten.Vi har också fått uppgifter från många assyri-er/syrianer som lever i att det har skapatmycket stor oro bland dem som lever kvar i sydöstraTurkiet.Jag vill därför fråga statsministern om ärberett att vidta åtgärder för att påverka , så attett land som vill söka medlemskap i inte begårövergrepp när det gäller de mänskliga rättigheternaför assyrier/syrianer.Anf. 104 Statsminister ():Fru talman! Svaret på frågan är ja. Redan i mor-gon kommer utrikesminister i sambandmed sin rundresa till kandidatländerna att ha tillfälleatt ta upp en diskussion om mänskliga rättigheter,yttrandefrihet och demokrati med sina turkiska mot-parter.Det fall som åberopar är väl känt,både av ambassaden i och av vårt utrikesde-partement, och understryker vikten av att vi håller enfortsatt hög beredskap för en dialog med ,särskilt inför ett eventuellt EU-medlemskap, omkringjust dessa frågor.Anf. 105 ():Fru talman! Jag uppskattar att statsministern mar-kerar att utrikesministern tar de här frågorna på stortallvar.Jag tror att man kan försäkra att det är många avoss i den här kammaren som ser positivt på de an-strängningar som gör för att stärka de mänsk-liga rättigheterna och som känner en väldigt stor sorgöver den typ av bakslag som ett fall som innebär. Det är naturligtvis önskvärt att ocksåden turkiska regeringen får del av de känslorna frånvår sida.Anf. 106 Statsminister ():Fru talman! Den balanserade attityd som IngerLundberg har i sin fråga är naturligtvis också någon-ting som vi försöker ge uttryck för, även om vi aldrignågonsin kompromissar med frågeställningar som rördemokrati och mänskliga rättigheter. Vi är upprördaöver den här behandlingen. Vi tycker att det finns allandledning att peka på att detta icke är i linje medsådant beteende som man förväntar sig av en kom-mande medlem i Europeiska unionen.Anf. 107 TREDJE VICE TALMANNEN:Tiden för frågestunden är därmed slut. Jag tackarregeringens företrädare och likaså kammarens leda-möter för engagerad medverkan.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna i väntan på att försvarsminister skulle infinna sig i kammaren för attlämna information från regeringen.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.06.8 § Information från regeringen om avveck-lingen av övertalig materiel inom Försvarsmak-tenAnf. 108 Försvarsminister ():Fru talman! Arbetet med att genomföra den avriksdagen beslutade reformeringen av Försvarsmak-ten pågår i full omfattning i vårt land. Reformen syf-tar till att skapa ett modernt insatsförsvar med flexi-bilitet och anpassningsförmåga. Den innebär också atten stor del av krigsorganisationen omstruktureraseller avvecklas, detta eftersom behovet av krigsför-band minskat. Vi går från en organisation med nästan800 000 man till ca 200 000 efter reformen. När be-hovet av krigsförband minskar, minskar också beho-vet av utrustning, vapensystem och fordon. Sam-manlagt ska mer än hälften av de förnödenheter somlagerhålls av Försvarsmakten avvecklas.Under hösten 1999 informerades omregeringens inriktning för avvecklingsarbetet, nämli-gen att överskottsförnödenheter i första hand bordeutnyttjas1. inom de frivilliga försvarsorganisationerna,2. för humanitära insatser,3. för militärt säkerhetsfrämjande materielsamar-bete och4. för stärkandet av det svenska samhället vidsvåra påfrestningar i fred.Inriktningen är att överskottet i andra hand börsäljas eller destrueras. Regeringens inriktning utgårfrån att tillgodose väsentliga intressen och att eventu-ella överlåtelser ska kunna ske skyndsamt och helstutan kostnad för Försvarsmakten.Försvarsmaktens pågående omstrukturering ochavvecklingen av överskottsförnödenheter har väcktett stort massmedialt intresse. Även allmänheten ochriksdagsledamöter ställer sig frågande till omfattning-en och genomförandet av avvecklingen.Många frågor har kommit till Försvarsdeparte-mentet om olika materielslags eventuella framtid,t.ex. om det är rimligt att Försvarsmakten skrotaranvändbara fordon när de i stället borde kunna delasut till landets älgjaktlag. Enskilda har skrivit till migoch bett att få tält och sovsäckar till ungdomsverk-samhet. En del har t.o.m. skrivit och bett att få ettexemplar av den kanon de utbildats på under sinvärnplikt för att ha i trädgården och kunna visa förintresserade.Vissa av de önskemål som inkommit till För-svarsdepartementet och till Försvarsmakten är be-hjärtansvärda. Jag, precis som många av er, ställermig frågan: Kan vi inte bistå dessa önskemål? Andraverkar mer tveksamma; jag tänker då bl.a. på exemp-let med kanonen i trädgården.De principer vi arbetar efter är de som jag har re-dovisat. Det innebär att Försvarsmakten i dialog medde frivilliga försvarsorganisationerna försöker klaraut behov samt kostnader för att underhålla och övamed den önskade utrustningen inklusive vapen. Detär inte ansvarsfullt att