prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:107Torsdagen den 11 majKl. 12.00 - 17.5519.00 - 21.33Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen anmälde att ()fr.o.m. skulle återta sin plats i riksdagenvarigenom uppdraget som ersättare skulle upphöra förMichael Lund.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:125 till socialutskottet3 § Vissa högskolefrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU14Vissa högskolefrågor.Anf. 1 PER ():Fru talman! I dagens nummer av vi läsa på första sidan att "Högskolan får botten-betyg" med stora bokstäver. Det handlar om en , där man har gjort en benchmarking-studie på12 olika områden och 155 frågor. Sammantaget liggerSverige bra till på många områden, men när det gällerutbildning och högre utbildning är det tyvärr sämreställt. Jag citerar:"Den svenska skolan, och speciellt högskolan,svarar för inte mindre än 6 av totalt 14 bottennote-ringar i en stor jämförande studie mellan åtta länder.Färre 25-34-åringar har högskoleexamen i Sverigeän i andra länderna. Även antalet utexaminerade fråntekniska och naturvetenskapliga utbildningar ärlägst. "Fru talman! Mycket av det här är tyvärr inga ny-heter. Vi moderater har här i kammarenpåtalat de brister som finns, och vi har också föresla-git åtgärder, t.ex. att- öka antalet civilingenjörsplatser på de attraktivalärosätena,- öka anslagen till högre utbildning,- öka konkurrensen mellan universiteten,- utnyttja IT för att förbättra utbildningen,- studenternas val ska styra resurs- och platstilldel-ning mycket mer än , så att vi slipper tommaplatser på många ställen och långa köer på andra.Fru talman! Det här betänkandet rör 123 yrkandenfrån allmänna motionsperioden, och yrkandena rörmånga viktiga områden. Med tanke på och den situation som den svenska hög-skolan befinner sig i har jag valt att fokusera på någrariktigt stora och viktiga frågor.1. Vad är högre utbildning till för?2. Behöver vi institutionell konkurrens mellanuniversitet och högskolor, eller är dagens statli-ga styrning av den högre utbildningen bra?3. Behöver vi fler fristående universitet och hög-skolor?Vad är högre utbildning till för? Är det en typ avutbildningsfabrik, där politiker beställer x läkare, ycivilingenjörer och z receptarier osv.? Är den till föratt bli någon typ av Tayloristisk fabrik, där vi försö-ker skapa x kugghjul till samhällsmaskinen ?Nej, det är den inte.Jag är övertygad om att den högre utbildningenhandlar om att varje student måste få en möjlighet attbygga upp sin egen kunskap utifrån sina egna priori-teringar och att kritiskt analysera frågor utifrån sinaegna erfarenheter. Det handlar naturligtvis om renkunskapsinhämtning, men också om att skaffa sig ettantal verktyg för att kritiskt kunna granska och re-flektera över skilda frågor.Fru talman! Min andra fråga handlade om huruvi-da vi behöver en institutionell konkurrens mellanuniversitet och högskolor eller om dagens styrning avden högre utbildningen är bra. Är det t.ex. rimligt attutbildningsministern sitter och bestämmer att hög-skola A ska få ett visst antal nya utbildningsplatser,trots att det kanske står platser tomma vid den hög-skolan som det är långa köer på andra stäl-len? Nej, det är naturligtvis fel.Vi behöver konkurrens mellan de svenska univer-siteten och högskolorna. Det ger högre kvalitet. Detbidrar till mångfald, till valfrihet och till ökad kreati-vitet. Det innebär också att många lärosäten, kanskeframför allt de mindre, får en möjlighet att funderaöver sin affärsidé, hur de ska kunna locka studentergenom att satsa på områden där de har en unik kom-petens. Det finns flera mindre högskolor runtom iSverige som verkligen kan locka gott om studentergenom den spetskompetens de har.Den tredje frågan var: Behöver vi fler friståendeuniversitet och högskolor? Ja, det hänger ihop medden förra frågan, och jag är övertygad om att för att fåen riktig mångfald och en riktigt sund konkurrens skavi inte bara ha statliga