prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Det rör sig om av de totala utgifterna inomutgiftsområdet.Jag menar att statsrådet borde ge ett besked - delsom vad han menar med att regeringen inte accepterarelprishöjningar, dels om hur kostnaderna ska betalas.Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! De allvarliga regionala och andraproblem som beskriver i sin interpella-tion skulle alltså inte bero på stängningen av en re-aktor i i sig utan på de elprishöjningar somhan förutsätter att stängningen kommer att medföra.Men det är just här som gör ett felaktigthopp i sitt resonemang. Det är nämligen inte allssjälvklart att denna stängning medför elprishöjningar.På dagens starkt konkurrensutsatta elmarknad be-stäms elpriserna av tillgång och efterfrågan i helaNorden. Som mycket väl känner till harpriserna efter avregleringen på de nordiska markna-derna kraftigt sjunkit. Även om hade enavsevärd produktionskapacitet på vardenna inte särskilt stor sett till hela den nordiskaelmarknaden, där enbart har en total elpro-duktionskapacitet på . Visstfinns det tekniska begränsningar av olika slag, menredan dessa siffror belyser att en stängning av Barse-bäck 1 knappast kan få någon avsevärd inverkan påelprisnivån i . Meteorologin, dvs. hur mycketnederbörd vi får i de norska och svenska fjällen samthur kall vintern blir, har väsentligt - väsentligt -större betydelse för våra elpriser än att vi har stängtav 1.Sedan är det så, med respekt för denna kammare,att denna kammare har beslutat att vi ska växla omfrån kärnkraftsproducerad el till annat. Det vi hargjort beror på att vi vill göra i ett långt perspektiv. Vihar alltså tagit bort det s.k. stoppdatumet, år 2010.Det har vi gjort för att kunna balansera med syssel-sättning och med välfärd, för att nu ta till dessa ord,där energin och energiproduktionen har en väldigtstor betydelse. Detta är gjort med respekt för dennakammare och för den folkomröstning vi har haft. Dettycker jag ändå är viktigt att få säga.Man skulle kunna vara lite lustig, även om maninte ska vara det i så här allvarliga sammanhang:Sedan vi stängde har sysselsättningenökat. Det har självklart inte att göra med att vi stäng-de , men jag säger det som ett litet skämt.Om man tittar på sysselsättningsutvecklingen efterdet att vi stängde ser man att sysselsätt-ningen har ökat. Ta nu detta som ett skämt och intesom ett allvarligt inlägg, för det är det icke! Men detdär med samband kan vara lite svårt ibland.Anf. 28 ():Fru talman! Det är alldeles korrekt som statsrådetsäger: Det är tillgång och efterfrågan i hela Nordensom bestämmer elpriserna - och miljökonsekvenser-na, effekten och valet av produktionskapacitet i deolika länderna. Det innebär att om man kopplar bortsäker och miljövänlig svensk kärnkraft så ska denersättas av något annat. Det blir i normalfallet danskoch tysk kolkraft. , , importe-rade vi även från , sannolikt rysk kärnkraft-sel från osäkra ryska kärnkraftverk. Det är resultatetav och regeringens energipolitik:På den avreglerade elmarknaden kommer svensk,säker kärnkraft att ersättas med miljöbelastande,farlig och osäker annan produktion, framför alltkolkraft och i viss mån rysk kärnkraft.Sedan är det ju så: Minskar tillgången samtidigtsom efterfrågan ökar, såsom vi har sett - vi ser nu enökad efterfrågan på el i hela - kommer elpri-set att drivas upp.Socialdemokraternas energipolitiske talesman sa-de här i att man tänker gåvidare med att stänga även . Ytterligare600 megawatt ska kopplas bort. , påen total produktionskapacitet på ,betyder ganska mycket när vi, som vi gjorde i mittenav december , kör med nästan maximal effekt,lite drygt 24 000 megawatts produktion.Jag skulle alltså än en gång vilja fråga statsrådet:Vad ska regeringen göra om elpriset trots allt, trotsregeringens besked här, stiger? Vad innebär det attstatsrådet och regeringen inte accepterar elprishöj-ningar? Detta gäller ju uppenbarligen inte hushållen,som får höga elprisskatter, och inte heller