prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Jag tyckte att det var lite grov retorik, och det ärmest det jag gick på.Det senaste sade är inte riktigt korrekt.Det är ju individerna som får skattelättnader. Deavgör själva om de vill söka anställning i vårt land.Om de bedömer att de får betala mycket mer skatt ännågon annan kollega har det ingenting med självaansökningsförfarandet att göra. Det ligger på individ-basis.Anf. 154 () replik:Herr talman! Jo, men det gör också att arbetsgiva-ren tjänar på det, för man slipper betala sociala av-gifter.Anf. 155 ():Herr talman! De svenska bolagsskattereglerna ärinternationellt sett konkurrenskraftiga. Den lågasvenska bolagsskatten och ett väl utvecklat skatteav-talsnät gör till ett intressant investeringsland.Vi kan se att direktinvesteringarna till Sverigefrån andra länder är större än till övriga EU-länder.Några av våra grannländer har infört en lagstift-ning som tar hänsyn till de problem som kan uppståvid tillfälliga anställningar av utländsk personal. Våragrannländers lagstiftning kan för oss i inne-bära att de länderna ter sig mer attraktiva när interna-tionella företag väljer land för nyetablering. Det ärviktigt att inte svenska skatteregler gör att det lönarsig för företag att förlägga verksamheter i andra län-der.I enskilda fall, där utländska medborgares in-komster beskattas i , kan det finnas skäl attmedge undantag. Det handlar om när den enskildeinte får del av det svenska välfärdssamhället. Deförmåner som motiverar nivån på det svenska skatte-och avgiftsuttaget kommer i många fall inte utländskanyckelpersoner till del under deras tillfälliga vistelse iSverige.Utskottsmajoriteten menar, liksom regeringen, atthögt kvalificerade utländska nyckelpersoner somarbetar i ska kunna fåvissa skattelättnader. Syftet med detta är naturligtvisatt underlätta för företag i att rekrytera spets-kompetens och öka utbytet med andra länder. Det härär alldeles särskilt viktigt för små tillväxtföretag.Vi vet att många personer med spetskompetenshar en mycket stark förhandlingsposition . Dekan kompensera sig för ett lands höga skatter genomatt kräva att nettolönen blir densamma som i ländermed lägre skatter och socialavgifter. Deras starkaförhandlingsposition leder till att det blir företagensom får bära stora kostnader för att kunna ta del avden mycket specifika kompetens som den här perso-nen besitter och som företaget behöver.Det förslag till skattelättnad som utskottsmajo-riteten ställer sig bakom är utformat för att gynnaföretag som rekryterar högt kvalificerade utländskanyckelpersoner som det är svårt att rekrytera i Sveri-ge.Herr talman! Förslaget som har attta ställning till innebär att utländska högt kvalificera-de personer ska kunna få en skattefri lönedel på 25 %under högst . Vissa ersättningar från arbetsgiva-ren för utgifter som är relaterade till den tidsbegrän-sade vistelsen i eller som har föranletts avflytten hit undantas också från beskattning. För attersättningen för utgifterna ska vara skattefri krävs detatt den motsvarar arbetsgivarens faktiska kostnader.Det krävs naturligtvis också att de personer somska kunna tillämpa dessa bestämmelser har en sär-skild kompetens. En annan förutsättning för att reg-lerna ska tillämpas är att personen inte är svenskmedborgare och att personen inte har varit bosatt ellerstadigvarande vistats i under de närmastföregående fem kalenderåren innan det tillfälligaarbetet påbörjades.Herr talman! Professor vid soci-ologiska institutionen vid har ge-nom omfattande forskning pekat på det starka förtro-endet som finns för den skattefinansierade svenskavälfärdsstaten. Svallfors visar i sin forskning på att enpåfallande stor majoritet vill ha en gemensam finan-siering över skattsedeln, och han slår fast att det istort sett saknas stöd för olika former av avgiftsfinan-siering. Vi har alltså lätt att motivera höga inkomst-skatter i , och vi har en stor acceptans förhöga inkomstskatter hos dem som