prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — Men för att detta skamedföra en riktig förbättring måste skolorna verkli-gen uppfatta att de nu kan låta elever läsa kurser iolika takt.Är skolministern beredd att ge en tydlig anvisningtill skolorna att det nu är fritt fram att ha grupper somläser en kurs medan andra grupperläser samma kurs på eller t.o.m. tente-rar av den?Tycker skolministern t.ex. att det är bra att det in-dividuella valet och kanske skolans val används föratt läsa en utökad kurs i matte eller engelska?Avslutningsvis: Tycker skolministern att det be-hövs några andra förändringar i skolan för att minskaelevernas känsla av vanmakt, eller kommer det attlösa sig av sig självt?Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! Vi är helt överens om att det är bra attvi får dessa rapporter som visar hur det ser ut i sko-lan.Jag ställer ofta frågorna, och jag gjorde det senasti dag när jag fick förmånen att lyssna till , rektor i . Ska jag styra mer som mi-nister? Ska jag detaljstyra eller ska så små-ningom fatta beslut om mer detaljstyrning? Eftersomjag visste att den här interpellationen skulle diskute-ras tog jag upp frågan om elevinflytande.Men , liksom många andra skolle-dare som jag har träffat, sade att vi har fått tydligabesked om hur läget ser ut i skolan. Vi känner tillskolans brister. är det upp till oss. De nationellastyrdokumenten är egentligen oerhört tydliga när detgäller detta med elevinflytande och fostran.I de skolor som har lyckats bra med elevinflytan-det har det varit tydliga signaler från ledningen. Manhar samtalat mycket inom kollegiet, och elevernasdelaktighet har genomsyrat verksamheten redan frånde lägre årskurserna och sedan hela vägen genomskolan.Sist när och jag diskuterade den härfrågan såg vi att det var i de lägre årskurserna och imellanårskurserna som elevinflytandet var starkare.Det blev sämre ju äldre eleverna var. Då måste manfråga sig: Varför klarar gymnasieskolan inte av attlyssna på eleverna och låta dem vara delaktiga?Jag har träffat elever som aldrig harsett vad en läroplan är. De har inte sett kursplanen,utan de utgår från det som läraren säger. Här måsteskolan ta sitt eget ansvar. Det går inte att vi från rege-ring och riksdag detaljstyr. Vi är ju tydliga. Vi under-stryker det. Vi arbetar med värdegrundsprojekt ochutvecklingsprojekt. Vi har kompetensutveckling. Menvarje lärare som får den här rapporten måste ställafrågan till sig själv: Hur gör jag i mötet mina elever?Samtidigt tror jag - och det har jag också sagt härflera gånger - att lärarna möter sina elever på det sättsom de själva blir bemötta. Det gäller också att lärar-na är med i en demokratisk process i förhållande tillsin skolledning eller till sina kommunala politiker ochkan göra sin röst hörd och vara med och påverka ochfatta demokratiska beslut. När man själv får upplevadetta blir man också bättre i mötet med eleverna.Jag brukar ofta säga att skolan är väldigt bra ochatt den svenska skolan klarar många saker väldigt bra.Här tycker jag att det brister. har jag underså fört denna debatt. På något vis tycker jaginte att skolan har tagit till sig den. I det här fallet ärjag alltså kritisk till skolan. Jag kan inte se någothinder för någon som är verksam att verkligenta till vara eleverna.Jag möter detta , på en lunchdå vi diskuterade Levande historia och Förintelsen.Man ska utgå från elevernas frågor och lyssna pådem. Då får vi ledning för hur vi ska arbeta i framti-den. var det detta mycket speciella område som vidiskuterade.Jag tycker, , att protokollen från riks-dagens debatter bör läsas också av någon lärare somhar över för att se hur vi ser på detta ochåterigen ställa frågan: Hur kan jag göra?Vi får rapporterna för att bli uppmärksammade påproblemen. En del saker kan vi ändra genom tydliga-re skrivningar när vi utvecklar läroplanen och den delsom gäller de övergripande målen. Men här måsteskolorna ta sitt eget ansvar.Anf. 113 ():Fru talman! Det är klart att det är svårt att kännasig delaktig i planeringen av skolarbetet om ämnenasom man läser känns väldigt långt ifrån det som manär engagerad i. Det har vi diskuterat