prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Det ser jag som ett allvarligt hot mot demo-kratin.När det gäller det tjänstemannaunderlag som pre-senterades av Arbetsgrup-pen för grundorganisationsförändringar inom För-svarsmakten, den s.k. Styrgruppen, kan jag inte finnasambanden mellan regeringens beskrivning av upp-draget till Styrgruppen och Styrgruppens återrappor-tering till regeringen.Kritik mot avsaknaden av konsekvens i Styrgrup-pens förslag har inte saknats. Inte heller har kritiksaknats mot Styrgruppens bristande förståelse förallmänt vedertaget "utredningshantverk". Jag skullekunna ge många exempel.Jag har i olika sammanhang kritiserat det ofull-ständiga, ja, nästintill obegripliga underlag som lågtill grund för regeringens proposition. Jag ställde t.ex.en fråga för skriftligt svar i ärendet till försvarsmi-nister ,och jag anmälde beredningsprocessen till KU.Jag ställde frågor till försvarsministern och till detjänstemän från departementet och Högkvarteret somvar kallade till utskottet under beredningen av propo-sitionen Det nya försvaret. Svaren var ofta glidandeoch långt ifrån tillfredsställande. Därför känns det litemärkligt att utskottsmajoriteten väljer att avstyrkaOlle och min motion med följande moti-vering:"Beträffande förslagen i motion Fö307 anser ut-skottet inte det motiverat att en parlamentariskt sam-mansatt arbetsgrupp ser över den beslutsprocess somföregick beslut . Ut-skottet hade vid beslutstillfället inga invändningarmot hur regeringen hade berett propositionen. "Fru talman! Det är förklarligt, mot bakgrund avdet jag har sagt, att jag inte känner igen mig iden beskrivning som ligger till grund för avslagsyr-kandet. Som jag minns var det först efter en utdragenbehandling i försvarsutskottet, med tydliga drag avbåde Hela havet stormar och Örådet i TV-aktuellaRobinson som Socialdemokraterna och lyck-ades få med sig på en slutjustering avutskottsbetänkandet.Främst var det hanteringen av i Ängelholmsom tedde sig obegriplig, men också andra garnison-sorter föreslagna för nedläggning togs upp till diskus-sion i sammanhanget.Jag har både innan utskottsbehandlingen och un-der utskottsbehandlingen använt de möjligheter somvårt demokratiska system medger för att ge uttryckför min avvikande mening. Man måste vara braokänslig för att inte förstå att mina återkommandefrågor faktiskt var en markering mot regeringens,och senare även storaentusiasm över förslagen i propositionen Det nyaförslaget. Därför har jag också svårt att förstå fort-sättningen på utskottsmajoritetens avslagsyrkande,som lyder:"I den mån det funnits brister i handläggningeninom Försvarsmakten anser utskottet att det bör an-komma på ledningen för myndigheten att granska detta. "I klartext hävdar således utskottsmajoriteten attledningen för myndigheten , där förövrigt minst en av Styrgruppens medlemmar ingår,själv ska ta ställning till om det finns några brister ihandläggningen. Vad kommer i så fall svaret att bli?Utskottsmajoritetens förslag innebär alltså att enmyndighet ska granska sig själv på eget initiativ. Vadär det egentligen utskottsmajoriteten föreslår? Vadsäger detta om syftet med oberoende granskningsor-gan som KU, revisorer och ?Om inte de politiska besluten tål en öppen ochoberoende granskning, om inte de myndigheter somlyder under regeringen tål att deras arbete blir föremålför en öppen och oberoende granskning är den frågasom och jag tar upp i vår motionplötsligt någonting mycket större. Då handlar det omhur vi som folkvalda väljer att förvalta demokratin,om hur vi väljer att sätta demokratins gränser. Ut-skottsmajoritetens förslag gör mig faktiskt djupt be-kymrad.Man kan faktiskt undra om inte försvarsministernkänner betänkligheter inför det granskningsalternativsom utskottsmajoriteten föreslår. Samma undran harjag också till försvarsberedningens ordförande.Fru talman! Om inte som folkets valdarepresentanter vill eller vågar genomlysa och omprö-va sina egna eller underställda myndigheters beslut,bådar detta inte gott för