industrin iden mån den drabbas av produktionsskatter.Svensk energipolitik har det gångna året handlatom att avveckla för en beräknad kostnadpå 5,7 miljarder och sedan ytterligare någonstans runt4 miljarder för B 2:an. Man fortsätter alltså omställ-ningsprogrammet med utgifter på i runda slängar 9miljarder för att göra det möjligt att avveckla densvenska kärnkraften. köper det helstatligabolaget andelar i tysk kärnkraft som över-stiger produktionen i . För detta betalarman 7 ½ miljard kronor - en gigantisk förlustaffär,har det visat sig. Anser statsrådet att detta är en för-nuftig användning av medborgarnas pengar?Anf. 29 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att genomden avreglering som vi har gjort och den marknadsom vi har i har elpriserna sjunkit kraftigt,både för industrin och för hushållen. Därmed kan visäga att vi har varit framgångsrika.När vi nu enligt den folkomröstning som har ge-nomförts och enligt riksdagsbeslutet stänger en reak-tor så gör vi det då det är bäst ekono-miskt att göra det.Sedan kan man säga att på dagens konkurrensut-satta nordiska elmarknad så är det mycket svårt attförutse vilka justeringar av kraftflödena som kanuppstå som en följd av stängningen av Barsebäck.Och det kan naturligtvis leda till en tillfällig ökningav fossilbränslebaserad kraft från eller i ettannat läge ökad import av norsk vattenkraft. Men vivet att sådana förändringar inte blir särskilt stora heltenkelt därför att andel av den totala el-produktionen på den nordiska elmarknaden inte varsärskilt stor.Men jag vill verkligen betona att vi naturligtvisarbetar hårt för att få bort all elproduktion med dåligamiljöprestanda från den europeiska - observera attjag säger den europeiska - elmarknaden. Och detta ärett generellt problem för den gemensamma elmarkna-den inom EU, dvs. att konkurrensen snedvrids mellankraftproducenter med mycket olika reningsgrader ochdärmed olika kostnadsnivåer. Och självklart har vilänge också varit bekymrade över de miljömässigaproblem som uppstår när smutsigare elproduktion ärprismässigt attraktiv för svenska köpare. Vi ser därförmed tillfredsställelse att nu påbörjar enavveckling av sina äldre kolkraftverk med dålig re-ning, och vi driver inom EU frågan om att de kom-mande nya medlemsländerna måste uppfylla högtställda miljökrav i sin elproduktion. Detta är än engång ett europeiskt problem. Det är inte bara ett nor-diskt problem. Men jag vill åter säga att Barsebäcksandel är så liten av det som vi eventuellt behöverköpa upp för det bortfall som vi får på den nordiskamarknaden.Anf. 30 ():Fru talman! Industrin har sett sänkta elpriser efteratt avregleringen inleddes av vånda frånden socialdemokratiska regeringen som sköt uppreformen. Men hushållen har fått höjda elpriser därföratt de också måste betala elskatt, vilken har höjtskraftigt . Dessutom måste debetala moms på elskatten och därmed en högre momsän tidigare. Produktionsskatten på kärnkraft har höjts,och ändå talar statsrådet om att regeringen inte ac-cepterar omfattande elprishöjningar. Det är inte sant,vilket ju erfarenheten visar.På en avreglerad marknad inom kommervattenkraften att köras normalt för fullt. Sedan liggerkärnkraften över med baslast. Sedan kommer vatten-kraften i den mån som den är effektreglerande. Ochsist kommer de fossila bränslena. Det innebär perdefinition att en stängning av kärnkraftverk kommeratt ersättas med ökad fossileldning.Även om statsrådet tycker att andel ärliten så innebär en stängning av ytterligare8 miljoner ton koldioxid för båda reaktorerna och4 kväveoxider och lika mycket ytterligaresvaveloxider bara för att ersätta reaktorermed kolkraft eller fossila bränslen. Jag menar attdessa effekter är oacceptabla.Anf. 31 Näringsminister ():Fru talman! Med den ytterligare avreglering somnu sker på elmarknaden kommer priserna på el förhushållen att sjunka, bl.a. på grund av att vi nu tarbort kravet på mätare. Vi ser det . Vi harockså alltför höga nätkostnader, vilket vi också seröver för att se till att också dessa sjunker. Det kom-mer, trots att vi har höjt skatten på el, att leda till atthushållen kommer att få lägre priser på el.