många gångeroch där har vi olika uppfattningar.Men det vore intressant att få veta: Anser skolmi-nistern att man nu utan den fasta timplanen bör plane-ra i skolan för väldigt stora skillnader så att vissaelever kan läsa en kurs under dubbelt så somandra just för att själva vara med och planera hur långtid de ska behöva för att läsa en kurs? Än så länge harvi inte sett den utvecklingen, trots att denna frihetockså har funnits tidigare.När det gäller lärarnas vanmakt säger inte skolmi-nistern så mycket om det i sitt svar. Det är naturligt-vis allvarligt att skolans viktigaste resurs, lärarna,känner att de inte kan påverka arbetssituationen iskolan. Jag tror inte att det räcker med att bjuda infackliga företrädare till centrala utredningar, utanlärarnas professionalism måste aktivt utnyttjas i pro-cessen när nya kursplaner och andra förändringargenomförs.De stora förändringar i kursplanerna som rege-ringen gav i uppdrag att arbetamed har inte genomförts med någon organiseradsamverkan med lärarna. lades nyakursplaner ut på för synpunkter,men man missade en så enkel sak som att organiseraarbetet så att lärarna kunde använda gemensam ar-betstid till att diskutera förslagen.I stället borde förändringar i kursplanen förbere-das genom att lärarna uppmanas att organiserat lämnaförslag och synpunkter från gemensamma seminarieroch arbetsgrupper.För lärarnas fortbildning och kompetensutveck-ling skulle det vara utmärkt om de i mycket störreutsträckning än kunde ta aktiv del i kursplane-arbetet. Därför frågar jag om skolministern hållermed om att det finns betydligt bättre sätt att utnyttjalärarnas kompetens inför nya skolreformer än vadsom har skett , eller om hon har några andraförslag till hur det här arbetet ska se ut i framtiden.I utvärderingen säger lärarna också att de har ettsvagt förtroende för den kommunala styrningen avskolan och att de har för små möjligheter att påverkaolika lokala beslut som rör skolan. Det är uppenbartatt kommunerna måste skärpa sig och dels börja de-battera skolan mera, dels förbättra utvärderingen avden egna verksamheten. Många andra av Skolverketsrapporter visar ju att kommunerna brister i uppfölj-ning och utvärdering.När det gäller lärarnas roll är jag övertygad om atten betoning av lärarnas kompetens från statens ochSkolverkets sida skulle stärka deras möjligheter attdelta i de lokala besluten om skolan ute i kommuner-na. Ett förslag om särskild lärarlegitimation har hit-tills avvisats av . Jag tror att det skulle varaen symbolhandling som skulle få verkliga, konkretaföljder när det gäller respekten för lärarna som yrkes-grupp och att det skulle sända en signal om att lärar-nas kompetens i fråga om just lärandets villkor måsteutnyttjas bättre av tjänstemän och politiker.Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan börja med kursplanerna ochSkolverket. Det här var första gången som Skolverketgenom den moderna tekniken kunde gå ut på nätetoch lägga ut förslagen till kursplaner. När vi nu hartittat efter har vi sett att de har haft enbetydligt större dialog med lärarna än vad de har hafttidigare. Det har alltså blivit klart bättre.När det gäller framtagandet av förslagen till denya kursplanerna deltar lärare från hela landet i grup-perna. Där anstränger man sig också från Skolverketatt se till att dialogen fungerar och att man kan lyssnapå deras tankar och åsikter.Sedan kom direkt in på den konkretavardagen, dvs. hur det fungerar mot dem som är ute,med arbetstider och olika möjligheter. Det är välsådana påpekanden som man får ta till sig när manska göra det här nästa gång, att också tänka på denpraktiska verkligheten, under vilken tidsperiod detgörs och hur man når ut.När jag har rest runt och mött aktiva, både led-ningspersonal och övrig personal, på skolorna har jagställt frågan hur delaktiga de har varit i framtagandetav kursplanerna. Det är en blandad bild jag har fått.Det är ganska tydligt igen att när ledningen själv hartagit initiativ och sagt att det är viktigt, har man sti-mulerat lärarna och sett till att de har varit i gång. Påen del skolor har det funnits en mycket god kunskapom kursplanerna. På andra