prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — att koldioxidskatten ska varieraberoende på hur mycket koldioxid de alstrar. Mendäremot ska energiskatten vara neu-tral.Det här fungerar inte ännu, eftersom vanliga s.k.fossila bränslen i själva verket är subventionerade.Det går inte att införa det . Vi måste vänta på attmarknaden blir rätt och rättvis.Anf. 260 () replik:Herr talman! har, får man väl säga,med alla mått mätt ett extremt förhållande till driv-medelsskatter. Men talar här för-tjänstfullt om eftersatt vägunderhåll och investeringari vägar. I den delen är allt gott och väl. Men språkrö-ren har tidigare gått ut och hävdat att nivån på ben-sinpriset på är en rimlig avvägning i förhållandetill miljöbelastningen.Miljöpartiet talar också om mer järnväg, mindrebil, mindre lastbil, mera gods på järnväg. Då inställersig frågan: Var finns logiken i detta? Vill man ha merjärnväg, mindre bil, högre drivmedelsskatter, varförinvesterar då i vägar? Det är den härlogiken som alla människor i tror gäller.Miljöpartiet står inte för bättre vägar. Om man hardåliga vägar, åker inte folk på vägarna. Då har man såatt säga uppnått sitt syfte. Jag tror att det är Miljöpar-tiets filosofi.Anf. 261 () re-plik:Herr talman! Den siffra som nämnde,, härrör från första tal somspråkrör då han berättade att har sagt att för attvi ska kunna klara en rimlig utveckling utan skadorpå grund av koldioxid bör bensinen kosta . Detär ingenting som vi vågar hävda i , för dåskulle vi åka ut med huvudet före. Det är alltsåOECD:s tanke att det är vad bensin borde kosta. Detsom kommer att hända genomen skatteväxling är 1,50på . Det är bara att jämföra siffrorna.Sedan talar om att vi vill satsa på småvägar. Det är för mig en självklarhet att de små grus-vägarna behöver vara farbara. Vi har inte några alter-nativ till att köra bil på många ställen i landet, där desmå grusvägarna är det enda som finns att åka på. Detfinns inte järnväg överallt, men där det finns ska vianvända dem och särskilt när det gäller långa trans-porter. Det är väldigt viktigt att vi får ett system somgagnar att lastbilstransporter förs över till järnväg,särskilt på långa sträckor.Det här har med relativa kostnader mellan olikaslag av transporter att göra. De kostnaderna måste vifå vettiga så att miljön blir tagen hänsyn till i kalky-lerna.Anf. 262 () replik:Herr talman! Det får man beteckna som en rejälreträtt från de resonemang och den uppfattning somman allmänt har om förutsättningarna med ett miljö-partistiskt kommunikationsalternativ. Jag återkommertill detta: Vad är linjen? Är det den måttfulla förnufti-ga linje och det resonemang som jag måste säga attIngegerd Saarinen företräder? Men faktum är den bildjag tidigare gav, nämligen att vill man inte habiltransporter ser man till att både bränslet är dyrt ochvägarna är dåliga. Därvid når man framgång, för allaandra alternativ blir då betydligt konkurrenskraftigareän vägalternativet.Jag anser nog att borde varatydligare i detta. Är det så att vägtransporterna, t.ex.timmertransporterna i inland, på de allraflesta ställen är det absolut enda alternativet? Det ärkonsekvensen av mitt resonemang och den verklighetsom jag ser. Men det resonemang som jag hör Miljö-partiet föra vid andra sammanhang stämmer inte medden bilden. Är det min bild eller bild som stämmer med Saarinensverklighet?Anf. 263 () re-plik:Herr talman! Det är min bild som stämmer. Det ärnämligen så att det är svårt för ett litet parti utan tid-ningar att nå ut med rätt information om vad det är vivill. Som säkert vet är det många tid-ningar som tar stort nöje i att förtala andra partier.Det är väl så det kommer sig att det sprids en väldigmassa missuppfattningar om vad vill.Det har med våra penningresurser att göra, att vi intehar några tidningar och medier.Anf. 264 () re-plik:Herr talman! Jag har förstått av anförande att vi är överens om att för att vi skaha en fungerande landsbygd, att hela ska levamåste det bo folk på landsbygden. Jag tror att sade att hon gärna ser en