prot · GN0995 · 2000-04-11 00:00:00 — Den genomsnittliga skat-ten uppe i norr ligger kring , medan kommunal-skatten i ligger på . De femkronorna i skillnad i kommunalskattehänseende åter-speglas naturligtvis också på den verksamhet somman kan bedriva, men det är ingenting som det skatas hänsyn till i inkomst- och kostnadsutjämningen,utan det speglar sig i skattesatsens storlek.Anf. 36 ():Fru talman! Statsrådet har sagt i sitt svaratt systemet ska ses i sin helhet. Ja, låt oss titta på deti helhetsperspektivet. Systemet omfattar individer, fördet är individerna som utgör kommunen. Jag har tagitupp i mina två tidigare inlägg hur utjämningssystemetslår mot de boende, mot individerna som bor i , i landstings område,i de olika kommuner som drabbas.Befolkningen i är redan hårt skatte-drabbad utöver den inomregionala skatteutjämningen.Ta t.ex. fastighetsskatten som slår hårt mot de boendei - extra skattetryck, extra be-lastning.Det gör att det är svårt att leva också i , för inte kan väl statsrådets meningvara att bara ska befolkas avhöginkomsttagare. Det är vad effekten kommer attbli. Oavsett hur inkomsten är för den enskilde indivi-den bidrar individen till ett skatteutjämningssystemtill förmån för andra områden. Vart tar individenvägen? Var finns den egna möjligheten att påverka?När det just gäller och har man tagit upp problemet med deninomregionala skatteutjämningen. I det nya förslagetär det som får tillfalla kommunen, inte ensupp till den genomsnittliga nivån på tillväxt som finnsi landet.Det här är en viktig fråga att beakta. Det gick braför , och det är den tillväxt somskapades då som har gjort att det i inte ärsämre än vad det är. Låt återigen bli etttillväxtland! Skrota den inomregionala skatteutjäm-ningen!Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Invånarna i ärockså individer. Om vi skulle följa förslag skulle det innebära att invånarna i Bot-kyrka skulle tvingas att betala en kommunalskatt på40 kr för att kommunen skulle kunna upprätthållasamma service som i , som bara skullebehöva ta ut i kommunalskatt.Tycker att det är ett bra sys-tem? Tycker hon att invånarna i med densociala problematik och låga inkomstnivå som finnsdär skulle beskattas med för att man skulle klaraden grundläggande kommunala servicen, medan mani där invånarna har höga inkomster, där detbor välbeställda grupper bara skulle betala ikommunalskatt? Är det ett rättvist system, MargaretaCederfelt? Åk i så fall ut till och förklaradet för de individer som bor där!Än en gång: Här går en djup ideologisk skiljelinje.Vi har inte ett bekymmer i på så sätt atttillväxten är jämnt fördelad. Vi har i stället bekymmermed en väldigt ojämnt fördelad tillväxt med sämreförutsättningar i delar av landet och en mycket kraftigtillväxt i , , sydvästra , Göte-borg och andra högskoleorter. Men vi ska ju se till attden tillväxten inte bara kommer människor till del ide expansiva regionerna, utan den tillväxten är ska-pad av hela och måste fördelas på ett rimligtoch rättvist sätt över hela Sverige.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:310 ombostadsbristenAnf. 38 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jagkommer att lägga fram några förslag för att motverkabostadsbristen.Jag håller med om att det lågabostadsbyggandet i tillväxtregionerna är oroande,eftersom det innebär en risk för att den ekonomiskatillväxten kan komma att hämmas. Regeringen hardärför tagit flera initiativ i syfte att identifiera ochvidta åtgärder som kan bidra till att främja ett ökatbostadsbyggande.Av central betydelse i sammanhanget är dock attdet är kommunerna som har ansvaret för bostadsför-sörjningen på den lokala nivån. Det är därför viktigtatt kommunerna överväger vilka åtgärder de kanvidta för att stimulera ett ökat bostadsbyggande, t.ex.när det gäller mark- och planberedskapen. En osäker-het tycks emellertid finnas i många kommuner omvilket ansvar man har för bostadsförsörjningen. Detfinns därför ett behov av att förtydliga det kommu-nala ansvaret för bostadsförsörjningen