prot · GN0972 · 2000-02-24 00:00:00 — kväveoxider från den internationella sjöfarten iÖstersjön är ungefär så stora som helautsläppet av kväveoxid från det svenska fastlandet.Utsläppen av svaveldioxid är ungefär lika stora.Detta är alltså ett problem som ligger ovanpå deandra sjöfartsproblem som vi inte minst haruppmärksammat när det gäller fågeldöden och hotetmot fåglarna.Men jag ska följa upp den här frågan så bra sommöjligt.Anf. 45 HANS ():Fru talman! Jag har varit i kontakt med SCA ochModo som använder bl.a. den här typen av fartyg.Under de senaste månaderna har de fått allt störreproblem med att få tag i lågsvavlig bunkerolja. Det ärväldigt bra om miljöministern vill driva frågan.InstitutforskningenAnf. 46 ():Fru talman! Jag hörde i en intervju med ThomasÖstros i början av månaden att han är skeptisk tillinstitutforskning. Han menade att den inte skulleskapa den spetskompetens som näringslivet efterfrå-gar och behöver och att den inte skulle vara konkur-rensutsatt. Vad menar med det utta-landet? Och vidhåller han denna åsikt?Anf. 47 Utbildningsminister ():Fru talman! Det som står i tidningen är alldeleskorrekt. Det kan jag för en gångs skull säga när jaghar blir påhoppad för något som har stått i tidningen.Det jag menar är att all god forskning måste ha enkonkurrensutsatt situation. Det är en väldigt speciellmiljö. Om forskning verkligen ska leda framåt måsteden bedrivas på en internationell nivå. Då finns det ettklassiskt problem som alla länder brottas med. Omman försöker att institutionalisera forskningen, skapaett viss inriktning måste man vara nogamed att detta ständigt omprövas. Det är det som ärmin poäng.Det finns sådana risker, men det betyder inte attalla institut bedriver dålig forskning. Man kan mycketväl ligga mycket långt framme om man har inrikt-ningen att ständigt vara beredd på att utvärderas omomvärderas. Det var det som var min poäng i tidning-en , och det vidhåller jag å det be-stämdaste.Anf. 48 ():Fru talman! Då vore det bra om generaliserade på det här området. Ett områdesom jag känner väl till är skogsindustrins forsk-ningsinstitut. Det är ett exempel på precis motsatsen.Där har man verkligen skapat en svensk spetstekno-logi som efterfrågas över hela världen och som där-med är konkurrensutsatt.Jag tycker inte att man ska kasta ur sig sådana ge-nerella påståenden som delvis svärtar ned den mycketförnämliga forskning som vi har på flera svenskainstitut.Anf. 49 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag var korrekt citerad om forsk-ningsinstituten. Ett dilemma är ju att om man talarlänge om en sak kanske inte allt kommer i tidningen.Visst är det så att man inte ska generalisera och manska inte säga att all institutionsforskning är dålig. CarlG tog upp ett exempel på en väl fungerandeforskningsverksamhet.Men det är en generell sanning att det bör ske enständig omvärdering, omprövning och konkurrensut-sättning. Det är viktigt att ha med sig när man byggerupp institut med särskilda inriktningar, att man intelåter det stelna. I så fall hamnar man i det läget använder resurser på ett felaktigt sätt. Det trorjag att och jag är helt överens om.Natura 2000Anf. 50 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Sverige har återigen fått kritik från EU för att viinte är tillräckligt bra när det gäller naturvården. I dethär fallet handlar det om art- och habitatdirektivetsamt fågeldirektivet och avsättningar av områdeninom någonting som kallas Natura 2000. Sverigeavsätter för få områden och skyddar inte de arter somenligt dessa direktiv ska ges bra förutsättningar attfinnas kvar.Nu har WWF, och Sveri-ges ornitologiska förening kommit med en skugglistaför Natura 2000 där man visar vilka områden somskulle ha kunnat vara med i denna satsning. Man tarupp över 2 700 områden, t.ex. Tönningefloarna, my-rområden som hotas av torrtäckt, Kosterrännan,, Båvenområdet osv.Jag skulle vilja höra: Vilka åtgärder avser miljö-ministern vidta för att ska slippa denna kritikoch för att vi ska få tillräckligt många områden så attbåde naturtyper och arter kan skyddas på det sätt somär avsikten?Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman! Det här är ett väldigt knepigt direktiv.Det är ju inte bara som har hamnat i en dis-kussion med kommissionen om tillämpningen av det,utan det är flera länder som redan dragits inför dom-stolen och flera länder som liksom kan drasinför domstolen. Det pågår från svensk sida en dis-kussion med kommissionen om hur man ska tolkaolika inslag i direktivet och hur vi ska kunna uppfylladet. Jag utgår ifrån att vi kommer att kunna klara utdet utan att hamna i domstolen.Sedan vill jag tillägga att egentligen är ettav de mest framgångsrika länderna i det här avseen-det. Jag tror att vi är nr 4 av de 15 länderna när detgäller antalet utpekade naturområden. Det är fel att viklär oss i säck och aska och säger att vi tillhör desämsta i klassen. Det gör vi inte heller på det härområdet.Anf. 52 ():Fru talman! De länder som har många skyddsvär-da biotoper och många arter kommer naturligtvis attfå bära en större del av bördan i Natura . Det ärsjälvklart att det är så. har en mängd artersom behöver skyddas, t.ex. lax, utter, flodpärlsmuss-la, många orkidéer, många fladdermusarter ochmånga fågelarter.Problemen med de områden som har avsatts är attdet finns många naturtyper som innehåller mångahotade arter där det inte finns tillräckligt stora områ-den för att vi ska kunna garantera att de hotade arter-na och naturtyperna blir kvar i framtiden.Jag skulle vilja höra: På vilket sätt kommerskugglistan för Natura 2000 att kunna utnyttjas? , ornitologerna och WWFverkligen gått igenom kommun för kommun för att seefter vilka områden som har höga naturvärden medhotade arter som skulle behöva skyddas. Finns detmöjlighet att använda den listan på ett konstruktivtsätt och se till att i alla fall blirbäst i klassen?Anf. 53 Miljöminister ():Fru talman! Det ska vi självfallet göra. GudrunLindvall vet ju också att det pågår ett arbete för att viska kunna anmäla fler än de ca 2 000 områden som vihittills har kunnat anmäla. Om jag inte minns alldelesfel kom ganska med ytterli-gare 900 områden som man kan lägga till listan.Det är riktigt att en del naturområden inte är till-räckligt bra täckta i det svenska förslaget . Mendet arbetar vi aktivt på att fylla igen.Med det utmärkta arbete som Världsnaturfondenhar gjort med den här listan, med det utmärkta arbetesom pågår på och med den kon-struktiva dialog som jag hoppas att vi kan ha medkommissionen är det självfallet också min ambitionatt vi ska vara bäst i klassen så snart som det är möj-ligt.Den gränsnära transporten mellan och NorgeAnf. 54 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetPagrotsky.Det förekommer en livlig trafik med lastbilar övergränsen mellan och . Den gränsnäratransporten har ett problem . De svenska åkarnahar inte samma förhållanden som de norska. Ensvensk åkare får ta med sig diesel när hanåker in i . Om man då betänker att åkerier kan-ske gör 8-10 transporter blir det en ohållbarsituation.Min fråga till statsrådet är om han är beredd att taupp förhandlingar med norrmännen för att vi ska fålikartade regler med norrmännens, för de får kommain i med diesel.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag har faktiskt precis sjösatt ett ar-bete mellan den norska och den svenska regeringenför att kartlägga den här typen av krångel i gränsbyg-derna mellan våra länder. och jag harkommit överens om att vi ska försöka surfa på vågenefter Öresundsbroarbetet, där vi har lärt oss att arbetamed den här typen av olika regler på två sidor om engräns som håller isär och försvårar näringsutbyte ochsnedvrider konkurrensen mellan näringsidkare igränstrakterna.Arbetet har precis börjat. Vi har utsett olikatjänstemän att delta i olika arbetsgrupper. Jag ska setill att den här frågan också blir föremål för belysningi det arbetet. För dagen har jag inte något mer detalje-rat att säga om själva sakfrågan, men jag ska se till attden blir föremål för ordentlig belysning.