prot · GO0925 · 2000-11-10 00:00:00 — presenterar kommis-sionen ett mer detaljerat förslag.Jag är övertygad om att oavsett var myndighetenplaceras kommer den att vara till stor hjälp i unionensarbete för att alla livsmedel som produceras i EU ärsäkra och att konsumenterna kan lita på att alla livs-medel de köper är säkra.EU har verkat för att de myndigheter som bildasska fördelas rättvist mellan medlemsstaterna. Sverigeoch har som nya medlemmar ingen . signalerade tidigt ett starkt intres-se för livsmedelsmyndigheten. Jag har gett mitt stödför en lokalisering till . Den svenska regering-en har valt att prioritera ett organ inom IT-området.Anf. 45 ():Fru talman! Det finns engrund i detta som jordbruksministern och jag är djuptöverens om, nämligen hur viktigt det är med sundaoch säkra livsmedel. Det är många föräldrars be-kymmer i dagens läge hur de ska kunna garantera attderas barn verkligen får mat som de mår bra av ochsom de kan växa och utvecklas av, att de får mat somde inte mår dåligt av, och hur man kan hindra att defår mat som de t.o.m. blir sjuka av kortvarigt ellerlångvarigt, mat som de blir handikappade av ellert.o.m. mat som dödar.Den här situationen och oron kommer för-stås av det som berörts i den föregående debatten,dvs. BSE-situationen i , ochandra länder. senast är det diskussionen i Frankri-ke, där många skolor slutar köpa nötkött för att kunnagarantera hälsosam mat eller åtminstone inte dödligmat till de skolbarn som äter på skolorna.Vi har annat. Vi har salmonella. Vi har hela dennaövermedicinering av antibiotika som fortfarande finnsi stora delar av . Vi har användningen av till-växthormoner, som också kan både skada och handi-kappa, särskilt barn.Jag är övertygad om att rapporterna på det härområdet kommer att bli fler och fler och kommer attbli allvarligare och allvarligare. Jag ser också att denkontroll av den här situationen som sker i intefungerar. Det är helt tydligt. Det finns heller ingetorgan som kan se till att kontrollen av området funge-rar.Då blir jag väldigt förvånad när jag hör jord-bruksministern med engagemang och känsla tala omde matskandaler som t.o.m. dödar människor runtom iEuropa . vetjag att det finns ett förslag i om enmatmyndighet med en möjlighet att besluta om sank-tioner mot de myndigheter som inte sköter sin kon-troll av mat och matsäkerhet. Det är ett förslag sommiljö- och jordbruksutskottet i harantagit i enighet. Men , som normalt sett bru-kar ha en väldigt hög profil i de här frågorna, väljeratt stödja en svagare myndighet. Det är förvånansvärtmen också djupt tragiskt.Den andra delen av min interpellation handlar omatt denna myndighet borde ha placerats i Sverige.Den frågan borde av drivits av den som företräderSverige på det här området, nämligen jordbruksmi-nistern. Den som man talar om här ärju långt borta i horisonten. Det finns också ländersom har mer än en . Att så snabbt ochså tydligt säga att vi med varm hand lämnar dennamöjlighet till ett starkt EU-organ till är ocksåförvånansvärt och väldigt synd.Anf. 46 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag blir lite konfunderad när jag läserinterpellationen. Den är något motsägelsefull. I styck-et 3 kritiseras regeringen för passivitet. Vi är passivanär det gäller att garantera livsmedelssäkerhet, ochdet är olyckligt. Det är tom retorik, osv. I nästa styckestår det: har en lång tradition av god livsme-delskontroll, goda förhållanden i livsmedelsproduk-tionen, stark djurskyddslag och tuffa regler för livs-medelsproduktion på en rad områden. Vi har mål-medvetet arbetat, osv.Vad är det som gäller? Är vi dåliga eller är vi bra?Det är den första fråga jag vill ställa och få ett svarpå. Min uppfattning är, som jag sade i den tidigareinterpellationsdebatten, att vi sannolikt har världensrenaste jordbruk. Det har vi fått genom en kombina-tion av stark lagstiftning, mycket målmedvetna ochmiljömedvetna bönder och medvetna konsumenter.Jag kan