och ett förslagmed denna innebörd bereds inomRegeringskansliet.För att främja en god mark- och planberedskaphar regeringen givit i uppdrag att ökasina insatser när det gäller att förmedla kunskaper tillkommunerna om de möjligheter som finns till för-enklad och rationell hantering inom ramen för plan-och bygglagen.Regeringen har härutöver givit landshövding i uppdrag att överlägga med kommunerna iStockholms län om möjliga åtgärder för att skapaförutsättningar för ett ökat bostadsbyggande. Lands-hövdingen har lämnat förslag om åtgärder i två delre-dovisningar. Förslagen gäller bl.a. planprocessen,byggreglerna för utformningen av studentbostäder,behovet av trafikinvesteringar och byggkostnaderna.Dessa rapporter bereds nu också inom Regerings-kansliet. Landshövdingen kommer att lämna sin slut-redovisning den 1 juli.Höga produktionskostnader anses vara ett bety-dande hinder för ökat bostadsbyggande. sedan tillsatte regeringen därför Byggkost-nadsdelegationen som fick i uppdrag att aktivt och isamarbete med byggsektorns aktörer arbeta för lång-siktigt sänkta produktions- och förvaltningskostnader.Inriktningen på delegationens arbete har varit att bl.a.lyfta fram goda exempel på nytänkande. Delegatio-nen kommer att slutredovisa sitt arbete den 30 april.Jag räknar med att delegationen också kommer attlämna förslag om hur produktionskostnaderna kansänkas.I syfte att främja sänkta produktionskostnader harvidare på regeringens uppdrag undersöktmöjligheterna till förenklingar och ändringar ibyggreglerna avseende utformningen av studentbo-städer. Uppdraget redovisades till regeringen den15 mars. Av analyser framgår att det inomgällande lagstiftning är möjligt att uppnå betydandekostnadsminskningar när det gäller lägenheternasutformning.Härtill kommer att regeringen i vårpropositionenkommer att lämna förslag om att stimulera byggandetav studentbostäder.Som framgår av det anförda har regeringen tagitinitiativ inom flera områden i syfte att förbättra förut-sättningarna för ett ökat bostadsbyggande och somjag räknar med ska resultera i att bostadsbyggandetökar. Jag instämmer helt i det som , att det krävs bostäder där arbetstillfällena finnsför att skapa tillväxt. Jag delar också till fullo upp-fattningen att bostaden är grunden för människorsmöjligheter att skapa sig en tillvaro i samhället medarbete och försörjning. Och jag kan försäkra att rege-ringen följer utvecklingen på bostadsmarknaden no-ga.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetLövdén för svaret. Det är bra att statsrådet och jag igrunden har samma åsikt när det gäller behovet avbostäder och att avsaknad av bostäder hotar tillväx-ten.Tyvärr kan jag konstatera att statsrådet och rege-ringen som vanligt försöker framställa sig som hand-lingskraftiga genom att peka på alla utredningar somär på gång.Jag konstaterar bara att i de delrapporter som av-getts av regeringen och som jag har haft möjlighet attta del av framkommer det egentligen inga nyheter.Till stor del är det kända åtgärder som krävs, ochnågra är av den arten att regeringen och även riksda-gen väldigt länge har känt till dem. Därför borderegeringen ha kunnat lägga fram propositioner.Låt mig ta några exempel. Vad som efterlyses avkommunerna är stabila regler och klara besked. Manvill ha besked om ifall dagens regler kommer attfortsätta att gälla eller om det kommer att bli föränd-ringar.Man vill ha tredimensionell fastighetsbildning,och den utredningen har funnits klar . Detbehövs förändringar i bl.a. närdet gäller överklaganden. Det har också varit käntlänge.Bruksvärdesystemet borde avskaffas eller åt-minstone ändras till hur det var utformat när det in-fördes. Detta är också något som har framförts underflera år. Vad som framkom i förra debatten var attkommunerna framför allt i Storstockholmsområdetser inkomstutjämningen som ett hinder.Allt detta har varit känt . Jag tycker att det ärtrist att regeringen inte klarar av att lägga fram propo-sitioner, utan man känner sig låst på grund av ideolo-giska ståndpunkter. Man