prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — Vit-sen var att vi ska ha regelsystem som inte bara gällerKuba och , som inte bara gäller ett land gen-temot ett annat i de avtal som finns om handel, utanvi ska ha regelsystem som tillförsäkrar alla människormöjligheten att organisera sig och kämpa för sinafackliga rättigheter. Regelsystemen ska också tillför-säkra miljön och den ekologiska hållbarheten enhögre roll än . Handeln ska inte få inkräktapå vårt framtida levnadsutrymme. Det är en regleradfrihandel som står i skarp kontrast till den frihandelsom och står för ochsom bara leder till större orättvisor.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag känner mycket väl till att det påKuba, liksom på alla andra kommunistiska platser ivärlden, finns olika, statligt organiserade organisatio-ner. Det som förvånade mig nu var att ändåräknar dem som fackföreningar.Var och en som har lyssnat på både frågan ochsvaret kan dra sin egen slutsats. När det gäller detkonkreta exemplet , är det ett faktum att det påKuba inte finns rättigheter för löntagare och fria fack-föreningar på det viset som vi brukar mena i demo-kratier.När frågan ställdes om vi ska fortsätta med han-deln, var det enda som kunde komma frammed ett nytt angrepp på moderater - som aldrig tän-ker på någonting. Det var lite fattigt, men också oer-hört avslöjande.Anf. 75 () replik:Fru talman! Vem som hade det mest tomma ochinnehållslösa inlägget får väl framtiden utvisa ochåhörarna avgöra.Här har jag hållit ett helt tal som just handlar omen reglerad frihandel, för att värna rättigheter, för attvärna miljön och för att se till att solidariteten får ökatutrymme i världshandeln. endakommentar är: Ska detta gälla också ? Självklartska det också gälla ! Det ska gälla över helavärlden. Trodde att jag ville ha ettsystem som gäller ca 180 länder förutom ? Detär dumheter och nonsens!Gunnar har inte förstått, inte lyssnat ochinte velat föra en seriös debatt, och det slår bara till-baka på honom själv.Anf. 76 ():Fru talman! är ett land med goda traditio-ner att förvalta när det gäller engagemang för förhål-landet i andra länder, vad gäller både bistånd ochmänskliga rättigheter.Till pionjärerna på detta område hör våra olikakyrkor och missionsorganisationer. Men också andraideella organisationer och fackliga organisationerm.fl. har betytt mycket för internationella hjälpinsat-ser runtom i världen. Heder åt alla dessa många gång-er självuppoffrande människor! Det är enskilda sompå ett osjälviskt sätt satsat sin tid och sitt kunnandeför att hjälpa andra.Ett av de första stora namn jag själv minns, medstor respekt för hans insatser i internationell tjänst, ärDag Hammarskjöld. Han kom att betyda mycket somförebild, inte minst för många ungdomar i vårt land.Genom åren har, om man bara ser till fredsbeva-rande operationer, mer än 80 000 svenskar varit medoch tagit internationellt ansvar genom FN. Vi har allanledning att känna tacksamhet också till dem.Naturligtvis måste vår målsättning vara att alltframgent vara med och ta vår del av ansvaret ocksåför kommande insatser. Behovet av sådana kommersannolikt att öka. Det är därför av stor betydelse att viinte försämrar våra möjligheter att göra detta t.ex. närdet gäller utbildnings- eller rekryteringsmöjligheter.En ökad samverkan mellan militära och civila in-satser är här av växande betydelse.Fru talman! En värdebaserad utrikespolitik liggeri tiden. Vid senaste regeringsskiftet i när krist-demokraten blev statsministertillsatte han inte någon biståndsminister. Nej, menhan tillsatte en utvecklings- och MR-minister. Det ärväl i den riktningen vårt arbete i också bordegå, att utveckling och MR-frågorna ännu mera sätts icentrum.I dag finns inte ens med på listan överländer med MR-minister även om den nu är kort.Varför inte? Det är sorgligt.MR är oerhört centralt för oss kristdemokrater. Ja,det är ju en fråga där det finns ett brett engagemanghos kammarens samtliga partier. Vi ska vara glada föratt vi lever i ett