stadigvarande bor ivårt land och som tar del av välfärdssamhället.Men det är däremot svårare att motivera högaskatter för utländska medborgare som inte har föravsikt att stanna i vårt land. Demänniskorna får ju inte del av vår generella välfärd,vår fria utbildning, vår goda vård och omsorg ochvåra trygghetssystem.Regeringens förslag om en skattelättnad för per-soner med spetskompetens ärfaktiskt ganska logiskt. De här människorna tar intedel av den svenska välfärden. Därför ska de inte hel-ler behöva vara med och finansiera den till 100 %.För personer som väljer att stanna i i mer försvagas argumenten att de inte får del av densvenska välfärden. Därför är det också ganska logisktatt skattelättnaden upphör efter tre år.Herr talman! Att de svenska nettolönerna är lägreän i många andra länder är även det ganska logiskt. Ivårt land behöver ju inte nettolönerna räcka till likamycket som i andra länder. Vår gemensamma finan-siering av grundläggande nyttigheter gör ju att visjälva, privat, inte behöver använda nettolönen tilldetta.Ett ganska tydligt exempel på det är vår offentligtfinansierade utbildning. Finansiering av våra barnsskolgång är en "icke-fråga" i vårt land. I många andraländer, t.ex. , är barnens skolgång en av de ab-solut största privatekonomiska frågorna. Man börjartidigt planera och spara till barnens utbildning. Vissafamiljer har naturligtvis bättre förutsättningar att getill sina barn än andra, vilket i sin tur avspeglas i olikasocialgruppers utbildningsnivå och därför också be-fäster klassamhället.Jag har själv erfarenhet av hur stor frågan om fi-nansieringen av barnens skolgång är i . Jag bod-de och början av90-talet i , hos en amerikansk medelklassfamilj.Innan familjen bestämde sig för att skaffa ett andrabarn hade man långa, ingående samtal om ifall, och iså fall hur, man skulle ha möjlighet att finansiera ettandra barns skolgång. För mig, med svensk utgångs-punkt, var detta en väldigt märklig diskussion - menden var också väldigt lärorik. Jag förstod styrkan ochgrunden i den svenska modellen på ett helt annat sättän tidigare.Herr talman! Jag sade inledningsvis att det är vik-tigt att inte svenska skatteregler gör att det lönar sigför företag att förlägga verksamheten i andra länder.Våra grannländers lagstiftning om skattelättnader förutländsk spetskompetens gör att det finns anledningatt se över vår lagstiftning just på det området.Men jag vill betona att det är fel att tro att Sverigealltid har höga skatter på arbete i en internationelljämförelse. Om vi t.ex. tittar på jämförelseav marginalskatten för medelinkomsttagare i olikaländer kan vi snabbt konstatera att , ,, , , och harhögre marginaleffekt av inkomstskatt, arbetsgivarav-gifter och egenavgifter som andel av arbetskrafts-kostnaden än vad vi har i Sverige.Herr talman! Som vanligt slår högern i sina reser-vationer och särskilda yttranden på stora trumman föratt vi måste erkänna att skatten är ett konkur-rensproblem. Skattetrycket måste sänkas väsentligteftersom det ger negativa effekter på svensk ekonomii stort, skriver de.Jag har lite svårt för snacket om skattetryck. Jagpratar hellre om skattekvot eller skattenivå. Men okej,jag skulle kunna sträcka mig till att säga "skattetryck"om man med det menar att det är ett härligt tryck iskatterna eftersom de skapar så bra välfärd! Beträf-fande påståendet att skatterna skulle ge en negativeffekt på den svenska ekonomin vill jag bara uppma-na mina kolleger på högerflanken att lämna den tom-ma retoriken och komma tillbaka till verkligheten.Det går bra för - bättre än för många andraländer. Och det är mycket tack vare vårt modernaskattesystem.