utflyttning tilllandsbygden av bl.a. unga och välutbildade.För att man ska kunna bo såväl på landsbygdensom annorstädes krävs det jobb, och då krävs detbilar. Vi har tidigare hört om drivmedelskostnaderosv. Hur blir det när dessa unga familjer skaffar barn?Det som jag gärna skulle vilja ha reda på är hurIngegerd Saarinen mixar ihop mixtaxan med kostna-derna för att bo på landsbygden med två bilar, långatransporter till dagis, jobb osv.Jag har hört att man gärna vill bo på landsbygdenför att kunna rå sig själv. Det är där de fyra borgerligapartiernas förslag om barnomsorgskonto kommer in ibilden.Hur går detta ihop med mixtaxan? Det har jagsvårt att se.Anf. 265 () re-plik:Herr talman! Vår uppfattning om barnomsorg ärju att man ska få välja själv i vilken omsorgsformman vill ha sitt barn. Jag kan inte se att mixtaxanhindrar den saken.Anf. 266 () re-plik:Herr talman! Nej, det gör den naturligtvis inte.Men den uppmanar inte heller människor att stannahemma. De som väljer att själva ta hand om barnom-sorgen får inte ett nickel av vare sig mix- eller max-taxa. Det är det som är finessen med barnomsorgs-konto. Då får man en summa, och därefter kan manvälja hur man själv vill göra.Enligt min mening utestänger mixtaxan möjlig-heter för dem som vill välja. Det finns bara ett val attgöra: Räta in er i ledet efter vad som finns av sam-hällets barnomsorg!Anf. 267 () re-plik:Herr talman! Det håller jag inte med om. Krist-demokraterna skulle ju ha kunnat stödja oss i vårtkrav på att föräldrar ska kunna anställas som kommu-nal barnvårdare till sitt barn. Det är ett annat sätt attangripa samma problem.Anf. 268 () re-plik:Herr talman! När jag hör blirjag nästan glad. Precis som i mitt anförande fanns deten del inslag av väganslag för glesbygdsvägar ochtjälsäkring. Det är viktigt. Jag nämnde exemplet medvirke från som transporteras genom landet.I diskussionerna mellan samverkanspartierna be-skylls för att vara boven i dramat när detgäller väganslaget. Är det så att får sin vilja igenom? Det kanske vore bra omregeringen sökte sig till de borgerliga partierna i den-na viktiga fråga. Eftersom vi i salen här endast är frånNorrland och - det är ganska tomt påStockholmsbänken - kan vi väl ha ett internt resone-mang kring denna viktiga fråga.Anf. 269 () re-plik:Herr talman! Virket från som kommerhit är ju en sak för sig. Jag tror inte att det kommer attfortsätta på det viset. Ryssarna driver en rovdrift påsin egen skog. De har inte alls den skogsvård som deborde ha. Detta kan inte fortsätta, det är bara tillfäl-ligt.Det som har gjort oss omtalade för att inte vilja havägar är för att vi inte tycker att man ska användaväganslagen för att bygga motorvägar. Motorvägar ärjättedyra och dessutom stimulerar de bara till ökadbiltrafik genom att det går så lätt att komma fram. Detvi vill satsa väganslagen på är småvägar, grusvägar,länsvägar och järnvägar.Anf. 270 () re-plik:Herr talman! Min fråga var om att väganslaget är tillräckligt. Vi som lever iStockholmsmiljön - vi kan ju prata lite om stockhol-marna eftersom de inte är här - ser ju att det finnsbehov runt storstäderna, från glesbygderna här och intill stan. Det kostar också pengar.Jag tror att väganslaget totalt är för lågt. Samtligaborgerliga partier föreslår ett högre väganslag.Ingegerd Saarinen tycker alltså inte att vägansla-get behöver att höjas.Anf. 271 () re-plik:Herr talman! Jag kan inte med bestämdhet uttalamig om det förrän jag har kollat med Miljöpartietsansvarige representant i detta utskott. Vi har pratatom det , och jag vill minnas att han på-stod att väganslaget till de små vägarna skulle höjas,att det var på gång och att standarden kommer atthöjas framöver.Men det handlar också om vilken teknik man an-vänder sig av. kan komma på betydligtbättre tekniker som gör det hela billigare än det är nu.Vår tanke är att de små vägarna ska förbättras.Anf. 272 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillutskottsmajoritetens förslag och avslag på de reserva-tioner som finns till det betänkande