universitet, utan vi behöverjust en mångfald.Chalmers tekniska högskola och , som frigjordes under den borgerliga regering-sperioden, har utvecklats mycket väl. Det är nu dagsatt låta fler universitet och högskolor frigöra sig frånstaten. I ett första steg har vi moderater föreslagit attKungl. Tekniska högskolan, KTH, ska frigöras.Fru talman! Det är dags att verklighetsanpassa denhögre utbildningen till den nya ekonomin och till detglobala kunskapssamhället. Jag tror att sådana rap-porter som den vi fick är väldigt bra. Det är sålätt att vi tar den statistik som finns tillgänglig ochpekar på några av de områden där det står riktigt bratill, och så slår vi oss för bröstet och säger att allt ärväl. Jag tror att vi måste göra precis tvärtom. Vimåste naturligtvis med stolthet konstatera att mycketär bra, men vi måste fokusera på de områden där vikan bli bättre. Vi måste sträva efter att blibättre.Om vi inte gör det kommer globaliseringen, verk-ligheten, snart att göra det. Det kommer inte längreatt vara så att en student väljer mellan att studera iUppsala, , eller vid något annatsvenskt universitet. Det kommer att vara lika själv-klart att inkludera flera europeiska lärosäten elleramerikanska universitet på listan över tänkbara alter-nativ att skaffa sig hela eller delar av sin utbildning.Konkurrensutsättningen kommer med andra ordvia internationaliseringen, vare sig vi vill det ellerinte. Det är därför som det är viktigt att högskolan iÖrebro kan vara med och tävla om att få stu-denter som annars kanske hade kommit till Uppsala.Uppsala ska få sina studenter därför att de väljer attkomma dit och tycker att det är bättre än att studera iÖrebro.Svensk högre utbildning ska hålla världsklass. Dettror jag att vi är alla överens om. Svenska lärosätenmåste också bli mer globala i sina ambitioner. visar på det.Om vi verkligen ska få de utbildningsplatser ivärldsklass som vi vill ha måste vi kunna få hit stu-denter från hela världen. På samma sätt som det i dagär självklart för svenska studenter att förlägga helaeller delar av sin utbildning utomlands, bör det iframtiden vara precis lika rimligt för en engelsk, tysk,holländsk, sydafrikansk eller japansk student att för-lägga hela eller delar av sin utbildning till ett svensktuniversitet. måste kunna locka tillsig såväl svenska studenter som studenter från helavärlden. Det är först då vi kan skapa de globala kun-skapsmiljöerna som jag är övertygad om kommer attvara mycket attraktiva. Det är dit de allra bästa stu-denterna kommer att söka sig, och det är de som påen global arbetsmarknad kommer att få de bästa job-ben.Anf. 2 ():Fru talman! Vi debatterar viktiga frågorinom ett område av stor betydelse. För hur utbild-ningen organiseras och fungerar säger också mycketom hur samhället utvecklas och vilken människosynoch demokratisyn som får fotfäste i ett land som vårt.Vänsterpartiets grundläggande uppfattning är attutbildningssystemet är ett av de viktigaste verktygensåväl för den enskilde att skaffa sig kunskaper ochfärdigheter för livet som för samhället att investera ien positiv och demokratisk utveckling. Vi menar attallas rätt till en utbildning av god kvalitet är en avdemokratins hörnstenar, och därför är kampen motden sociala och könsbetingade snedrekryteringen föross högt prioriterad, liksom att se till att studentin-flytandet utvecklas till verklig demokratisk makt.Det är i det ljuset man ska betrakta den ESO-studie som har presenterats och som innebär enkritik av den svenska högskolepolitiken. Först ochfrämst framkommer i studien kritik mot att antaletpersoner med högskoleexamen i är lägre än iandra länder. Förklaringarna till det kan vara många,men den satsning som har gjorts på enutbyggnad av antalet högskoleplatser är viktig för attge fler chansen till högre studier. Jag vill gärna po-ängtera att om det inte skulle räcka, tillsammans medde andra satsningar som kommer att göras, måstevi hitta andra vägar att gå vidare för att utveckla densvenska