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Man får hoppasatt det som är sjösatt inte sjunker. När ni finner ettkonkret och ganska enkelt problem som detta är fårdet inte fastna i en utredning, utan vi kan kanskestegvis fatta beslut när ni kommer fram till att dettakan göras något åt.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska göra mitt bästa för att se tillatt denna farkost inte sjunker. Vad arbetet leder framtill och vad vi lyckas göra tillsammans med våranorska vänner kanske jag kan återkomma till riksda-gen med när arbetet har kommit en bit på väg, om detinte har sjunkit . Låt oss se hur det blir.EU-ländernas åtgärder mot ÖsterrikeAnf. 58 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-minister har uppslutningen kring EU:s åtgärder motÖsterrike varit? Jag ställer frågan med anledning avatt ett främlingsfientligt parti ingår i rege-ring.Anf. 59 Vice statsminister ():Fru talman! Enigheten mellan EU-ländernas 14regeringar har varit mycket stor. Där vill alla gå påsamma linje, nämligen att så länge det främlingsfi-entliga och konservativa partiet finns med i rege-ringskonstellationen i ska vi inte ha bilate-rala möten med representanter för regeringen, alltsåmed ministrarna.I var det inte riktigt lika storenighet. Det var ju en del partier som svajade där. Detsom jag tycker är mest trist är att representanter förKristdemokraterna, t.ex. parlamentarikern , har ifrågasatt vårt agerande. Hans ochandras agerande, att ifrågasätta vad regeringarna gör,innebär att kraften reduceras i det som vi gör.Jag hoppas att vi alla ska stå stadigt och fast motden främlingsfientlighet som finns i parti.Anf. 60 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.Jag förstår att statsrådet delar den oro som kom-mer till uttryck i artikel i nr 6, dvs. att delar av kristdemokratiska partietinte sluter upp bakom fördömandet av poli-tik.Anf. 61 Vice statsminister ():Fru talman! Jag har också noterat det. Och jagförstår reaktion, för han är verkligenen man som har varit med om mycket och som kän-ner de här stämningarna. Därför vill han naturligtvisatt hans partigrupp ska stå stadigt i den här frågan ochtydligt ta avstånd från parti och också stödjadet som EU-ländernas regeringar för övrigt gör för attmarkera att det här accepterar vi inte. Det här är välen sak som får klara upp inompartiet, men det är lite sorgligt, tycker jag, att de sva-jar i den här frågan.MaxtaxanAnf. 62 ():Fru talman! Från vissa håll framförs ambitioneratt skapa breda överenskommelser inom familjepoli-tiken. I det sammanhanget nämns ibland maxtaxan.Som vänsterpartist och engagerad i frågan om denallmänna förskolan och maxtaxan är jag intresseradav att det konkreta arbetet med denna generella väl-färdsreform fortskrider. Vi har ju tillsammans i bud-geten, tre partier, avsatt resurser för att reformen skagenomföras. Vi har också angett någon form av in-riktning.Min fråga till finansminister blir då:Finns det någon anledning för mig som vänsterpartistatt med anledning av bl.a. diskussionen om samord-nad, gemensam och bred familjepolitik hysa någonsom helst oro för att regeringen är på väg att ändra sininställning i fråga om allmän förskola och maxtaxa?Anf. 63 Finansminister ():Fru talman! Mitt svar är väldigt tydligt. Motivenför att regeringen och socialdemokratin har fört framförslaget om maxtaxa är en kombination av omsorgom barnen och möjligheter att införa en allmän för-skola och att öka människors, framför allt kvinnors,möjligheter till utträde i arbetslivet eller ökad arbets-tid. Vi är självfallet beredda att diskutera den tekniskautformningen för att nå ett gott resultat, men i självaidén bakom maxtaxereformen står vi väldigt fast.Anf. 64 ():Fru talman! Jag är nöjd med svaret. Det innebäratt jag kan leva lite lugnare och se fram emot ett sam-arbete med regeringen för att genomföra och ta frambra förslag i den här frågan.En mycket konkret följdfråga: Kan vi alltså medsäkerhet se fram emot att den aviserade propositioneni frågan läggs fram ?Anf. 65 Finansminister ():Fru talman! En särskild arbetsgrupp har gått ige-nom den här frågan. går man igenomde remissvar som har kommit in på arbetsgruppensrapport. Sedan kommer naturligtvis de tre berördapartierna att diskutera utfallet av remissmaterialet.Därefter får vi ta ställning till hur förslag och annatska utformas i fortsättningen.Drogen GHBAnf. 