som vi nu hållerpå att debattera.Målet för regionalpolitiken är att den ska skapaförutsättningar för en hållbar ekonomisk tillväxt, enökad rättvisa och valfrihet så att så lika levnadsvillkorsom möjligt kan skapas för människorna i hela vårtland.Med regionalpolitiska åtgärder menar vi dels åt-gärder inom själva politikområdet regionalpolitik,dels åtgärder inom andra politikområden som an-vänds i ett vidare regionalpolitiskt syfte.Dessa andra politikområden har till uppgift attåstadkomma en sammantagen och förhoppningsvisbra regionalpolitisk effekt för att man ska kunna upp-fylla de totala målen. För att exemplifiera dettahandlar det om hur vi får en väl fungerande politik påIT-området, på post- och teleområdet, inom lant-brukspolitiken, inom näringspolitiken, där BarbroAndersson förtjänstfullt redogjorde för hur vifrån näringsutskottets majoritet vill att den ska ut-vecklas. Det handlar om att i en vidare bemärkelse seöver hur alla dessa politikområden skapar effekter.Ett ytterligare viktigt politikområde är det statligabidrags- och utjämningssystemet i den kommunalasektorn. Det har tagits upp här i debatten huruvida viskulle ompröva det som den regionalpolitiska utred-ningen berörde, nämligen frågan om att vattenkrafts-vinster eventuellt skulle återföras till de regioner därvattenkraften produceras.Majoriteten i den regionalpolitiska utredningenavvisar en sådan omläggning. Det finns olika uppfatt-ningar i sakfrågan, men det statliga bidrags- och ut-jämningssystemet i den kommunala sektorn är ettväsentligt bättre system att använda sig av.Sammantaget kan man säga att huvudsyftet medregionalpolitiken är att främja en utveckling främst ide regionalpolitiskt prioriterade områdena som viibland brukar benämna som nationella stödområdenA och B och som EG:s strukturfondsmål 1 och 2. Dethandlar om att främja en utveckling i gles- och lands-bygdsområden i hela landet.Herr talman! Den regionalpolitiska utredningen,som jag själv och några av mina meddebattörer hadeförmånen att ingå i, överlämnade sitt betänkande tillnäringsministern . Detta utred-ningsbetänkande är ute på en bredremissomgång. Min förhoppning är att det undernästkommande år ska föreligga en proposition somriksdagen kommer att få behandla och fatta beslutom.Herr talman! Jag vill också passa på tillfället attsäga att det har varit ett sant nöje att delta i den utred-ningen. Jag vill ge en eloge till samtliga deltagare fören mycket konstruktiv debatt och ett mycket givandearbete. Framför allt vill jag understryka den mycketstarka vilja och ambition som präglade jobbet i utred-ningen och som hade till syfte att se till helheten ochnödvändigheten av att trots ideologiska skiljelinjerförsöka forma en regionalpolitik som förhoppningsvisgagnar hela landet.Vi kan klart urskilja två mycket viktiga mål för enframtida regionalpolitik. Det är dels åtgärder somsyftar till att skapa förutsättningar för tillväxt i allaregioner, dels åtgärder för att åstadkomma en rimligfördelning av välståndet mellan olika regioner.Vi kan också konstatera att regionalpolitiken ärunder en mycket omfattande omprövning med hänsyntagen främst till förslagen i den regionalpolitiskautredningens slutbetänkande.Herr talman! har samhället ge-nomgått mycket stora förändringar och framför alltnär det gäller den snabba internationaliseringen avekonomin, vårt EU-medlemskap, avregleringen avolika marknader och en accelererande IT-utveckling.Samtidigt med den här utvecklingen har vi fått vidtaåtgärder för att sanera statsfinanserna, och detta harsäkert också satt sina spår i regionalpolitiskt hänseen-de. Vi har dessutom att hantera en befolkningsut-veckling , med en störreandel åldrande och med ett lågt nativitetstal, somkanske mycket starkare än vi anar kommer att fåregionalpolitiska konsekvenser. I ett sådant läge ärdet naturligtvis berättigat att fråga vad som är eneffektiv och ekologiskt hållbar regionalpolitik. Detfinns inga givna svar, och det är säkert heller ingaenkla eller självklara lösningar som vi har att