ställen har det inte allslyfts fram och varit i fokus. Bilden är alltså splittrad.För att sammanfatta tycker jag ändå, om vi ser tillhur det har varit tidigare, att den här gången harmånga fler getts en möjlighet att vara delaktiga tackvare att förslaget kunde ligga ute på nätet. Vi kansäkert utveckla det ännu mer.Tanken med det timplaneförsök som vi gör är justatt pröva hur man nu kommer att organisera arbetet iskolan. Vi kommer också att titta på det som UlfNilsson tog upp, dvs. hur man använder undervis-ningstiden för de elever som behöver mer tid.Jag har sett ett tecken från många kommuner, ochdet är att man diskuterar det tionde året i grundskolan.Den möjligheten finns egentligen , men flerakommuner har tagit upp det i sina fullmäktigeför-samlingar för att permanenta det. Man har olika lös-ningar på hur man vill hantera det här året. Det ärverkligen ett sätt att understryka att vissa elever be-höver . Jag tror att det är oerhört viktigt.Ulf tog också upp frågan hur vi kan an-vända elevens val för att göra förstärkningar runtvissa kurser eller ämnen. Det är också ett sätt somskolan kan hantera detta på. Där är vi alltså överens.Sedan är det vår gamla debatt, som vi brukar ha,om alla elever ska läsa samma ämnen på gymnasiet.Jag ska möta företrädare för näringslivet påen konferens. En av de saker som jag då har att ta uppär senaste kommentar när de harmött elever som går på industriprogrammet. Det somvar roligt att höra var att dit kom positiva, trevligaungdomar - de underströk det - som höll tiden, somvar flexibla och som tyckte om att arbeta i grupperoch kunde ta ett gruppansvar. Det som de efterlystevar att eleverna borde ha bättre kunskaper i svenska,engelska och matematik.Det är den här balansgången vi har attgöra, att se till att de har kunskaperna, både för sinegen skull och för samhället. Men fortfarande har viinte hittat de bästa metoderna för att kunna ge det härtill alla elever. Därför är det viktigt att vi fortsätter attge kompetensutveckling till lärarna och att stöttadem.Anf. 115 ():Fru talman! Jag tar först det som skolministernsade sist. När det gäller just detta med bättre kunska-per nämnde jag i mitt anförande ämnet svenska somexempel. Kunskaperna i svenska skulle bli bättre omen del elever nöjde sig med att i olika varianter tränasvenska A , i stället för att tving-as gå vidare till en svårare kurs. Den diskussionenkan vi gå vidare med.Jag förstod i alla fall att skolministern inte tyckteatt det var helt lyckat att första gången man går utmed en bred information till lärarna lägga den justunder sommaruppehållet, när lärarna inte arbetar påsamma tider och när skolorna är halvstängda. Jaghoppas att man lär sig till nästa gång att det kanskevar det sämsta tillfället att lägga ut remissen.Annars tycker jag att den här debatten har visat attvi är överens om att elever och lärare ska ha möjlig-het att påverka sin arbetssituation. Men den har ocksåvisat en nyansskillnad mellan våra uppfattningar.Skolministern har större hopp om att förutsättningar-na för en förändring finns redan nu inom systemet,och hon menar att den känsla av vanmakt som kom-mer till uttryck i vissa delar av utvärderingen kommeratt minska redan med de förutsättningar skolan har idag.Jag menar däremot att vi behöver en hel del kon-kreta förändringar i skolan . Till dem hör, frutalman, om jag får sammanfatta, att vi måste skapabetydligt fler valmöjligheter för eleverna, ge tydligarebesked från staten att tiden för samma kurs kan varie-ra beroende på vad eleven behöver, att allmänt mins-ka likformigheten i skolan och att lyssna mera pålärarna och värdera upp deras arbete.