jämföra med den nya livsmedelslagstiftningsom kommissionen föreslår. På många områden harSverige dessa regler i det nationellaregelverket. Min fråga är: Vad är vi, är vi dåliga ellerär vi bra?När det sedan gäller det som började medatt ta upp delar jag uppfattningen. Det är också densvenska prioriterade målsättningen på mitt departe-ment. Vi ska försöka att grundlägga bra matvanor hosunga. Det är en nationell sak. Det kan vi besluta omsjälva. Till det ändamålet har jag 60 miljoner undertre år.Olika organisationer och myndigheter i vissa fallhar kunnat och kan söka pengar och därmed stärkamatvanorna hos unga. Jag är precis som om detta. Vad vi ser är en oroandeutveckling som vi måste försöka att bryta. Det bästasättet att bryta det är att göra det så tidigt som möjligt.Därför har jag också t.ex. ett annat prioriterat område.Det är skolmåltidsverksamheten. Jag tycker att manska uppvärdera den och backa upp den så att man därverkligen har bra mat så att barnen vill äta den.Sedan gäller det vad den nya myndigheten ska gö-ra och inte göra. Det är klart att man kan diskutera omvi ska ha en myndighet av samma typ som den ame-rikanska Food and . EU är enannan typ av union. Vi har inte det amerikanska sys-temet. Med det förslag som pläderar förskulle det bli en ny överstatlig myndighet.Både kommissionen och medlemsstaterna hargjort bedömningen att det inte är bra att ha det. Detsom nu diskuteras är att denna myndighet framför alltska ha hand om riskvärdering och till viss del ocksåriskkommunikation. Men själva hanteringen ska liggakvar på kommissionen. Det betyder att kontoret iDublin kommer att förstärkas. Det blir en bättre kon-troll av kontrollen också med detta system.Vad slutligen gäller placeringen vet också LenaEk att det är så det går till i politiken. Man gör upp.Här gjorde statsminister upp med statsminis-ter om att - inte bara jag, utan helaregeringen - stöder för att få det nya institu-tet, och kommer att stödja för att fåIT-institutet. Det kan man tycka mycket om, men såär realiteten i politiken.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tror inte att det är så svårt att för-stå det som står i min interpellation. I stycket 4 talasom situationen i , där vi i mångt och mycketär överens. Vi är överens om att vi på det här områdetär ett föredöme för övriga EU-länder. Vi hade medstor trovärdighet kunnat husera en myndighet, och vihade också haft den spetskompetens som en sådanbehöver. Det är det ena.Alldeles innan talas i interpellationen om den pas-sivitet som regeringen visar när det gäller resten avEuropa. Där skulle denna myndighet med tyngd kun-na gå in med sanktioner och se till att farliga sakerinte får förekomma. Den skulle ordentligt kunnasanktionsbelägga de som inte klarar av detta.Det är i resten av vi har de stora matskan-dalerna. Det är där denna starka, tunga myndighethade behövts. Kommissionen och medlemsstaternahar inte bedömt att det är nödvändigt. Men de folk-valda parlamentarikerna i parlamentet har i enighet iutskottet varit överens om att denna starka, tungamyndighet behövs. Det väger väl ändå någontingockså i vår värld.Den nu resonerande myndigheten ska hålla påmed riskvärdering, riskhantering, utvärdering ochsådana saker. Det sker till dels . Det somman kommer att kunna göra är egentligen väldigtmjukt och försiktigt. Det är ett informerande, utbil-dande, uppföljande, rekommenderande, utredandeoch inlindande.Det som behövs i hela är rätt så tuffatag för att komma till rätta med situationen. Jag tyck-er fortfarande att det är tragiskt att inte före-trädare har drivit den linjen, trots att de folkvalda EU-parlamentarikerna har varit överens om det.Anf. 48 Jordbruksminister ():Fru talman! Vad är då passivitet? I har vivarit bra. Där har vi gjort mycket. Skulle vi då inteföra över detta till EU?Vad vi har gjort är att vi försöker att få EU attanta våra salmonellabestämmelser. Vi försöker - ochnu också med viss framgång - att