hantera.När vi i den här utredningen funderade över dessaproblemställningar var vi samstämmigt överens omatt det behövs en radikal omprövning av regionalpo-litikens framtida inriktning, såväl vad gäller politi-kens mål som medel och genomförande. Vår slutsatsär att det är tre regiontyper som vi måste hanteraframöver.Det handlar framför allt om områden med mereller mindre permanent behov av särskilda insatser,det som vi ibland benämner gleshetsregioner. Dethandlar om regioner under omstrukturering, därgamla näringar och verksamheter tynar bort ochmåste ersättas med annan livskraftig verksamhet.Men det handlar också om hur vi ska hantera de star-ka tillväxtcentrum som vi har i landet utan att vi för-sämrar möjligheterna till en varaktig tillväxt.Herr talman! Några av talarna har ställtett antal frågor till mig. Det har pratats mycket omvägar, vägar och åter vägar. Om det var någontingsom framkom med all önskvärd tydlighet i den regio-nalpolitiska utredningen när vi gjorde våra besök ilandet och träffade ledande kommunalföreträdare ochindustriföreträdare så var det vägar, vägar och återvägar. Vi har också i utredningen pekat på behovet avinfrastruktursatsningar som är inriktade på att restau-rera och skapa bättre förutsättningar när det gällervägar och kommunikationer.Jag kan lova att det kommer en regi-onalpolitisk proposition och att det kommer en in-frastrukturproposition under . Jag tror attdet är nödvändigt att se de här båda propositionerna iett sammanhang. Eftersom vi i utredningen förutsatteatt vägarna får en så stor betydelse bör de naturligtvisockså hanteras i särskild ordning, men de två propo-sitionerna måste läggas parallellt.Det är inga partitaktiska skäl eller övervägandensom gör att propositionerna kommer att landa påriksdagens bord under förhösten år 2001.Ola m.fl. som sitter i den här kammaren vetmycket väl att har att han-tera som ordförande i kommer att ta oerhörtmycket tid och kraft från regeringen, och också frånriksdagen.Det hade enligt mitt förmenande varit fel att pres-sa fram en regionalpolitisk proposition och en in-frastrukturproposition bara för att skulle fåbehandla dem . Låt oss se till att det blirordentligt gjort! Låt oss se till att remissarbetet beak-tas och respekteras utifrån att vi sedan ska få brapropositioner.Herr talman! En slutsats som jag tycker tordeframstå som mer och mer tydlig är hur vi ska tillva-rata det enorma humankapital som vi har i hela vårtland. Det finns oerhört många duktiga och kompe-tenta människor som vill vara med och skapa bättrevillkor för nuvarande och framtida generationer. Minförhoppning är att en framtida regionalpolitik ska tafasta på detta faktum, och jag ser fram emot en kon-struktiv och spännande debatt när vi får en regional-politisk proposition att behandla . Om man fårha en önskan så här inför den förestående julen ochett nytt år, är det att regionalpolitiken ska formasutifrån en så stor samsyn som är möjlig att åstad-komma. Det tror jag att vi alla tjänar på.Låt mig , herr talman, läsa något ur ThageG. Jag har lästboken, och den handlar väldigt mycket om regional-politik. Den f.d. ansvarige ministern . Peter-son för detta område summerar tillbaka i sina tankaroch funderar om man gjorde rätt i alla lägen: Och såmycket kan man konstatera att visst har det gjortsmisstag. Men vi hoppas att vi lär oss av de här miss-tagen och att vi får en framtida regionalpolitik sominte skapar större misstag än dem vi har mött i dag.Jag tycker att det är klokt av . attföra denna självkritiska debatt.Jag vill också läsa upp ett citat som . Pe-terson själv har i boken av en känd filosof, som haruttryckt följande: Det finns människor som ser till attsaker händer. Det finns människor som ser sakerhända. Och det finns de som frågade sig: Vad var detsom hände?Låt oss se till att den regionalpolitiska propositio-nen präglas av en anda och att de beslut som vi tar iriksdagen präglas av en anda att vi ser till att sakeroch ting händer.Anf. 273 () replik:Herr talman! Jag tackar förde