prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — De vill bl.a. upphäva System-bolagets detaljhandelsmonopol, vilket skulle innebäraytterligare steg mot en kraftig uppluckring av densammanhållna och restriktiva alkholpolitik som givitSverige en tätplats i världen när det gäller låga alko-holskadetal.Vi anser att det är viktigt att slå vakt om densvenska alkoholpolitiken för att motverka alkohol-konsumtionens skadeverkningar. Vi kommer att fåanledning att återkomma till det under nästa betän-kande. Jag yrkar alltså bifall till hemställan i betän-kandet i denna del.Fru talman! Jordbrukets energibeskattning har de-batterats livligt . Den har också utrettsoch remissbehandlats brett och allsidigt. Det har där-vid framstått som otvetydigt att det svenska jordbru-ket har en klar konkurrensnackdel på kostnadssidangentemot sina europeiska yrkesbröder, bl.a. beroendepå energibeskattningens utformning.Effekterna av den här konkurrensnackdelen har justor betydelse inte bara för jordbrukets utövare. Ned-läggningen av jordbruksföretag på grund av svag ellerobefintlig lönsamhet påverkar också sysselsättningeni de efterföljande förädlingsleden, något som ju hardokumenterats i verkligheten under senare tid.Det påverkar vidare konsumenternas möjligheteratt välja svenskproducerade miljö- och hälsovänligalivsmedel i våra butiker. På lite sikt påverkar detockså den landskapsbild som vi alla har vant oss vidatt kunna njuta av, inte minst i den blomstertid somnu kommer med lust och fägring stor.Vi har från sida varit starkt kritiskatill regeringens senfärdighet när det gäller att läggafram förslag för att komma till rätta med den häruppenbara konkurrensnackdelen. Det var därför ettvälkommet, om än litet, steg på vägen när regeringeni förra höstens budgetproposition aviserade att skattenpå el och eldningsolja skulle tas bort till en statsfinan-siell kostnad av per år.När regeringens proposition om detaljtillämpningnu har kommit visar det sig att det bidde om inte entumme så i varje fall en kraftig reducering av den härskattelättnaden. Det beror framför allt på att ocksåtillämpningen har kopierats från tillämpningen inomindustrin. Det tyder endera på att man medvetet söktminsta möjliga lättnad för näringen, och därmed inteförstått allvaret i det svenska jordbrukets lönsamhets-situation, eller möjligen på en häpnadsväckandeokunnighet om näringens driftsbetingelser.Som har redovisats i den här talarstoleninnebär regeringsförslaget att av alla jordbruks-företag inte får del av skattesänkningen på el. Mot-svarande siffra för eldningsoljan är att närmare 80 %inte får del av skattesänkningen. Vår uppfattning äratt det inte ska sättas några gränsbelopp för nedsätt-ningen av skatten på el och eldningsolja.Vi anser också att nedsättningen bör ske enligt detförsäkranssystem som redan tillämpas på andra om-råden inom energibeskattningen. Vi anser vidare attvi nu måste fortsätta genom att också eliminera die-selbeskattningens effekter inom jordbruket. Det är juden som står för den volymmässigt största konkur-rensnackdelen för det svenska jordbruket.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reserva-tion 7. Om kammaren beslutar i enlighet med dettayrkande får det positiv betydelse för sysselsättningen,för konsumenternas valfrihet och för det öppna land-skapets bevarande.Anf. 53 PER ():Fru talman! I det betänkande som är under be-handling tillstyrker majoriteten i utskottet bl.a. rege-ringens förslag om uppmjukningar i regelsystemet förexportbutiker, omläggning av skatten på kärnkraftselfrån produktionsskatt till effektskatt samt att utvidgaindustrins energiskattenedsättning till att även om-fatta jordbruket.För exportbutiker kommer det med betänkandetsförslag att bli tillåtet att sälja andra beskattade varorän alkoholdrycker till EU-resenärer. Som skäl anförsatt det är svårt för näringsidkarna att organisera verk-samheten på ett ur kommersiell synpunkt effektivtsätt när beskattade och obeskattade varor inte kanbjudas ut till