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:104 omelförsörjningen i södra . 32 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen är beredd att ompröva stängningen av Barse-bäck eller att vidta andra åtgärder för att säkra till-gången till el i samt vilka åtgärder jagavser att vidta för att klargöra ansvaret för höglastka-pacitet.Den planenliga stängningen av innebär atttillgänglig effekt i minskar med 600megawatt. Detta är enbart en femtedel av den totalaavställda produktionskapaciteten. Det finns alltså baraen svag koppling mellan stängningen av 1och de problem för elförsörjningen som upp. Därför koncentrerar jag mig på huvudfrågan.På den integrerade nordiska elmarknaden utnyttjasvåra gemensamma produktionsresurser effektivare.Det gör att behovet av reservkapacitet minskar. Deproduktionsanläggningar som avvecklats eller lagts imalpåse är i första hand oljeeldade kraftverk som pågrund av sina höga driftskostnader utnyttjats endastvid höglastsituationer, dvs. i många fall . Regeringen har noga följt utvecklingenoch har också haft överläggningar med företrädare förbranschen. I det sammanhanget har det blivit tydligtatt det finns ett behov av att utveckla nya marknads-instrument som ger tillräckligt starka ekonomiskaincitament att hålla effektreserver för höglastsituatio-ner.I regleringsbrevet till Affärsverketsvenska kraftnät har regeringen specificerat affärs-verkets ansvar vad gäller tillgången på el vid höglast idet svenska elsystemet. Två nya mål har införts förverksamheten. För det första ska Svenska kraftnätbevaka tillgången på höglastkapacitet i det svenskaelsystemet och förmedla relevant information tillmarknadens aktörer. För det andra ska Svenska kraft-nät utveckla marknadsinstrument som kan bidra tillatt säkra tillgången på effekt vid toppbelastning. Re-sultatet av detta arbete ska rapporteras till regeringensenast år 2000.Som beredskapsmyndighet har Svenska kraftnätockså ett ansvar för delfunktionen Elförsörjning inomfunktionen Energiförsörjning. De åtgärder som vidtasför att elförsörjningen ska kunna upprätthållas ochåterupprättas i krig har också en positiv effekt på denfredstida beredskapen. När det gäller elförsörjningenunder den kommande vintern arbetar Svenska kraft-nät intensivt med att finna praktiska lösningar somkan förbättra försörjningstryggheten. Bl.a. har Svens-ka kraftnät tecknat avtal med ferrolegeringsföretagetVargön om att vid behov kunna reduceraeller koppla bort företagets elförbrukning.Jag vill avslutningsvis betona att uppdraget tillSvenska kraftnät är mycket betydelsefullt för elmark-nadens fortsatta utveckling. Självklart måste försörj-ningstryggheten säkras, men detta måste i första handske på marknadsmässiga villkor.Anf. 33 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaret.Jag vill också instämma i näringsministerns svar närhan säger att försörjningstryggheten och effektbalan-sen i första hand ska säkras på marknadsmässigavillkor.Jag vill också konstatera att sådana marknadsmäs-siga villkor inte får leda till att det hindrar en effektivhandel och konkurrens mellan aktörerna på elmark-naden. Det kan finnas sådana risker om man konstru-erar systemen fel.Sedan vill jag konstatera att en mycket stor del avden bortkoppling av reservkraftverk som skett harskett av politiska skäl, av politiskt betingade kostna-der.Produktionen i de svenska hyggligt renade verkenär avsevärt mycket dyrare än produktion i praktiskttaget orenade kolkraftverk i och Tyskland.Då leder de skatteregler vi har till att produktionenflyttar utomlands. Vi får en svart skatteväxling -jobben flyttar ut och skiten från kolkraftverken flyttarin.Den andra delorsaken till effektminskningen ärstängningen vid beträffande förstablocket om . ska man ta nästablock om 600 megawatt.Statsrådet sade i debatten tidigare att det här inteär så mycket. Jag menar att är myck-et i den situation som befinner sig i.Den 15-16 december producerades ungefär24 . Jag menar att i dagenssituation lever oacceptabelt nära marginalen.Statsrådet konstaterar i sitt svar att det här kanman lösa genom bortkoppling av olika industrier. Omjag räknade rätt har ett effektbehov av ungefär . Detinnebär att man i en höglastsituation, för att klara vadBarsebäcks första reaktor hade tillfört, skulle behövastänga sex sådana verk som Alloys.