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller gymnasieskolan har jagtidigare meddelat kammaren att vi har för avsikt attgöra en översyn av hela gymnasieskolan och ocksåtitta på både programinriktningar och förekomsten avämnen. Det gäller givetvis också tidsanvändningen,som är en viktig faktor. Den översynen kommer, ochden ska vara parlamentarisk. Där får vi möjlighet atttitta på den gymnasieskola som har verkat ett antalår, och vi får se hur den ska se ut i framtiden.För att gå tillbaka till individualiseringen, som jagtycker är oerhört viktig, krävs säkert också att vimåste ge kompetensutveckling till lärarna i mötetmed eleverna.Det stora , användningen av IT i sko-lan, har fått en annan effekt, som vi kanske inte varmedvetna om men som vi nu får rapporter om frånden ena skolan efter den andra. Det är att mångalärare säger att de har förändrat sitt sätt att undervisa,att de har blivit handledare. Många av eleverna har jui sig en ganska god kunskap, och blir det frågor istället. Läraren ändrar alltså sin roll.Jag tror också att vi av själva nu kangöra uppföljningar och utvärderingar och se om dethär har skett på flera ställen. Vi har fått många godarapporter om att just elevinflytandet har blivit bättrenär man har arbetat med IT som ett pedagogiskthjälpmedel.Det är en viktig fråga som vi har diskuterat i dag.Ska vi lyckas uppnå att alla elever ska trivas i skolanmåste de bli delaktiga. Detsamma gäller även förlärarna.Demokrati är något som ständigt måste återvin-nas, sade en gång, och det tror jag att vikan stämma in i. Det gäller i synnerhet i skolansvärld.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återBostadsutskottets betänkanden /2000:BoU2 ochBoU320 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1999/2000:40 Obeställd reklam m.m.1999/2000:42 Utlänningar i en massflyktsituation,sociala förmåner m.m.1999/2000:43 Uppehållstillstånd på grund av anknyt-ning1999/2000:44 Psykiatrisk tvångsvård och rättspsyki-atrisk vård1999/2000:46 AP-fonden i det reformerade pensions-systemet1999/2000:47 Brottsoffers ansvar för rättegångskost-nader1999/2000:48 Tidsdelat boende - information påkonsumentens språk1999/2000:49 Utökat skydd för kodade tjänster1999/2000:51 Lag om radio- och teleterminalutrust-ning, m.m.1999/2000:52 Förstärkt strålskydd1999/2000:53 Genomförande av EG-direktiv ombiocidprodukter och innesluten användning av ge-netiskt modifierade mikroorganismer, m.m.1999/2000:54 Effektiv kontroll för att hindra sprid-ning av kärnvapen1999/2000:56 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågorMotionermed anledning av prop. 1999/2000:32 Lönebildningför full sysselsättning1999/2000:A6 av m.fl. (m)1999/2000:A7 av m.fl. (mp)1999/2000:A8 av m.fl. (kd)1999/2000:A9 av m.fl. (c)1999/2000:A10 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1999/2000:34 Förvärv avegna aktier1999/2000:L11 av m.fl. (fp)1999/2000:L12 av m.fl. (m)1999/2000:L13 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1999/2000:35 Upphovsrättenoch offentlighetsprincipen1999/2000:K17 av m.fl. (c)1999/2000:K18 av m.fl. (kd)1999/2000:K19 av Per m.fl. (mp)1999/2000:K20 av Per m.fl. (m)1999/2000:K21 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1999/2000:38 Vissa skatte-frågor med anledning av att aktiebolag skall kun-na förvärva egna aktier, m.m.1999/2000:Sk17 av m.fl. (m)1999/2000:Sk18 av och . (fp)1999/2000:Sk19 av m.fl. (kd)21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 januari1999/2000:195 av () till statsrådet resurscentrums verksamhet i NUTEK1999/2000:196 av () till justitieministerLaila FreivaldsRättstrygghet1999/2000:197 av () till utbild-ningsminister för studiemedelInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 1 februari.22 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 25 januari1999/2000:464 av () till kulturminis-ter /2000:465 av () till försvars-minister 21999/2000:466 av de ()till justitieminister i Stockholm1999/2000:467 av () till statsministerGöran PerssonSvenska STASI-spionerFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 1 februari.23 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 21 januari1999/2000:406 av () till statsministerGöran PerssonFolkbildning om samerna1999/2000:411 av () till jord-bruksminister i Regeringskanslietden 25 januari1999/2000:433 av () till finansmi-nister /2000:452 av () till socialmini-ster spädbarnsdödSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 1 februari.24 § Kammaren åtskildes kl. 21.10.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 8 (delvis),av talmannen därefter till ajourneringen ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.