prot · GO0922 · 2000-11-07 00:00:00 — Den regio-nala förankring som ofta efterfrågas i sökandet när vitalar om framtidens näringspolitik finns etablerad ioch med IUC-bolagen.IUC-bolagen har uppstått trots att plattformar somlänsstyrelsen och finns etablerade. De gamlaplattformarna har alltså inte varit tillräckliga ochtillfyllest.Nu vill regeringen starta en ny myndighet för attunderlätta och förstärka genomförandet av en nä-ringslivs- och tillväxtpolitik för framtiden. Men är detdet vi får, ?Vi får en myndighet som är en sammanslagningav och . Båda har tidigare haft upp-drag som statens förlängda arm. har uppenbar-ligen på många orter sett IUC som en konkurrent. Omman då tror att och frivilligt sågar avden gren som de själva sitter på tycker jag att man ärmer än måttligt naiv.Risken med den nya myndighetens inrättande är istället att man krånglar till det så att de privata aktö-rerna helt enkelt inte orkar samarbeta med de offent-liga institutionerna. Jag menar att det är en intellektu-ell härdsmälta att tro att ett flexibelt kaninordnas i en myndighet och behålla nytän-kande och den snabbhet som behövs hos aktörer somvill stötta ett globalt konkurrerande näringsliv.Därför vill jag för det första fråga : Varför behåller inte regeringen beställarrollenoch låter redan befintliga aktörer inom privat nä-ringsliv konkurrera om uppdragen?För det andra: Om NUTEK-ALMI-kolossen inteagerar på det sätt som gör att IUC-nätverken gesförutsättningar att fortsätta sitt arbete med att ut-veckla en ny svensk småföretagarpolitik, som faktiskthar visat sig så framgångsrik, hur kommer regeringendå att agera? Är det så att regeringen i och med dennya myndigheten helt frånhänder sig ansvaret tillmyndighetens tjänstemän?Anf. 91 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att rege-ringens initiativ och stöd till IUC-verksamheten harresulterat i någonting som jag tror kan beskrivas somen industriell folkrörelse. har vi, somjag sade, 22 IUC-bolag. De delägs av nästan tusensmåföretag, och flera är på väg in, ett hundratal me-delstora företag och ett femtontal börsjättar som ex-empelvis , , och . Blanddelägarna inräknas även ett femtiotal kommuner,fackliga organisationer samt en rad lokala och regio-nala intressenter.Jag ska också säga att bakgrunden till dessa IUCkom sig av ett samarbete mellan Metallarbetareför-bundet och dess ordförande och den dåvarande soci-aldemokratiska regeringen.Beställarrollen som nämns här ska självklart liggakvar. Vi har sagt att vi ska stödja den här verksam-heten ekonomiskt . Det har vi gjort . Defrågor som uppkommer är: Ska vi fortsätta att stödjadenna verksamhet ekonomiskt eller ska vi inte göradet? På vilket sätt ska vi i så fall göra det? Det ärfrågor som vi måste ta ställning till. Det bästa sättetatt stödja detta på är, ska jag säga, via den s.k. be-ställarrollen.Lite voluminöst och lite puckartat skulle man sägaom man spelade hockey nämndes, om jag förstod deträtt, den stora elefantorganisationen ochALMI. Det handlar faktiskt om ungefär 350 miljonerkronor. Det är en väldigt liten verksamhet. NUTEKhandlar om 5 miljarder när det gäller riskkapital, mensjälva verksamheten är ganska liten.Vi tror att det är riktigt att IUC finns inom den härverksamheten. Men IUC:s frihet, deras ägande ochstatens roll måste bibehållas, och den verksamhet somockså säger har varit lyckosam ska vibygga vidare på. Men det här är ett sätt att få en verk-samhet effektivare.Självklart ska staten också mer och mer försvinnafrån sådan här verksamhet, eftersom det är i delägan-det mellan företag, fackliga organisationer, småföre-tag, kommuner och stora företag som själva kraftenligger. Det är där entreprenörskapet ligger. Rollen förstaten är möjligen att stödja ekonomiskt. Och ska detstödjas ekonomiskt ska det stödjas genom att manbeställer. Då får man den kvalitet och den effektivitetsom har uppnåtts. Ingen försämring, bara förbättring.Den nya organisationen, den sammanslagna