demokratin. Tvärtom är deten tydlig signal till de medborgare som känner uppgi-venhet inför politiken. De menar att det inte går attpåverka, att vi politiker inte lyssnar och att vi framförallt anser att vi aldrig gör fel.Vi kristdemokrater tror på en öppen och oberoen-de granskning av de många turer som föregick riks-dagens beslut för exakt sedan. Därförhar vi reserverat oss i utskottet till förmån för motionFö307. Jag yrkar således bifall till reservation nr 14.Fru talman! går jag över till något helt annat.Det civila försvaret blir alltmer viktigt och ange-läget. Den grundläggande utgångspunkten för detcivila försvaret måste vara det vidgade säkerhetsbe-greppet som regering och försvarsmakt arbetar uti-från. Det ställer naturligtvis en del annorlunda kravpå hela försvarets inriktning eftersom det civila för-svaret är en del av totalförsvaret.Vi kristdemokrater anser att genom den förändra-de hotbild vi nu har, bör satsningarna inom det civilaförsvaret förskjutas från försörjningsberedskap ochskyddsrumsbyggande till en förstärkt satsning för attminska sårbarheten i samhällets infrastruktur. Detkräver naturligtvis en kontinuerlig analys av olikakonfliktmönster eller konfliktscenarier liksom ocksåen ständig analys av den nya krigföringens eventuellakonsekvenser för civilbefolkningen och samhälletsfunktioner.Fru talman! Den tekniska och elektroniska ut-vecklingen går oerhört fort, så fort att de flesta av ossinte hänger med. som har ett gott anseendeinom teknikens och elektronikens områden måsteockså i fortsättningen ha möjlighet att ligga ett, helstflera, steg före för att vi ska ha en chans att också ifortsättningen vara en spjutspets inom de områdena.Det behövs bl.a. för vårt lands försvar. Här handlardet mycket om nationellt och internationellt samar-bete och samverkan både på forskningens område ochi framtagning av materiel.Vi anser att det civila försvarets inriktning mot enminskad sårbarhet i infrastrukturen måste fåett tydligt genomslag i den framtida planeringen avdet civila försvaret. Budgetpropositionens redovis-ning av de brister som finns inom det civila försvaretär en viktig utgångspunkt för det fortsatta planerings-arbetet. Åtminstone har jag nu settredogörelser för bristerna men väldigt lite om vadsom åtgärdats. Därför tycker jag att det är dags att nutala om åtgärder på allvar.Samtidigt ser vi med tillfredsställelse att regering-en har beslutat att utreda förutsättningarna för attinrätta en särskild funktion för hantering av IT-incidenter. Det är bra. Men eftersom attacker motinformationssystem kan gå långa vägar i det globalainformationssamhället innan de hamnar hos oss, ärdet angeläget att förutsättningarna för internationellsamverkan inom det området behandlas samtidigt.Fru talman! har vid flera till-fällen betonat de frivilliga försvarsorganisationernasstora betydelse för försvaret, försvarsviljan och total-försvarets förankring i samhället. har ock-så markerat betydelsen av att säker-ställa de frivilliga försvarsorganisationernas verk-samhet. För att underlätta utbildning och rekryteringför de frivilliga försvarsorganisationerna är det viktigtatt deras verksamhet knyts till totalförsvaret så närasom möjligt på lokal och regional nivå.Det dagliga stödet liksom samhörigheten med dentradition och kontinuitet som de gamla landskapsre-gementena innebar, behövs för att ta vara på det en-gagemang som finns i vårt land för att få göra enfrivillig insats inom totalförsvaret.Därför anser vi nu att militärdistriktsstaberna ochmilitärdistriktsenheterna måste förses med en till-räcklig personalvolym som medger god förmåga tillutbildning av också frivilligorganisationerna. Det ären angelägen fråga för oss kristdemokrater.Fru talman! har jag inte mer att tillägga än attjag yrkar bifall till reservation 14.Anf. 45 () replik:Fru talman! Till skillnad från reservanterna i re-servation 14 anser jag och en majoritet i utskottet attdet har varit en ovanlig öppen process som har lettfram till det beslut som fattades för ett halvårsedan. Den redovisades i propositionen, den redovi-sades publikt i tidningar och den redovisades i denförsvarsberedning som arbetade då, där varken mode-raterna eller fanns med.Det är svårt att frigöra sig från intrycket att det ärsnarare resultatet av processen som inte tillfredsställerreservanterna än själva processen i sig.