prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Direktiven skrevs om så attutredningen i stället lämnade ett betänkande om deninre organisationen.När utredningen hade lagt fram sitt förslag - däralltså den yttre organisationen hade lämnats utanför -kom samma människor som visat liten för-ståelse för förändringar och var besvikna över att viinte kunnat enas om ett förslag till förändringar.Jag fick flera påstötningar om att regeringenmåste presentera ett förslag med det innehåll somfinns i den skrivelse som vi behandlar i det här betän-kandet.Jag har också uppfattat det som att Moderaternahar ändrat uppfattning, vilket överraskar mig. Jag harhaft intrycket att företrädare i utred-ningen och moderater här i har varit starktkritiska till regeringens planer på ett reformerat dom-stolsväsende. Det gäller särskilt de små tingsrätternasöverlevnad.Jag uppfattade det som att ansåg attden yttre organisationen inte behöver förändras, mensåvitt jag förstår har partiet åtminstone delvis ändratåsikt.I reservationen tillsammans med de övriga bor-gerliga partierna skriver nämligen att dedelar regeringens åsikt att domstolsväsendet behöverreformeras för att det ska kunna möta framtidens kravi ett antal avseenden. Men det är enligt reservationenviktigt att regeringen inför på ett mer ge-nomtänkt sätt redovisar sina analyser och övervägan-den samt förslag om reformeringen.Herr talman! Jag vill fråga företrä-dare: Är det rätt uppfattat att ni moderater har ändratuppfattning sedan utredningen tillsattes 1995? Har nii likhet med oss socialdemokrater och majoriteteninsett att också den yttre organisationen måste föränd-ras?Jag vill också fråga vilken uppfattning Centerpar-tiet har. Jag uppfattar reservationen som att ocksåCentern välkomnar en förändring. tillstyr-ker de i en reservation de motioner där man vill be-hålla de små tingsrätterna. Samma åsikt har framförtsi debattartiklar som jag har läst.Jag har svårt att få det här att gå ihop. Vad anseregentligen ?Herr talman! Som jag sade inledningsvis är detdelade meningar om den omfattande reformering avdomstolsväsendet som regeringen inledde för några årsedan.Vi socialdemokrater i utskottet välkomnar rege-ringens skrivelse, där det redogörs för det pågåendereformarbetet och planerna för det fortsatta arbetet.Redovisningen tar framför allt sikte på under-rättsorganisationen och på domstolarnas inre ar-betsorganisation. Man redovisar bl.a. behovet avadministrativt och judiciellt bärkraftiga domstolar. Iskrivelsen tas också upp planerade förändringar avtingsrättsorganisationen.Det är meningen att hela landet ska ha tillgång tilldomstolar med hög kompetens. Domstolarnas upp-gifter ska renodlas. Domarna ska i ökad grad kunna fåspecialisera sig på olika typer av mål och koncentrerasig på den dömande verksamheten.För att domarnas roll ska kunna renodlas måste enslagkraftigare beredningsorganisation byggas upp idomstolarna. Det pågår försöksverksamhet kringdetta. Efter att ha tagit del av den är jag övertygad omatt det kommer att ske en positiv utveckling som görverksamheten mer effektiv och slagkraftig.Domstolarna måste vara så attraktiva arbetsplatseratt de mest kvalificerade juristerna söker sig tilldomarbanan. För att det ska lyckas vill regeringengöra domkretsarna större så att de omfattar flera dom-stolsenheter. På så sätt kan komplicerade mål av-handlas där specialistkompetens finns för just dentypen av ärenden.I handlingsplanen föreslår regeringen en gemen-sam domkrets för med den dömandeverksamheten förlagd till och Karlshamn.Vidare föreslås att de nuvarande tingsrätterna i bildar en tingsrätt med kansliorter iKöping, Sala och . , ochMjölby läggs samman till en domkrets med Linkö-ping och som kansliorter. Dessutom föreslåsatt och slås ihop till tings-rätt. och tingsrätter föreslåsockså slås ihop och förläggas till Hudiksvall.I handlingsplanen redovisas ytterligare projekt därDomstolsverket tillsammans med berörda domstolarser över den framtida organisationen. Regeringenåterkommer