NUTEKoch och en del andra saker som förändras är enförstärkning, så även för IUC.Anf. 92 ():Fru talman! Jag tycker att det var vackert att talaom en industriell folkrörelse. Jag är beredd att strykaunder det. Jag är lika positiv och glad som BjörnRosengren åt att det blomstrar och gror nya IUCruntom i landet.Däremot tror jag, i motsats till ,att den nya myndigheten kan vara ett sätt att stjälpaeller ta död på den befintliga verksamheten. En vissdel av den kommer att överleva ändå. Men jag tror attden roll som staten har haft, att stödja ekonomiskt,fortsatt kommer att vara behövlig för att IUC skakunna fullgöra ett uppdrag.Det jag vänder mig emot är att man inte använderaktörerna direkt för att utföra de beställningar somregeringen gör. Jag tror att IUC:s frihet kan gå förlo-rad om man kör det här konceptet fullt ut. Skulleregeringen våga ta rimliga konsekvenser av att verk-ligen låta det blomma i sin fulla frihet, skulle detenligt mitt förmenande, när man nu har låtit ALMI-moderbolag, om vi får kalla det så, gå in i den nyamyndigheten, innebära att de regionala ALMI-bolagen borde säljas ut. Staten äger av dem,landstingen äger 49 %.Om regeringen skulle våga sälja ut på detregionala planet, där de behövs, skulle de överleva.Där det finns andra aktörer som är mer livskraf-tiga skulle de försvinna. Är detta möjligt i socialde-mokraternas ? Jag har inte en lika idyllisk bildsom av detta.Jag tittade i , som den heter,SOU 2000:04 Statlig organisation för näringslivsut-veckling. Den är på 92 sidor. På endast tre ställennämns IUC och det är ganska likartade skrivningar.Jag tycker att det finns skäl att misstro regeringensavsikter.Anf. 93 Näringsminister ():Fru talman! Ordföranden i varf.d. ordförande i , en f.d.mycket aktiv och duktig småföretagare som har varitväldigt framgångsrik. Man kan säga att de 92 sidornainte är formulerade av den rigida socialdemokratiskaregeringen, om jag förstod undertonen, utan den ärformulerad av den kapacitet och den kompetens somfinns inom näringslivet. Jag har stor tilltro till detta.När vi nu har infört dessa IUC, när vi har byggtupp den här strukturen, som också , skulle vi då medvetet och intellektuelltvilja skrota detta? Det är inte sant. Vi vill förstärkaoch ge dessa IUC ytterligare möjligheter att utveck-las.Jag har redogjort för att det finns ett stort antalägare. Utöver ägarna finns det numera ett stort antalicke-ägande småföretag som är involverade. Underden inledande fyraårsperioden har det varit en oer-hörd verksamhet när det gäller utbildning, inte minstför småföretagen och företagsspecifika utbildningar.Antalet utbildningar är 700. Totala antalet utbild-ningstillfällen är 3 500. Antal elever som har deltagitär 126 000. Ytterligare elever är 6 000. Totaltantal manveckor är 75 000. Det är en otrolig kraft ochverksamhet. Den ska vi förstärka och ytterligarestödja.Skulle det visa sig att man hamnar i situationen attdet här inte blir riktigt bra, får man självklart ändra pådet. Jag tror att det blir bra. Det är också framskrivetav den kompetens och det kunnande som finns i nä-ringslivet blandad med den kunskap vi har.Tanken med den nya myndighetsstrukturen, dvs.en myndighet för forskning och utveckling, en myn-dighet för företagande och en analysmyndighet, är attfå en större effektivitet och också stödja ökat entre-prenörskap och därmed få en starkare tillväxt.Men, än en gång: Om det skulle visa sig att detinte fungerar, får man faktiskt se över detta. Vi hargjort detta för att förstärka dessa IUC:s och ge dem enstörre möjlighet än de haft. Den möjligheten har intevarit dålig.Anf. 94 ():Fru talman! Jag har skäl att betvivla att detta blirbra. Jag noterar att i så fall är be-redd att ompröva den här myndighetsstrukturen. Dåanser jag mig ha rätt att återkomma i frågan.Jag tycker inte heller att jag har fått ett klart be-sked när det gäller hur man ser på IUC. Det var väl-digt oklara besked om man över huvud taget är in-tresserad av att