få dem att anta vårtkadaverförbud, som vi har haft under lång till. Viförsöker nu med stor framgång att få dem att avståfrån antibiotika i foder, där vi bara har fyra antibioti-kaslag kvar. Som jag sade var det från början mittförslag att vi skulle ha en myndighet.Jag vet inte vad det är för passivitet som om. Det skulle möjligen vara att vi inte drevinstitutet till . Det är en politisk uppgörelse.Det är sådant som händer i politiken. Det intressantaär väl att vi nu får ett institut som ska göra saker. Detär kanske mindre viktigt var det ligger, även om jagvill understryka det som också sade: Sverigeskulle ha varit mycket väl skickat att ha det hos oss.Vi har mycket bra vetenskapsmän på det området.Men det har sannolikt också Finland.Jag förstår heller inte vad talar om närhon säger något om parlamentet och dess andra för-slag. Jag såg både och på TV efter debatten i strålan-de glada tala om att de nu hade fått igenom detta. Vadär det då ytterligare som vill ha igenom?Europaparlamentet anser att myndighetens an-svarsområde främst ska vara att ge vetenskapliga rådoch att samla in vetenskapliga data. Man påpekarvidare att det är viktigt med ett nära samarbete medkontoret i och läkemedelsmyndigheten, menockså att gränsdragningen blir tydlig. Man menar attlivsmedelsmyndigheten ska föreslå typ av inspektionsamt frekvens och procedurer för inspektioner somutförs av kontoret i . Det är inga konstiga sa-ker! Detta kommer vi att diskutera. Det var detta somKarl och stod upp och varså lyckliga över att de hade fått igenom. Jag förståralltså uppriktigt sagt inte vad vi är oense om.Anf. 49 ():Fru talman! När det gäller riktigt farliga saker ärdet i de allra flesta fall bra att efter information, ut-värdering och utbildning också kunna använda sig avsanktioner. Det gör vi på de flesta andra områden närdet handlar om riktigt farliga saker.Det som och harföreslagit är en europeisk matpolis - inte en europeiskmattant. Det är rätt stor skillnad. Däri ligger också detsom jag kallar för passivitet i det här läget. Informa-tion, utvärdering och riskvärdering är ju någontingsom den allmänna debatten har dragit i gång i kombi-nation med det som görs i Dublin.Det som behövs, förutom de vetenskapliga grun-derna eller utredningarna som jordbruksministernhänvisar till, är en myndighet som kan vidta sanktio-ner.En väldigt bra och intressant parallell är EU:s ochkonkurrensmyndighetens agerande i konkurrensfrå-gor. Det var den typen av sanktioner och ingripandensom både och hadehoppats att denna myndighet skulle ha möjlighet attgöra. Det kommer den nu inte att få. Min ärliga upp-fattning är fortfarande att det är tragiskt att den intefår det. Jag tror nämligen att det hade behövts - bådeför matkvaliteten och för de barn som ska äta maten iEuropa i framtiden.Anf. 50 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag tycker att det är lite intressant, dethär med matpolis och mattant. Jag tolkar då mattant ien positiv bemärkelse. Vad mattanterna gör i Sverige- men tyvärr inte i andra länder eftersom man inte harskolmat i andra länder i så stor utsträckning - ärnämligen att arbeta förebyggande och långsiktigt. Deser till att maten är bra så att barnen mår bra. Vad enpolis gör är att rycka ut i det akuta skedet, när någon-ting har hänt.Man kan säga att det här institutet blir en form avmattant - om vi nu ska illustrera det på det viset -inom EU. Men matpolisen finns på kontoret på Ir-land, och ska där förstärkas med delar av det somLena Ek efterlyser.Jag såg alltså det här efter parlamentsbehandling-en, och jag kunde inte uppfatta annat än att de somhade haft ärendet uppe till behandling i jordbruksut-skottet var mycket nöjda med den behandling somparlamentet gett det.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:48 om inter-nationellt samarbete om kommunikationsrättAnf. 