till med redovisning av dedomkretsförändringar som kan bli aktuella. Jag villunderstryka det som står i skrivelsen om att varjeförändring ska utgå från de lokala förutsättningarna.Därför, herr talman, är det särskilt viktigt att försla-gen till förändringar kommer underifrån, att försöks-verksamheter ligger till grund för de förslag som tasupp i skrivelsen och att det pågår ett fortsatt arbeteute i organisationen som säkerligen kommer att varaavgörande för fortsatt reformering.Herr talman! Jag ska kommentera några av de re-servationer som har lagts, först reservation nr 3. I denanser de borgerliga partierna att domkretsindelningenbör göras genom lag. De säger att en sådan ordningskulle ligga mer i linje med regeringsformens krav påatt huvuddragen i domstolsorganisationen ska anges ilag och med de krav ställer påatt domstolar ska vara upprättade enligt lag. De me-nar att en lagreglering skulle bidra till ett ökat skyddför de enskilda domstolarnas självständighet.Herr talman! Jag har svårt att se att en sådan la-gändring behövs. Som utskottsmajoriteten framhållerhar regeringen utfäst sig att också i fortsättningeninformera om förändringar. Jag anser att det är fullttillräckligt att regeringen i anmäler plane-rade organisationsförändringar. Dessutom får riksda-gen fälla avgörandet om regeringen föreslår nedlägg-ningar av tingsrätter.Vad beträffar reservation 5 angående inrättandeav handelsrätter är det inte första gången som Krist-demokraterna har framfört denna önskan. Vår inställ-ning, dvs. Socialdemokraternas, är att specialdom-stolar utanför de bägge domstolsslagen bör undvikas.Dock pågår beredningen av Skiljedomsutredningensslutbetänkande i . Därför anser jagatt det är lämpligt att avvakta detta arbete innan vibeslutar omkring något annat.Vad beträffar notariemeritering begär Centerparti-et en översyn av bl.a. antagningskriterierna. Miljö-partiet hävdar att notarierna bör ersättas med fastanställda beredningsjurister och att en ny form avpraktik bör erbjudas alla som studerat juridik.Vi socialdemokrater anser att det är viktigt attnotariesystemet bevaras och utvecklas. I likhet medvad som står i skrivelsen anser jag att notariekårenkommer att vara en värdefull resurs i den förändradeberedningsorganisationen. Efter att ha tagit del av deförsöksprojekt som pågår ute i organisationen kännerjag ett förtroende för framtiden.Jag tycker också att det är positivt att domstols-sekreterarnas roll lyfts fram i skrivelsen. Detta är engrupp som kommer att vara av betydelse i bered-ningsarbetet. För att vi också ska kunnarekrytera människor med hög kompetens måste ar-betsuppgifterna för sekreterarna vara så pass kvalita-tiva och ansvarsfulla att också den anställningen blirattraktiv.Vad beträffar ställning förstårjag inte riktigt kritiken. uppgift är atttillhandahålla kvalificerad service åt domstolarna iadministrativa frågor. Att verket har sammanfattatoch fortsättningsvis jobbar med det material somdomstolarna själva har inkommit med vad gällerreformarbetet och lämnat vidare till regeringen för attkunna göra en slutlig bedömning tycker jag är bra.Nämndemännens ersättning och sammansättninghar varit ett aktuellt ämne . 1999 togstaket på bort och ersattes av en ersättning påden faktiska inkomstförlusten. Detta är bra, men detfinns mer att göra, bl.a. vad gäller rekryteringen.Därför ser man nu över helheten och återkommermed ett förslag.Herr talman! Vad beträffar Kristdemokraternasinställning till ny teknik tycker jag att det är märkligtatt partiet inte kan inse vikten av dess betydelse. Gi-vetvis är det rätt att tekniken inte får inkräkta på rätts-säkerheten. Det är det inte heller fråga om här; tvärt-om ska den vara ett redskap att använda för att effek-tivisera och kvalitativt förstärka. Och enligt vad visocialdemokrater erfar ser man positivt på detta me-del ute i organisationen där försök pågår.