fortsätta att stödja verksamheten eko-nomiskt, vilket är oerhört viktigt för att leva kvar somen aktiv part.Vad är regeringens besked till IUC? Ska man sägatill sina respektive delägare, dvs. näringslivet, attregeringen är en intresserad samarbetspartner ävenfortsättningsvis i arbetet med att utveckla nya, spän-nande uppdrag? Det kommer att finnas en framför-hållning i regeringens planering som gör det möjligtför de regionala aktörerna att agera. Eller är beskedettill IUC att försöka komma överens med era gamlakonkurrenter, , som handhar beställningarnafrån regeringen? "Vi i regeringen har inte längreansvaret, men ta av er hatten och bocka djupt får nikanske pengar." Vilka av beskeden gäller, BjörnRosengren?Regeringen riskerar med uppbyggandet av dennanya myndighet att gå miste om en fantastisk möjlig-het att nå hela vägen fram till de små och medelstoraföretagen i hela . Det beklagar jag djupt.Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Vi har byggt upp detta, och det hargivit småföretagen en fantastisk möjlighet. ändrarvi i myndighetsstrukturen för att få det mer rationellt.Det har vi gjort tillsammans med företrädare frånnäringslivet, inte minst från småföretagsorganisatio-nerna. Vi har för avsikt att ytterligare förstärka detta.Men jag vill betona hur man t.ex. för en argumenta-tion att sälja ut och att de ska klara sig själva.Min lilla fråga blir: Vem vill köpa ? ären konstellation för att stödja småföretagen. Detta harvarit bra. Det har berott på att staten har givit stöd.Detsamma är det med IUC. Varför har det gått såbra för IUC? Det är för att staten har stött med unge-fär 325 till . I annat fall hade dealdrig utvecklats så. Men entreprenörskapet och initi-ativkraften har legat hos alla aktörer - duktiga männi-skor. Det ska vi fortsätta med.Men sedan säger man att vi ska fortsätta att geIUC stöd. Ja, vi ska ge stöd på de villkor som vi tidi-gare har gjort, dvs. i form av beställningar. Då blir detbra i den nya myndigheten.Jag har inte sagt att vi ska ändra myndigheten. Viska pröva den strukturen . Sedan ska vi utvärderaden. Om det visar sig att den är fel, får vi ändra den.Det är för att vi tycker att nuvarande myndigheter intefungerar bra som vi har ändrat till den nya strukturen.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 2000/01:56 om kva-liteten i aktivitetsgarantinAnf. 96 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kvaliteten iaktivitetsgarantin blir hög i hela landet och för attäven socialbidragstagare garanteras en verksamhetpräglad av ömsesidighet i planering och utformning.Camilla säger också att insatsernaunder syftade till återkvali-ficering inom arbetslöshetsförsäkringen. Detta utta-lande ger en skev bild av verkligheten, så jag villbörja med att nyansera den.Arbetsmarknadspolitiken syftar bl.a. till att fyllade vakanser som finns på arbetsmarknaden. Ävenunder en lågkonjunktur finns många lediga arbeten.För att göra detta har arbetsförmedlingen en rad in-strument till sitt förfogande. Även under 1990-taletslågkonjunktur var detta ett mål, och jag är övertygadom att arbetsförmedlingarna anvisade de arbetslösatill de arbetsmarknadspolitiska åtgärder som bästmedverkade till att detta mål skulle uppnås. Visserli-gen gjorde den stora belastningen på arbetsförmed-lingarna och de dåliga statsfinanserna att kvantitetibland måste gå före kvalitet, men åtgärderna skulleändå användas på ett sådant sätt att de arbetslösaschans att få ett arbete stärktes och platser tillsattes. Eneffekt av i arbetsmarknadspolitisk åtgärd var attpersoner som hade rätt till arbetslöshetsersättningunder vissa premisser återkvalificerade sig till en nyperiod kontant ersättning inom ramen för dessa sys-tem.Aktivitetsgarantin vänder sig till personer som harvarit arbetslösa . Den vänder sig till personersom ännu inte har fått ta del av den kraftigt förbättra-de konjunkturen och arbetsmarknaden. Jag håller medCamilla om att det är viktigt att detställs krav