försäljning i samma butiker. I den härfrågan är vi överens i utskottet.Däremot har Moderata samlingspartiet i reserva-tion 1 en avvikande uppfattning om den kvantitetsbe-gränsning som gäller för tobak och alkohol som säljstill tredjelandsresenärer. Dessutom återkommer demed att detaljhandelsmonopolet borde upphävas så attexportbutiker medges att sälja alkohol även till EU-resenärer.Från socialdemokratiskt håll har vi på den härpunkten inte ändrat den uppfattning som vi hade vidtillkomsten av lag om exportbutiker. De skälsom då framhölls för de kvantitativa begränsningarnaför alkohol och tobak var dels att dessa skulle möjlig-göra kontroll i efterhand av försäljningen, dels attflertalet länder tillämpar importrestriktioner på alko-hol. Detta med restriktionerna på införsel av alkoholbekräftas av de uppgifter som jag inhämtat från stick-prov på sju frekventa tredjelandsresmål. Det visar sigatt dessa har restriktioner som inte nämnvärt avvikerfrån de i betänkandet föreslagna inköpsreglerna.Någon förändring av alkohollagens bestämmelserom detaljhandelsmonopolet är vi inte heller bereddaatt ställa oss bakom. Snarare är det så att med denförändring som sker av införselreglerna, som be-handlas i ett annat betänkande som ska debatteras , och med tanke på vikten av att slå vakt om enrestriktiv alkoholpolitik, så finns det starka skäl föratt även fortsättningsvis värna monopolets roll.En uppmjukning av skattefriheten för proviantva-ror görs genom att skattefrihet också ska gälla omvaror som provianterats utan skatt därefter förstörtsgenom olyckshändelse eller force majeure. Ändringensyftar till att ge svensk skeppshandel samma konkur-rensregler som gäller för dansk och finsk handel.Genom åtgärden blir regelverket detsamma i Sve-rige som i de nämnda länderna. En utvidgning enligtdet förslag som förs fram i Moderata samlingspartietsreservation 2 är därför vare sig nödvändig eller önsk-värd. Ett beslut i den riktningen skulle äventyra denkonkurrensneutralitet som föreliggande förslag syftartill att uppnå. Av det skälet avvisar utskottsmajorite-ten reservationen.Förändring av skatten på kärnkraftsel från pro-duktionsskatt till effektskatt har tidigare behandlatsbl.a. i regeringens proposition (prop. 1996/97:84) Enuthållig energiförsörjning. I denna uttalades att pro-duktionsskatten på kärnkraft kan medföra snedvrid-ningar i elproduktionssystemet.Eftersom de rörliga kostnaderna påverkas avskatten snedvrids enligt propositionen den kostnads-mässiga rangordningen av elproduktionsanläggning-arna med sämre resursutnyttjande som följd.Sådana snedvridningar kan motverkas genom enövergång till en fast skatt som tas ut oberoende avproduktionens storlek. En fast skatt har bl.a. denfördelen framför en rörlig skatt att skatteuttaget intepåverkas av investeringar som görs för att höja effek-tiviteten i energiomvandlingen.De farhågor som framförs i reservationerna 3 och4 om bl.a. minskade service-, reparations-, under-hållsarbeten och effekter vid oplanerade avställningarmotverkas av att reglerna utformas så att onormalaoch långvariga driftstopp medför nedsättning avskatten.Den omläggning av jordbrukets energibeskattningsom föreslås i betänkandet har sin bakgrund i budget-propositionen för , där regeringen aviseratförslag om att jordbruket ska få tillämpa sammaskattereduceringar som finns för tillverkningsindust-rins förbrukning av el och bränslen för uppvärmning.Förändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 2000.Liksom för industrin föreslås att skattelättnadenför bränslen medges efter ansökan genom kvartalsvisåterbetalning av den del av beloppet som överstiger1 . motsvarar knappt 1 kubikmetergrön olja. Tillämpningen av samma beloppsgränssom för industrin medför - eftersom det finns såmånga små jordbruksföretag - att ca 3 000 jordbruks-företag kommer att omfattas och att ca 10 000 före-tag, eller av den inom jordbrukssektorn förbru-kade oljan, kommer att hamna utanför.Växthusnäringen, som har skattelätt-naden, får behålla