51 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt arbetar för ett juridiskt samarbetepå området "en modern internationell kommunika-tionsrätt". Hon har särskilt frågat om det finns någrakonkreta möjligheter att tillsätta en internationelljuridisk arbetsgrupp. Denna skulle ha till uppgift attövervaka och analysera det som händer i , iEU och i hela världen.I dag finns det ett stort internationellt samarbetekring de frågor som tar upp, inteminst inom EU. antogs t.ex. ett direktivom elektronisk handel. Vidare har kommissionenförklarat att den tänker ta initiativ till regler om be-kämpning av barnpornografi och till åtgärder motrasism och främlingsfientlighet på Internet. Ett beslutom bekämpning av barnpornografi på Internet fatta-des . Även andra åtgärder kunde nämnashär, t.ex. direktivet om elektroniska signaturer.När det gäller områden som ligger utanför civil-rätten och straffrätten kan jag nämna det arbete somför närvarande pågår för att ta fram ett nytt regelverkför elektroniska kommunikationer. I det arbetet ingårbl.a. att ta fram ett nytt direktiv om behandling avpersonuppgifter och skydd för privatlivet inom sek-torn för elektronisk kommunikation.Förutom arbetet i EU vill jag särskilt peka på detsamarbete som sker i FN. I FN:s kommission förinternationell handelsrätt, Uncitral, pågår ett ingåendesamarbete om den internationella handelsrätten. Justnu håller man på att arbeta fram ytterligare regler förelektronisk handel.Jag vill också lyfta fram det arbete som sker inomramen för ett annat FN-organ, nämligen . Ar-betet där går bl.a. ut på att anpassa immaterialrättentill den tekniska utvecklingen. har handom 21 olika konventioner. Några av konventionernagäller just patent och upphovsrätt - två områden somAna särskilt nämner.På det straffrättsliga området vill jag framhålla detarbete som pågår inom . Där arbetar manför närvarande med att ta fram en konvention om IT-relaterad brottslighet. En viktig del i det arbetet är attförstärka det internationella samarbetet vid utredningoch lagföring av sådan brottslighet.Det finns alltså ett mycket omfattandeinternationellt samarbete kring de frågor som AnaMaria Narti tar upp. Den deltaraktivt i det samarbetet.Den tekniska utvecklingen går snabbt. Utveck-lingen är ofta gränsöverskridande. Det är angelägetatt man även i fortsättningen arbetar internationellt idessa frågor. Det behövs god framförhållning i arbe-tet. Jag håller med om att man måste följaden tekniska utvecklingen och de konsekvenser somdenna, både på gott och ont, för med sig. Detta gällerbåde internationellt och på hemmaplan.Men jag bedömer det inte som realistiskt att skapaett sådant internationellt organ för modern internatio-nell kommunikationsrätt som efter-frågar. På den frågan måste jag därför svara nej. Där-emot är det önskvärt, och säkert också möjligt, attbredda och fördjupa samarbetet på annat sätt. Men ettsådant utökat samarbete bör troligen i första hand skei de samarbetsorgan som redan finns.Ana tar upp en annan angelägen as-pekt som jag vill säga några ord om.När det gäller lagstiftningen i EU på dessa områ-den håller jag med om att resultatet i mångafall har blivit alltför fragmentariskt. Man har oftariktat in sig på enstaka frågor. Det ligger kanske ilagstiftningsprocedurens natur i EU att det blir så.Men det är ändå olyckligt. Det är viktigt att lagstift-ningen har sin grund i en helhetssyn så långt sommöjligt.Ett annat problem är att många av EG-direktivenhar tillkommit under stark tidspress. Jag vågar påståatt detta har lett till att EU-lagstiftningen i vissa fallinte har fått den höga kvalitet som är önskvärd ochsom vi är vana vid i Sverige.Det finns anledning att noga följa detta i framti-den. Just frågan om kvalitet i lagstiftningen är ocksånågot som vi kommer att driva från Justitiedeparte-mentets sida under det svenska ordförandeskapet.Här bör man också uppmärksamma de tidsfristersom gäller för medlemsstaterna när de ska genomföraEG-direktiven. Det är viktigt att dessa blir tillräckligtlånga. Alltför korta tider