på hög kvalitet på insatserna inom ramenför garantin, och givetvis ska det ställas samma krav ihela riket. Arbetsmarknadspolitiken är nationell. Jaghar även erfarit, efter samtal med AMS, att de arbetaraktivt med kvaliteten inom aktivitetsgarantin.Precis som nämner såbygger denna åtgärd på en mellan den arbetssökandeoch arbetsförmedlaren gemensamt upprättad hand-lingsplan. Handlingsplanen är, inom ramen för dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, ett instrument föratt upprätthålla god kvalitet, och detta instrument harförfinats genom åren.Alla personer som deltar i aktivitetsgarantin är in-skrivna vid arbetsförmedlingen. Detta innebär attpersoner som deltar i aktivitetsgarantin och som harsocialbidrag som sin försörjning behandlas precis påsamma sätt som alla andra som deltar i åtgärden.Givetvis ska även dessa personers aktiviteter byggapå en gemensamt upprättad handlingsplan.Det finns dock en viss oklarhet om var gränsenska gå mellan arbetsförmedlingens och socialförvalt-ningens ansvar. Regeringen har därför aviserat attAMS kommer att få i uppdrag att se över detta i sam-råd med och Kommunförbundet.Anf. 97 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Jag ska också inleda med en förhoppning om att dendebatt som följer ska utveckla resonemangen.Svaren har inte riktigt fångat in mina frågor. Jag villkort säga att den formulering som tyckerger en skev bild av verkligheten är hämtad ur a-kassepropositionen. är inte det någon frågeställ-ning som jag tar upp i min interpellation, men jag villsäga att jag har ingen annan åsikt om den arbets-marknadspolitik som fördes låg-konjunktur än att det var nödvändigt att det fannsstarka inslag av försörjningspolitik. Det är något somvi har igen nu.Interpellationen handlar alltså om innehåll ochkvalitet i aktivitetsgarantin. Som arbetslös befinnerman sig i en mycket utsatt situation med en själv-känsla som ligger i botten. De verk-samheter som ska stödja mig när jag är arbetslös haratt gå en balansgång. Det fordras professionalism föratt kunna kombinera tilltro, ansvar, respekt och integ-ritet å ena sidan med krav och kontroll å andra sidan.Detta är så klart viktigt i allt arbete som bedrivspå arbetsförmedlingarna, men särskilt viktigt är det ifråga om aktivitetsgarantin. Dels är det så att jag somarbetslös kommer dit av arbets-löshet där både jag och arbetsförmedlingen har provaten rad olika insatser som vi har erfarenheter från.Dels handlar det om heltidsaktiviteter. Det kan handlaom som måste fyllas med konstruktivainslag. Det ställer förstås höga krav på förmedlingen.Jag har gjort några studiebesök och tittat på hurman på olika håll har byggt upp den här aktivitetsga-rantin. Det är en mycket stark variation i kvaliteten.Det finns alldeles utmärkta exempel där man harhandlingsplanerna, som ligger centralt, där jag somarbetssökande har stort inflytande över det som skagöras och där man ser att den arbetssökande har storaresurser. Det finns exempel på att man har kombine-rat med annan kompetens, det kan vara att man harläs- och skrivsvårigheter eller kanske skulder sombehöver saneras. Det kan finnas andra bakomliggandefaktorer som också behöver redas ut. Men så finns detockså exempel som man inte skulle vilja se. De kanvara så torftiga att det i praktiken handlar om att mantilldelas en lokal och där ska man vistas i åtta timmarför att det är en heltidsaktivitet.Det här tas bl.a. upp i senaste numret av . Där tar man upp en rapport från TCO ochSIF, som också behandlar det här mönstret. I ingres-sen säger man att aktivitetsgarantin på en del hållinneburit en kränkande behandling av långtidsar-betslösa. En utredare på TCO säger att han har kon-takt med medlemmar som känner sig hunsade. På SIFsäger man att det inte är någon våldsam anstormningav klagomål, men man får fler signaler än vanligt omatt det inte står rätt till beträffande hur det fungerar.Det är mot den bakgrunden interpellationen ärställd och det är