sitt försäkranssystem i stället för attnu gå över till ett återbetalningssystem.Industrins och växthusodlingens skattefrihet förelkraft administreras av elleverantörerna. Det är, somjag ser det, inte rimligt att elleverantörerna också skahantera skattenedsättningen för jordbrukskundernamed hänsyn till det stora antalet jordbruksföretag,som dessutom regelmässigt kommer att ha bådeskattefri och skattepliktig elförbrukning. Utöver dettakan den avreglerade elmarknaden innebära återkom-mande byten av leverantörer.För jordbruket föreslås i stället ett återbetalnings-system och - med hänsyn till de avsevärda administ-rativa resurser som krävs för att hantera ett sådantsystem - att återbetalning ska medges endast medbelopp som överstiger per årsperiod.Detta motsvarar en elförbrukning om ca . Om man omskriver det i mera nära-liggande termer är det ungefär lika mycket som hus-hållselen i en villa utan elvärme. Den valda gränsenför ersättning innebär att ca 55 000 företag kommeratt omfattas av lättnaden och att ca 30 000 hamnarutanför.I reservation 6 anförs att de preliminära beräk-ningarna i budgetpropositionen visade att skattelätt-naden för jordbruksnäringen skulle bli 330 miljonermen att det nu liggande förslaget endast ger 220 mil-joner. Det anförs att detta är otillständigt.På detta vill jag svara att det inte finns något löfteom exakt belopp i budgetpropositionen. Beräkningar-na är preliminära. Dessutom vill jag peka på att det ivårpropositionen finns förslag om slopande avkartavgifter, stöd till ekologisk forskning och natur-vård samt ersättning för viltskador. Dessa förslag harmottagits positivt av jordbruksnäringen.Se nu inte vårpropositionens förslag som en kom-pensation för de uteblivna 110 miljonerna utan somen ambition att ytterligare stödja jordbruksnäringen!Systemet med årsvis återbetalning kompletterasmed en dispensmöjlighet som ger företag som har enhög elförbrukning rätt till kvartalsvis återbetalning.Dessa företag skulle annars drabbas av en stor likvi-ditetsbelastning.Att den föreslagna återföringen av elskatten avvi-ker från vad som tillämpas för tillverkningsin-dustrin och växthusnäringen bör enligt propositionensärskilt beaktas i en kommande översyn av elskatten.Enligt propositionen bör man sträva efter en ökadharmonisering mellan de olika uppbördssystemen.Beträffande den för trädgårdsnäringen betydelse-fulla gränsdragningen mellan kooperativ jordbruks-verksamhet och detaljhandel framgår av propositio-nen att den praktiska tillämpningen av industrinsundantag innebär att vissa speciella verksamheterutanför det industriella området i energiskattesam-manhang kan åtnjuta industrins förmånliga skatte-regler.Motsvarande synsätt bör, som jag ser det, i före-kommande fall även kunna användas beträffandejordbruksverksamhet. Däremot skulle det föra alltförlångt att låta skattelättnaderna gälla generellt för t.ex.fristående företags lagring och sortering av frukt ochgrönt. Här finns gränsdragningsproblem mot detalj-handeln.Jag tycker att miljö- och jordbruksutskottet harlämnat ett bra yttrande, och vi i skatteutskottet harhaft stor nytta av deras sakkunskap. De utgår också isitt yttrande från att de berörda gränsdragnings-problemen kan få en ändamålsenlig lösning irättstillämpningen. majoritet instäm-mer i detta och avstyrker därför reservationerna idessa delar.Med det som jag här anfört yrkar jag bifall tillhemställan i skatteutskottets betänkande i dess helhetoch avslag på samtliga reservationer.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag har några frågor till Per ErikGranström. Tycker Per att det ärrimligt och rättvist att så många jordbrukare uteslutsfrån ert föreslagna skattenedsättningssystem när detgäller energin? 