prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Varförska man nu göra det under galgen? Man har ju haft ettantal år på sig att se till att människor blir informera-de och får ta detta egna ansvar. Men man hade jukunnat trappa ned vissa saker och sakta men säkertt.ex. öka den mängd alkohol som får föras in, dvs.ändra på införselreglerna. Man hade t.ex. kunnatföreslå att öl och vin skulle kunna få säljas i vanligalivsmedelsaffärer för att människor ska kunna taansvar på det sätt som människor i andra länder kangöra.Jag blir därför lite bestört när finansministern an-griper mig på detta sätt, eftersom vi också vill taansvar, vi har också ett socialt ansvar, och vi förståratt man måste informera om alkoholens skadeverk-ningar. Det är självklart. Men jag tycker att finansmi-nistern flyr från en verklighet när han tror att man kanställa och styra människors liv. Det visar sig ju attmånga redan går utanför systemet, eftersom en så stordel av den alkohol som konsumeras icke köps påSystembolaget och inte tas in på lagligt sätt utan ärhembränt, svartsprit eller smuggelsprit. Då är det juatt sticka huvudet i sanden att säga att detta inte exis-terar, att man har full kontroll över detta och att manhar mycket effektiva metoder i när det gälleralkohol. Så är det ju inte finansministern.Jag undrar igen: Vilken beredskap, om jag får gåin på det, har finansministern och Finansdeparte-mentet om undantag, vilket jag hoppas,upphör ?Ska man ha kvar de höga alkoholskatterna? Vi harju nästan högsta alkoholskatter när det gällerbåde öl, vin och starksprit. Det skriver somär ordförande i . Hanskriver i klartext att vi har det och att man måste göranågonting åt det.Är finansministern beredd att sänka de högasvenska alkoholskatterna? Det är en fråga jag tyckeratt man kan svara på utan att hänvisa till att det pågårförhandlingar med EU-kommissionen.Det finns en annan fråga som finansministernockså skulle kunna svara på. Jag har sett i tidningaratt om EU nu säger att inte får ha kvar sittundantag och att ska gälla från den 1 juliså kommer inte att rätta sig efter detta beslut.Är det verkligen riktigt? Kommer inte atträtta sig efter EU:s beslut om man säger att vårt un-dantag inte längre gäller från ?Det vore bra att få höra här i talarstolen hur det ärmed det i stället för att bara läsa vad som står i tid-ningarna, för jag vet att allt som står i tidningarna intealltid är sant.Anf. 89 ():Herr talman! I den här debatten har minst av alltde frågor som interpellanten, de , har ställt diskuterats. Det är lite beklagligt.Jag vill för säkerhets skull upprepa min fråga. Denär egentligen inte direkt knuten till införselreglernaoch till vad som kommer att gälla vid ett visst datum,utan den gäller en generell anpassning. Är finansmi-nistern beredd att sänka skatterna på alkohol? Denfrågan kommer finansministern att konfronteras medoavsett hur det går med införselreglerna - oavsett omnya regler kommer att gälla från eller frånett eventuellt senare datum.Jag vill också ta upp det bekymmer som det inne-bär att vi inte får några besked. Bryggerinäring-en - och särskilt de små bryggerierna - lever ju underständiga hot och vet inte om de kan fortsätta eller inteoch hur det blir med deras marknadsandel. Jag tyckernog att det hade varit bra om finansministern i dagändå kunde ge besked om tidtabellen för den härprocessen. Kommer vi att behöva vänta fram till den27, 28, innan vi får besked om finansminis-terns strategi på det här området?Blir det sedan på det sättet, vilket man kan förut-se, att bestämmer sig för att maninte vill medge någon ytterligare dispens för Sverigetror jag att särskilt bryggerinäringen har anledning attvara mycket bekymrad över den kortsiktighet medvilken den här politiken bedrivs.Min första fråga, herr talman, är återigen om fi-nansministern är beredd att nu börja planera för attsänka skatterna på alkohol, för det är inte helt knutettill införselreglerna. Min andra fråga är vilket beskedfinansministern har att ge till de åtskilliga tusen