sådant land. Oavsett var i världenmänskliga rättigheter hotas eller förtrampas ska vivara beredda att agera. Tyvärr är listan över länderdär sådana kränkningar sker alldeles för lång. Ja, vikan säkert vara överens om att det bästa vore om detinte gick att göra någon sådan lista alls. Men som detnu är behövs det en ännu tydligare prioritering av detsvenska MR-arbetet. Från kristdemokratisk sidakommer vi att vara pådrivande i den frågan så längedet behövs. Frågan är om MR ska ha en central platspå agendan. Den kräver inte bara ord utan även hand-ling, och så långt möjligt med positiva förtecken.I Svenska Dagbladet kunde vi i går läsa om hurNorge tagit över roll som flyktingmottagarei och detta utan att motsättningarna mot in-vandrargrupperna ökat.Det kusligt ökande nazistinspirerade våldet visaräven på brister i vårt eget land, bl.a. när det gällerMR-arbetet. Våra problem på detta område påverkarvårt internationella anseende och vår trovärdighetnegativt.Det är viktigt att hålla MR-fanan högt oavsett varhot eller kränkningar sker. Mycket mera behöver ochkan göras av oss alla.Det tragiska är att det är kvinnor och barn somfrämst drabbas när de mänskliga rättigheterna intefungerar. Mänskliga rättigheter gäller alla, överallt,oavsett ålder, kön, ras, religion osv.Där respekten för de mänskliga rättigheterna intefungerar, fungerar inte heller demokratin. Också denlilla människan har rätt till trygghet.Fru talman! En annan sak som förtjänar betydligtstörre uppmärksamhet i det internationella arbetet ärreligionens betydelse. Även om många uppfattarSverige som ett sekulariserat land, där religionensbetydelse minskat, är det långtifrån så i övriga delarav världen. Det är en brist i det internationella samar-betet att inte känna till eller förstå religionens bety-delse för sättet att tänka, t.ex. i den muslimska värl-den.Vid en - jag tror att det var i Wien1993 - uppmanades alla länder att skriva en hand-lingsplan för MR. Mycket få länder har gjort det, bl.a.Norge. har inte gjort det.I har man, som sagts, tagit fram en hand-lingsplan för MR. Den utgörs till av utrikesin-satser och till av inrikesinsatser. Den är både enanalys av problemen och en plan för hur man skakomma till rätta med dem. Det är inte någon glättadskrivning, utan den är rak och öppen. NGO:er i Norgehar varit mycket involverade i detta arbete.Denna handlingsplan för MR har fått ett mycketpositivt mottagande både i det norska samhället ochinternationellt.Ibland kan man faktiskt lära av sina grannar, och idet här fallet tycker jag att vi i borde kunnagöra det.Fru talman! borde få en MR-ministerigen, men det kanske först krävs en ny regering. Sve-rige behöver en handlingsplan för MR - kanske krävsdet en ny regering också för det.Anf. 77 ():Fru talman! Detta är den första utrikespolitiskadebatten detta millennium. Vi hoppas att detta sekelska bli fredligare än det förra och att fattigdomen,liksom de stora folksjukdomar som är ett hot motmånga av världens folk, ska minska dramatiskt. Hiv,aids och tbc är några exempel.Globalisering har blivit nästintill ett modeord somanvänds för att beskriva den allt snabbare internatio-nalisering som pågår i hela världen. Det är egentligeninget nytt. Handel och andra förbindelser, fredligaoch våldsamma, har pågått mellan världens folk intebara utan i årtusenden. Skillnaden nu äratt allt går så fort och att många fler människor ärinblandade och berörs på gott och ont. Jag ska ägnadetta inlägg åt globaliseringen ur några olika aspek-ter.Globaliseringen inrymmer stora möjligheter - in-tegration, ekonomisk tillväxt och social utveckling -och ger förutsättningar för att nå fred, demokrati ochkulturella framsteg. Men globaliseringen ställer ossockså inför de ödesfrågor som följer av växande in-komstklyftor, ökad belastning på miljön och denpotentiella risken för att länder eller regioner medetniska och nationalistiska argument exploaterar vadsom uppfattas som globaliseringens hot. Därför krävsett starkare internationellt politiskt, ekonomiskt