3 000 omfattas och 10 000 står utan-för när det gäller bränslebeskattningen. När det gällerelen omfattas 55 000 och 30 000 står utanför. Är dettaSocialdemokraternas definition på rättvisa? Det finnsju möjligheter att hitta ett bättre system. Det är denförsta frågan.Den andra frågan är: Anser Per att vi ska ha några småjordbrukare i ? Detblir ju följden av detta. Om man inte är tillräckligtstor och använder tillräckligt mycket energi och elstår man ju utanför det här systemet.Den tredje frågan är: Ser ändå inte Per någon fara i detta med den fasta skatten påkärnkraften? Trots dessa små undantag att man kan-ske slipper betala när man har stängt kärnkraftenvissa dagar, finns risken att man kommer att dra nedpå den mycket fina säkerhet som vi har i dagenssvenska kärnkraftverk.Alkolholpolitiken får vi väl diskutera i debattenom nästa betänkande.Anf. 55 PER () re-plik:Fru talman! Jag är väl medveten om - och detnämnde jag också - hur stor andel av jordbrukarnasom inte kommer att åtnjuta kompensationen. Deträttvisa ligger i att reglerna om omfattarsamtliga. Alla jordbrukare kommer ju att ha nivån1 i de olika faserna. Där vill jag också påpekaett annat fenomen, och det är att den del som man intekan kompenseras för genom denna återbetalning är enkostnad i rörelsen. Kostnader i rörelsen är ju avdrags-gilla. Egentligen är beloppet inte det kor-rekta. Den nivå som vi borde prata om för en jord-brukare som enbart betalar kommunalskatt och 200 kri statsskatt ligger på . Det är den nivånvi pratar om. Jag tror att de flesta rörelser kan klaraden delen.Vi socialdemokrater vill slå vakt om småjordbru-ket. Vi tycker att det är en viktig del i vår landskaps-bild. Det är en viktig del i vår försörjning. Det har viockså markerat i vårpropositionen genom ytterligareåtgärder för att underlätta för jordbrukarna.När det gäller kärnkraften sägs det i propositionenatt den här omläggningen ska vara kostnadsneutral.Jag bedömer att de svenska företag som idkar rörelsei kärnkraft är seriösa företag som genom-för nödvändiga åtgärder, t.ex. renoveringar och un-derhåll av kärnkraftverk. Hänsyn till detta är ju tageni det här förslaget eftersom kostnaden ska vara neu-tral. Det är ingen ny kostnad vi övervältrar på kärn-kraftsindustrin. Dessutom finns det regler för attkompensera för långa stopp.Anf. 56 () replik:Fru talman! Per tycks ändå tyckaatt man föreslår ett perfekt system när det gäller jord-bruket. Eller är det inte så? Då kan man ju undravarför ni inte var beredda att tillstyrka Moderaternasförslag, dvs. inte att man ska avvakta utan att man körmed det system som ni föreslår, men att man ändå sertill att man får ett system som omfattar alla. För migklingar detta fortfarande falskt. Det kommer inte attomfatta alla. Även om Per nu försö-ker villa bort det med olika saker, kommer detta inteatt omfatta alla. Man kan ju stå här i talarstolen ochprata om att man slår vakt om småjordbruken ochsedan om några timmar fatta ett beslut som får precismotsatt effekt. Det tycker jag är att sjunga ganskafalskt.Sedan gällde det kärnkraften. Det som Per ErikGranström säger stämmer inte med hur kärnkraftsin-dustrin upplever dagens förslag. Förslaget innebär attni tar ganska medvetna steg i riktningen mot att saktastrypa kärnkraftsindustrin. Ni lägger alltså ännu ensnara kring halsen på kärnkraftsindustrin för att se tillatt den inte är värd någonting när ni med era avveck-lingstankar ska ta över och betala. Ni stryper mer ochmer för att kärnkraftsindustrin inte ska vara värdnågonting.Jag är övertygad om - och det säger de självainom kärnkraftsindustrin - att detta kommer att fåbetydelse för säkerheten. Man har ju en del kortaredriftsstopp för att se över säkerheten, och då måsteman ju betala ändå. Eller hur, Per ?Anf. 57 PER () re-plik:Fru talman! Låt mig först återkoppla till den in-ledning om schlager och skivor som dePourbaix-Lundin hade i sitt anförande. Hon pratadeom att vi sjöng falskt. Jag skulle vilja säga att inne-hållet på den guldskiva som Moderata samlingspartiethar presenterat här innebär att miljön, folkhälsan ochvälfärden hamnar i strykklass. Det är hur jag tolkarmoderat skattepolitik.Jag har egentligen inget mer att åberopa beträf-fande jordbruket än det som jag har sagt i tidigarereplikskiften. Vi slår vakt