somjobbar inom bryggeribranschen om strategin för hurde svenska bryggerierna i det här osäkra läget skaklara situationen.Anf. 90 Finansminister ():Herr talman! Det sista anförandet var mycket av-slöjande. Jag har misstänkt, och jag fick det nu be-kräftat, att för är det inte omsorgen omfolkhälsan som är levande i den här diskussionen,utan det är helt andra intressen som moderaternaföreträder.Jag inser också att interpellanten genom sitt anfö-rande bekräftar att hon inte har förmåga att se sam-bandet mellan svensk alkoholpolitik och de mycketlåga dödstal till följd av alkoholens skadeverkningarsom har. har en mycket bra ochframskjuten position jämfört med andra länder när detgäller alkoholskador. Det finns naturligtvis en starkanledning att koppla detta till den effektiva alkohol-politik vi har. Jag inser att interpellanten inte harförmåga att se det sambandet. Då är det bara att kon-statera, som jag sade förut, att jag beklagar att Mode-rata samlingspartiet har mält sig ur den gemenskapsom förut har funnits bland partierna i den här kam-maren om att arbeta för de särskilda regler som vi harhaft tillbaka. Jag beklagar att det är andraintressen som styr alkoholpolitik.Anf. 91 ():Herr talman! Jag har en sista fråga till finansmi-nistern: Har finansministern förmågan att se samban-den mellan höga skatter - i det här fallet alkohol-skatter, för det är det vi diskuterar - svartsprit,smuggling och hembränning? Finns det enligt fi-nansministern något samband däremellan?Sedan måste jag beklaga att jag inte får svar påmina frågor och att finansministern gömmer sig bak-om att det pågår en förhandling med . Mina frågor går mycket bra att svarapå och det påverkar inte förhandlingarna på någotsätt. Det som vi kanske är mest intresserade av att fåhöra är om höga alkoholskatter kommer attsänkas, mycket med tanke på det jag sade om sam-banden mellan höga skatter, svartsprit, smuggling ochhembränning.Anf. 92 ():Herr talman! Jag börjar lära mig finansministernsdebatteknik här i kammaren. 1 A i den strategin går utpå att attackera motståndaren, 1 B går ut på att intesäga någonting om sin egen politik. I det här falletsäger finansministern: visar sittverkliga ansikte.Jag tog upp en aspekt på alkoholfrågorna, nämli-gen bryggerinäringen. Vi får ständiga uppvaktningarfrån bryggerifack och bryggare som efterlyser beskedpå den här punkten. Om jag då lyfter fram dennaaspekt i den här debatten är det inte för att detta ärden enda aspekten. Det är en av aspekterna som jagtycker att finansministern trots allt har ett ansvar för.Men jag ska gärna förmedla det svar som finansmi-nistern har givit här, att det inte betyder någonting förfinansministern om vi har en svensk bryggerinäringeller inte. Det är den slutsats jag drar av svaret.Det tycker jag i och för sig är beklagligt. Det in-nebär i förlängningen att svenska folket kommer attkunna dricka öl även i fortsättningen. Men om inteden svenska bryggerinäringen får förutsättningar attfungera genom lägre beskattning blir det inte svensktöl som det svenska folket kommer att kunna dricka.Jag tycker att det ur näringspolitisk synpunkt är be-klagligt att finansministern intar den ståndpunkten.Finansministern har väl en replik till om jag är rättorienterad, herr talman. Det ger en möjlighet att åter-komma med besked om de långsiktiga möjligheternaför svensk bryggerinäring att överleva. Jag hoppas attfinansministern tar den chansen.Anf. 93 Finansminister ():Herr talman! Det är beklagligt att det inte finnsnågot som helst intresse från Moderata samlingsparti-et för att föra in hälsoaspekterna i frågan om vårainförselregler. Det var ju hälsoaspekterna som varvägledande för att 1994 i förhandlingar medden europeiska unionen begärde särskilda införsel-regler. Då fanns det en enighet mellan alla partier,inklusive Moderata samlingspartiet, om dessa inför-selregler. Jag beklagar att Moderata samlingspartietnu har lämnat denna gemenskap och gett sig ut på enegen irrfärd.Jag konstaterar bara att de moderata talarna