66 ():Fru talman! Den livsfarliga drogen GHB har sprittsig som en löpeld bland ungdomar, t.o.m. sålångt ned i åldrarna som bland yngre tonåringar. Dro-gen har krävt många dödsoffer, och flera har svävat ilivsfara efter att endast ha druckit en liten kapsyl ellerett par små kapsyler av drogen.Jag skulle vilja fråga vice statsministern om honoch hur hon tänker agera för att sätta stopp för dro-gen, eller i alla fall för att se till att den minskar blandSveriges ungdomar.Anf. 67 Vice statsminister ():Fru talman! Jag vill gärna erkänna att jag intesjälv har någon ingående kunskap i denna fråga. Menjag lyssnade just på en frågestund där socialministerntalade om sin inställning, och jag är glad över att detgenom hans åtgärder inom det sociala området vidtasåtgärder mot den här drogen. Sedan gör naturligtvispolisen sitt.Anf. 68 ():Fru talman! Som sagt, den här drogen har sprittsig oerhört snabbt i . Många ungdomar provarden, för det är lätt att dricka den och den är inte sådyr. Det är billigare att berusa sig på GHB än attdricka öl.Problemet är socialministerns svar på de frågorsom vi har skrivit till ministern. Vi har frågat ommöjligheten att ha en upplysningskampanj i skolornabland ungdomar där polis och sociala myn-digheter kan samverka. Då har vi fått svaret att Soci-aldepartementet har en utomordentlig hemsida därvåra skolelever kan gå in och söka information. Jagvet inte, fru talman, men jag tycker inte riktigt att detär ett starkt och effektivt sätt att informera om den härdrogen, som är farlig och som alltfler ungdomar an-vänder sig av.Jag tycker också att det är intressant att ni samar-betar i regeringen. Jag tycker att det vore bra om vicestatsministern kunde säga: Det här är en viktig fråga.Vi tänker arbeta med den i regeringen och framföraen kampanj mot GHB.Anf. 69 Vice statsminister ():Fru talman! Förvisso är det en viktig fråga. Det ärprecis som säger. Det är en drog som är inne hos ungdom, och den sprids väldigtsnabbt. Vi är på det klara med det. Det är därför soci-alministern har vidtagit åtgärder. Jag minns nu intedessa i detalj. Det är bl.a. fråga om att kriminaliseradenna drog - eller att klassa den som drog, där sadejag egentligen fel. Det är det det handlar om. Så harskett.När vi nu talar om detta nu är naturligtvis ocksådet en sorts upplysning. Jag utgår från att det storafolkrörelsenät vi har i ser till att denna frågatas in också i det sammanhanget. Visst ska vi ägnaoss åt så mycket upplysning som möjligt om dettaviktiga drogproblem. Hemsidan kan vara en del, mendet är naturligtvis inte det enda svaret i det här sam-manhanget.MiljöforskningenAnf. 70 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillmiljöminister som handlar om miljö-forskning, med lite annan inriktning än den tidigarefrågan. Jag var närvarande på ett seminarium i går därmiljöministern yttrade sig mycket positivt om svenskmiljöforskning. Men trots att vi har en avanceradmiljöforskning i får våra forskningstjänstefö-retag en försvinnande liten del av den internationellauppdragsforskning som upphandlas av bl.a. EU. Omforskningen sker från svenska företag kan Sverigeuppnå stort förtroende och en starkare förhandlings-position i EU. Det visar resultatet på försurningsom-rådet, där det svenska förslaget till försurningsstrategiför EU fick stort gensvar.Jag vill fråga ministern om han också har upp-märksammat att våra framgångsrika forskningstjäns-teföretag inte är lika framgångsrika i konkurrensenom uppdrag i EU.Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Ja, det har jag uppmärksammat. Jaghar också uppmärksammat att märkligt noginte ligger särskilt långt framme när det gäller miljö-teknikexport totalt sett. Det borde vi kunna göra medtanke på den höga klass som den svenska miljöforsk-ningen, den svenska miljöteknikutvecklingen, håller.Däremot har jag inte något riktigt bra recept för hurman ska främja de här svenska företagens deltagande.Men låt mig gärna fundera på det.Sedan är det riktigt att jag menar att miljöforsk-ningen är oerhört viktig på det område som vi disku-terar , men också för miljöpolitikens utveckling iallmänhet. Jag brukar alltid säga att det inte finnsnågot politiskt område som är så forskningsberoendesom just miljöpolitiken. Man kan se att de miljöpoli-tiska framstegen har byggts under av ge-digna forskningsinsatser. Där har svenska forskareofta spelat en mycket framträdande roll när det gällerallt från försurningen till klimatfrågan.Anf. 72 ():Fru talman! Science comes from nature sade mil-jöministern i går, och det tycker jag var väldigt brasagt.Flera länder i EU har identifierat den forsknings-nära tjänstesektorn som viktig och utarbetat strategierför hur man ska kunna verka på denna marknad.Strategierna omfattar i flera fall en långsiktig kon-centration av kompetens och särskilt stöd till mark-nadsförings- och offereringsarbete. De framgångsrikaoch seriösa svenska företagen i forskningstjäns-tebranschen borde få samma hjälp som motsvarandeföretag i med att konkurrera om dessa intres-santa uppdrag. Om miljöministern håller med mig,kan man då vänta sig att ministern ser över möjlig-heterna att stödja den svenska forskningssektorn pådetta område?Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Jag lovar att jag ska se över det. Jaghar ju de två viktigaste ministrarna med mig här , handelsministern och forskningsministern. Vikanske ska ta ett snack direkt efter den här frågestun-den.OljeutsläppAnf. 74 ():Fru talman! Jag har också en fråga om sjöfarten.Denna gång gäller det inte vad som går ut i luftenutan vad man tyvärr släpper ut i vattnet. blevvi återigen upplysta om att man hade släppt ut enmassa olja i vattnet utanför med följd att fåglardog. Vi har också sett rapporter från WWF,alltså Världsnaturfonden, om att alfåglarna utanförGotland håller på att - om inte dö ut så i varje fall branära - på grund av massvis av diffusa utsläpp, alltsåsådana utsläpp som man inte upptäcker.Min fråga till miljöministern blir om ministerntänker vidta några åtgärder och i så fall vilka för att fåstopp på dessa marodörer, som man kan uttrycka detsom.Anf. 75 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jag lik-som många andra människor runtom i , och iandra länder också, delar det ursinne som man måstekänna inför det som händer. Det här är ett problemsom uppmärksammats . Ändå fortsätterdetta skurkaktiga beteende och detta hot mot vattnetskvalitet och djurlivet - inte minst fågellivet.Nu håller vi på att göra en massa saker. Inom Ös-tersjöstrategin har vi en politik som innebär att vietablerar mottagningshamnar för oljespill runtom helaÖstersjön, alltså gratis mottagningsanläggningar. Denutbyggnaden går ganska bra. Vi kommer att ha såda-na mottagningsanläggningar runt hela inomnågot år, kan jag säga.Vi har ju en utredning som vi nu håller på att göraproposition av som innebär en hårdare uppföljning avde här brotten, hårdare påföljder för dem som släpperut olja i vattnet, en starkare åklagarinsats och starkareövervakningssituation. Vi intensifierar också denflygövervakning som sker i området.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är positivtatt någonting är på gång. Det här har som sagt pågåttunder . Att mottagningsstationer byggs ut ärockså positivt. Men jag skulle vilja ställa en följdfrå-ga. Ett av problemen har ju varit att identifiera de härutsläppen. Det har talats om märkning av oljelasterosv. Jag skulle vilja höra om miljöministern har någotsvar på frågan om det är möjlig att vidareutveckla denhär tanken. Det undrar jag eftersom trafiken med oljai framför allt ökar väldigt kraftigt. De härproblemen lär inte bli mindre om vi inte kan beivrautsläppen så att de som eventuellt ser möjligheten attbli av med en besvärlig last genom att dumpa den ihavet slutar med det.Anf. 77 Miljöminister ():Fru