ochetiskt ramverk som prioriterar både uthållig ekono-misk och mänsklig utveckling. Vi i Centerpartietmenar att i alla internationella sammanhangska arbeta för att ett sådant ramverk utvecklas.Det kan t.ex. handla om den internationella han-deln. sattes fokus på globalise-ringen och den ojämlika fördelningen genom förbere-delserna inför , som skulle blivit inled-ningen till en ny WTO-runda om frihandel. Denskulle ha kunnat ge de fattiga länderna större tillträdetill världshandeln. blev det inte så. Enligt Oxfam- den engelska biståndsorganisationen - skulle inkomster kunna öka med om i-länderna öppnar sina marknaderför . Hur mycket man skulle uppnått meden vettig handelsrunda kan vi inte veta, men nog hadedet blivit något ändå. gäller det att med-verkar till att uppehållet blir så kort som möjligt ochatt driver på för att ge bättre han-delsvillkor - detta som de svåra frågornaom miljö, biologisk mångfald och socialt ansvar be-aktas.Globaliseringen skapar ett omvandlingstryck sompåverkar både rika och fattiga länder och regionersåväl som byar och kommuner. Insikten om att verk-samheten i en del av världen får konsekvenser förresten av världen ökar; vårt ömsesidiga beroendeökar. Oroligheter i en del av världen får återverkning-ar överallt. Vårt säkerhetspolitiska tänkande bör blialltmer internationellt och anpassat för att möta denya hot världen står inför, t.ex. internationell terro-rism, miljökatastrofer, nya sjukdomar och droghan-del. Dit hör också de ökande ekonomiska klyftorna ivärlden.Med den insikten är det lättare att dra slutsatserom att vi ska öka vårt eget engagemang i det interna-tionella freds- och säkerhetsarbetet, när det gällerhandel och samarbete, konflikthantering och förebyg-gande insatser - både i närområdet och globalt - ochnär det gäller behovet av bistånd och utvecklings-samarbete för att minska klyftorna i världen, utrotafattigdom och bidra till utjämning. Sist men inteminst gäller det kampen för demokrati och de mänsk-liga rättigheterna. får aldrig vara tyst närmänskliga rättigheter kränks. Vi bör arbeta ännuhårdare än tidigare med MR-frågorna.När det gäller alla dessa frågor har egentligen allamedborgare ett ansvar, liksom näringslivet och allavåra frivilligorganisationer, och givetvis vi som riks-dagsledamöter och som nation. Likaväl somdet är viktigt att våra företag, vårt IT-kunnande, våraartister, vår design och vår kultur är framgångsrikaute i världen är det viktigt att vi är framgångsrika närdet gäller internationellt arbete för utjämning ochkonfliktförebyggande.Globaliseringen gynnar de rika länderna. Samti-digt som pengar rör sig med Internethastighet övervärlden och näringslivet globaliseras står en stor delav världens befolkning utanför allt det som sker. Detär så att världens rikaste femtedel har 74 gångerså hög inkomst som världens fattigaste femtedel,jämfört med 30 gånger så hög 1960. Mer än 1,3 mil-jarder människor lever på mindre än perdag. De har ingen social trygghet och ett minimum avsjukvård, och de lever i ruckel, om ens det. Ingen iSverige kommer ens i närheten av en så låg siffra.Detta är viktigt att komma ihåg när röster höjs för attvi måste klara av våra egna problem innan vi visarsolidaritet med andra.Det är bra att vi nu ska utreda biståndet. Det skavara effektivt, och det ska leda till uthållig utvecklingoch utjämning av klyftorna. Men förändring av in-riktning får aldrig tas till intäkt för att vi kan minskaeller låta bli att öka biståndet. Behoven är oändliga.Låt oss gå tillbaka till enprocentsmålet. Tillregeringen vill jag - även om det inte finns någonrepresentant här - rikta en mycket stark uppmaning:Låt den skamliga nedskärning av biståndet som sked-de vara något som endast kunde ske på1900-talet. ska detta inte upprepas.Fru talman! Måtte bli fredens sekel -det sekel då världens ledare inser att ingen framgångkan vinnas genom att man ser bakåt och förstorargamla oförrätter. Ingen framgång kan nås genomhatpropaganda såsom gjorde, såsom Milosevicgjort