intehar något som helst intresse av att lyfta fram folkhäl-soaspekten, utan det är andra saker som styr derasagerande.Det är inte särskilt svårt att se att om harinte bara den lägsta alkoholkonsumtionen i Europautan också de minsta skadorna så har vi en fram-gångsrik alkoholpolitik. Det är så att det finnsen del som vi har anledning att lära ut om vårt sätt attbedriva folkhälsoupplysningsarbete kring alkohol ochsom även andra länder kanske skulle ha glädje ochnytta av att få diskutera.Jag beklagar än en gång att det inte längre finnsen fullständig enighet här i kammaren om en socialalkoholpolitik som ändå har lett till det förhållandevisgoda resultat vi har jämfört med andra länder.Jag hoppas naturligtvis att vi kan nå framgång i deförhandlingar och diskussioner vi nu har med kom-missionen om införselreglerna. Jag inser att för inter-pellanten är det inte alls så att man vill nå framgång iförhandlingarna. Man hoppas tvärtom på att det skamisslyckas totalt. Därför är det ganska meningslöstatt försöka besvara om-frågor som utgår från ettmycket negativt resultat som man uppenbarligen villuppnå.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:209 omföretagsflykten från SverigeAnf. 94 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att vidta för åtgärder för att Sverigeska återfå attraktionskraften vid lokalisering av före-tagens huvudkontor.I en undersökning genomförd på uppdrag av NU-TEK har verkställande direktörer i de största svenskaföretagen intervjuats. Resultatet från den undersök-ningen tyder på att flyttning av huvudkontor i detnärmaste helt beror på global expansion. Resultatentyder inte på att flyttning av huvudkontor med någonautomatik skulle innebära att andra verksamheter somt.ex. forskning och utveckling också lämnade Sveri-ge.Det utländska ägandet av företag i , mätt iantalet anställda, har ökat kraftigt under 1990-talet.1998 var 333 400 anställda i knappt 4 000 utlandsäg-da företag, ungefär 100 000 fler anställda och 1 400fler företag än 1990. Denna utveckling är dock inteunik för . Förvärv och fusioner över gränsernahar ökat mest i och i . Bland länder-na i har och flestanställda i utlandsägda företag. Även är myck-et beroende av utlandsägda företag inom sin industri.Såvitt gäller utländska företags etableringar i Sve-rige kan noteras att inom bl.a. IT-sektorn har flera avvärldens största företag valt att förläggaforskningsintensiv verksamhet i . Dessa före-tag omfattar t.ex. Microsoft, och . Nolia,som etablerade FoU-relaterad verksamhet i Sverige1998, beslutade att fördubbla antalet forskarefrån 150 till 300 vid sin Kistaanläggning. Enligt ettindex - Index - som beskriverhur bra olika länder är på att ta till vara ny teknik harnu passerat och är världsledande.Carl refererar i och för sig korrektauppgifter från om den totala skattekvoten iSverige i förhållande till omvärlden. Denna typ avövergripande mått på skattesystemets omfattning ärdock tämligen ointressant vid en diskussion av hurskatterna påverkar individers och företags beteende iolika avseenden. Här är det nödvändigt att bli merkonkret och se på utformningen av olika skatter.De svenska skatterna på arbetsinkomster är för-hållandevis höga vid en internationell jämförelse, därdock den av kritiserade skattereformen ibörjan av innebar en betydande anpassningtill vad som gäller utomlands. Regeringen presentera-de i förra årets budgetproposition en betydande in-komstskattereform, som innebär sänkningar av bådegenomsnittsskatter och marginalskatter för bredagrupper av löntagare på ett fördelningsmässigt välavvägt sätt. Fullt genomförd kommer denna att för-bättra villkoren för förvärvsarbete så att skattekilarnapå arbete kommer att hamna på en nivå under densom gällde reform. Förregeringen har ett fullföljande av den nya reformenhögsta skattepolitiska prioritet.Carl tar i sin fråga också upp densvenska dubbelbeskattningen av aktieutdelningar.Dess betydelse för företagsklimat, företagsinveste-ringar och företagens lokalisering av sina huvudkon-tor