högskolepolitiken. Mycket återstår förstås attgöra.Fru talman! För är relationen mel-lan den högre utbildningens institutioner och detomkringliggande samhället av avgörande betydelse.Universitet och högskolor får aldrig bli slutna världarmed vattentäta skott till det övriga samhället, samti-digt som den högre utbildningens integritet och denfria forskningen måste försvaras.I dessa frågor finns mycket att säga. Inte minst servi med stor oro på den marknadsanpassning av uni-versitet och högskolor som sker , där näringsli-vet utövar en allt större påverkan på hur den högreutbildningen fungerar. Men för att ansluta till dagensbetänkande som behandlar en del av de motioner somväcktes under den allmänna motionstiden förra åretvill jag säga några ord om uppdragsutbildning. Vi hari ett särskilt yttrande tydligt markerat att vi ser en farai att lärare som undervisar på uppdragsutbildningarsom är poänggivande frestas att göra en, ska vi säga,mindre sträng bedömning i denna än i den vanligahögskoleutbildningen. Vi anser också att regeringenunderskattar risken för att uppdragsutbildningen fak-tiskt tar resurser från grundutbildningen och att kva-liteten riskerar att förloras. Jag minns själv från minaår som student vid univer-sitet hur vanligt det var att de bästa föreläsarna iförsta hand tog hand om uppdragsutbildningarna. Intesällan ställdes seminarietimmar in på grund av attföreläsaren befann sig ute på annan verksamhet.Fru talman! Låt mig så gå över till att motiveraden reservation som vi har avlämnat och som handlarom att vi menar att bör få i uppdragatt kartlägga vilken bild av homo- och bisexuella somförmedlas till blivande lärare, präster, psykologer,socionomer, läkare, sjuksköterskor, jurister och poli-ser. Vi anser också att bör kommamed förslag till lämpliga åtgärder. Detta yrkande, frutalman, är inte taget ur luften. Tvärtom handlar detom en för många människor mycket konkret fråga.Utredningen om homosexuellas situation i samhälletkonstaterade 1984 en rad brister i de högre utbild-ningarna när det gäller undervisning om homosexua-litet. I ett flertal utbildningar behandlades de homo-sexuellas situation över huvud taget inte.I ett riksdagsbeslut /87 uttalades:"Universitets- och högskoleämbetet skall verka för enförbättring av samlevnadsundervisningen inklusiveundervisningen om homosexualitet exempelvis isamband med utbildningskonferenser. Linjenämnderbör när lokala planer och kursplaner fastställs över-väga behovet av utbildningsfrågor som rör homosex-ualitet." Även om attityderna när det gäller homo-och bisexuella generellt har förbättrats de senasteåren, framför allt i storstadsområdena och inte minstbland unga människor, har det inte skett överallt, ochmycket återstår att göra. Om detta vittnar inte minstalla de som i undervisningen och under utbildningenkänt sig kränkta över fördomar förmedlade från lära-re, studenter och elever.Hur väl förberedd är exempelvis dagens utexami-nerade lärare egentligen för att möta elever med ho-mosexuella föräldrar? Skillnaden mellan en stödjandeoch fördomsfri lärare och en diskriminerande ochfördomsfull kan vara skillnaden mellan hopp ochdesperation. Hur vanliga är fördomar mot homosexu-ella kvinnor och män bland nyutbildade poliser, ochvilka konsekvenser får det? Dessa och många andrafrågor kräver ett svar, och vårt antagande är att detsvaret kommer att ge skäl till åtgärder. Om vi menarallvar med alla människors lika värde, om vi tror påatt det ska stå var och en fritt att söka och finna sinidentitet på jämlika villkor och utan skygglappar ochfördomar, måste den systematiska diskrimineringenav homo- och bisexuella brytas. All jämlik kärlek ärlika vacker.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 8 un-der mom. 42.Anf. 3 PER () replik:Fru talman! gjorde attjag glömde att yrka bifall till reservation 3 undermom. 