behöver få fram förslag idessa frågor. Om vi inte klarar av det här drabbas jude personer - framför allt yngre och nyinflyttade -som inte får bostäder. Det är inte vi i vare sig rege-ringen eller som drabbas. Vi har ju bådepengar och är äldre, så vi har redan tagit oss in påbostadsmarknaden.Jag vill bara säga till statsrådet: med förslag!Peka inte bara på utredningar! Det finns så mycketredan i dag som det går att lägga fram förslag om.Och det är inte en åtgärd som behövs utan det ärmånga.Anf. 40 ():Fru talman! Från att ha talat om Stockholmsregio-nen som regionen med bostadsbrist uppger sig i dagvar fjärde svensk som boende i en kommun medbostadsbrist. Fyra av tio bor i kommuner med över-skott på bostäder, och två av tre kommuner menar attde har ett bostadsöverskott. Bostäderna har på någotsätt hamnat på fel ställen i landet. Det går inte attstyra folk till bostäderna, utan bostäderna måste byg-gas där folk har arbete och vill bo.En prognos som jag har sett visar att Stock-holmsområdet beräknas växa med 200 000 invånareinom en tioårsperiod, medan vi troligen bara blir100 000 fler i landet.Regeringen kan givetvis inte svära sig fri från an-svaret för den bostadsbrist som uppkommit, därför attprognos på prognos har visat på den låga nybygg-nadstakten, och omflyttningen inom landet har längevarit känd.Det går inte att bara ge pekpinnar till kommuner-na för bristen på bostäder. som kommuner-na givetvis ska ta sitt ansvar för bostadsförsörjningenmåste incitamenten finnas för kommunerna. Det bästaincitamentet skulle nog vara att slopa fastighetsav-giften och låta kommunerna uppbära en avgift förgator, vatten, el, service osv., för det är i kommunernasom bostäderna finns. Men staten har valt att frångålogiken och uppbära skatten.Regeringen bär också ett ansvar för den mellan-kommunala samverkan i fråga om boendeförsörjningmed länsstyrelserna som den förlängda armen. kommer just från ett besök i som och jag deltog i. Där fick vi ett positivtexempel på en sådan aktivitet.Fru talman! har kommunernas möjlighet attpåverka och styra byggandet successivt tagits bort.Staten har dessutom mer eller mindre medvetet läm-nat bostadsarenan. Dessutom ges sanktioner för dekommuner som säljer ut sina allmännyttiga bolag.Regeringen måste hitta andra lösningar än enbartsubventioner och sanktioner.Kjell-Olof påpekade vid ett frukostmöte förnågon månad sedan att realräntechocken påverkadebyggnationen. ligger den kvar på av1990 års nivå. Bostadsbyggandet, som i stort är finan-sierat med lån, är ju självklart mycket känsligt förräntan. All fastighetsförvaltning har också blivitmomsbelagd liksom VA-avgifter och sophämtning,och byggmomsen har fördubblats.Hyresgästföreningen skriver i att 70 %av de hyror som fördubblats är orsakade av politiskabeslut.För del kan överklagandeprocessensättas i system i negativt syfte. Inte minst har UlfAdelsohn lyft fram att planprocesserna är myckettungrodda och fördröjande. De kan inte ändras genomkommunala beslut, utan ministern måste gå in ochgöra något åt att ingen längre vill bygga hyresrätter.Om inte privata byggare har ekonomi för nybyggna-tion av hyresfastigheter, har ju egentligen inte hellernågon allmännytta det.Det är ganska bekymmersamt att hyresgästenegentligen kan begära prövning av sinhyra i hyresnämnden och att en fastighetsägare då kanbli skyldig att göra om hela hyressättningen. Detleder ju till en väldig osäkerhet om man kan eller villbygga eller inte.Det finns alltså en hel del att göra.Jag vill tacka ministern för att en utredning omägarlägenheter nu äntligen kommer till stånd. Jag harsett att regeringen beslutade om denna ochatt det är som tillsätter den. Det skullevara intressant att höra om ministern vet vilka direk-tiv som ligger i förslaget.