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet i dess helhet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! I sitt inlägg svarade inte på några av de frågor som jag tog upp imitt anförande. Jag ska därför upprepa ett par av dem,och först göra en kommentar.Lena öppnade faktiskt för att detpå något sätt är fritt för vissa människor att välja olikasjukvårdssystem. Men vad jag förstår är det så att omman är expert och kommer från ett annat europeisktland så har man samma rättigheter att få del av densvenska sjukvården, skolan osv. som svenska med-borgare trots att man betalar en lägre skatt. Det finnsju ingen koppling mellan den lägre skatten och får mindre rättigheter i under den vistas här. Den argumentationen haltar alltså.Jag frågade vilka åtgärder Socialdemokraterna av-ser att vidta för att skapa förutsättningar för att svens-ka medborgare ska kunna arbeta i på sammavillkor som utländska medborgare. Det fick jag ingetsvar på.Nästa fråga är: Hur motiverar att två personer med samma jobb, sammakompetens, samma arbetsgivare och samma lön skabetala olika skatt?Jag undrar också vad den principiella skillnadenär mellan det system som gör att utländska företag fårlägre skatt än inhemska som man tillämpat på Irlandoch det förslag som gör att utländska enskilda perso-ner får lägre skatt än motsvarande inländska medbor-gare. Jag skulle vara tacksam om ville lägga ut principerna för hur hon hartänkt när hon bestämde sig för att yrka bifall till dethär förslaget.Anf. 157 () re-plik:Herr talman! har missat helapoängen med hur vi ser på det här betänkandet. Förmig är skatter och välfärd två sidor av samma mynt.Utländska experter som kommer hit får inte del avden svenska välfärden som deär här. Då tycker jag inte heller att de ska behövabetala för den.Jag förstår vad menar när hansäger att vi har vissa överenskommelser inom Euro-peiska unionen. Men i grund och botten är det så attde människor som kommer från ett annat land har ettannat välfärdssystem, ofta med privata inslag. Dessamänniskor har, fram till den dag de kommer till Sve-rige, finansierat den delen med privata medel ellermed andra välfärdssystem. När de sedan vistas enkortare period i blandar man välfärdssystem.Det är klart att de har rätt till pension under den kortaperiod de är i , men den blir ett komplementtill den ursprungsmodell som finns i det land som dekommer ifrån. Därför tycker jag inte att argumentation håller.Han frågar vad vi ska göra för att locka ungdomaratt studera och bedriva verksamhet i ochjobba i svenska företag . Jag tycker att vi har enväldigt god politik på det området. Internationellabedömare visar att är ett land som har väldigtgod utbildning och forskning och väldigt goda till-växtmöjligheter.Innan min repliktid är slut vill jag ta chansen attsvara på en av de frågor som ställdei sitt anförande. Det handlar om förankringen av dettillkännagivande som utskottsmajoriteten står bakom.Vi har en djup förankring av det tillkännagivandet iFinansdepartementet, men det är ju inte det som ärviktigt, . Det som är viktigt är ju vadvi här i riksdag tycker. Vi tycker att vi skage detta till känna, och då gör vi det. Sedan är faktisktförankringen i underordnaddetta.Anf. 158 () re-plik:Herr talman! Rebellen i kom ju framhär på slutet. Hon struntar i vad Finansdepartementettycker. Här är det vi som bestämmer. Jag ser framemot att samma rebellusta finns kvar i den socialde-mokratiska utskottsmajoriteten när vi ska ta utskottsi-nitiativ om sänkt fastighetskatt. Det gläder jag migredan nu åt.Det finns ingenting i den här lagstiftningen somförbjuder de utländska experterna som vistas i Sveri-ge att sätta sina barn, om de har någrasådana, i svenska skolor eller utnyttja svensk sjuk-vård. Jag tycker att resonemanget haltar.Nu upprepar jag mina två frågor igen, . finns det en chans kvar att svara på dem. Hurmotiverar att två personer med sammajobb, samma kompetens, samma arbetsgivare ochsamma lön ska betala olika skatt? Vilken är den prin-cipiella skillnaden mellan att utländska företag fårlägre skatt än inhemska på det viset som tillämpadespå och detta förslag där utländska enskildapersoner får lägre skatt , i det här fallet, svenskamedborgare?Anf. 159 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att jag mycket