och gör, såsom skett i i den stora sjöregi-onen, såsom sker i och i Kashmir, föratt ta några exempel, där religionen används somverktyg för hatpropaganda som utlöser våldshand-lingar.Vi ska självklart lära av historien, visa vad somskett och visa det om och om igen så att det integlöms, såsom kommer att ske här i i nästavecka med konferensen och manifestationen medanledning av Förintelsen. Det är mycket bra. Vad sommåste bli lärdomen för världens ledare och för allafolk är att man, som t.ex. gjort iSydafrika, måste se framåt för att åstadkomma någotbra för sitt land. Man måste försonas, och man måsteleva vidare. Man kan inte gräva i gamla oförrätter.Det gäller också i vardagslivet för oss alla.Det är så viktigt att vi i världen reagerar myckettidigare än vi förmått när vi ser tecken på be-gynnande konflikter, när hatet sprids. Det är då åtgär-der måste sättas in. Det är då det förebyggande arbe-tet ska sättas in. Världen måste helt enkelt gå från attreparera i efterhand till att förebygga konflikter. Tidigvarning måste följas av tidig handling. harvärldssamfundet reagerat för sent eller inte alls. Vimåste komma till ett system där världssamfundet kaningripa i tid.Globalisering handlar om många frågor. Jag harberört en del. Det handlar om miljön. Det handlar omekonomin. Det handlar naturligtvis om EU-frågor,som kommer att beröra här lite senare.Det handlar om kontakter mellan människor, och dethandlar om resor. Det handlar om Internet och nät-verk. Till slut vill jag också säga följande: Låt ossinte glömma den del av mänskligheten i denna IT-värld som inte är uppkopplad. Det är faktiskt den allrastörsta delen.Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat med intresse på anförande. Solidaritet och kamp förrättvisa för fattiga människor ute i världen går som enröd tråd genom det. Det stöder jag till hundra procent.Jag har en fråga. tar uppWTO-förhandlingarna i . Man diskuteradevilken dagordning vi ska ha för WTO-förhandlingarna . Jag förstår att MarianneAndersson, till skillnad från tidigare talare i dennadebatt, tycker att det är viktigt att vi ser till att vianvänder EU som ett instrument när det gäller attförhandla med länder i övriga världen. Är det baraSverige som går ut i en förhandling blir det lätt ett ropi natten.Man pratar om de rikare ländernas förutsättningari dessa förhandlingar när det gäller frihandel i värl-den. Det handlar om att vi är tvungna att göra vissaförändringar i den politik som vi driver både i vårtland och i , så att vi från de rikare ländernainte ska ta resurser från de fattigare.Därför undrar jag på vilket sätt och hennes parti vill förändra framför allt jord-brukspolitiken, så att vi kan få en rättvis livsmedels-politik i världen.Anf. 79 ():Fru talman! Det är väl ingen hemlighet att vi harvarit kritiska mot regeringens inställning att Sverigepå något sätt ska gå före i EU när det gäller stöd tilljordbruket och jordbrukspolitiken. Men vi menarsjälvfallet att EU måste öppna sig för import av jord-bruksprodukter.Vi framför kritik mot att ska göra sakeroch ting och ligga före de andra EU-länderna när detgäller den här frågan och inte utnyttja t.ex. de stödsom finns . Då far jordbruk illa medandet är ett annat regelverk i övriga . Det handlarom att vi ska ha samma villkor. Vårt svenska jord-bruk ska ha samma villkor som gäller i övriga EU-länder. Sedan ska man förändra den europeiska jord-brukspolitiken. Jag tycker att det är väldigt viktigt attvi gör det.Anf. 80 () replik:Fru talman! Det är en förut-sättning att vi ändrar den politik som vi driver medstöd. Över hälften av EU:s budget går till stödet ijordbruket, pengar som man skulle kunna använda tillsolidaritet och rättvisa på andra områden i . Dåmåste vi börja. Vi behöver inte gå före, utan vi måstei gå före för att se till att ändra det här. Vihåller en del av produktionen under armarna somfaktiskt innebär att det i slutändan blir de fattiga län-derna som får bekosta det hela. Vi måste ändra jord-brukspolitiken i och i för att kunna taemot de produkter som produceras i de fattigare, inteså tekniskt drivna, länderna i framtiden.