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan inte komma ifrån - och det harjag hävdat i debatt efter debatt om bostadspolitiken -att kommunerna har det grundläggande ansvaret förbostadsförsörjningen. Detta har uttalat ochdet framgår av socialtjänstlag och annan lagstiftning.Jag tror att det har skapat en osäkerhet om det härunder 90-talet. Bostadsförsörjningslagstiftningen togsju bort 1993. Vi planerar att återinföra en bostadsför-sörjningslagstiftning som tydligt markerar kommu-nernas ansvar. Det är befogat, därför att vi har setttrenden att många kommuner har trätt tillbaka frånden bostadspolitiska arenan. Det är särskilt beteck-nande för agerandet från många Stockholmskommu-ners sida.Det är klart att eftersom för-bjöd sitt kommunala bostadsbolag att vara med inyproduktionen och plockade ut 4 miljarder från dekommunala bostadsbolagen, då har man trätt tillbakafrån den bostadspolitiska arenan. När Stockholmskommun tar ut markpriser som hamnar på per kvadratmeter, är det också svårt att få ettbostadsbyggande med rimliga kostnadsnivåer.Nu har jag noterat, och det är med tillfredsställelse- jag skäller ofta på och mode-ratpolitikerna - att det har börjat ske en viss sinnes-förändring bland den borgerliga majoriteten i Stock-holm. Man börjar nu diskutera och öppna upp förallmännyttan att vara med i nyproduktionen. Manbörjar nu också fundera på om man inte ska hålla nere de omedelbaramarkpriskostnaderna för nyproduktionen. Jag väl-komnar det nyvaknade intresset för att vara med ochhäva den allvarliga bostadssituationen i Stockholms-regionen.Det behöver byggas betydligt fler lägenheter . Vi har haft en kraftig ökning av bostadsbyggan-det 1999 och vi får det . Det kommerunder innevarande år att byggas 18 000-19 000 lä-genheter, som det ser ut . Men det behövs enuthållig ökning av produktionen till ca 25 000 lägen-heter eller lite däröver. Då behöver en rad åtgärdervidtas för att underlätta det ökade bostadsbyggandet.Jag har pekat på några sådana initiativ som rege-ringen har tagit. Ett konkret förslag kommer i vårpro-positionen om att ge ett rejält stimulansbidrag förbyggande av studentbostäder som det råder en kraftigbrist på - en brist som kanuppskattas till 10 000 lägenheter. Det är ett konkretinitiativ för att stimulera fram ett ökat studentbo-stadsbyggande. Tillsammans med de regeländringarsom kommer att genomföra innebär det attkostnaderna för studentbostadsbyggandet och islutändan boendekostnaden för de studerande kanhålla nere rejält.Det är naturligtvis också en rad andra åtgärdersom behöver vidtas, och jag har nämnt några av dem imitt svar på interpellationen.En fråga som vi får tillfälle att diskutera inom eninte alltför avlägsen framtid är den framtida fastig-hetsbeskattningen. Den kommer att presenteras avFastighetsbeskattningsutredningen ochkommer att syfta till att skapa neutralitet i beskatt-ningen mellan olika boendeformer, så att hyresrättenockså har en rejäl chans när det gäller nyproduktio-nen.Anf. 42 ():Fru talman! Jag håller med statsrådet omatt kommunerna har det grundläggande ansvaret. Minuppfattning är att kommunerna är mycket medvetnaom detta. I de allra flesta fall försöker man också tasitt ansvar. Men man kan av flera skäl ifrågasätta omdet är det kommunala bostadsföretaget som alltid skavara det som ska bygga. Jag brukade med lite suntförnuft tänka så här när jag arbetade på den kommu-nala nivån: Om det inte finns några privata byggfö-retag som anser att det går att bygga med avkastningså att byggnationen med hyror går runt, så är fråganom man ska låta det kommunala byggföretaget göradet, därför att då är ju risken stor att det går medförlust. Och går det med förlust är det ju skattebeta-larnas pengar - som vi ska ha till vård, skola ochomsorg - som man får stoppa in i bostadsbolaget.Detta har ju hänt i väldigt många kommuner runtom iSverige, så man måste ju vara lite försiktig. Men attkommunerna har denna medvetenhet tycker jag migse runtom i våra kommuner.Jag fick inte riktigt svar vad gäller de bitar somjag tycker att man skulle kunna vara tydlig på, t.ex.tredimensionell fastighetsbildning som framför alltStockholms stad efterlyser. Det finns en färdig utred-ning. Det går jättelätt och snabbt att lägga fram enproposition om det. Skulle det inte vara på