Är statsrådet tillfreds med dagens situation, medmycket små marginaler?I mitten av december importerade vi el frånalla tänkbara håll - från , från via allakablarna och från och därmed indirekt frånRyssland. Tysklandskabeln var skadad och Polenka-beln var inte i drift. Det visar att vi ligger farligt näramarginalen.Jag skulle också vilja fråga statsrådet om det prisman får betala för stängningar av industrier som Var-gön Alloys och av viktiga samhällsfunktioner är rim-ligt för att kunna klara kärnkraftsavvecklingen.Anf. 34 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig först uppehålla mig kringRyssland. Viss begränsad elexport sker från Rysslandtill . Större delen av elexport, som1999 var , går till . Att då påstå attvi i importerar rysk kraft är milt sagt ganskaöverdrivet.Sedan är det, fru talman, korrekt att det vid maxi-malt effektbehov i Syd- och i dagslä-get uppstår en brist på . Då har hänsyntagits till begränsningar i överföringskapaciteten,som möjlighet till import inkluderas. Ensådan brist innebär dock inte att roterande bortkopp-ling måste utnyttjas. I stället utnyttjas i första handtillgängliga störningsreserver. Det är först om enstörre störning inträffar som efterfråganligger på maximal nivå som det kan bli aktuellt medroterande bortkoppling. Den sannolikheten får dockanses som mycket låg. Roterande bortkoppling ärsjälvklart ingen lämplig metod för att klara elförsörj-ningen, utan den utgör en naturlig del av vår bered-skapsplanering.Nästa vinter kommer förstärkningen av Alvesta-Hemsjö-ledningen och idrifttagandet av Polenkabelnockså att avsevärt ha förbättrat situationen. På frågantill mig om jag känner mig orolig kan jag svara att jagfaktiskt inte känner mig så orolig, utan jag kännermig ganska nöjd med den här situation. Men det in-nebär inte att jag nonchalerar den. Här bör man varaobservant. Jag är dock, som sagt, nöjd med situatio-nen.Anf. 35 ():Fru talman! Jag hoppas att jag inte senare i januarieller - den period då vi normalthar de svåraste och största påfrestningarna på elsys-temet - får anledning att påminna statsrådet om för-nöjdheten.I mitten av december , ,var det i en stor del av landet. Detvar inte extremt kallt och det var inte kallt extremtlänge. Ändå producerade vi ochimporterade från alla tänkbara håll. Vi im-porterade också indirekt rysk el. kunde självtinte klara importbehovet för oss utan var tvunget att isin tur importera från - i normalfallet kärn-kraftsel, i närheten av St Petersburg.Jag menar att detta visar att vi lever mycket farligtnära marginalen. I en situation med ien stor del av lever vi mycket farligt näramarginalen. Om ett kärnkraftverk eller ett annatkraftverk då av säkerhetsskäl eller andra skäl måstekoppla bort blir det stora brister för elsystemet ochdess möjligheter att fungera. Jag menar att roterandebortkoppling inte borde vara det som vi behöver tatill. I stället borde vi återstarta vid det säkra verketBarsebäck. Jag tycker inte att vi ska utsätta det svens-ka samhället för de risker som osäkerhet i delsystemetmedför, särskilt som vi i ett alltmer datoriserat sam-hälle ställer högre och högre krav på elkvaliteten.Även om statsrådet är nöjd borde han känna enbetydande oro mot bakgrund av den trasiga Tysk-landskabeln och de mycket små reserverna, framförallt i södra . 