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Det är naturligtvis självklart att vi skaförändra jordbrukspolitiken. Vi menar att vi ska göradet i tillsammans. ska inte göra detensidigt. Det klarar inte . Det vet vi. Sverigeär för litet för att klara en sådan sak. Vi ska göra dettillsammans.Anf. 82 HANS () replik:Fru talman! talade mycketsympatiskt om behovet av solidaritet och ett globaltperspektiv. Hon pratade också om att det finns storamöjligheter. Jag delar den uppfattningen, men jag harnågra frågor.Företagen, agerar ju med stor kraft och med väl-digt mycket pengar. De bygger stora dammar, oftamed bistånd från våra länder. De ägnar sig åt genma-nipulation och försätter fattigbönder i och påandra håll i en utpressningssituation. När det gällerfrågan om fackliga rättigheter, som var inne på, måste det finnas en kopplingmellan det svenska perspektivet och det internatio-nella. Det gäller att hålla upp de fackliga rättigheternaoch stärka de fackliga organisationerna här i Sverigeför att man ska ha sympatiåtgärder och en internatio-nell solidaritet. Det gäller att kunna ställa krav påföretagen att de inte engagerar sig i just sådant somMarianne talar emot. Vilka metoder, stat-liga och fackliga, anser hålleremot de transnationella företagens härjningar?Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Det är en oerhört svår och komplice-rad fråga som tar upp. Vi menar justatt vi måste försöka att steg för steg utarbeta ett ram-verk. Vi vill inte släppa allting fritt på det här sättet,utan vi vill att det ska finnas ett ramverk som just tarhänsyn till både människor och miljö när det handlarom exploatering och annat.Jag tog också upp frågan om biologisk mångfaldoch att vi ska ta hänsyn till miljön och sociala frågor- som också innefattar fackliga frågor - när det gällerWTO-förhandlingarna. Jag vet att det här är oerhörtkomplicerat. De flesta går emot att mantar in dessa frågor i WTO-förhandlingarna, eftersomde uppfattar det här som handelshinder från den rikavärlden. Det här är alltså ganska komplicerat. Menjag tycker självfallet ändå att vi måste göra det här.Hans Andersson tog upp exempel om dammar ochbistånd även från . Vi vet båda två att detfinns exempel på att har givit stöd till byg-gande av dammar, vilka har en mängd negativa in-verkningar både på människorna och på miljön iområdet. Jag tycker att det är olycksfall i arbetet.Sådana projekt ska vi inte medverka till. Det är vårinställning.Anf. 84 HANS () replik:Fru talman! Det är så återkommande att jag inte ärsäker på att det handlar om olycksfall i arbetet. Vape-nexporten är också ett sådant fall. I det avseendettycker jag inte att representanter med krafthävdar det solidariska internationalistiska perspekti-vet.Min fråga gäller just att det finns ett sambandmellan hur man ser politiken ideologiskt här hemma -med fackliga rättigheter, miljöhänsyn och vikten avatt ha konventioner som är solidariska - och möjlig-heten att trovärdigt kunna prata om det på ett interna-tionellt plan. Då måste man också välja sida här. Jagser två huvudgrupperingar, en solidarisk och en hårtmarknadsinriktad. har ibland svårt att taställning, men med hjälp av tror jag nog att vi ska hamna rätt till slut.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! bör vara medvetenom att vi har drivit miljöfrågorna. Vi var de förstasom tog upp dem i denna riksdag, och vi har konsek-vent drivit de frågorna under en mycket . Attvi skulle ha en politik här i och en politikinternationellt är fullständigt absurt. Det är någontingsom påstår, men det har ingentingmed verkligheten att göra. Så är det ju inte. Vi driversjälvfallet samma politik här i som vi driverinternationellt.Anf. 86 ():Fru talman! För att anknyta till det tidigare replik-skiftet vill jag säga att det är och har varit en storfattigdom, miljöförstöring och brist på mänskligarättigheter i världen. Allra mest fasansfullt