prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Utgångspunkten börvara de prisrelationer som gällde när bron öppnadesför trafik. Ett införlivande av de externa kostnaderna ipriset för trafiken leder till att skillnaden mellan tågoch bil borde öka och inte minska.Fru talman! Inte heller när det gäller miljön klarartransportsystemet i att uppfylla de beslutademålsättningarna. I konstateradesatt trafiken är det största hindret för att miljömålenska realiseras. Klimathotet är av en annan dignitet ände andra hoten. Om forskarnas hotbilder blir sannaäventyras vår fysiska överlevnad. Trafikens luftföro-reningar är ett akut hälsohot. I den internationellatidskriften fanns en artikelmed en sammanställning av sambandet mellan par-tiklar och förekomst av sjukdomar. Särskilt de ultra-fina partiklarna samvarierar tydligt med en förhöjdfrekvens av hjärt-kärlsjukdomar, nedsatt lungfunktionoch cancer. Dessa partiklar härrör till stor del fråndieselavgaser.Trafikens samlade påverkan ledde till att enade sig kring etappmålet "senast2010 ska den statliga och kommunala planeringengrundas på program och strategier för en utvecklingav trafiksystemet som anger hur miljöanpassade ochresurssnåla transportsätt ska stärkas och fossilbräns-ledrivna transporter minskas. "Fru talman! Vägtrafiken i går till påfossila bränslen. Samma förhållande råder inom luft-farten. Eftersom dessa bränslen inte nybildas är situa-tionen inte hållbar. Lufteffekterna av att förbrännafossila bränslen, klimathot, försurning, övergödningm.m., äventyrar i hög grad kommande generationerslivsbetingelser.Om miljömålen ska inom en generationstidsrymd måste investeringar som försvårar uppfyl-landet av dessa mål upphöra. Reservation 22 sägerdärför nej till nya flygplatser. Luftfartens expansionär inte långsiktigt hållbar. Därför är det oklokt attinvestera för att öka kapaciteten för luftfarten. Det ärhög tid att miljöanpassa trafiken. Ökningarna av väg-och flygtrafiken måste vändas till de volymminsk-ningar som krävs för att utvecklingen ska vara miljö-anpassad.Finansieringen av nya vägar enligt den s.k. PPP-modellen, public-private parnership, säger nej till. Bakom täckmanteln privat döljs detfaktum att statskassan får stå för hela kalaset även omräkningen kommer först . Det räcker med denskuld på 31 miljarder som redan finns för de in-frastrukturinvesteringar som inte finansierats på van-ligt sätt. Rapporten som kom från Riksdagensrevisorer visar ju också tydligt att det samhällseko-nomiska underlaget för dessa investeringar var myck-et magert.Väginvesteringar bör dirigeras om till ändamålmed större samhällsnytta. Motivet för detta är enkelt.Fler vägar underlättar för mer vägtrafik som i sin turleder till en ökning av trafikens skadeverkningar påhälsa och miljö. Den trängsel som finns i stor-stadsområden kan åtgärdas med effektivare och mo-dernare metoder: införande av miljöstyrande vägav-gifter på vägar och parkeringar. Storleken på avgiftenkan sättas så att trafikströmmarna minskar. Intäkternakan användas för att finansiera kollektivtrafikinveste-ringar.Väl känt är att det i genomsnittligttar att förflytta sig med bil jämfört med för100 år sedan då man åkte med häst och vagn. Det ärdärför inte särskilt märkligt att ett avgiftssystemkommer att införas i den staden enligt beslut i höst.Slutligen skulle jag vilja säga att det gäller att tän-ka lite nytt. har man använt alla problem itrafiken som argument för att investera fysiskt, attvidga systemet med nya vägar, nya flygplatser.Jag skulle vilja göra en jämförelse med skolan.Det finns problem i dagens skola. Men det är rätt fåpolitiker som förordar fler skolbyggnader som lös-ning på problemet. Likadant måste man tänkta när detgäller trafiken. Vi har problem med miljö, säkerhet,framkomlighet, vägstandard och trängsel. Då måsteman tänka i form av andra lösningar där det handlarom innehållet i trafiken. Man kan inte fortsätta attlösa de här problemen i första