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte riktigt vilken process somTone Tingsgård hänvisar till. Den process som harvarit i behandlingen av vår motion har inte varit sär-skilt långvarig eller innehållsrik. Den har gått förbimer eller mindre i tysthet. Sedan har man kommitfram till den slutsats som skrevs ned, fastän vi oppo-nerade oss livligt.Anf. 47 ():Fru talman! Jag vill uppehålla mig ett ögonblickvid internationella insatser som många andra har talatom i dag.Vi står nu inför ordförandeåret där ska le-da EU:s arbete bl.a. vad gäller krishantering. Vårregering har gjort stora och viktiga åtaganden somminsann är väldigt betydelsefulla både humanitärtmed tanke på de konflikter med fruktansvärda kon-sekvenser som pågår runtom i vår världsdel och påandra håll, men också som en viktig del av vår säker-hetspolitik och det förtroende vi har i omvärlden.Det oroar när man ser på budgeten. Stora åtagan-den görs men där budgeten och pengarna knappastmotsvarar samma ambitionsnivå. Ett annat stort pro-blem är faktiskt beslutsgången. Det gäller att undvikadet som vi har sett , t.ex. Kosovo. Det tog sexmånader att få dit en svensk kontingent. Att kunnagenomföra krishantering visade sig i Kosovo varaohyggligt svårt, t.ex. att få militär kapacitet på plats.Det är ännu svårare när vi kommer till civila resurser.De finns ute i vårt land på olika funktioner, t.ex. inomrättsväsende och polis - som det ofta handlar om vidcivila insatser. Det är då oändligt mycket svårare attfå fram de resurserna. Många departement och mi-nistrar är inblandade.Vi kan ta polisen som ett exempel. Utrikes- ellerförsvarsministern utlovar poliser. Justitieministernkan inte avvara några poliser. Försvarsministern ärden som upptäcker bristen när han får vädjanden frånbåde civil och militär ledning i utlandsstyrkan.Det är absolut inte civilarmé sombehövs, utan ett seriöst arbete där vi verkligen kangöra stor nytta om vi ser till att vi kan sätta verklighetbakom de fina ord vi uttalar.Vi moderater har föreslagit att pengarna för ut-landsinsatserna ska föras från försvarsbudgeten så attför det första vi verkligen ser till att pengarna finns -det gjorde de inte - och för det andra viunderlättar att kunna flytta resurser och arbeta medalla de åtgärder som behövs vid internationella insat-ser. Det kanske inte alls är fråga om bara militärainsatser. Det är kanske insatser på många andra om-råden. Det fordrar att vi är beredda att ta tag i denbeslutsprocessen. Vi har lämnat ett förslag.Vårt deltagande i olika utlandsuppdrag ska ju ska-pa förtroende, och det får inte riskeras genom dubblabudskap när man åtar sig en sak och gör något annat.Det får inte stanna vid bara god vilja och välvilligauttalanden. är det bråttom att vi kan stå för allavåra åtaganden i uppbyggnaden av EU:s krishante-ring, men framför allt när vi ska ta över ledarskapetmed den fortsatta uppbyggnaden av den mycket vik-tiga uppgiften.Med detta, fru talman, vill jag ställa mig bakomvårt särskilda yttrande om totalförsvarets utgifter.Anf. 48 () replik:Fru talman! Det känns lite smickrande när AnnaLilliehöök säger att det absolut inte är civila fredskårsstyrka som behövs. Det ärtyvärr inte min egen idé, utan det är ett EU-parlamentsbeslut. En majoritet i haruppdragit åt kommissionen att göra en genomförbar-hetsstudie av hur en civil fredskårsstyrka ska kunnautvecklas. har här i riksdag lagtförslag om att bistå detta EU-parlamentsbeslut.Jag tror att det är viktigt - det är ett tydligt tecken på - att öka förståelsen föroch vikten av att utveckla just det konfliktförebyg-gande arbetet och att utveckla civil krishantering. Detär först efter att vi har misslyckats som vi kan tvingasta