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 208 (m) re-plik:Herr talman! Det är helt uppenbart, av inlägget attdöma, att är mycket nöjd meddet sätt på vilket tar del i den här proces-sen. Man informeras och säger ja. Det tillförsäkrasgenom en lämplig majoritet, som inte har högre am-bitionsnivå än att säga ja till regeringens propåer. Detär Socialdemokraternas uppfattning att det är riksda-gens roll när det gäller att reformera domstolsväsen-det.Jag sade i mitt inledningsanförande att jag var be-sviken över att vi inte lyckades föra en diskussion ochfå en bredare uppslutning kring just det här med prin-ciper och riktlinjer . Det har gåttmånga signaler om det intresset alltsedan vi reserve-rade oss för sedan och önskade ochefterfrågade de här signalerna. Men frånvaron avsignaler måste ju tyda på att regeringen, Justitiede-partementet och den socialdemokratiska utskotts-gruppen - om den har någon självständig ställning iförhållande till departementet - inte tycker om denhär typen av breda lösningar.Man tycker inte om att ska ha en högreprofil än den man har. Jag måste säga att jag beklagardetta. Jag tror att det hade funnits ett mycket stortintresse för att hitta de något bredare lösningarna såatt man kanske hade kunnat komma ifrån de låsningarsom finns ute på fältet.Jag måste ställa frågan till ni inget intryck av de synpunkter som kommerfrån företrädare för , från ordföran-den i till hovrättspresidenter ochtill lagmän runtomkring som är oroade över utveck-lingen och som känner att det är en för dålig legiti-mitet i utövning? säger att det ska vara ett kvalificerat serviceor-gan. Ja, men som i realiteten med budgetpiskans hjälpmer eller mindre tvingar in olika domstolar i lösning-ar som man kanske värjer sig inför. Är detta denutveckling som vi ska ha? Är det den roll som riksda-gen ska ha?Anf. 209 ()replik:Herr talman! säger att jag vi-sar att jag är mycket nöjd. Men jag vill i stället sägaatt jag är tillräckligt nöjd.Jag vill börja med demokrati. Demokrati är majo-ritetens beslut. Jag vill säga att i det här fallet harmajoriteten samma syn som regeringen i den skrivel-se som ligger. Jag tycker nog att vi här i riksdagenfår det rejäla inflytande som vi har rätt att kräva avregeringen. Man är tilldelad en delegation att peka utde eventuella förändringar som ska ske. Vi får infor-mation som vi kan ta del av, och vi har ett betänkandeatt ta ställning till som gör att vi har möjlighetenatt tycka till om vi har en annan uppfattning än rege-ringen. Vi kommer att få förslag i budgetpropositio-nen som vi kan ta ställning till.Jag skulle vilja se den regering som fattade ett an-nat beslut än vad majoriteten gör. Då ska jag var snälloch säga att även om det var en borgerlig regeringtror jag inte att man gjorde det. Jag är helt tillfreds-ställd med det sätt som regeringen jobbar på i dennafråga.Anf. 210 (m) re-plik:Herr talman! Man kan definiera demokrati påmånga sätt. Ytterst bestämmer majoriteten, det kanjag inte förneka. Men demokratins adelsmärke, omman får uttrycka det så, är ju dialogen. Det är det somär det verkligen kännetecknande för demokratin, talar, lyssnar, ger och tar och försöker hitta nå-gonting som gör att alla parter kan få ut någonting.Det brukar t.o.m. ibland användas som någon form aven svensk modell. Men definitionen av demokratinsom att kör - om nu Ann-MarieFagerström verkligen menade så - får Ann-MarieFagerström stå för själv.Sedan en konkret fråga om inskrivningsmyndig-heterna. Jag nämnde i mitt inledningsanförande attjag känner oro inför utvecklingen och inför det beslutsom fattade att koncentrera inskrivnings-verksamheten till sju orter. Vi ser nu problem med attfå personalen med. Det är stora problem med denpersonal som tvingas att lämna, problem med arkiv-frågorna och ekonomin. Man kan sammanfatta detmed att säga att vi för mera pengar, för högre kostna-der med stor sannolikhet kommer att få en sämreservice. var inne på att det inte finnsnågra klagomål på det nuvarande systemet.Jag skulle vilja fråga om min oro för höjda kostnader. Vad har hon förbudskap till den personal som tvingas att lämnaefter tjänst, som är