talman! Jag fortsätter den genomgång jag varinne på tidigare. Vi intensifierar flygövervakningen.Vi ger flygövervakningen bättre instrument, vilketockså är ett redskap för att öka möjligheten att identi-fiera varifrån utsläppen kommer. Det sker alltså enhel del, och det sker en hel del som vi naturligtvismåste hoppas kommer att ge påtagliga resultat. Menjag är ändå inte nöjd med det som har gjorts ,utan jag vill gärna hitta nya vägar att angripa det härproblemet på parallellt med det vi håller på med. Dithör t.ex. att med olika kemiska modeller ytterligareöka möjligheterna att identifiera varifrån lasten kom-mer. Dit hör att se över farlederna och se hur de ärlokaliserade i relation till olika fågellokaler. visardet sig ju att det inte finns någon farled just vid Ho-burgen. Där kan det finnas behov av andra insatserför att skydda det här.Så det finns mer att göra, och jag kommer att ar-beta ganska mycket med den här frågan den närmastetiden. Till att börja med ska jag åka till påfredag för att vara med vid en flygöver-vakning. Jag ska försöka ta del av allt som sker. Jagska besöka en mottagningsanläggning. Jag ska ocksåträffa åklagare , som har gjort utredningen, föratt på det sättet verkligen sätta mig in i hela fråge-ställningen.Situationen i NorrbottenAnf. 78 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministern.Min fråga berör egentligen samma ämne som LennartDaléus tidigare fråga, nämligen situationen i Norr-botten. Finansministern har delvis svarat på den. Menjag har en lite annorlunda frågeställning och ett liteannorlunda problem.Företagen i har oerhört svårt att kon-kurrera med motsvarande företag i norra pågrund av att det är sämre företagsklimat på densvenska sidan. Två orsaker har nämnts, nämligenbränsleskatterna och skillnaderna när det gäller ar-betsgivaravgifter. I betalar en företagare33 % i arbetsgivaravgift, och längreösterut betalar en företagare i arbetsgivar-avgift. Läget är akut, och åtgärder behövdes egentli-gen redan i går.Nu pågår det förhandlingar mellan svenska före-tagare och myndigheter i och kommuner omatt svenska företag ska flyttas över till den finskasidan. Det innebär att ytterligare arbetstillfällen för-svinner.Min fråga till finansministern är: Kan finansmi-nistern se att detta är ett problem uppe i ,och vad avser finansministern att konkret göra för attkomma till rätta med den akuta situationen?Anf. 79 Finansminister ():Fru talman! I våra gränstrakter, oavsett om det ärmellan och , och ellerSverige och , så finns det naturligtvis ettantal sådana skatteproblem och andra problem som viständigt måste se över. Vi har särskilt studerat vadsom händer exempelvis i vårt grannland i söder,, i samband med öppnandelängre fram . För att se hela bilden måste man ta ininte bara skattesituationen, som är viktig, vilket påpe-kas i frågan, utan också andra förutsättningar somföretagen har. Och det ingår naturligtvis i hela våröversyn av regionalpolitiken att se till att vi kan skapajämbördiga villkor för våra företag, så att de kan varaframgångsrika även i dessa gränstrakter.Anf. 80 ():Fru talman! Jag har en kort följdfråga. Båda län-derna är ju med i EU. Borde inte en harmonisering avskatter och avgifter kunna ske också mellan Sverigeoch ?Jag skulle vilja föreslå något av det som föreslog, nämligen att man skulle sjösätta enplan som löser problemen med skillnaderna mellanSverige och , nämligen att man skulle surfa pånågon liknande våg för att också förhållandena mel-lan och ska bli bättre.Anf. 81 Finansminister ():Fru talman! Det pågår ett väldigt viktigt arbeteinom EU just när det gäller skattefrågorna. Och dethar under detta år och gjorts en genomgångav över 300 olika lagar som finns i de 15 EU-länderna och som handlar om s.k. skadlig skattekon-kurrens företagen sinsemellan, dvs. där vissa företaghar förmåner som gör att de kan agera på ett annatsätt än företag i andra länder. Av dessa över 300 lagarsom man har gått igenom visar det sig att det barafinns några enstaka lagar som berör . De flestafinns i andra länder.