om småjordbruken, vilketvi också markerar i vårpropositionen.Jag har ingen anledning att härifrån talarstolenmisstänkliggöra kärnkraftsindustrin. anser mansig ha ett gott och bra underhåll av sina kärnkraftverk.Marietta de antydde att en möjlighetnu öppnas för att tjäna pengar på ett sämre underhåll,men jag tror inte att man kommer att hänge sig åtsådant. Jag är övertygad om att vi har en seriös kärn-kraftsindustri här i Sverige.Anf. 58 () replik:Fru talman! Per , är det ändå intebesvärande att närmare hälften av jordbruksföretageninte omfattas av skattelättnaderna för jordbruken? Detär små företag som i allt väsentligt är lokaliserade iskogs- och mellanbygder. Därmed har de utomor-dentligt stor betydelse för såväl landskapsbildensvidmakthållande i dessa bygder som för sysselsätt-ningen i ofta sysselsättningssvaga regioner.Jag skulle också vilja ställa en fråga till Per ErikGranström. Det ska nu göras en översyn av reglerna,vilket framgår av propositionen. Där aviseras t.o.m.en höjning av gränsbeloppen. Borde det inte vara såatt översynen i stället inriktades just på att så mångasom möjligt ska omfattas av lättnaden? Det skullenämligen ge substans åt de vackra ord som Per ErikGranström ägnade det småskaliga jordbruket i sittsvar till . 59 PER () re-plik:Fru talman! Det är klart att man skulle ha kunnatsätta en nollgräns med en ganska omfattande effektpå den administrativa delen. Vi hade fått orimligthöga kostnader inom den delen. Jag vill poängtera detsom jag alldeles sade, nämligen att det handlarom en nivå på . Jag menar att det är möjligtäven för små företag att bära det.Vi har samma regler när det gäller bränslen föruppvärmning som vi har inom industrin. Det somskiljer är elsidan. Jag tycker inte att det är besvärandeatt vi har hamnat i den här situationen. Vi har gjort enmycket bra avvägning av reglerna utifrån det som jaghar beskrivit här.Den översyn som aviseras i propositionen sker isyfte att skapa ett administrativt sett enklare system.Vi ska försöka se om vi kan hitta ett system som kantillämpas både för jordbruket och för industrin. Mensom alldeles korrekt påpekar finns detantydningar om eventuella höjningar i propositionen.Jag vill inte ta den debatten härifrån talarstolen i dag.Låt oss återkomma om detta blir verklighet. Här avserman att göra en utredning och få fram ett underlag.Sedan får vi se vad det innehåller.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag hör på Per ar-gumentation att han är besvärad över det förhållandesom jag påpekade. Jag är det i allra högsta grad. Änmer besvärande skulle det bli om beloppsgränsernaskulle höjas framöver. Jag förstår därför mycket välatt Per inte vill ta den debatten i dag.Det är obestridligt att det försäkranssystem somtillämpas inom andra områden av energibeskattning-en är effektivt både från kontroll- och administra-tionssynpunkt. Det gäller både för skattemyndighe-terna och för brukarsidan.De brister som vi nu talar om kan naturligtvis inteskylas över av andra, marginella åtgärder som påver-kar jordbrukets förutsättningar och som Per ErikGranström nämnde i sitt inledningsanförande.Låt mig också avslutningsvis, med åberopande avPer första svar till , kommentera den definition av rättvisasom nu förefaller gälla i Per före-ställningsvärld. Enligt hans definition är regler somutesluter hälften av dem som skulle kunna vara be-rörda rättvisa, därför att det är en generell regel somgäller alla, dvs. att hälften blir uteslutna. Det är enfantastisk definition av rättvisa.Anf. 61 PER () re-plik:Fru talman! Det var kanske inte riktigt så jag för-sökte uttrycka mig. Om det sedan uppfattades så kanjag ha förståelse för det. uttrycker man sig liteslarvigt. Det jag sade var att samtliga jordbruksföre-tag kommer att omfattas av tusenkronorsregeln. Detvar detta jag såg som rättvist.En fråga handlar om hur man administrerar. Vissthade det varit bra att kunna använda samma systemsom man har inom industrin, ett försäkranssystem.Problemet med detta är att