vänliga orden angående samarbetet inom den regi-onalpolitiska utredningen. Jag tycker också att Rey-noldh Furustrand talar väl om den plattform som denregionalpolitiska utredningen är.Jag tar upp det beroende på att jag känner en vissrädsla på grund av remissförfarandet. Flera av re-missorganen kommer ju att vara de människor, somjag nämnde i anförandet, som har att hantera deselektiva stöd som vi vill successivt ska fasas ut tillförmån för generella åtgärder och en generell sänk-ning av arbetsgivaravgiften. Till detta kommer attBjörn och i olika sam-manhang har uttryckt tveksamheter inför den i politi-kens sammanhang kanske radikala omläggningen avregionalpolitiken.Den andra delen i mitt pläderande här gäller till-växtavtalen. Den kritik som vi då hade från moderathåll gäller fortfarande. Verkligheten - så dennu har varat - visar väl att det vi sade innan tillväx-tavtalen hade satts i sjön stämmer. Vi tyckte då att detvar en papperstiger och att det var en planering upp-ifrån. Vi sade då att det inte går att administrera framtillväxt, utan det måste ske på ett annat sätt, under-ifrån, lokalt och individinriktat. Den kritik vi hade dåstämmer mycket väl med verkligheten när vi tittar påutvärderingarna så här långt när det gäller de regio-nala tillväxtavtalen. Att luta sig mot dessa och tro attdet här är framtiden för den regionala utvecklingen ärnog att ta till i överkant, enligt min mening.Anf. 274 ()replik:Herr talman! Jag kan förstå om det finns en vissrädsla ute i landet, eftersom det betänkande som vihar levererat är ganska omskakande. Men jag kan talaom för att på ett antal länsstyrelser därjag har varit och pratat om utredningens slutsatserhälsar man mycket av det här med tillfredsställelse.Det är bra med ett omtänkande. Det är bra om männi-skor får andra uppgifter att syssla med.Vi har själva i utredningen mycket klart pekat påatt det är sådant som är nödvändigt att åstadkomma.Vi applåderar inga statiska förhållanden. Jag troratt människor är beredda att acceptera förändringar,men det får inte vara förändringar som skapar störreosäkerhet och större rädsla än vad som är nödvändigt.När det gäller och uppfattning om den regionalpolitiska utred-ningen är min mycket bestämda uppfattning att dehälsar denna med tillfredsställelse. Det är klart att desom personer har rätt att vara kritiska både till det enaoch det andra, precis som vi i denna kammare. Menjag är fullständigt övertygad om att den propositionsom kommer att läggas på bord oerhörtmycket kommer att präglas av de slutsatser som Re-gionalpolitiska utredningen kom fram till. Alla kom-mer inte att finnas med, men det är inte konstigt. Detär precis så det fungerar i en demokrati.Låt mig sedan säga att jag tyckte att på ett utomordentligt sätt tidigare idebatten framförde vår syn på tillväxtavtalen. Jagdelar hennes uppfattning.När jag reser runt och träffar människor träffar jagsällan människor som är kritiska till tillväxtavtalen -tvärtom. De tycker att det är bra att de har fått samtal-spartner. De tycker att det är bra att det finns nya sättatt resonera på.Det de klagar på, , är sannolikt att detär för lite ekonomiska resurser. Med en fortsatt hygg-lig tillväxt ska de ekonomiska resurserna i tillväxtav-talen förhoppningsvis också kunna bli bättre. Men detär väldigt få ute i landet som jobbar med avtalen somupplever dem som stora problem.Anf. 275 () replik:Herr talman! Är man en deltagare i processen medtillväxtavtal är det kanske självklart att man gärnaapplåderar det man själv håller på med. Men när vitittar på den processutvärdering som har gjorts ser viatt det är en rätt rejäl kritik som riktas mot arbetethittills. Jag kan läsa lite grann: Förutsättningarna förarbetet uppfattas som otydliga. Långsiktig strategi harsaknats. Förutsättningarna för näringsliv och företagatt delta har varit begränsade. Regionalt näringslivhar inte varit styrande. Samspelet region-nation ärsvagt. Många uppfattar att det finns konflikter mellannationella mål och regionala prioriteringar. Sektor-spolitik