8, som jag härmed nu gör.Jag skulle vilja fråga om det intekan finnas andra delförklaringar till det lilla antaletpersoner, framför allt bland de yngre, som har enhögre utbildning. Jag kan tänka mig två. Kvalitetenpå utbildningen kan på många ställen vara så dålig attstudenterna inte tycker att det är värt att gå klart ut-bildningen utan hoppar av.En annan, för mig, möjlig delförklaring kan varaatt man inte får välja var någonstans man vill skaffasig sin utbildning, utan man tvingas till sitt fjärde-handsalternativ och sedan upptäcker att man inte allstrivs. Vore det inte bättre om studenternas val varmera viktigt när platserna runtom i tillsätts?Anf. 4 () replik:Fru talman! Per ställer ett antal frågor somibland är viktiga att ställa. Jag ska försöka reda utnågra svar på frågorna.Jag tror att kvaliteten generellt sett är god inomsvenska högskolor och universitet. Det finns undan-tag där det är mycket dålig kvalitet. Även om kvali-teten är bra finns det säkert anledning att försökaförbättra den ytterligare. Man ska inte vara nöjd baraför att det är okej, utan i stället ska man gå vidare föratt fortsätta utvecklingen. Det är självklart. Studentin-flytandet, som stärkts efter en gemensam propositionmed Socialdemokraterna och , har variten viktig del i detta.Sedan var det frågan om vilka som ska bestämmavar man ska studera. Självfallet ska studenterna iförsta hand bestämma var de ska studera någonstans.Vi har möjlighet att välja utbildningar på många olikaorter, men det är inte det enda vi ska ta hänsyn till. Vimåste också se till att det faktiskt finns platser på deställen varifrån vi vet att man inte flyttar så lätt, näm-ligen på landsbygden, där de små och medelstorahögskolorna finns. Det är ett sätt som ändå har visatsig något verkningsfullt när det gäller att bryta densociala snedrekryteringen. Att det finns en högskolanära din bostad är bra. Om man inte behöver flyttanågon annanstans är steget inte lika stort.Därför finns det förstås skäl att styra utbildnings-platserna inte bara till de orter som ändå drar till sigså mycket av tillväxt, så mycket av studenter och såmycket av näringslivet, utan också till de orter där detfaktiskt inte är lika självklart att det finns utbildningom vi inte just styr platserna dit.Anf. 5 PER () replik:Fru talman! Jag har absolut ingenting emot att detfinns många regionala högskolor. Jag tror att de spe-lar en viktig roll. Men det ska vara just det KalleLarsson försöker säga, nämligen ett fritt val. Man skavilja studera, kanske just på grund av närheten ochmöjligheten att kombinera studier med det vanligaarbetet. Det kanske är det som gör att man attraheras.Det kan också vara att det finns en spetsutbildning pådetta område.Däremot är jag orolig när människor tvingas att taen plats som inte är deras första-, andra- eller tredje-handsalternativ. Man ser kanske att det är enda chan-sen. Jag tror att motivationen, oavsett om man skullekunna få en fullgod utbildning rent kunskapsinhämt-ningsmässigt, är ganska liten om man inte får gå pånågot av de ställen som man hoppats och drömt omatt få gå på.Anf. 6 () replik:Fru talman! Bristen på motivation kan ha mångaolika orsaker. En kan vara att man har valt att studeradärför att man inte hade något annat att ta sig för. Därhar vi ändå lyckats ganska väl, även om mycket åter-står att göra också där när det gäller att se till att desom i stället vill ha ett arbete faktiskt får möjlighetentill det. Det är skönt att vi , med den sittande majo-riteten, faktiskt har lyckats vända det som händeunder de tidiga 90-talsåren, när arbetslösheten skena-de i väg som den gjorde. kan man i större ut-sträckning välja ett arbete före studier.Visst är det så att man ska ha möjlighet att väljavar man vill studera och kanske framför allt vad manvill studera i större utsträckning. mål-sättning är att man ska kunna göra det i större ut-sträckning än vad som är fallet . Det är därför vihar varit med om att försöka bygga ut antalet platserpå landets universitet och högskolor och ser det somnågonting väldigt positivt.Vi vill att man i ännu större utsträckning