är dock mer begränsad än vad ge intryck av. Jag vill i detta sammanhang hänvi-sa honom till den bedömning som regeringen gjorde ibudgetpropositionen för kring beskattning avbolagsinkomster.Ett slopande av dubbelbeskattningen har längestått på skattepolitiska dagordning.Frågan är dock vad menar medslopad dubbelbeskattning. I interpellationen talas detom dubbelbeskattning av aktieutdelningar. Tidigarehar förespråkat en återgång till de reglersom gällde som förutom skattefrihet för ak-tieutdelningar bl.a. också innebär att skatten på aktie-reavinster halveras. Har nu begränsatsina anspråk? Vid en försiktig bedömning skulle 1994års regler medföra ett skattebortfall i storleks-ordningen 15-20 miljarder kronor.Anf. 95 ():Herr talman! Man frestas att inleda en debatt omvem det är som ställer frågor i kammaren, om det ärstatsrådet som frågar riksdagsledamöterna eller ominterpellationsinstitutet i första hand är tänkt för detomvända förhållandet. Jag inbillar mig att det snarareär det omvända. Men det är trevligt att finansminis-tern är på alerten och har frågor till oppositionen. Jagska be att få återkomma till dem.Huvudfrågan gäller här: Vilka åtgärder avser re-geringen att vidta för att ska återfå attrak-tionskraften vid lokalisering av företagens huvud-kontor? Jag är ledsen, herr talman, men jag kan intefinna att det här svaret ger mig någon vägledning idenna del. Det är en uppräkning av ett antal faktorer,och sedan slutar det med frågor om Moderaternaspolitik.Om jag av detta ska dra slutsatsen att finansmi-nistern är nöjd med den tingens ordning vi har, gördet mig naturligtvis bekymrad. Jag tror nämligen attdet är viktigt att företagen har kvar, och får möjlighetoch incitament att ha kvar, huvudkontor och denkringverksamhet som oftast finns kring huvudkonto-ren i . Det pekar bl.a. SNS på i den senasterapporten som har kommit ut där man presenterarbetydelsen av detta.Invest in är en statlig organisa-tion, som finansministern är väl bevandrad med. Dehar i en enkät försökt utreda vad som behövsför att vi ska kunna få en fortsatt tillväxt i påvissa områden. De har frågat ett antal företag vad detycker är väsentligt. Samtliga bolag säger att ett radi-kalt förbättrat skatteklimat i är viktigt. Listantoppas av krav på sänkta inkomstskatter, sänkt skattoch ändrade regler för optionsprogram och lägrearbetsgivaravgifter. Detta gäller framför allt IT-företagen.Tar finansministern intryck av detta, eller bedö-mer finansministern att den här typen av undersök-ningar som har genomfört är helt utan betydelse?Finansministern tar också upp frågan om det to-tala skattetrycket. Det ensamt är inte den enda fak-torn, utan det är självfallet de olika skatternas ut-formning som är viktig. Men när finansministern gårså långt som att säga att det totala skattetrycket ärointressant, är det ett uttalande som jag naturligtvisdefinitivt inte instämmer i. Finansministern kanskeborde överväga att modifiera det.Sedan nämns den förändring som är gjord när detgäller att kompensera egenavgifterna. Min fråga ärdå: Är detta steget? Eller avser finansministern attåterkomma med fler förändringar? Om detta är steget,och det enda steget, bedömer jag att dessa föränd-ringar inte är tillräckligt tillväxtbefrämjande för att nåupp till de krav som ställs för att ska kunnavara en attraktiv lokaliseringsplats för huvudkontorför forskning och utveckling. De företag som bedriverforskning och utveckling på en sådan nivå att detkräver utländska experter och kräver svenska experterav olika kompetens säger gång på gång att detta är ettproblem. Delar finansministern uppfattningen attdetta är ett problem?När det gäller dubbelbeskattningen är det natur-ligtvis på det viset att med den dubbelbeskattning vihar ökar avkastningskravet högst väsentligt på inves-teringar som görs i . Jag skulle vilja veta omfinansministern verkligen anser att man kan bortsefrån detta.Det skulle vara intressant att få en kommentar tillde här fyra frågorna.Anf. 96 Finansminister ():Herr talman! har ett