jordbruksföretag oftast ärsammanblandade med det privata boendet. Det inne-bär att man distribuerar från elleverantören direkt tillbåde boendet och företaget.Det blir lite svårt att hantera det. Dessutom bedö-mer jag att det blir svårare i samband med att vi haren avreglerad elmarknad, eftersom det tillkommerytterligare komplicitet.Därför har också utskottet hänvisat till den kom-mande översynen, och man anser att det vore olyck-ligt om vi i nuvarande läge skulle föregripa den. Låtoss invänta översynen och se om det i det samman-hanget kommer fram nya förslag. ser vi ingenmöjlighet att använda något annat system än denåterbetalningsmodell som föreslås i utskottets betän-kande.Anf. 62 () replik:Fru talman! Först vill jag be om ursäkt för att jaggav Per ett annat efternamn, mingranne till trots. Jag ber om ursäkt.Även om Per försvarar betänkan-det och vårpropositionen kvarstår ändock löftet omlikställandet med tillverkningsindustrin. Vilket skasvaret bli till de jordbrukare som hade väntat ochhoppats på en minskning av beskattningen, alltså enlättnad? Är de helt nonchalerade och bortglömda,eller vad ska vi ge dem för svar?Jag vill också ställa en helt kort fråga. Det finnsolika frågor som kanske kommer tillbaka gång pågång i olika ordval. Jag förstår inte varför vissa före-tag ska missgynnas, t.ex. inom trädgårdsnäringen. Detvore rimligt med en solidarisk likabehandling avsamtliga företagsformer. Jag skulle vilja ha ett för-tydligande av detta från Granström.Anf. 63 PER () re-plik:Fru talman! behöver inte känna siggenerad. Jag blir ofta benämnd med det namn somhan använde i sitt anförande.Vad jag kortfattat skulle vilja svara jordbrukarnaär att det här är ett administrativt krångligt system.Det tar onödigt mycket resurser om vi skulle gå nedtill nollnivå. Vi har av det skälet tvingats att sätta engräns, och den gränsen har blivit . Efter av-drag för kostnader i rörelse torde belastningen vara650 kr. Det är det raka besked som jag skulle lämnatill jordbrukarna.När det gäller trädgårdsnäringen och problemetgentemot kooperativ har jag tittat på detta mycketnoggrant utifrån att jag också jobbar rätt mycket medoch sätter mig in i de kooperativa frågorna och kun-nat konstatera att det i detta sammanhang finns up-penbara gränsdragningsproblem när man har löstdetta inom industrin. Jag ser inget hinder för att ävendenna fråga skulle kunna lösas inom jordbrukssek-torn, inom trädgårdsnäringen. Men att ge ett generelltin och säga att vi har löst detta skulle innebäraatt vi så att säga skulle kunna krypa över på områdendär vår avsikt inte är att ge skattelättnader. Det ärskälet till att vi har valt att inte låta dem omfattas idetta skede.Anf. 64 () replik:Fru talman! Då kan de ändå skönja en för-hoppning om en förbättring i tunneln. Kan man tolkadetta svar på det sättet att det finns bättre tider attvänta?Anf. 65 PER () re-plik:Fru talman! I det avseendet får vi naturligtvis av-vakta och se vad tillämpningen av dessa regler ger.Anf. 66 ():Fru talman! Det här betänkandet behandlar en radpunktskattefrågor. De som har väckt lite uppmärk-samhet i utskottet är regelsystemet för exportbutiker,skattefrihet för proviantvaror, effektskatt på kärn-kraftsel och framför allt jordbrukets energibeskatt-ning. Om jag har hört rätt när det gäller vilka områ-den som man håller fast vid i sina reservationer är detframför allt i fråga om jordbrukets energibeskattning,och jag tänker i huvudsak uppehålla mig vid dendelen.Den 1 juli är det enligt förslaget tänkt att enreduktion av energi- och koldioxidskatterna ska skenär det gäller jordbruket. Det handlar då om förbruk-ningen av el och bränsle för uppvärmning. De företagsom bedriver jord-, skogs- och vattenbruksverksam-het omfattas av dessa skattelättnader. Det är då tänktatt villkoren ska bli desamma som för tillverk-ningsindustrin.Jag behöver inte rabbla upp det övriga om huråterbetalningssystemet ska vara, utan jag går direkt inpå åtminstone en reservation. Det handlar om Cen-terns reservation.