mot den bakgrunden som det för-väntas ett engagemang från ansvarig minister. Detfinns också kritik från handläggarhåll, där man menaratt det inte gjorts någon tydlig prioritering. Fleraförmedlingar menar att de nu är så hårt pressade attdet faktiskt börjar bli arbetsmiljöproblem.I svaret hänvisas det mycket kort till att AMS be-driver ett aktivt arbete med de här kvalitetsfrågorna,och det är ju bra. Det är gott så. Men det är ett arbetetsom måste ges högsta prioritet. Logiska följdfrågorblir: Hur ser AMS arbete med aktivitetsgarantin ut?Vilket stöd får förmedlingarna? Och hur bedömer,mot bakgrund av de signaler som kommer om direktakränkningar, näringsministern de planer som AMShar? Är det tillräckligt eller kan det tänkas att detbehövs att man intensifierar arbetet?Anf. 98 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att aktivi-tetsgarantin har varit i gång under en mycket kortperiod. På vissa ställen i landet har man delvis arbetatenligt den här principen med handlingsplaner osv.Men det finns också givetvis orter där man har haftsvårt att komma i gång och därmed inte har hunnitupparbeta så hög kvalitet som på andra ställen. Dettaär också AMS medvetet om. Därför arbetar AMSaktivt med att ta fram riktlinjer för att kvalitetssäkraverksamheten.För att säkra kvaliteten i aktivitetsgarantin kom-mer man att följa arbetet med handlingsplanerna.Kvalitetsgarantin ska redovisas enligt AMS kvalitets-standard för handlingsplaner. Eventuellt kommer manatt följa kvalitetsutvecklingsprojekt i t.ex. två län.Man ska ur ett kunskapsperspektiv analysera tjänstenutifrån innehåll, metod, förhållningssätt m.m. ochfinna minsta gemensam nämnare. Syftet är att identi-fiera kvalitetskriterier i aktivitetsgarantin till stöd förlänen i deras fortsatta arbete med att utveckla aktivi-tetsgarantin och att få en samsyn, och därigenomsäkra tjänsten aktivitetsgaranti oavsett var i landetden utförs.Denna kvalitetsgranskning har redan börjat. Enkvalitetsgranskning av ett representativt urval avhandlingsplaner genomförs och no-vember för samtliga län. Granskningen görs utifrånuppsatta kvalitetskriterier samt försök att hitta exem-pel på handlingsplaner där "kundnyttan", om jag fåranvända ett uttryck som jag faktiskt ogillar, tydligtframgår för fortsatt kvalitetsutveckling av handlings-planen.Tanken är också att man ska hitta kriterier för huryrkesinriktad och geografisk rörlighet finns med somen bedömningsgrund i den individuella planeringen.Inom kommer man att genom-föra utvecklingskonferenser för aktivitetsgarantin inågra utvalda län. Där förs sedan en dialog med länenför fortsatt utveckling av aktivitetsgarantin.Självklart är det precis så som interpellanten sägerhär, att det finns ställen där det här inte fungerar såväl. Jag skulle också kunna uttrycka det så att detfinns ställen där arbetsförmedlingen i fråga om van-lig, normal förmedling inte heller fungerar så väl. Vikan hitta sådana exempel. Det är sådant som manalltid måste följa. Vad vi kommer att göra är ju att vinu följer upp detta så att vi får en bra kvalitet etc.Det kan nog också vara så som sägs här att vissakan uppleva att de känner sig förnedrade eller påannat sätt uppfattar att den här kvalitetsgarantin intefungerar så bra för dem - precis som det finns andraaktiviteter inom arbetsmarknadspolitiken där vi fården typen av rapporter. Det finns, och det kommer attfinnas. Men målet är ju att till varje pris få bort detta.Där tror jag ändå att vi har minst lika bra kontroll ifråga om aktivitetsgarantin som inom andra områden.Sedan vill jag säga något apropå att det håller påatt bli ett arbetsmiljöproblem. Det är ju ändå så att vihar kvarhållit en mängd pengar som annars skulle hatagits bort när det gäller antalet tjänster. Det gjorde vijust för att vi införde aktivitetsgarantin. Vi vet att detkommer att kräva mer resurser för arbetsförmedlarna.Det kommer att kräva avsevärt mer jobb.Men mitt svar är att det här är nytt. Det har pågåtten . skjuter vi kraftfullt in oss på att få enkvalitetskontroll och att tillse att jag behandlas likaoavsett var jag bor och vem jag är.Anf. 99 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag är gladöver det engagemang som finns från ministerns sida.Jag är också glad över de tecken som finns på attAMS tar detta på allvar och på att det är ett brettspektrum av olika sätt som man kommer att följa uppdet här på. Jag delar också uppfattningen att hand-lingsplanerna är centrala och att man kommer långtom man via att utvärdera handlingsplanerna och kva-liteten där också kan spegla hur kvaliteten ser ut all-mänt i garantin. Det är sant att det har gått kort tid.Därför är ju förutsättningarna de allra bästa att fak-tiskt komma till rätta med det hela.Jag skulle vilja lyfta in ännu en aspekt som AMSförhoppningsvis har med sig. Det är ju det här medsocialbidragstagare och aktivitetsgaranti. finns detett uppdrag att AMS, och ska titta på det här när det gäller gräns-dragningsproblem. Där har det också kommit signalerom att ett finns kommuner som öppet pratar om attaktivitetsgarantin kommer att kunna användas till attfå ned socialbidragskostnaderna. Man pratar öppetom att villkora deltagande i aktivitetsgarantin för attfå rätt till socialbidrag. Man pratar i termer av tvångs-arbete osv. Det vore också helt att förfela idén medgarantin, och för den delen också rätten till bistånd.Hela konstruktionen bygger ju på innehåll och påatt aktiviteter ska bygga på inflytande och ha andrasyften än att utgöra en försörjningskälla. Här tror jagockså att det är viktigt med ett klart ställningstagandefrån högre ort så att säga. Annars riskerar vi dels atthamna i ett läge där människor återigen upplever sigsom kränkta, dels att det återigen blir en arbetsmark-nadspolitik där volymtänkande och försörjningskälladominerar. Det är precis det som vi faktiskt vill mot-verka med den här aktivitetsgarantin.Jag känner mig ändå väldigt tillfreds med den re-dovisning som jag har fått av hur AMS tänker sig attfölja upp det hela. Trots det är det väl inte uteslutet kan återkomma i en interpellationsdebatt längrefram för att se hur det hela utvecklats.Anf. 100 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att vi för den-na diskussion, och jag känner mig också orolig överatt det inte alltid fungerar som man har tänkt. Menhittills, om man ser det i stort, har aktivitetsgarantinvarit en mycket framgångsrik arbetsmarknadspolitiskåtgärd.Ett av de stora problem som vi har är just attlångtidsarbetslösheten totalt sett i alla europeiskaländer växer sig väldigt stark. Efter varje högkon-junktur så kommer en lågkonjunktur. Och de somhamnar i arbetslösheten kommer liksom aldrig ur den.Vad vi har lyckats med genom det förstärkta an-ställningsstödet och aktivitetsgarantin är att vi faktiskthar brutit långtidsarbetslösheten - det är ett annatperspektiv - och mer än halverat den. Jag vet mångaexempel när det gäller aktivitetsgarantin där mångagår in i den, och många går ur den, dvs. de får riktigajobb just därför att de har kommit in i aktivitetsga-rantin. Och detta måste ju ses som något mycketpositivt. Sedan kommer det nog att visa sig att vihamnar i en situation där många av många skäl kan-ske inte kommer ur denna aktivitetsgaranti. Och dåmåste man faktiskt ta och titta på om aktivitetsgaran-tin är det lämpliga för dem. Självklart ska det ocksåske frivilligt. Man ska själv gå in i detta och göra enindividuell handlingsplan tillsammans med sin hand-ledare, alltså arbetsförmedlaren. Det är det som ärsjälva poängen.Frågan om socialbidrag och gränsdragningen därvill jag återkomma till. får AMS detta uppdrag,och man har att ta kontakt med Kommunförbundetoch med för att se var man landar.Sedan får vi se hur vi ska hantera detta. Därför skajag be att få återkomma till detta.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 2000/01:61 om små-företagarnas förutsättningarAnf. 101 Näringsminister ():Fru talman!