utomordentligt gottföretagsklimat och näringspolitiskt klimat. Det äringet politiskt konstaterande, utan mer en verklig-hetsbeskrivning.Vi hade en utveckling i svensk eko-nomi som var fantastisk på många sätt och vis. Närman i olika undersökningar konstaterar att svenskekonomi ligger mycket långt framme jämfört medomvärlden är det en bekräftelse på detta goda före-tagsekonomiska klimat.Man kan gå ännu längre tillbaka. Under hela1990-talet kunde man konstatera att det inte fannsnågon börs i världen som hade haft en så fantastiskutveckling som just Stockholmsbörsen. Inför det s.k.World Economic Forum i i , där ettstort antal företagsledare och politiker från hela värl-den samlades, presenterades på ett seminarium en storinternationell studie av länder som hade bra framtids-beredskap. hade den allra bästa framtidsbe-redskapen. Det var ett kvitto bland många andra påden framgångsrika ekonomi som haft undersenare tid.En av förklaringarna bland många, som jag intehinner utveckla , till den goda framgång vi haft äratt sedan mycket länge har satsat mer påforskning och utveckling än något annat land hargjort. Vi satsar mer på forskning och utveckling änvad många EU-länder gör, än vad gör, än vadKanada gör och än vad gör. Det har lagt grun-den till ett mycket gott företagsekonomiskt klimat.Jag ser det som ett kvitto på det stora intresse somfinns - som jag också redovisar i mitt interpellations-svar - från internationellt kapital att också söka sinverksamhet här i Sverige.Som ett litet land med en öppen ekonomi är na-turligtvis oerhört intresserat av att få till ståndockså ett sådant gott internationellt samarbete.Därför kan jag se att sammantaget med en godsvensk arbetskraft, god kompetensutveckling, godanäringpolitiska betingelser och inte minst IT-utvecklingen, där vi är oerhört framstående, har letttill ett väldigt bra näringspolitiskt klimat. Jag kanförstå att det är magsurt för moderater att behövakonstatera det här, men ibland får man accepteraverkligheten.Anf. 97 ():Herr talman! Vi skulle alltså kunna stanna debat-ten med detta och konstatera att allting är frid ochfröjd. Vi skulle över en konjunkturcykel inte behövavidta några fler åtgärder. Bygget är klart.Men jag bedömer ändå - och det tror jag att ävenmånga andra gör; jag är säkert inte den som är bäst påatt bedöma utan jag konstaterar vad man säger påmarknaden - att om vi ska få en uthållig tillväxt iSverige, krävs det nog en del åtgärder av mera offen-siv karaktär. Man kan inte bara säga att allt är brasom det är . Finansministern är säkert mycket välmedveten om att den svenska utvecklingen inte alls har varit lika fördel-aktig som i resten av EU-länderna.Jag tycker att vi bör bära med oss det här som enhistorisk erfarenhet för framtiden. Jag tycker att dethade varit ganska klädsamt om finansministern hadevarit beredd att diskutera vilka ytterligare åtgärdersom han nu på skatteområdet, som jag i första handhar velat aktualisera , skulle kunna gå vidare med.Jag fick inte någon enda kommentar till frågan omkompensationen för egenavgifter är det enda steg somfinansministern avser att vidta på det skattepolitiskaområdet, trots att många säger att inkomstskatten haren väldigt stor betydelse för möjligheter attbli en attraktiv plats för de företag som vill placerakvalificerad forskning eller huvudkontor som kräverspecialistbefattningar i vårt land. Märker inte finans-ministern att det trots allt är ett och annat svensktföretag som lokaliserar sig i andra länder och somockså anger att ett viktigt skäl för detta är beskatt-ningen?Jag tycker att det hade varit trevligt om vi hadekunnat få någon liten kommentar till detta i all öd-mjukhet. Det är ju faktiskt så att de här frågorna harstor betydelse. Det kan vi inte komma ifrån.Jag nöjer mig med att fråga vilka ytterligare lång-siktiga åtgärder finansministern ser som nödvändigaför att vi ska kunna behålla huvudkontor och kvalifi-cerad forskning i företagen i . Vilken strategihar finansministern för det här?Anf. 98 ():Herr