36 Näringsminister ():Fru talman! Marknaden får den säkerhet den villha. Är det så att marknaden vill betala ett högre prisfår man den säkerheten. försöker vi hitta en balansmellan kostnader och säkerhet och jag tycker att viligger på en bra balans vad gäller det förhållandet.Sedan tycker jag att det är lite magstarkt att ståhär i kammaren - det är visserligen få som lyssnarmen ändå - och säga att vi nu ska sätta fart på Barse-bäck 1 igen. Denna riksdag, denna kammare, och enfolkomröstning har ju beslutat att vi successivt skabyta kärnkraftsproducerad el mot annan produceradel. Vi har släckt ettan och det har vi gjort underden mest gynnsamma perioden, både sett till miljönoch, inte minst, sett till kostnadsaspekten för hushålloch för industrin. Ha respekt för kammarens beslut!Anf. 37 ():Fru talman! Jag konstaterar att riksdagsmajorite-ten liksom regeringen tycker att det är värt att läggaut miljardbelopp på att stänga de svenska kärnkraft-verken och att en av effekterna av stängningen blir enoacceptabel höjning av risknivån i elförsörjningen iframför allt där vi riskerar att stå införsituationen att vi tvingas koppla bort viktiga industri-er och viktiga samhällsområden. Jag menar att vi inteborde behöva betala det priset. Den energipolitik somriksdagen har tagit beslut om är skadlig för landet.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:105 omLeaderprogrammetAnf. 38 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att även i norraSverige säkerställa fortsatt arbete inom ramen förgemenskapsinitiativet Leader.Jag är helt överens med om att detnytänkande och det nya arbetssätt som är känneteck-nande för gemenskapsinitiativet Leader ska fortsättaäven i norra . Det kan också ske inom mål 1-programmens ekonomiska ram.I norra har beslutet att koncentrera Leadertill de mellersta och södra delarna av landet mötts aven orkan av protester. Det har hetat att regeringenberövat landsbygden i möjlighet att överle-va. Enligt min uppfattning är detta utan proportioner.Mål 1-området får genom regeringens framgångsrikaförhandling med EU uppåt en miljard i struk-turstöd från EU.För det första är inte Leaderprogrammet någotstort program, även om det är viktigt. Under inneva-rande programperiod uppgår Leaderprojektens om-fattning i de norra delarna av till 35 miljonerkronor. Jämfört med de resurser som EU satsar totaltinom mål 1 - - är det faktiskt intemycket pengar.För det andra måste regeringen ta hänsyn till ut-vecklingen i hela landet. Det finns skäl för regeringenatt stödja en bra utveckling också i delar av landetsom inte får den kraftiga ökning av de regionalpoli-tiska resurserna som är fallet i mål 1.För det tredje finns det möjlighet att stärka lands-bygdens utveckling även inom mål 1-programmensram, vilket regionerna i området också planerar attgöra. Genom att arbeta på ett liknande sätt som inomde nuvarande Leaderprogrammen kan de synsätt somi dag finns där få genomslag också inom verksamhe-ten i det nya mål 1. På detta sätt kan Leadermetodenkanske t.o.m. få större spridning, omfattning ochgenomslag än tidigare.Anf. 39 ():Fru talman! Tack, näringsministern, för svaret!Det är precis sedan jag ställdefrågan, och det känns lite avslaget. Men frågan harkanske varit svår, eller hör det möjligen till vår ar-betsordning att det har tagit så lång tid.Låt mig först säga att vi från vår sida inte har bi-dragit till de övertoner som näringsministern harbeskrivit i svaret. Det är ändå väldigt många som harhört av sig.Tyvärr har jag inte fått något svar på min fråga.Jag vill inte förlänga dagen, risken är att det blir enteknisk diskussion, men jag vill ändå försöka reda utvissa saker som har med denna frågeställning attgöra. Det kan bero på missförstånd att jag inte har fåttsvar på frågan.För det första har det inte godtagits av den regio-nala kommittén inom EU att vissa områden i ett landutesluts. Jag undrar om näringsministern har fåttnågon reaktion från på den punk-ten.För det andra har andra medlemsländer fattat lik-nande beslut.Vi ska också vara ärliga och säga att det bara är9 % av medlen i mål 1 som går till landsbygdsut-veckling. Att då jämföra beloppen med varandra ärinte riktigt konsekvent. Det