än vadsom är fallet ska kunna få den utbildning mansjälv vill ha. Det ska vara en fri antagning till univer-sitet och högskolor, och var och en ska komma in påsitt förstahandsval i så stor utsträckning som det ärmöjligt. Låt oss fortsätta att försöka hitta vägar att setill att det blir så.Men det ska inte ske till priset av att vi minskarsatsningarna på de regionala högskolorna, som fak-tiskt har visat sig vara viktiga för att bryta den socialasnedrekryteringen. Det är också ett annat mycketviktigt och högt prioriterat mål för Vänsterpartietshögskolepolitik.Anf. 7 ():Fru talman! Vi behandlar över 60 motionerom vissa högskolefrågor. Det är olika motioner omolika delar i högskolepolitiken som vittnar om att detär av stort intresse för oss alla att högskolan fungerar.Jag väljer att ta upp tre huvudfrågor. De rör allaproblem som behöver finna sin lösning.För det första gäller det dimensioneringen av ut-bildningsplatser, för det andra funktionshindradesstudiesituation och för det tredje fler personer tillspetsutbildningar.Det är viktigt att utbildningar på högskolan er-bjuds som överensstämmer med de val som ungdo-mar gör. Till , som hade sittanförande, kan jag bara säga att de allra flesta somsöker till högskolan inte har några reella val. Detheter så fint att man kan välja ort och utbildning. Mankan inte det . Systemet är oerhört styrt uppifrån, istället för att det styrs av ungdomarnas val av utbild-ning.Den undersökning som presenterades i visade att arbetslösheten bland ungdomarvar hög i om man jämförde med studerande iandra länder. var antalet unga i högskolanlitet i vårt land.Detta är helt naturligt, och det kan förklaras. Detär självklart att det finns flera förklaringar, men detkan i allra högsta grad förklaras av att vi inteerbjuder de platser som ungdomarna faktiskt vill ha.Samtidigt som det står tomma platser på teknikut-bildningar står det otroligt många i kö till vissa hu-manistiska utbildningar. Dessutom finns det ingahögskoleutbildningar som är direkt riktade till männi-skor med klart praktisk begåvning och läggning.Dessa platser är i så fall väldigt få. De finns på YTHoch andra ställen.Regeringen fattar ensidigt beslut om dimensione-ringen och tilldelar medel för bestämda utbildnings-platser och förväntar sig att studenterna är beredda attta den utbildning där plats finns.Det är här vi har ett stort problem. Utbyggnadenav högskolan och därmed resursfördelningen bör istörre utsträckning än styras av studenternasval. Regeringen måste utforma ett system som gör attantalet platser på olika utbildningar i större utsträck-ning relateras till antalet sökande till olika orter.En ung människas intresse för humaniora -mänskligt liv - ändras inte till ett intresse för fysikeller tvärtom för att regeringen ger platser till vissautbildningar. Intressen styrs inte i vuxen ålder utannär barnen är små. Den praktiska kunskapen under-värderas , trots att vi vet attsjälva inlärningen och intresset för teknik vanligtvisstartar just med att man praktiskt får handskas meddessa ämnen.Det går inte för regeringen att rätta till misstagentidigare genom att fixa studieplatserpå högskolan när det gäller tekniska ämnen och där-med fylla kvoten av tekniker. Regeringen måste startatidigt och stimulera den praktiska kunskapen. Dåkommer också det teoretiska intresset för teknik somföljd. Det är min övertygelse.Den andra punkten jag skulle ta upp gäller funk-tionshindrades arbetssituation. Denna måste förbätt-ras i högskolan. Högskolor och universitet måstehandikappanpassas på ett oerhört annorlunda sätt änhittills. Det gäller lokaler, kringservice, tillgång tilltolkservice och tillgång till studentbostäder. Denenskildes intresse och kompetens ska styra valet avutbildning oavsett om man har handikapp eller ej.Det är förvånande att regeringen inte satsar på dencentrumbildning som faktiskt finns och den kompe-tens av europeisk klass som finns i samverkanspro-jektet mellan och universitet.Regeringen har