sin platsatt en proposition om det kom åtminstone ?Det skulle lösa många problem i just , menäven i andra storstäder.Ministern talar här om att det är en kraftig ökningav bostadsbyggandet. Ja, det är en ökning av bostads-byggandet, och den är kraftig, men från en nivå somär så låg att det nästan är tragiskt att kalla det för enkraftig ökning av bostadsbyggandet. I och för sig kanman alltid med statistik få fram precis det man vill.Jag vill säga lite om det här med studentlägenhe-ter. Som var inne på var vi ibostadsutskottet i och träffade studenter frånVäxjö universitet. De var lite bekymrade över detstimulansbidrag som regeringen föreslår. Man serstudenten som en 21-årig människa som vill ha enliten etta. Men det gäller inte många studenter i dag.Genomsnittsåldern på ligger över23 år. Ofta bor man i parförhållanden och har heltandra behov. Därför är det inte bara de små lägenhe-terna som i sådana fall behöver stimulansbidrag.Dessutom hörde jag företrädare som sade att sti-mulansbidrag i sig kanske inte är det allra viktigasteutan att det även här är stabilitet; att man känner attreglerna gäller och att de gäller för en längre periodoch inte förändras. Man ska ju komma ihåg att plan-processen även för studentbostäder i är lång.Om det införs regler som bara gäller under ett par århinner man inte med att prospektera nya studentlä-genheter.Andra bitar som jag skulle vilja ta upp är det härmed sänkta boendekostnader och lägre skatter. Detgäller fastighetsskatten - skynda med beslut! Jag villockså ta upp statliga infrastrukturinvesteringar, rege-ringens handläggning av överklagandetider, utländskaföretags möjlighet att konkurrera i och bul-lerservitut.Även dyra bostäder som byggs skapar ju i slutän-dan billiga lägenheter eftersom det blir flyttkedjor, såallt som byggs är till fördel. En bostadsförsörjning-slag tror jag inte kommer att hjälpa, inte i det långaloppet.Anf. 43 ():Fru talman! Givetvis har kommunerna ansvaret.Det vet vi. Men statsrådet är egentligen den personsom har själva bostadsnyckeln i sin hand. I och försig är jag tacksam att har tagit tag i bostads-politiken på ett positivt sätt, för den har legat nereväldigt mycket. Jag ser nu framför mig ett radarparmed och tillsammans kommer med en hel del idéer. Mendessa måste också komma fram på bord.Det måste bli verklighet av dem.Egentligen borde kommunerna få incitamenten påett annat sätt än att man bara tvingar dem - det gällert.ex. fastighetsskatt, omfördelningssystem osv. Detskulle behövas bättre incitament. Planprocessenskulle behöva ses över vad gäller initiativ och tidsra-mar.Man kan kanske också titta på t.ex. pendlingen.Man kanske kan göra det billigare för människor attbo på annan ort och pendla, åtminstone för byggar-betskraft. Det är också ett bekymmer vi har; hur manska kunna få byggnadsarbetare för att kunna uppföraallt det som vi behöver?Det finns alltså hur mycket som helst att göra. Se-dan har vi också valfriheten i fråga om olika boende-former. Det är egentligen inte försvarbart vänta etthelt år på att utreda detta med ägarlägenheter, menjag är ändå glad över att det kommer i gång. Det ärockså fel att beskatta lägre hyror som uppstår genomsjälvförvaltning. Då stryper man ju kreativiteten,vilket gör att människor inte vill ta på sig uppgifter,starta kooperativ osv.Jag tycker alltså att ministern ska använda bo-stadsnyckeln ännu mer. Sedan är frågan om man skadra kommunernas ansvar till sin spets. Om vi går tillsocialtjänstlagen så täcker den egentligen bara attkommunerna är skyldiga att ge bostad till äldre ochfunktionshindrade. Det måste vi titta på ännu mer såatt alla har en möjlighet att få en bostad. Sedan tyckerjag att det är positivt med studentbostäder.