riskerar att leda till att vårlagstiftning inte håller tillräckligt hög kvalitet. Rege-ring och riksdag måste få den tid som behövs för attkunna genomföra direktiven på bästa sätt. Frånsvensk sida försöker vi hålla fast vid att tiden normaltbör vara för civilrättslig lagstiftning.Ana nämner distansavtalslagen. Denlagen bygger ju på ett EG-direktiv. Jag känner till attriksdagen inte hade den tid som den har rätt att krävaför att behandla en sådan viktig proposition. Jag me-nar att detta klart och tydligt visar hur betydelsefulltdet är att tidsfristen för att genomföra EG-direktivinte blir för kort. Detta är en synnerligen angelägenfråga som vi bör uppmärksamma i EU.Anf. 52 ():Fru talman! Först vill jag tacka för det svar jag harfått och gratulera den nya justitieministern till hansnya position.Jag tycker att det svar jag har fått inbjuder till enfortsatt diskussion. Det är en mycket lång diskussionsom väntar oss. Ingen, varken en erfaren jurist elleren oerfaren parlamentsledamot - jag har bara ilagutskottet bakom mig - kan orientera sig i denvirvel av händelser som den nya internationellakommunikationen sätter i gång. Visst pågår det i dagett mycket intensivt arbete internationellt. Ändå hjäl-per det inte. Vi gör misstag.Jag ska ta ett exempel som har vållat en mindrestorm hos allmänheten. Det handlar om obeställdreklam. Det gäller reklam som kommer via Internet.Denna reklam stör väldigt många människor när de,utan den minsta önskan att få ta emot sådana bud-skap, känner sig bombarderade och dränkta av sådanreklam.Där har vi fattat ett felaktigt beslut. Jag personli-gen kritiserade detta beslut, men kanske inte tillräck-ligt starkt. Vi har beslutat om ett register som skasamla namn på alla människor som inte vill ta emotreklam. Ett sådant register skulle bli nationellt. Mencirkulationen av sådana meddelanden är internatio-nell. De som skickar sådana reklammeddelanden tarinte hänsyn till nationella register. De kan mycket lättgå förbi detta.Efter detta har också bedöm-ning kommit. säger samma sak.Det här nationella registret hjälper inte. Jag vill gärnalyfta fram den här frågan. Det finns internationellaorgan. De är säkert mycket duktiga och bedriver enfin verksamhet, men det händer ändå mycket ofta attförvirring uppstår i virveln av händelser som ägerrum. Då beslutar vi om lagar som mycket snabbt visarsig inte fungera. Detta blir en stor utmaning för en nyjustitieminister.Anf. 53 Justitieminister ():Fru talman! Jag tackar för gratulationerna. Ett årverkar för mig väldigt långt om man jämför med denerfarenhet som jag har.Jag ska försöka svara på den fråga som handlarom det som kallas opt out- och opt in-lösning ochvilket alternativ man ska välja. Av lagutskottets be-tänkande med anledning av propositionen om obe-ställd reklam framgår att utskottet förutsätter att ettkonkret förslag till nationellt spärregister redovisasför senast . Detär enligt lagutskottet inte förenligt med en aktiv kon-sumentpolitik att ha en opt out-lösning om det intefinns ett centralt register som konsumenten kan vändasig till och avböja e-postreklam. Med en opt out-lösning är det just så som nämner.Regeringen har att ta ställning till vilken vägman ska gå. Det finns två alternativ. Det ena är atthålla fast vid opt out-lösningen. Då måste man införaett nationellt spärregister. Det finns alltså inte i dag.Det andra är att övergå till en opt in-lösning somfinns i flera andra länder. Den frågan bereds för när-varande i . Det är det svar jag kange.Anf. 54 ():Fru talman! Det var roligt att höra att man jobbarmed alternativ nummer två, opt in. Efter allt det somhar skett sedan vi fattade beslutet, som var en kom-promiss, är jag mer och mer övertygad om att opt inär den bästa lösningen.De flesta av oss riksdagsledamöter har också fåttmassor med e-brev som protesterar mot den fria obe-ställda reklamen. Folk känner sig direkt kränkta avdet. För mig är min dator ett arbetsredskap och