långtöver 50 och som av olika skäl inte kan flytta, som ärlokalt bunden? Vad är det för budskap till den perso-nalen? Hade det inte varit rimligt att få detta lite mergenomlyst, precis som vi reservanter tyckte för någramånader sedan, innan man fattar sådana beslut?Anf. 211 ()replik:Herr talman! Jag vill inleda med att svara på frå-gan om demokrati. Jag tycker nog att regeringenjobbar på ett föredömligt sätt i denna fråga. Man hargått ut till organisationerna. Organisationerna harsjälva fått ge förslag till förändringar.Mina farhågor och mitt synsätt framhöll jag i mittinledningsanförande. Det är inte alls som vill påtala, att samtliga i personalen ute idomstolarna skulle vara kritiska, snarare tvärtom. Jaghar hört att många, de allra flesta jag har talat med,välkomnar det förslag, den skrivelse och den hand-lingsplan som regeringen har lämnat. De säger ocksåatt man hade kunnat ta ytterligare steg. Vi får väl ialla fall låta helheten av domstolarna företräda ochinte de två som uttalat sig i vissa debattinlägg.Om inskrivningsmyndigheterna fick jag också enfråga. Jag delar inte den oro som vill framhålla, snarare tvärtom. Jagtror att det kommer att bli bra i slutändan att det är sjuorter man tänker förlägga inskrivningsmyndigheternapå. Jag tror i stället att kvaliteten och specialkunska-perna kommer att öka. Däremot vill jag hålla med omatt det är en stor oro bland de människor som jobbarmed dessa frågor . Det måste vi lösa. Det får intebli på det sättet att man blir överkörd i arbetet. Medmin fackliga bakgrund vill jag verkligen påstå att manhar ett arbete att lägga ned för att lösa det på bästasätt.Anf. 212 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan omCenterpartiets ståndpunkt i förändringarna. Jag sademycket tydligt i mitt anförande att vi är mycket öppnaför förändringar, särskilt vad gäller den inre organi-sationen. Men vi har funnit den decentraliseradetingsrättsorganisationen så väl fungerande att vi därinte vill göra några förändringar. Jag företräder med-borgarna, och jag tycker att det medborgarperspektivsom är nämnt i skrivelsen är viktigt att lyfta upp, menjag ser inte att det får genomslag i de förslag somligger.Ann-Marie förstod inte kritiken motDomstolsverket. Jag sade att den viktigaste uppgiftenför en politiker är att lyssna. Är det så att ska göra besparingar på på de störreenheterna och på de små enheterna då finns detinte mycket att spela på, utan det är en utsvältning.Likadant är det med chefstillsättning. I ,i och , har vi 16 lagmanstjänster ochsex är inte besatta. Det är viktigt med ledarskap, dethar ju betonats i alla andra sammanhang.Jag skulle också vilja ta upp detta att man delege-rar till att genomföra detta. Men vihar efterlyst möjligheter att följaupp besluten. Kvaliteten i de små domstolarnas arbetehade det varit synnerligen angeläget att följa upp.Men vi har tagit upp att det är näs-tan omöjligt att följa upp ärendet, och det är det endainstrument vi har, förutom att räkna pengar.Anf. 213 ()replik:Herr talman! Jag tror nog att både jag företräder medborgarna i vår roll som riks-dagsledamöter på samma sätt. Jag vill inte på någotsätt göra det annorlunda än vad fram-håller.Vad gäller roll är det precis somjag sade i anförandet, att har en ad-ministrativ roll. Den tycker jag att man fullföljer.Regeringen har delegerat till attsammanfatta det som man får in från organisationer-na. Främst tycker jag att vi måste påpeka vikten av attdet är organisationerna själva - eftersom nu inte kunde komma fram till någotförslag - som genom olika projekt har möjligheter attse förändringar. får sammanfatta tillregeringen, har gjort så och kommer att göra så. Se-dan kommer regeringen med beslutet och förslagettill, som i det här fallet, en handlingsplan och ettfortsatt reformarbete. Jag tycker att det är ett mycketbra sätt att arbeta på. Jag tycker inte alls att går in på något felaktigt sätt, snararetvärtom använder sig regeringen av verket på ett brasätt.Anf. 214 () replik:Herr talman! Den sagan