är alltså helt otillräckligtför att täcka även Leaderprojekt. Om man, som nä-ringsministern säger, ska kunna jobba på samma sättkan man inte täcka kostnaderna med pengar från de 9procenten, för då finns det inga medel kvar för övriglandsbygdsutveckling. Det har handläggare både påmyndigheter och i projekt bekräftat. Hur ska denfrågan då lösas? Det är inte så enkelt.EU-kommissionens riktlinjer säger att samtligalandsbygdsområden ska kunna ta del av gemenskap-sinitiativet Leader-plus. Medlemsländerna får endastbegränsa Leader-plus till vissa landsbygdsområdenom detta kan motiveras på grundval av kriterier viddirekt koppling till målen för landsbygdsutvecklings-politik. Det är viktigt i många sammanhang att följaEU:s regler. Vi har i näringsutskottet tampats medfrågan om sänkning av arbetsgivaravgifter i inlandet,och det har varit svårt, därför att EU har andats om attdet inte skulle vara möjligt. Och har vi följt detväldigt väl. I den här frågan tror jag inte att vi harvarit lika fogliga.Huvudfrågan är, utan att vi dränker oss i tekniskafunderingar: Vilken är den särskilda motiveringenfrån som medlemsland för att vidta den häråtgärden? Jag tror mig veta att det här synsättet var-ken på ett hållbart sätt kan motiveras med att det blevför lite pengar inom Leader-plus eller att det blev förlite pengar inom Landsbygdsutvecklingsprogrammettill utvecklingen i . Huvudfrågan jaggärna vill ha svar på från näringsministern är: Vad ärmotivet till ställningstagandet?Utgångspunkten är, som man också säger i kom-missionen, att Leader-plus ska stödja vissa utpekadelandsbygdsområden som ska utses i en öppen tävlan.Det kan inte ske då man undantar två tredjedelar avSverige från den möjligheten.Ytterligare en punkt gäller att jämförelsen av till-gängliga medel är lite haltande. Det är, som jag harsagt, av medlen till mål 1 som får användas tilllandsbygdsutveckling. Den föregående jämförelsen,som gällde Leaderprogrammet inom mål 6, kan jagåterkomma till.Anf. 40 Näringsminister ():Fru talman! Får jag bara säga att vi ännu inte harfått någon reaktion på att vi kan undanta Norrland.Men processen har heller inte gått så långt. Jag villgardera mig där. Men ännu har vi inte fått någonreaktion på detta.I det förslag till mål 1-program för norra södra skogslänsregionen som regeringen över-lämnade till harregionen angivit flera insatsområden inom vilka Lea-derliknande arbetssätt kan tillämpas. Det gäller fram-för allt insatsområdena landsbygdsutveckling samtnatur, kultur och livsmiljö. Strukturfondernas beräk-nade delfinansiering uppgår för dessa åtgärder tillnärmare under sjuårsperioden.Detta belopp är avsevärt större än de 7 miljoner kro-nor som under den innevarande programperio-den kommer från gemenskapsinitiativet Leader-två.Enligt min uppfattning finns det därför stora möj-ligheter att inom mål 1-programmets ram ta till varade goda erfarenheter som gjorts inom nuvarandeLeaderprogram, inte minst vad gäller de nya part-nerskap som bildats på lokal nivå, bestående av såväldet privata näringslivet som offentliga aktörer ochideella organisationer.Jag menar att det här finns mycket stora möjligheteratt använda samma metod.Men som jag sade tidigare i svaret på interpella-tionen tycker jag att Leadermetoden har varit enmycket framgångsrik metod när det gällt att skapanya jobb, att engagera hembygden etc. Därför är detviktigt att vi ger utrymme för detta i mål 1.Varför gjorde vi som vi gjorde? Jo, eftersom vinär det gäller Leader till de mellersta och södra delar-na av dels endast har fått ca 323 miljonerkronor för nästa programperiod, dels för att det kom-mer att finnas ett alltför litet utrymme för EU-finansierad landsbygdsutveckling utanför mål 1-området. Därför gjorde vi detta. Jag tycker att det ärganska logiskt. Jag hoppas självklart att vi nu ocksåkan fullfölja det på det sättet.Anf. 41 ():Fru talman! Vi är nog inte överens om tolkningenav detta. Det har jag fått bekräftat här och ochäven av dem som jobbar aktivt med detta.