överlämna stora mängder mate-riel som mottagaren varken har råd eller möjlighet attanvända och underhålla.Regeringen har bemyndigat Försvarsmakten atthantera förfrågningar från olika biståndsorganisatio-ner om materiel för humanitärt bistånd. Organisatio-ner som , Frälsningsar-mén och Hoppets Stjärna har fått ansökningar bevil-jade för detta ändamål.Utöver det ser över möjlighetenatt lagerhålla övertaligt materiel för framtida behov isamband med internationella humanitära insatser ochkatastrofbistånd. Totalt har 2 413 pallar med övertaligmateriel överlämnats för humanitärt bistånd.Det säkerhetsfrämjande stödet till de baltiska sta-terna har regeringen fattat beslut om. Arbetet med attidentifiera materielen i de olika förbanden pågår.Totalt handlar det om utrustning, inklusive vissa typerav vapen, för förband motsvarande 15 000 man tillEstland, och . Syftet med samarbetetär bl.a. att bygga upp en säkerhetspolitisk kompetensi de mottagande länderna, att stödja utvecklingen avförsvarsmakten under demokratisk kontroll samt attstärka dessa länders kompetens inom den fredsfräm-jande verksamheten.Den sista principen är att avdela stöd som kan an-vändas vid svåra påfrestningar på samhället i fred.Regeringen har givit i uppdrag att seöver möjligheten att ta över bandvagnar för placeringhos den kommunala räddningstjänsten.Utöver dessa principer har regeringen beslutat attFörsvarsmakten har rätt att skänka materiel till andrastatliga myndigheter och till rikstäckande organisa-tioner med barn- och ungdomsverksamhet eller orga-nisationer med frivilligt socialt arbete på programmet.Rikspolisstyrelsen, och Svenska kraftnättillhör några av de statliga myndigheter som har fåttdel av övertalig materiel.Fru talman! Det är viktigt att påpeka att dennaverksamhet långt ifrån är den mest kostnadseffektivaoch rationella för avvecklingen av överskottet. Dethänger samman med den omfattande registerhante-ring som finns för att kontrollera var alla olika delarfinns och vilket användningsområde som just denspecifika prylen har.Det kan tyckas enkelt om det handlar om en filteller om ett tält. Men vad gäller för en verktygssatstill ett fordon? Mina medarbetare har informerat migom att en gammal stridsvagn innehåller nästan 13 000materielobjekt, varav 8 000 är anpassade enbart tilljust denna stridsvagn. Övriga 5 000 objekt går attanvända till andra system inom Försvarsmakten avvilka inte alla ska skrotas.Jag ber riksdagsledamöterna tänka på att dessaobjekt i olika volymer finns i förråd på 6 000 platserruntom i vårt avlånga land. Då förstår vi att rationali-teten blir lidande om man ska ta ut enstaka enheter urdenna massa.Som om inte detta var nog pågår en för-ändring av Försvarsmaktens förrådshållning, sominnebär att förnödenheter till de förband som harlängre beredskapstider kommer att föras till centralaförråd. De nya förrådsprinciperna kommer att medfö-ra att den totala förrådsytan kan minskas till minsthälften av dagens yta, vilket ju sparar stora summorpengar. Ju fortare vi kommer in i den nya förråds-strukturen, desto mer pengar frigörs för utveckling avdet nya försvaret.Regeringen menar mot denna bakgrund att över-låtelser till enskilda personer inte är aktuella. Detberor dels på sådana skäl som gällande konkurrensoch miljölagstiftning, dels på att Försvarsmakten inteska drabbas av orimliga kostnader för den hanteringsom måste till i varje ärende. Försvarsmakten måstenämligen vid överlåtelse, oavsett om det gäller ett tälteller ett helt förråd fyllt av tält, kontrollera att förnö-denheterna inte hamnar i orätta händer. Avtal måsteskrivas om vem som ansvarar för eventuella fel ochbrister. Förnödenheterna måste plockas fram frånförråden och prickas av i registren.Jag vill genom att ställa några frågor till kamma-ren understryka problemen med överlåtelse av for-don, elaggregat och den typen av produkter, somefterfrågas särskilt. Den absoluta huvuddelen av for-donen är mycket slitna, om än fungerande. Under allaförutsättningar bör kontrollbesiktning och godkän-nande ske innan fordonen kan övertas. Vem ska an-svara och betala för utförandet? Majoriteten av dessafordon har ingen avgasrening. Ska staten bidra till attsprida sådana fordon till allmänheten?Fru talman! Försvarsmakten planerar att genomfö-ra avvecklingen i huvudsak . Om den tidiga-re använda avvecklingsmetodiken med bra-att-ha-lagring, överskottsförsäljning och lokal avyttringskulle användas skulle arbetet kunna komma att tadecennier. måste både lokaler ochkunnig personal finnas, vilket leder till att orimligakostnader belastar Försvarsmakten.Försvarsmakten förbereder därför avyttring ochdestruktion på helt andra villkor än vad som gällttidigare. Myndighetens inriktning är att genom ettupphandlingsförfarande finna en affärsmässig lös-ning. Syftet är att överskottet ska kunna överlåtas