låter ju bra. Men om mansitter i borde man vara merinsatt i hur det egentligen fungerar. Det är så att mankommer från ut med ett färdigt för-slag och presenterar det för chefen. Sedan ska man taställning till det. Övrig personal informeras när det ärså gott som klart. Och det kallar inte jag demokrati.Det är inte så jag vill att ett domstolsverk ska göra.Vad har man för möjligheter när man åläggs en 15-procentig besparing? Det enda som det inte går attspara på är domartjänsterna, utan man får spara på allövrig personal. Den kan då inte sköta arbetet. Detfinns alltså inga alternativ.Anf. 215 ()replik:Herr talman! påpekade tidigare ien av sina repliker att hon ville att domstolsorganisa-tionen skulle se ut precis som den gör . Detskulle inte ske några förändringar i organisationen,om jag förstod det rätt.Jag tycker inte att ska säga att honrepresenterar medborgare på det sätt som hon sägerhär i kammaren. Jag har mött många medborgare somtycker att det är bra att det blir en förändring i organi-sationen, att det ska inrättas kvalitativa domstolar därmålhanteringen ska gå snabbt och att det skapas möj-ligheter till specialisering när det gäller de specialfallsom är svåra att hantera.Jag vill inte påstå att har rätt i dethär fallet. Det är snarare tvärtom så att man efterlyserförändringar.Anf. 216 () replik:Herr talman! representant gick inmed öppet sinne i och var posi-tiv till förändringar, men insåg att det inte gick attarbeta eftersom det aldrig kom några kon-sekvensanalyser av de tilltänkta förändringarna. Dåfinns det inga förutsättningar för en ordentlig diskus-sion.Jag har två frågor till . Denena frågan är: Anser att det ären acceptabel metod att reformarbetet styrs av tillfäl-ligheter på det sätt som det gjorde i en tingsrätt nyli-gen i . En avled.Han hade alltså kvar till pensionsåldern.Konsekvensen blev att det ställdes krav på föränd-ringar i den tingsrätten. Är det långsiktighet, stabilitetöver tiden och hög grad av konsekvens?Så till nästa fråga. Flera domstolsrepresentanternu går ut i debattartiklar och argumenterar på ett sättsom vi inte är vana vid. Det är naturligtvis bra att mangår ut och argumenterar, men man gör det på ett sättom gör att vi undrar: Hur står det till? Vi förstår attdet är många som mår väldigt dåligt.Då vill jag fråga: Varför tror att domstolsrepresentanterna är så oroliga ochså upprörda? Begriper de inte själva sitt eget bästa?Det är min fråga.Anf. 217 ()replik:Herr talman! Jag ska svara på frågan hur manupplever förändringar ute i organisationen. Jag harockså mött delade meningar om det. Det finns en vissoro hos en del: Ska det hända någonting i min dom-stol? Dessa ord har jag mött, det ska jag inte förneka.Men jag ser det inte som ett problem på det sättsom anförs här, snarare tvärtom. Det är som Miljö-partiets representant sade, att det inte är fel med för-ändringar. Det är precis som fram-höll, att domarna är oavsättliga. Är det en förändringpå gång är det väl bättre att avvakta.Det fall som tog upp var ju väldigtolyckligt, men man får kanske titta på pensioneringari stället. Det är väl inte fel att man följer även denutvecklingen och ser hur det ser ut där för att man skanå ett bra resultat.Anf. 218 () replik:Herr talman! Då uppfattade jag så att det, när rådmannen avled, inte varolämpligt att det blev sådana konsekvenser. håller ju med mig om att då bristerdet i långsiktigheten och stabiliteten över tiden som ärså viktiga.Jag vill också fråga: Är vi då överens om att närdomstolsrepresentanterna nu går ut i olika debattar-tiklar och på annat sätt tar kontakt med oss i riksda-gen rör det sig om en fullt berättigad oro? Inser manatt det i grunden finns en sådan oro att den stör detdagliga arbetet och att detta långsiktigt faktiskt är etthot mot rättssäkerheten?Anf. 219 ()replik:Herr talman! Jag vill inte uttala mig om det speci-ella fallet, eftersom det var en så olycklig händelse.Denna oro har funnits , sedan direkti-ven gavs till - det är jag ocksåmedveten om. Jag vill påstå