till militärt våld.Av det som har hänt i är det kanske den allra viktigaste slutsatsen. Vihade ett passivt , som stod vid sidan av ochsåg på hur våldet trappades upp, hur folk fördrevs,hur våldtäkter sattes i system och hur människormördades utan att kunna göra någonting. Det fannsinte någon beredskap, inte någon förebyggande orga-nisation och inte några civila insatsenheter att ageramed. Det var först när det blev mer eller mindre fulltkrig som den militära apparaten fanns.Jag tycker tyvärr, fru talman, att inlägg vittnar om att man har ing-enting förstått, ingenting begripit och ingenting lärtav det som har gått igenom. Det är tragiskt.Anf. 49 () replik:Fru talman! Det kanske är dags att se sig om i världen, hur det ser ut och vad sombehöver göras. Om man åker ned t.ex. till Kosovobehöver man inte fundera särskilt länge innan maninser vad som behövs av de resurser som vi har härhemma och som vi måste kunna dela med oss av.Jag tar ständigt upp exemplet poliser, därför attdet är framför allt det som behövs. Det har visat sigatt västvärlden och EU absolut inte har kunnat levaupp till sina åtaganden. Det saknas poliser i Brysseloch i , och det betyder att det helt enkeltinte fungerar att skicka i väg några poliser för attsvara upp mot våra åtaganden.Det kanske vore bra om kundestödja den typen av beslutsprocess, så att den funge-rar bättre. Jag tror i och för sig att det är många somvill att det ska fungera. Vi kan börja med att utökapolisutbildningen, så har vi i alla fall någon möjlighetatt svara upp mot våra åtaganden.Anf. 50 () replik:Fru talman! är det lite annat ljud i skällan. Detsom nu talar om är just civil kris-hantering. Det är just politik som AnnaLilliehöök ger uttryck för och stöd åt, nämligen decivila insatserna i Kosovo just . Det är både beho-vet av ett rättssystem som fungerar, att få kriminal-teknisk polis på plats, och behovet av hjälp med detcivila samhällets uppbyggnad. Det är någonting heltannat än att, som , sätta fokus på militära resur-ser när man diskuterar EU:s krishantering.Här tycks det råda enighet. Det vore ju bra omAnna Lilliehöök och kunde stödja Mil-jöpartiets motion om att satsa mer på den civila kris-hanteringen. Där delar vi uppenbarligen uppfattning-en att det finns ett behov.Jag vill också, fru talman, informera om att i budgetuppgörelsen harverkat för ökade ekonomiska resurser just till polisen.Vi fick igenom ett antal miljoner just för utbildning,därför att det är där som behovet är störst.Anf. 51 () replik:Fru talman! Först måste vi se till att vi har till-räckligt många poliser. Vi kan självfallet inte skicka iväg poliser från gatorna i om det inte gåratt upprätthålla ordningen här först. då stödja det förslag som vi har lagt under Justi-tiedepartementets område om att se till att vi åtmins-tone , om än inte just , till viss del kan levaupp till våra åtaganden.Anf. 52 ():Fru talman! Jag kände ett visst behov, på grund avAnna Lilliehööks inlägg, att slå fast att det är budge-ten som vi diskuterar. När det gäller denbudgeten har vi en finansiering klar för den interna-tionella styrkan, som efterlyste. Detär vi överens om i utskottet.Jag medger att det finns många saker kvar att lösanär det gäller krishanteringsförmåga inom EU:s ram.I den mån det krävs resurstillskott från andra politi-kområden klarar vi kanske inte det under försvarsut-skottets budget, men även där kan vi naturligtvisbidra, kanske inte minst med nytänkande på det härområdet.Sedan har vi ett problem när det gäller att hitta enlångsiktig finansiering, men den ligger minst likamycket i tekniken som i pengarna och är på sitt sättlika stor för både dem som vill tillskjuta pengar ochdem som vill hålla sig inom ramen. Vi får titta på detoch tillsammans försöka jobba fram en bra lösning.Jag måste säga att för stunden tycker jag att Mo-deraternas lösning att föra bort pengar från budge-tområdet hör till de mera bisarra.Anf. 53 ():Fru talman! Det handlar inte om att föra bortpengar, utan om att i första hand sätta in pengarna iett