tillnågon köpare som på uppdrag genomför försäljningoch destruktion. Därigenom kommer försäljningsin-täkterna att kunna täcka en del av destruktionskostna-derna, inklusive destruktion av vapen.I stor utsträckning kan detta ske. Det primära ärdock att frigöra Försvarsmakten från avvecklingsar-betet, så att man med full kraft kan utveckla det nyaförsvaret.Fru talman! Mot bakgrund av dessa förfaringssättmenar regeringen att enskilda företag, kommuner ochandra intressenter kommer att kunna vända sig till decivila aktörer som kommer att ta över den övertaligamaterielen och på marknadens villkor kommer de attkunna köpa de artiklar de anser sig behöva.Fru talman! Jag ber härmed att få tacka för att jagfått tillfälle att göra denna inledning.Anf. 109 ():Fru talman! Låt mig inledningsvis deklarera attjag i allt väsentligt delar försvarsministerns och där-med regeringens filosofi när det gäller hur man hante-rar den materiel som ska avvecklas. Jag tycker ocksåatt det är mycket bra målgrupper som försvarsminis-tern hänvisar till. Jag delar dessutom uppfattningenatt det bör vara en snabb process. Speciellt bra är detnaturligtvis med stödet till och till olikatyper av hjälporganisationer och försvarets frivilligaorganisationer.På en punkt känner jag dock en viss förvåning.Det är när försvarsministern så kategoriskt avvisar attmateriel överförs till kommunerna, bl.a. med hänvis-ning till konkurrensskäl.Jag kan i och för sig förstå det som princip. Det ären respektabel inställning. Men en viss inkonsekvensförefaller mig ändå att finnas där, för det går uppen-bart att överföra materiel till statliga myndigheterutan att behöva beakta konkurrensskäl. Jag menar dåatt kommunerna borde kunna betraktas på sammasätt. Kommunen är kanske trots allt den viktigasteaktören när det gäller samhällets beredskap och tålig-het i fråga om att klara svåra påfrestningar, som för-svarsministern dessutom hänvisar till i sitt anförande.Jag skulle alltså vilja fråga försvarsministern omdet finns någon beredskap eller någon tanke på attmöjligen ha en något mer positiv syn på materielför-sörjning till kommunerna på det sätt som har redovi-sats här.Avslutningsvis skulle jag bara vilja göra en re-flexion. Försvarsministern nämner inte materiel tillhemvärnet i sitt tal och jag utgår från att det beror påatt hemvärnet betraktas som en del av territorialför-svaret och således får sin materielförsörjning i annanordning. Jag utgår som sagt från det, men ett klargö-rande kan vara på sin plats.Anf. 110 Försvarsminister ():Fru talman! Hemvärnet får successivt materielfrån de nuvarande krigsförbanden. Jag har genompersonliga besök fått intrycket att så sker i ganskasnabb takt och att många hemvärnsförband anser sigha praktiskt taget den materiel man kan tänka sig attanvända.Att ta ställning till kommunerna är den knivigastefrågan i sammanhanget. Vi har gett iuppdrag att se på möjligheterna att låta kommunernadisponera det som jag tror är den kanske mest efter-frågade materielen, nämligen bandvagnar för rädd-ningstjänsten. Vi kommer att få en redovisning frånRäddningsverket om detta. Jag är optimist över attdetta ska vara möjligt. Vi har funnit att det är knepigt.Det hänger ihop med att man kan diskutera med kon-kurrens- och näringspolitiska argument i frågan.Konkurrenspolitiskt kan man mena att om statenskänker materiel kan det bli en konflikt med likstäl-lighetsprincipen för företag som tillverkar och saluförmateriel. Det kan göras gällande att det föreligger enicke-korrekt konkurrenssituation. Man kan ocksåargumentera att marknaden - kanske t.o.m. en lokaleller regional marknad - kan påverkas negativt omkommuner använder materiel i en verksamhet som ärkonkurrensutsatt.Anf. 111 ():Fru talman! Jag återkommer till frågan om jämfö-relsen med statliga myndigheter. Här pekas på attRikspolisstyrelsen, och Svenskakraftnät helt riktigt kommer att komma i åtnjutandeav försvarsmateriel som ska avvecklas. Varför kaninte kommunerna jämställas med statliga myndighe-ter i konkurrensavseende?Anf. 112 Försvarsminister ():Fru talman! Den distinktion som man kan argu-mentera kan dras innebär att myndigheterna tillhörstaten medan kommunerna i många stycken är attbetrakta som självständiga rättsobjekt. Det är en kni-vig fråga. Jag har menat att det vore klokt att försökaarbeta på det sätt som regeringen har gjort, nämligenatt ta fasta på det materielslag som är det mest efter-sökta och som det inte är lätt att skaffa på marknaden,dvs. bandvagnar utrustade för räddningsverksamhe-ten. Frågan är knepig. Jag anser att det är självklart attden måste kunna bedömas framgent i ljuset av svenskrätt och EU-rättsliga frågeställningar.Anf. 113 ():Fru talman! Låt mig först av allt tacka försvars-ministern för informationen och uttrycka mitt stöd förden prioriteringsordning som också harfattat beslut om.