att den oron har lagts sigtill en del, och vi socialdemokrater kan se att det är pådet sättet.Däremot är det självklart att det har betydelse attdenna skrivelse har kommit. Precis som jag tidigareframhöll har skrivelsen en stor betydelse för hur detkommer att se ut. Det är sådana besked som man harefterlyst: Vad kommer att hända med min domstol?Hur kommer det att se ut på min ort? Och hur kom-mer det att se ut för mig som anställd? Det är precisdetta det handlar om och ingenting annat.Därför är det bra att man nu har satt i gång, har överlämnat skrivelsen och handlingsplanentill för debatt och ställningstagande och fortsätter ett reformarbete som kommer under-ifrån. Det har lugnat betydligt jämfört med hur det vartidigare.Anf. 220 () re-plik:Herr talman! Först vill jag bara göra en liten re-flexion med anledning av replikskiftet med GunnelWallin. Jag måste säga att jag och leva i en helt annan värld än den som lever i. Jag har nästan aldrig varitmed om så mycket kritik, bekymmer och elände somjag möter inom domstolsvärlden i dag.Domarna har ju av tradition legat väldigt lågt ochinte varit så kritiska. Men är de kritiska på ett sättsom vi aldrig har sett till förne. Och den underligauppfattningen om att det är en underifrån kommandeverksamhet har jag inte märkt någonting av.Men för att konkretisera detta lite grann har jaghär en skrivelse från till domstolarnafrån . Man skriver så här:"I en skrivelse informerades omdet pågående arbetet avseende domarbanan. Somnämndes i skrivelsen har () föravsikt att genomföra förslagen i promemorian 'Endomarbana i balans - några förslag'. Detta innebär attverket kommer att ta ett centralt ansvar för lokalise-ringen och finansieringen av fiskalsplatserna i under-rätt. Enligt promemorian bör det avgörande för loka-liseringen vara att domstolen har sådan storlek ochbelägenhet att den är lämplig som utbildningsdom-stol. Detta kommer att leda till en viss omfördelningav platserna jämfört med . Vidare kommer anta-let adjunktionsplatser i överrätterna att minska somen konsekvens av förlängningen av fiskalstiden iunderrätt. "Detta är väl ändå ett utomordentligt stort ingreppi domstolarnas värld!Anf. 221 ()replik:Herr talman! Jag har sagt att roll- delegerat från regeringen - har varit gå ut till re-spektive domstolar och begära in förslag till föränd-ringar där man ansett det vara lämpligt. Jag ser intedenna skrivelse på samma sätt som . Jag har hört uppläsningen, men jag skulle gärnavilja fördjupa mig i texten så att jag verkligen kan tadel av innehållet.Såvitt jag kan förstå av uppläsningen ser jag inteatt det skulle bli svårare för domstolarna att hitta sinorganisation, utan jag ser det som ett redskap.Anf. 222 () re-plik:Herr talman! Det är ett redskap, säger . Det är ju ett uttryck för att Domstolsver-ket går in och bestämmer vilka domstolar som ska fåviss personal. Man kvalificerar den ena domstolenframför den andra.I andra sammanhang bestämmer Domstolsverketatt det ska finnas verksamhet vid olika kansliorter ochtingsställen. Man är över huvud taget ute och riveroch sliter i domstolsväsendet. Jag förstår inte hur mankan få det till att är en harmlös orga-nisation som bara servar domstolarna.Anf. 223 ()replik:Herr talman! har haft den rollenatt vara ett administrativt verktyg för regeringen idessa frågor, det har jag påpekat under hela mitt anfö-rande och som jag har stått i talarstolen.Regeringen har också tydligt talat om vilka föränd-ringar som ska ske och på vilket sätt man ska arbetafram dem. har organisationengetts möjlighet att själv vara med i det styrande arbe-tet.I och med att har varit ett redskapser jag det inte som konstigt att man har gått ut ochfått domstolarna att inse vikten av en förändring somde själva får vara med och påverka. De allra flestasom jag har mött tycker att detta är positivt och harefterlyst den handlingsplan som ligger på bordet.Anf. 224 ():Herr talman! har efterfrågats en re-dovisning av det omfattande reformeringsarbete sompågår inom domstolsväsendet .