sammanhang där de går att använda på ett sådantsätt att vi mycket mer konstruktivt kan bidra till deviktiga uppgifter och den stora nytta som jag tror attvi kan göra med våra internationella insatser. Men detär många svåra avvägningar, framför allt att det äroändligt mycket svårare att hitta de civila resurserna.Man måste antagligen vara beredd att föraresurser mellan de olika typerna av insatser.Redan att få ned militära insatser till Kosovo somändå står beredda var svårt nog, men att dessutomrycka loss människor som arbetar ute i det svenskasamhället är sannolikt både dyrare och svårare.Det gläder mig naturligtvis om Socialdemokrater-na vill fundera över förutsättningarna för detta. Jaghar tagit upp polisfrågan därför att jag är orolig för attom man står och lovar att vi ska vara med i civil kris-hantering utan att ha löst den första frågan kan detbidra till att förtroendet för vår förmåga tyvärr intekommer att bli det som vi hoppas att det ska vara.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Kultur, medier, trossamfund och fritidFöredrogskulturutskottets betänkande 2000/01:KrU1Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid (prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 54 ():Fru talman! Den kristdemokratiska kulturpolitikenhämtar sin näring ur vår grundläggande ideologi, ochkärnan i den handlar om människan, hennes förutsätt-ningar, behov och uppgifter. Människan är inte baraen varelse som formas av materiella behov. För ska bli hel som människa krävs en andlig eller enkulturell dimension. Därför lägger vi stor vikt vid attkulturpolitiken utformas på ett sätt som medger attalla människor får möjlighet att ta del i och självautöva kulturella aktiviteter.Socialdemokraterna, står tillsammans bakom majoritetstexten i det härbetänkandet och har alltså anslutit sig till den bud-getram som regeringen föreslog och som harantagits av . Övriga partiers ramförslag haralltså redan avvisats.Jag tycker att det finns anledning att påminna omatt budgetprocessen numera går till så att de partiersom samarbetar gör det om hela budgeten. Det gåralltså inte att, som tidigare, bilda olika majoriteterberoende på vilken fråga det handlar om.Jag vill gärna säga det här i kammaren, därför attjag förstår att många som hör av sig till utskottet troratt det är en mycket enkel procedur att ändra någondel av regeringens budgetförslag i utskottet om baraviljan finns. Men så är det alltså inte.För att kunna ge en samlad bild av hur de olikapartierna vill fördela de tillgängliga medlen inom denram som de har föreslagit har varje parti ett särskiltyttrande där alla förslag som påverkar budgeten ärsamlade och där varje parti också redovisar sin prin-cipiella syn på hur kulturmedlen ska fördelas.Men det finns också frågor som behandlas i be-tänkandet där inte pengar är inblandade eller därbesluten inte påverkar nästa års budgetramar, och isådan frågor har vi som vanligt reserverat oss där vihar en annan uppfattning än majoriteten. För kristde-mokraternas del vill jag redan nu yrka bifall till reser-vationerna 1 och 20. Vi nöjer oss med att rösta omdem, men står bakom även alla vår andra sju reserva-tioner.Jag vill också redan nu säga att kommer att ta upp frågor sena-re under debatten som rör arkiv, teater, dans ochmusik och konstnärernas villkor. Det är många delarsom vi diskuterar i en sådan här budgetdebatt.Jag vill börja med att ta upp en fråga där jag talarför hela utskottet, och det gäller tillsättning av styrel-ser för och . Utskottet har konstaterat att regeringenefter tillkännagivandet från sedannu har utvidgat förslagsrätten så att det är möjligt attha ett bredare urval av kandidater när dessa två sty-relser ska utses. Det är bra att det har blivit gjort,även om det gjordes med en viss fördröjning. Detta ärnämligen en viktig ändring som ytterligare förstärkermöjligheten att hitta lämpliga personer med både stortkunnande inom området och stor personlig integritet.Nu återstår det för utskottet att följa resultatet avdenna