tror jagfaktiskt att det har varit i de kommunistiska diktatu-rerna. Därför tillhör jag dem som är mycket glada åtde två företeelser som mer än något annat har präglatde senaste tio åren.Den ena är förstås kommunismens fall. Kollekti-vismen är grundligt slagen, och den mänskliga frihe-ten sprider sig över vårt jordklot. Det här är naturligt-vis avgörande för demokrati och politisk mångfaldmen också för ekonomisk utveckling.Den andra viktiga företeelsen är internationalise-ringen. Den är förstås inte ny, men det känns som omden har fått ett extra språng nu . Manbrukar säga att världen krymper, men egentligen ärdet tvärtom eftersom världen, ur den enskilde indivi-dens perspektiv, växer. Murar rivs, gränser försvin-ner. Politiska, ekonomiska och praktiska hinder förmänniskor blir mindre och mindre.Bara under min livstid har priset för att flyga hal-verats. Priset för att telefonera över harsjunkit till en femtondel av vad det var när jag föddes,och priset på datorer har sjunkit till en etthundratjugo-femtedel av vad det var då. Det sägs att telefontrafi-ken ökar medan Internetanvändning-en numera ökar . Det är uppenbartatt världen växer för de allra flesta människor.Sverige är naturligtvis inte oberört av allt det här.Sverige, som är en liten och öppen ekonomi, är oer-hört beroende av handeln. Hela vårt välstånd byggerfaktiskt på den internationella handeln och på detinternationella utbytet. Trots att expansionen undermin livstid i stort har skett inom den offentliga sek-torn har exportindustrin fördubblat sitt värde fråndryga till dryga av BNP. Det här är ett sättatt illustrera hur mycket välståndet hänger ihop medhandeln och internationell konkurrenskraft.Vi har under en studieresa som jag just har gjortmed finansutskottet i fått andra exempel på hurfrihet och välstånd och ekonomisk utveckling hängerihop. Det finns mycket att lära sig där, både hur mankan göra och hur man inte kan göra. En del av detsom de har tagit fasta på där är sådant som man gärnaskulle se att en och annan svensk politiker kunde tatill sig av, exempelvis att statligt företagande inte ärnågon alldeles lyckad idé. Men det som framför alltvar slående - för att travestera statsministern - varjust att den individuella friheten var så nära förknip-pad med den ekonomiska friheten och att man, närman släpper friheten loss på det ekonomiska området,också sätter en boll i rullning som egentligen inte gåratt stoppa.Vidare måste jag passa på att påpeka, för demsom har tvivlat, att det var slående att socialismenknappast är den ideologi som befriar kvinnan. Sällanhar jag träffat så få kvinnor somföreträdare för någon verksamhet.Det här är sådant som för mig som liberal mycketenkelt kokar ned till att framtiden inte ligger i att vararädd för utvecklingen. Framtiden ligger i att bejakaindividualism, och internationalism måste vara grun-den för politiken. Det gäller alldeles särskilt i en liten,öppen ekonomi som den svenska.Det ekonomiska och politiska systemet måste där-för göras mycket mer oberoende av nationsgränserna.Det är här vårt stora engagemang för gränsöverskri-dande samarbete kommer in. Det går inte att försökaskapa onaturliga gränser när gränser och murar nuförsvinner av sig själva.En av de faktorer som skiljer från om-världen är det höga skattetrycket. Vi har enligtinternationellt jämförbara siffror ett skattetryck påungefär av BNP. Närmast oss ligger Danmarkpå . Ett danskt skattetryck skulle betyda 70 mil-jarder lägre skatter. Ett finskt skulle betyda 115 mil-jarder lägre. Ett norskt skulle betyda 175 miljarderlägre. Detta kan låta som sifferrabblande, men jagtycker att det är intressant i sammanhanget. Ofta närvi talar om att man måste ha mer internationelltgångbara villkor heter det att det skulle innebära raserar välfärden. Men som alla vet är välfärdeni våra nordiska grannländer absolut inte sämre än iSverige.Vad det handlar om är att se till att vi får mer va-luta för våra skattepengar och att vi får en långsiktigtbättre tillväxtbana.