grundligtgick igenom detta i mitt anförande. Hur kan manmotivera att två människor med samma jobb betalarolika skatt? Utgångspunkten för detta är just att skattoch välfärd är två sidor av samma mynt. Om man bori och tar del av den svenska välfärden, skaman också vara med och solidariskt finansiera densvenska välfärden. Om man vistas som utländsk ex-pert i vårt land , har man oftast ettannat välfärdssystem i grunden, ofta med privatalösningar där man själv redan har betalat. Det är interimligt att man ska ha samma skatteuttag för dessamänniskor. De kommer att befinna sig i vårt land ihögst med den här skattelättnaden. Vi kommeratt beskatta deras lön till . Jag ser ingentingkonstigt i det.Eftersom detta är den sista repliken med CarlFredrik vill jag också kommentera lite grann avdet han sade i sitt inledningsanförande. Jag måstesäga att det är ganska tröstlöst att höra Moderaternasgamla raspiga skiva börja spela igen. Det är sammagamla skattevals som de alltid har dragit. Det ärsamma visa år ut och år in. Skattetrycket är för högt,och det är orsaken till att det går dåligt för Sverige.Men jag undrar om ni verkligen tror på det själva idag.I jämförelse med andra rika länder går det väldigtbra för . Vi har högre tillväxt, högre syssel-sättning, lägre arbetslöshet, lägre inflation och starka-re statsfinanser än flertalet länder med lägre skatter.Ta en funderare till, !(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseMom. 1 (anslag m.m. under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse)1. utskottet2. 1 (c)Votering:173 för utskottet14 för res. 1110 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 2 m, 36 v, 2 kd, 7 fp, 12 mpFör res. 1: 14 cAvstod: 68 m, 36 kd, 6 fpFrånvarande: 17 s, 12 m, 7 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 4 mpMom. 3 (avveckling av presstödet och )1. utskottet2. 2 (m)Votering:227 för utskottet70 för res. 252 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 36 v, 38 kd, 14 c, 13 fp, 11 mpFör res. 2: 70 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 7 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 5 mpMom. 6 (särskilt presstöd till tidningen )1. utskottet2. 4 (mp)Votering:213 för utskottet13 för res. 472 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 2 m, 37 v, 34 kd, 14 c, 12 fpFör res. 4: 1 kd, 12 mpAvstod: 68 m, 3 kd, 1 fpFrånvarande: 17 s, 12 m, 6 v, 4 kd, 4 c, 4 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU1 Anslagen till och Tull-verketKammaren biföll utskottets hemställan.11 § (forts. från 9 §) Beskattning av utländskanyckelpersoner (forts. SkU6)Anf. 160 () replik:Fru talman! Man kan få för sig att är handelsresande i kulisser. Hon berättargärna halva sanningen.Hon nämnde bolagsskatten. Vi har en mycketkonkurrenskraftig bolagsbeskattning i vårt land, tackvare Socialdemokraterna och . Det var bra.Men vi har kanske världens högsta ägarbeskattning.Det är den andra delen av sanningen. Följden av dettaär naturligtvis att det görs väldigt mycket investering-ar i av utlänningar och mycket investeringarav svenskar i utlandet. Utlänningar in och svenskarut.Nu vill man uppmuntra denna princip ytterligaregenom att undanta utländska nyckelpersoner frånbeskattning. Utlänningar in och svenskar ut. Det ärsom bekant väldigt många människor som har flyttatfrån vårt land med sina förmögenheter. är ettstort företag som kunde ha legat i , men nuligger det i , eller hur?Detta är synnerligen olyckligt. Ägarstruktur är nå-gonting som jag tror är ganska viktigt i en globalise-rad värld. Därför binder vi ris åt egen rygg med nuva-rande extremt höga ägarbeskattning. Det är hela san-ningen.Dessutom haltar principen utlänningar och utlän-ningar. De välbeställda utlänningarna, de med godakunskaper, som har hela världen som arbetsfält, skafå lägre skatt. Men hur är det med de vanliga nor-malinkomsttagarna som hamnar här på grund avstudier eller på grund av att de har träffat någon på ensemesterresa och sedan flyttat hit? De ska inte fånågon lägre skatt. Det är bara vissa.Det är en princip som jag verkligen inte kan för-stå. Men jag skulle gärna vilja ha förklarat för mighur ser på detta.