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först vända mig till EwaThalén Finné. Jag besökte också , lite tidigareän bostadsutskottet. Jag uppfattade studentkårensreaktion som att de blev väldigt glada över beskedetatt vi ska införa ett stimulansbidrag till studentbo-stadsbyggandet och att vi gör vissa regelförändringar.Det har också varit ett mycket tydligt krav från Sveri-ges förenade studentkårer, ett krav som vi nu harmöjlighet att uppfylla. Man har pekat på båda de härsakerna; både regelförändringarna och nödvändig-heten av ett stimulansbidrag. Båda de kraven uppfyl-ler vi. Jag tror kanske att förenade student-kårer har en ganska god överblick över läget runtom ilandet.Nu gäller det att kommunerna svarar upp mot dethär, att kommunerna tar den kastade handsken ochplanerar för att tillgodose behovet av studentbostäderpå de orter där högskolan nu fortsättningsvis ocksåbyggs ut.Sedan kan jag hålla med om endel. Om man ser till är proble-matiken kanske lite mer bekymmersam än vad jaggav sken av i mitt tidigare inlägg. Det här har ju enklar koppling till infrastrukturen i Stockholmsregio-nen också. Mycket av svårigheterna när det gäller attta fram mark och planer för bostadsbyggandet harkopplingar till olösta infrastrukturproblem i regionen.Det här måste vi gemensamt, alltså både regering-en och Stockholmspolitikerna, hitta lösningar på. Jaghoppas att politikerna, som har planmonopolet iStockholmsområdet, kan ena sig om en långsiktigthållbar lösning för de nödvändiga infrastruktursats-ningarna i regionen och att vi därmed också kan fåfart på bostadsbyggandet.Jag konstaterade, och det försökte reducera lite, att bostadsbyggandet ökar kraf-tigt. Det har ökat kraftigt. Vi var nere på extremt låganivåer efter den förfärliga krisen under första halvanav 90-talet. Det är klart att en situation med våld-samma räntechocker och med besparingar som ävendrabbade finansieringen av bostadspolitiken satte sinhämsko på planeringen när det gäller bostadsbyggan-det. Vi hade ju en situation där efterfrågan på bostä-der till följd av en dålig ekonomisk tillväxt och sjun-kande reallöner inte heller var så hög.Det är väl kanske så som jag harsagt till kommunalpolitiker att man kan ha förståelseför att det är svårt att planera för de goda tiderna närman sitter i en sådan besvärlig situation. Men de godatiderna kommer kanske snabbare än man trott. Dågäller det att ha framförhållning, och den framför-hållningen har vi inte haft när det gäller mark- ochplanberedskap.Sedan tycker jag att allmännyttan också ska varamed i nyproduktionen. Det ska inte vara så att all-männyttan bara står för det äldre beståndet, utan all-männyttan ska vara med om att bygga även det goda,det nya. Jag hoppas att man i nuser till att ge allmännyttan förutsättningar att varamed om att bygga det nya också. Allmännyttan be-hövs på bostadsmarknaden. Det ska inte bara varaprivata intressenter, och det är inte bara bostadsrättersom ska byggas. Det krävs också att allmännyttan ärmed i nyproduktionen.Anf. 45 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att om manjust tar har egentligen bostads-marknaden fungerat väldigt dåligt ända sedan slutetav 70-talet och början 80-talet. Redan då, när jag varyngre och bodde i den här regionen, vilket jag integör , var det bara de med pengar, vita eller svar-ta, eller de med kontakter som faktiskt kunde få enlägenhet. Jag kommer ihåg att om man skulle kon-takta bostadsförmedlingen ruskade alla på huvudetoch sade: Jaja, eller så.Det är därför det är så väsentligt att vi börjar ta tagi de här frågorna, och det är glädjande att ministern ialla fall ger lite positiva besked när det gäller in-frastruktursatsningar. Jag hoppas att Stockholmspolitiker tar sitt ansvar här. Jag bor nu inte i Stock-holm, och det är inte ens min region, så jag kan intesvara för dem.Att allmännyttan ska vara med och bygga kan jaghålla med om på vissa håll. Men man ska kommaihåg att allmännyttan i är en mycket storinnehavare av hyreslägenheter. På vissa orter harallmännyttan i princip monopol, och jag är väldigtnegativ till monopol, kommunala, statliga eller pri-vata. Mångfald, när det finns många aktörer, gör oftaatt man tänker på nya sätt. Det skapar incitament tillatt göra nya saker.Det är därför jag kanske inte känner något extremtbehov av att allmännyttan bygger.