prioriteras framför sektorsövergripande sam-arbete på nationell nivå.Sammantaget är detta nästan som att skjuta dennaskuta i sank.Ingen motsätter sig dialogen offentlighet-företag,t.ex. Problemet var att man sade hur det skulle gå till:Administrera fram tillväxten, skriv avtalet med statenoch gör någonting. Så fungerar det inte. Detta måsteväxa fram inifrån och komma från basen, som ärföretagandet och företagaren regionalt och lokalt ute ilandet.Anf. 276 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det hade varit mermärkligt om ingen hade haft någon uppfattning överhuvud taget om tillväxtavtalen. Dessa tillväxtavtal harett par år på nacken. Om man jämför med de gamlasystemen som fanns tidigare är det kanske förmätetatt begära att detta ska fungera perfekt år 2000.Jag tror att tillväxtavtalen är nyttiga. Jag tror atttillväxtavtalen ger förutsättningar för att skapa tillväxtsom blir varaktig. Det finns företag i detta land somhar planer och system som inte heller är de mest per-fekta och som omprövar sina planer och system. Detär precis så som vi anser att tillväxtavtalen ska till-lämpas.Att ta bort dem vore att göra en björn-tjänst. Därför tycker vi att vi ska utveckla dem ochgöra dem till någonting som är bra för regionalpoliti-ken på både kort och lång sikt.Anf. 277 () re-plik:Herr talman! Jag är lite konfunderad över Rey-noldh Furustrands slutreplik, som var följande: Jagtror att det är fel att lägga fram en regionalpolitiskproposition och en infrastrukturproposition redanunder våren, när vi först och främst ska vara ordfö-rande i EU.Jag tror precis tvärtom. Jag tror att det vore bra förfolkets syn på Europafrågorna om vi i samband medstormötet i eller april hade fått enproposition. På presskonferensen kunde vi då visa förEuropa hur vi ser på detta och berätta vilka fördelarde som bor ute i regionerna i har när detgäller väganslaget, när det gäller erkännande av bilensom en glesbygdsprodukt som måste få finnas och närdet gäller breddning av avdragsrätten för transporter iglesbygden.En förbättring av förutsättningen för överlevnadoch åtkomlighet för svenska folket i samband medordförandeskapet i EU tror jag skulle vara en storframgång. Jag tror att det är negativt om svenskafolket får känna att får vänta på grundav vårt ordförandeskap i EU.Anf. 278 ()replik:Herr talman! Jag hävdar bestämt att jag tror att detär rätt att lägga fram den regionalpolitiska propositio-nen parallellt med en infrastrukturproposition höstenår 2001. Jag vet, eftersom jag har suttit i dennariksdag, vad de förhandlingar som vi hade när Sveri-ge skulle gå med i EU innebar. Den regering som sattdå stördes inte av krav på den eller den typen av pro-positioner. Den regeringen fick förutsättningar attförhandla. Sedan kan vi bedöma förhandlingsresultatolika. Men på samma sätt ser jag detta förhållande.Jag ser dessutom nödvändigheten av den remisstidsom vi faktiskt är inne i och som avslutas den 15januari. Om vi skulle ha lagt fram denna propositiontidigare skulle vi ha tvingats korta ned remisstiden.Vi hade fått en mycket sämre debatt ute i landet.Runar har själv pekat på behovet av in-frastrukturella satsningar i . Jag delar nästanalla hans uppfattningar om det till fullo. Men skulle viha tvingat fram detta mycket snabbare är jag överty-gad om att resultatet dessvärre hade blivit sämre.Låt oss se till att det får ta den tid som är nödvän-dig för att få en bra proposition, en bra diskussion ochett bra beslut i riksdag. Det är det, RunarPatriksson, som är viktigt.Anf. 279 () re-plik:Herr talman! Det kan vara riktigt, men det har gåttså och vi har väntat på infrastrukturproposi-tionen så . Vi frågade om detvar fel att väganslagen inte ökas. Honkunde inte riktigt ta på sig skulden. Då måste detalltså vara regeringspartiet som inte vill lägga merpengar på väganslaget. Det är så viktigt. Infrastruk-turpropositionens underbyggnad har funnits länge,men propositionen har förskjutits av andra skäl.Det är ju så, , att det finnspartier att göra upp med.