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att jag i mitt anförande hargått igenom de här frågorna ganska genomgripande.Jag kan bara kort kommentera den skillnad som gällerom man träffar en partner från utlandet som sedankommer och bor i . Den personen kommer attbeständigt bo i vårt land och ta del av vår svenskavälfärd.Jag ser att ni fnissar lite i bänken. Men vad det härförslaget i grunden handlar om är faktiskt om manska ta del av den svenska välfärden eller inte. Densom tar del av det offentligt finansierade välståndsom vi har i vårt land ska också vara med och solida-riskt finansiera det. Är det så att svenska företag ellerföretag som har sitt säte i har behov av enspecifik kompetens som innehas av experter frånandra länder och de kommer hit ett fåtal år, finns detfaktiskt ingen rim och reson i att de fullt ut ska betaladen svenska välfärden. Därför föreslår vi nu ett un-dantag på i den här propositionen.Anf. 162 () replik:Fru talman! Det behöver inte vara fråga om är stadigvarande boende här. Det är många fö-retag som har vissa utbytesprogram och uppmuntrarrörlighet för att lära sig nya saker och få nya impul-ser, osv. Man kan komma och jobba på i Lin-desberg. Då får man ingen lägre skatt. Men jobbarman som kärnfysiker i t.ex. då får man un-dantag. Det är fullständigt orimligt med denna särbe-handling.En tid före och min närva-ro i skatteutskottet fanns det en viss överenskommel-se, en pakt, mellan socialdemokrater och liberalersom gick ut på 30-50. Det var rimliga nivåer förinkomstbeskattning i vårt land. De flesta skulle betala30 % i skatt, och de som hade höga inkomster skullebetala i marginalskatt. Det tyckte man då var,och jag tycker är, bra. Varför tycker att de socialdemokraterna har fel ?Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Jag är inte säker på att jag förstod Jo-han resonemang på slutet.Vi jobbar efter vissa grundläggande principer iskatteöverenskommelsen som gjordes tillsammansmed . Tiden och de förändringar som skeri samhället har gjort att vissa delar inte längre liggerfast, men vi jobbar ändå efter samma principer.Jag vill än en gång slå fast att det är de utländskapersoner med specifik kompetens som ska få skatte-lättnaden. Det är de som vårt land och våra svenskaföretag har behov av. pratar om yngrepersoner som kommer hit som t.ex. utbytesstudentereller som jobbar som trainees på företag. Vi menar attde personerna inte är de som vi vill gynna via den härskattelagstiftningen. Då tycker vi hellre att vi skagynna våra svenska ungdomar som får en god utbild-ning på universitet och högskolor i vårt land ochkommer rustade till arbetslivet med en hög kompe-tens.Tittar vi på den satsning som görs på utbildning iSverige och jämför med övriga EU-länder, finner viatt satsar mest per person på utbildning. Viden jämförelse av satsning på forskning och utvecklingfinner vi att vi satsar mer än , och EU iandel av BNP.Jag nämnde tidigare till att ut-ländska bedömare, t.ex. och ett nätverkinom , anser att lig-ger i topp när det gäller tillväxtförutsättningar ochberedskap . Vi bör prioritera att vårasvenska ungdomar kommer till nytta på dessa företag.När den specifika kompetensen inte finns i vårt landfinns det anledning att faktiskt göra vissa undantag.Anf. 164 () replik:Fru talman! uppmanar ossatt lämna retoriken men avslutar sitt egetanförande: Det går bra för . Det är en sloganvi har hört som jag inte uppfattar somnågonting annat än just tom retorik.Häromdagen debatterades den nya fattigdomen ikammaren. är det många svenskar eller boende iSverige som tampas med ekonomin ochsom inte kan leva på sin lön efter skatt utan är bero-ende av bidrag. är det många i medhög och specifik kompetens som bl.a. - inte endast,det tror jag ingen hävdar - på grund av höga skatteroch en