nå-gonting som står mig mycket nära. I den vill jag ab-solut inte ha in konstiga meddelanden från vilka sän-dare som helst. Jag förstår de människor som harprotesterat.Jag vill ta upp en annan fråga också. Justitiemi-nistern har talat om hastigheten som tvingar oss att,både på nationell och internationell nivå, skriva omlagar. Detta är alldeles sant. Det är sant att det finnsdirektiv som kommer från EU som redan när dekommer till oss inte längre stämmer med vad somhänt inom tekniken. Vi ställs också inför situationenatt fatta beslut alldeles för hastigt. Men ibland gör vivåra egna små eller stora misstag. är de härmisstagen väldigt svåra att förstå. Jag tänker på enbestämmelse i den nya bokföringslagen.Där står det att allt elektroniskt material som harmed dokumentationen av en transaktion att göra skabevaras på företaget i den form det hade när det komtill företaget. Det betyder att om det har kommit pådiskett ska jag bevara disketten och har det kommitmed e-mail ska jag ha hela installationen kvar . Först har jag enligt den nya bok-föringslagen rätt att konvertera.En sådan lag skulle kanske fungera om alla före-tag i hade nya datorer vid det datum när lagenträder i kraft. Vi vet att de flesta datorer byts ut . På grund av den galopperande tekniska ut-vecklingen blir de fullständigt obrukbara, inte därföratt de inte fungerar utan därför att de inte kan svaratill andra system som kommer i gång eller för attminnet är för litet osv. behöver alltså enföretagare hela den gamla utrustningen plus personaloch mjukvara som tillåter utläsning av den elektro-niska dokumentation som kom in i en viss form.Här tycker jag att vi har gjort ett misstag och intetagit hänsyn till den otroligt snabba tekniska utveck-lingen. Det skulle vara väldigt intressant att höra vadjustitieministern tycker om detta.Anf. 55 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller den första frågan får vialltså avvakta det arbete som pågår för att sedan taställning.När det gäller den andra frågan är det så att omräkenskapsinformation består av uppgifter som harerhållits från någon annan gäller detta först fr.o.m.fjärde året efter det kalenderår då räkenskapsåretsavslutades. Lagens krav på bevarande av räkenskap-sinformation är alltså och inte . Bestäm-melsen om bevarande av räkenskapsinformationhindrar inte företaget från att anpassa informationentill företagets eget informationssystem. En förutsätt-ning för detta är naturligtvis att räkenskapsinforma-tionen inte förändras. Bestämmelserna ställer inteheller något krav på bevarande av den maskinellautrustningen och de andra fysiska föremål som ur-sprungligen användes för att spara informationen. Detär naturligtvis så att tillgången på maskinvara kangöra det nödvändigt att använda annan utrustning änden som användes från början. Enligt riksdagsmajo-ritetens mening innebar bestämmelsen en lämpligavvägning mellan å ena sidan kraven på dokumenta-tion och bevis samt å andra sidan företagens behov avatt utnyttja ny teknik. Som jag ser det har det inteframkommit något som förändrar den bedömningennu.Anf. 56 ():Fru talman! Eftersom jag har arbetat i lagutskottetmed det här beslutet kan jag intyga att konverteringinte accepteras förrän den lagstadgade perioden redanär borta.Men det är inte det som är det viktigaste. Det vik-tigaste är att vi hittar metoder för att tillsammans påalla nivåer kunna hantera de här mycket nya frågorna.Jag vet inte om det är just ett internationellt organ,en internationell arbetsgrupp, som skulle ge de bästamöjliga svaren i sammanhanget. Men jag har enkänsla av att vi allihop måste gå i skola ochtillämpa det som så vackert kallas för livslångtlärande för att kunna hålla takten med vad som hän-der på alla nivåer - internationellt, inom EU och pånationell nivå.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanAndre vice talmannen meddelade att fredagen den17 november kl. 9.00 skulle interpellationssvar läm-nas.