talman! Jag ska fatta mig väldigt kort. Jaghar lyssnat på debatten och kan bara konstatera att vihär i enligt finansministern tycks leva i denbästa av världar. Jag vill ställa en konkret fråga: Finnsdet enligt finansministern inte någon enda skatt somär för hög?Jag ska göra en liten utvikning. Levnadsstandar-den har ju sjunkit för oss svenskar. Den skulle hakunnat vara mycket högre om vi hade haft sammautveckling som i andra . Vi har förlorat50 och person, från nyfödda och uppåttill pensionärer, i levnadsstandard. Det är ganskamycket pengar.Någonstans hänger det väl ihop med hur mycketutveckling och företagande vi har, hur mycket viproducerar och hur tillväxten i ser ut. Nogmåste det finnas några faktorer som hämmar den härtillväxten.Personbeskattningen är ofta skälet till att företagflyttar utomlands. Det är ändå människor som jobbari företag. Jag tycker att finansministern och själva har bekräftat detta, eftersomman har varit beredd att sänka skatten för experter föratt de ska komma hit till . Jag vet inte vadresultatet av detta blir, men det betyder att man harerkänt att det finns skatter som är för höga. Ändå drarman inte slutsatsen att detta också gäller för alla osssvenskar som bor här i Sverige.Därför är frågan: Finns det inte någon skatt som ärför hög och som skulle behöva sänkas för att det skabli större tillväxt och för att företagen och utbildademedborgare ska stanna i ?Anf. 99 ():Herr talman! Jag skulle vilja beröra en sak som fi-nansministern tog upp i sitt anförande. satsarmycket på utbildning, och det stämmer. Jag kan baracitera Investment in , som påpekar attSverige hör till de tre länder som satsar mer medel förutbildning per capita än något annat land. Organisa-tionen säger också att det är angeläget att svenskekonomi kan dra nytta av dessa investeringar i fram-tiden. Därför säger man att incitamenten för svenskspetskompetens måste stärkas för att man ska ut-veckla verksamheter här.Eftersom finansministern också tog upp ,kan jag referera till en amerikansk ekonom, , som i påpekade att det råder stor bristpå högutbildade inom IT-sektorn i . Hanuppmanade den att inte spela bortden entreprenörsanda som vi har iSverige. Det är nu oerhört viktigt att utnyttja tillfälletatt också se till att villkoren för de högutbildade ochde duktiga entreprenörer som vi har blir så bra att destannar och utvecklar sin verksamhet i Sverige.Delar inte finansministern min synpunkt att det ärviktigt att även ta hänsyn till villkoren för de högut-bildade och entreprenörerna? Det gäller inte bara låg-och medelinkomsttagarna utan även dem som har högkompetens.Anf. 100 Finansminister ():Herr talman! För dem som är idrottsintresseradeär självmål bland det värsta som man kan råka ut för.Marietta de gör verkligen ett präk-tigt självmål genom att säga att och svens-karna har förlorat i levnadsstandard under senare åroch erinrar därmed om den borgerliga regeringsperi-od som vi hade . Vi tappade dåår i levnadsstandard och i tillväxt.Början är tyvärr en unik period isvensk ekonomisk historia. Jag ska inte upprepa allaekonomiska fundamenta som pekade åt fel håll:minskad tillväxt, enorma arbetslöshetssiffror, rekor-dinflation och allt annat, men man kan verkligen talaom självmål i sammanhanget.Jag kan kort konstatera att jag delar de moderatatalarnas uppfattning att naturligtvis kan bliännu bättre, även om vi har ett bra näringsklimat. Detsom vi kan bli ännu bättre på är framför allt kompe-tensutveckling, som är oerhört viktig. Det är därförsom regeringen har satsat stort på att både i förra åretsbudgetpropositionen och för tiden framöver görastora insatser för att förbättra kompetensutvecklingen.På skatteområdet lade den socialdemokratiska re-geringen fram ett förslag om sänkning avinkomstskatten för , och kammaren beslöt attbifalla detta. Vi gjorde en mycket starkmarkering och sade att vi gärna vill fortsätta. Detta ärett första steg, och vi vill gärna ta fler steg för attinföra den kompensation för egenavgifter som ham-nar i storleksordningen .