dålig valfrihet lämnar landet. Då är det intesärskilt förtroendeingivande med slagord som att detgår bra för Sverige.Lena menar vidare att det finnsett stöd för en gemensamt finansierad välfärd. Därhåller jag med henne. Men jag måste reagera för därifrån drar slutsatsen att höga inkomstskatterär ett självändamål och att det är bra med höga in-komstskatter. Det system som växer fram är att per-soner med låga inkomster utan specifik och unikkompetens men som, enligt min mening, ändå göroerhört värdefulla insatser i samhället, inte minstinom vården, får fortsätta att betala de höga skatterna,medan utländska personer med specifik kompetenskommer hit till och får betala låga skatter ochmånga svenskar med motsvarande kompetens flyttarutomlands.Nej, , det är inget självän-damål med höga skatter.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Nej, det finns inga självändamål medskatter. Skatter har vi för att finansiera en välfärd.Möjligtvis finns det några miljöskatter som har ettsjälvändamål. Generellt sett har vi ett skattesystem ivårt land för att finansiera den generella välfärden.Det är det som skattepolitiken har som grund.Helena Höij säger att vi diskuterade den nya fat-tigdomen i kammaren i går. Det var en bra diskussionoch debatt. Det är en riktig vänsterdebatt.Det är klart att det går bra för . Vihar högre tillväxt. Vi har högre sysselsättning. Vi harlägre arbetslöshet, lägre inflation och starkare statsfi-nanser än flertalet andra länder med lägre skatter.Men jag kan faktiskt till viss del hålla med HelenaHöij om att man kan säga att välståndsökningen ännuinte har nått ut till alla kommuner och landsting. Såser det ut , dvs. välståndsökningen har inte nåttut till alla kommuner och landsting . Men för attdet ska bli möjligt behövs det i så fall mera skatteroch mera välfärd, inte mindre.Jag och har helt olika utgångspunkterför vad som skapar välstånd i ett samhälle. För mig ärden generella välfärdspolitiken det enda allenarådan-de.Anf. 166 () replik:Fru talman! Vi har nog olika utgångspunkter. Hö-ga skatter är ingenting som skapar välfärd om det intefinns någonting att beskatta. Det är det vi måste göralångsiktigt. Vi måste vårda våra skattebaser. Vi dis-kuterar inkomstskatter, och det finns inget självän-damål att ha höga inkomstskatter. Kan vi bidra till attöka tillväxten med ett skattesystem där inkomstskat-terna är en del, kan vi på det viset öka skatteinkoms-terna. Det är de som genererar välfärd, inte någraprocentsatser. Det är fråga om hur mycket pengarframför allt kommuner men också staten får in. Då ärdet viktigt att vi vårdar dem.Det finns en skiljelinje mellan oss kristdemokrateroch socialdemokrater om hur man ska ta ut inkomst-skatter. En så hög skatt på låginkomsttagare att dedärefter blir tvungna att söka bidrag är inte ett till-fredsställande skattesystem för oss kristdemokrater.Vi vill se ett skattesystem där man kan leva på sinlön.Anf. 167 () re-plik:Fru talman! Det svenska välfärdssystemet är ett avde mest framgångsrika systemen när det handlar omatt skapa jämlikhet och jämställdhet. Naturligtvis hardet blivit brister i vår välfärd . Det ärinte tu tal om annat, men den svenska välfärdsmo-dellen är ändå det mest moderna politiska projekt somändå klarar av att skapa jämlikhet och jämställdhet.Jag håller med att det inte finns någotsjälvändamål i inkomstskatterna, men däremot harskatterna ett syfte att finansiera välfärden. Jag noteraratt i sitt inlägg sade att hon prioriteradeatt ta bort värnskatten. För mig är det inte något alter-nativ. För mig är grunden att vi ska betala skatt efterbärkraft, inte att höginkomsttagare ska få slippa. Skattefter bärkraft är grunden för mig som socialdemokratoch försvarare av den generella välfärdspolitiken.Anf. 168 () replik:Fru talman! Det var mycket av det som sade som var bra, nämligen attskatten ger någonting. Hon betonar kraftfullt och braatt det inte är skattetrycket vi ska diskutera utanskatte- och avgiftstryck.