ändrade förordning, som vi alltså tackar stats-rådet för.Fru talman! Situationen för våra centrala och re-gionala museer har varit svår , och iårets budgetproposition medger regeringen det ochhöjer också anslagen till de centrala museerna - någotsom vi har väntat på . Det är vällovligt, men deträcker inte på långa vägar för att kompensera deteftersläpande behov som finns när det gäller vård,registrering, dokumentation och digitalisering.Utvärderingen av det s.k. visa-de att vi har en akut situation när det gäller museernasförvaring av samlingar. Då räcker det inte med attsom ytterligare en del i den översyn av museiområdetsom pågår säga att man ska granska magasinssitua-tionen. Kunskapen om brister och om behov finnsredan. Förslag till lösningar finns också. Det är beslutsom saknas.Vi kristdemokrater har föreslagit en riktad sats-ning för att lösa hanteringen av centralmuseernassamlingar och avsätter i vårt budgetalternativ 10miljoner kronor utöver regeringens förslag.Även på den regionala nivån är behovet stort avlångsiktig finansiering för att museerna ska kunnabedriva det samverkansarbete som är nödvändigtmellan de olika nivåerna om vi ska kunna uppnåmålet som vi alla är överens om - ett levande kultur-liv i hela landet. Därför föreslår vi också här en an-slagshöjning på i stället för dentillfälliga satsning som regeringen har aviserat.Fru talman! När beslutet om ett nytt världskultur-museum togs, där , Folkens muse-um - och i samt i skulleingå, sades uttryckligen att den nya satsningen inteskulle gå ut över de tre befintliga Stockholmsmuseer-nas verksamhetsanslag. tyder allt på att det trotsallt kommer att bli så. Det går inte att tolka proposi-tionen på något annat sätt. De nya pengar som avise-ras ska gå till det nya medan deövriga får nöja sig med oförändrade anslag, vilket ipraktiken innebär minskade anslag. Detta vore intres-sant att få statsrådets kommentar till. Har kulturmi-nistern tänkt sig att lösa det på ett sätt som stämmermed de löften som gavs när diskussionen var somhetast angående den nya myndigheten?Fru talman! Lokalhyrorna för ändamålsfastigheterpå kulturområdet växer och äter upp en stor del avanslagen till kultursektorn. I den särredovisning avhyrornas andel av anslaget som utskottet begärdeförra året och som regeringen presenterar i proposi-tionen framgår det tydligt att lokalhyran kan ta i an-språk upp till hälften av anslaget, och ibland t.o.m.mer. Variationen är förstås stor mellan institutioner-na. Denna situation är naturligtvis ohållbar i längden.Arbetet med att se över museistrukturen har pågåttlänge, och får veta att det pågåroch ibland också att det kommer att redovisas i kom-mande års budgetproposition. Men ännu lyser redo-visningen med sin frånvaro. Därför känns det inte branär frågan om lokalhyrorna tas upp i kulturbudgeten isamband med just den översynen. Kommer frågan attgömmas där?Utskottet har i stor enighet krävt att lokalhyrornanär det gäller ändamålsfastigheter inom kulturområ-det ska prioriteras och att den översynen ska påbörjasomedelbart. Det innebär förstås hela kulturområdetoch inte bara museerna. Det har också antytts frånregeringshåll, även om det inte står i propositionen,att det skulle kunna bli så. Jag tror att det skulle lugnamånga om statsrådet kunde bekräfta att det är så detligger till, nämligen att man ska börja med kulturfas-tigheterna när man ska lösa lokalhyreproblemet.Det jag kan lova är att vi kristdemokrater - jagtror faktiskt att jag kan tala för hela utskottet - kom-mer att följa upp hur det går och på olika sätt fortsättaatt driva på för att få en lösning på denna fråga såsnart det någonsin går.Kristdemokraterna fortsätter också att markerabetydelsen av kulturella mötesplatser. Staten har ettstort ansvar för att medverka till att det finns godtillgång till lokaler runtom i landet, oavsett om dethandlar om allmänna samlingslokaler, icke-statligakulturlokaler eller trossamfundens lokaler.Regeringen har svängt lite fram och tillbaka närdet gäller det statliga stödet.