över huvud tagit inte ens nämnt det ihandikapplanen. Det gäller , som har en kvalitet på europeisk nivå ochsom har flerårig och dokumenterad verksamhet närdet gäller vad man bör göra och vilka livsvillkor somhandikappade och funktionshindrade har inom hög-skolan, bl.a. Men den propositionen ska ju debatterassenare i kammaren.Om regeringen känt till denna verksamhet ellerläst alla de dokument som har sänts till departemen-ten hade man insett behovet av att satsa på de funk-tionshindrade i högskolan. Det är ju det som dettacentrum lyfter fram, tillsammans med många andrafrågor. Vi får aldrig glömma behovet av kun-skapsproduktion inom olika områden som är efter-satta, och dessutom användandet av denna kunskap.Jag kan berätta om ett möte på en utskottsresa -en studieresa till - där jagträffade på , där honstuderade. Det är en handikappad tjej som valde Kali-fornien framför . Hon tyckte att det var lättareatt vara handikappad på ett universitet i än vadhon hade upplevt att det var här. Man kanske ska tavara på sådana erfarenheter. Vi tror attvi är väldigt duktiga och väldigt framåt, men vi harvåra brister i vårt land, och det är bristerna vi måsteåtgärda.Det tredje temat, som jag vill ta upp i mitt anfö-rande, rör spetsutbildningar. Jag tror att jag har tagitupp detta i varje debatt som vi har haft i kammarenom högskolor och forskningsfrågor. Och med detdagsaktuella läge som vi har i landet vill jag återigenberöra läkarutbildningen. Det gäller specialistläkarna.I dagarna - jag tror att det var - startade enutbildning med 54 blivande läkare i . I Sverigekostar en plats på läkarutbildningen ungefär 1 miljonkronor. Att utbilda polska läkare kostar 350 000 kroch att utbilda t.ex. iranska läkare kostar ,enligt de uppgifter som har tagitfram.I höstas fanns det 10-15 sökande per plats till lä-karutbildningen. Minst nio av tio behöriga sökandetill den här utbildningen - kompetenta ungdomar -får alltså inte förverkliga sin framtidsdröm och fårinte arbeta med att få den kunskap som krävs för attde ska bli läkare. Det är en omloppstid förspecialistutbildningen i . tycker jag att detär tur att det finns invandrare som är beredda attkomma till och arbeta. Det är tur att vi kanlösa problemet så här när det är ett akut behov, menbehovet har inte uppstått , inte ens i går. Detuppstod i förrgår. Dessvärre ser vi samma behovframöver. Det finns inga prognoser som visar på attdenna enorma brist på läkare och framför allt specia-lister ska minska. Vi kommer att ha den framöver.Vården behöver läkare. har jag frågat migom socialdemokrater i ledande ställning aldrig blirsjuka. Är det enbart de starka, friska som får komma ipartiets politiska topp? Vi som har behövt läkare engång i tiden är innerligt tacksamma över att beman-ningen har funnits. En slutsats som jag vill dra av denhär problematiken är att vårt land får svårt att hävdasig som kunskapsnation om vi inte kan tillfredsställavårt samhälles behov. Sedan kan mycket väl männi-skor från andra länder komma hit, men vi ska intetäcka framtidens behov genom att utbildningen skaske på andra ställen. Därför behöver vi satsa pengar,basresurser, redan nu på spetsutbildningar. Det kom-mer ändå att ta tid innan de är färdigutbildade.Risken med att vi inte har tillräckligt många ut-bildningsplatser är också att forskningen blir lidande.Utbildning och forskning är förenliga.Fru talman! Det är hög tid att skapa en helhetssynmed långsiktighet på den högre utbildningen. Detgäller flera områden, och jag har nämnt vikten av attungdomars intresse för humaniora tas till vara och atttekniska intressen måste initieras , gärnagenom att man uppvärderar den praktiska kunskapeni skolan. Jag har talat om vikten av att varje männi-skas, också de funktionshindrades, förutsättningar skatas tillvara och, slutligen, att problemet med spetsut-bildningar, med exemplet från läkarutbildningen,måste lösas. Det måste ges resurser utanför regle-ringsbreven till dessa utbildningar.Fru talman!