hand med fysiskaväginvesteringar. Trafiken måste anpassas till andrabeslut som har fattats i denna kammare.Anf. 3 () replik:Fru talman! har i och försig goda insikter om hur trafik och miljöskador kanpåverkas genom vissa åtgärder. Men ett av problemenmed den politik hon för är ju att ingen från partiet harvarit beredd att skjuta till pengar till de åtgärder somverkligen behövs.Vi är ju ett glesbefolkat land, det känner säkertockså till. Människor bor intealltid längs med spåren, och det krävs, även om vi skaklara en överföring till järnvägstrafik, att de vägarsom ska möjliggöra för människorna att ta sig tillspåren förbättras. Hur tänker ni lösa det genom attinte anslå en enda krona mer till satsningar på väg-nätet? Jag tycker att det är en förklaring som mångamänniskor måste få för att ni ska skapa trovärdighetnär det gäller de påståenden ni lämnar ifrån er.Att överföra människor och gods till järnvägar -nu ska vi inte föregripa järnvägsdebatten, den kom-mer i ett annat avsnitt - är i och för sig vällovligt. Detstår alla partier bakom. Men i senaste numret avtransporttidningen går SJ:s godschef ut och säger inte klarar mer gods och att man har enöverbelastning på systemet. Det är också ett tecken påatt åtgärder måste sättas in för att klara den biten. Hanär inte särskilt optimistisk om möjligheten att via nyainvesteringar klara det.Slutligen till något av en paradox som återkom-mer i resonemang - frågan om 18-meters fordon i stället för de som ärtillåtna. Hur många fler bilar, ,kommer det att finnas på vägarna med ert förslag?Jag tror att det finns en uträkning av det, och jaghoppas att ni själva har tagit till er den. Hur mångafler bilar kommer det att medföra i det svenska väg-systemet?Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Det verkar som om lyssnar tillräckligt uppmärksamt. Jag sade attregeringen i samarbete med och Miljö-partiet har tillfört det regionala vägnätet 861 miljonerextra . Det handlar om tjälsäkring och under-håll. Vi har alltså tillfört mer pengar. Vi ser tyvärrframför oss att mer pengar av den totala utgiftsramenför utgiftsområde 22 kommer att behövas för att un-derhålla vägnätet. Man kan ju bara gissa vad Vägver-ket kommer att behöva för att åtgärda det som harhänt i Värmland.Vi har tillfört mer pengar, och om det har Social-demokraterna och varit överens. Ingenskillnad mellan oss råder i det fallet.Vi är mycket väl medvetna om att många männi-skor är helt beroende av personbilen för sina dagligatransporter. För människor i glesbygd är detta ennödvändighet. Därför vill vi värna vägarnas standardgenom att begränsa de tunga transporterna som är denfrämsta orsaken till att standarden inte kan upprätt-hållas. Det är just för framkomligheten för persontra-fiken i glesbygd som vi engagerar oss i det här medmaxvikt på långtradare.USA är knappast känt för sina höga bränsleprisereller för sin insikt om klimathotet. Men där går överhälften av all godstrafik på järnväg. Det beror just påatt man där har en mycket lägre maxvikt på lastbilar-na. Det är inte så att det skulle bli fler lastbilar påvägarna. Det handlar om att järnvägen skulle kunnaåterta den position den tidigare hade när det gäller atttransportera tungt gods.Anf. 5 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att de 800 miljonersom tillsammans med de övri-ga partierna är beredd att skjuta till när det gällervägar är mycket väl intecknade. En stor del av demska gå till förbättringar när det gäller de skador somde svåra översvämningarna i mellersta orsa-kade. Sannolikt är vi nere någonstans kring en halvmiljard. Det är en summa som i och för sig kan låtabetydande när man väger samman de ambitioner nitidigare har presenterat men som - vilket utskottetockså konstaterar - är klart otillräcklig i förhållandetill de krav som finns för att underhålla vägnätet påett sådant sätt att det kan behålla sin beräknade stan-dard.Jag vill nog att lite utförli-gare presenterar hur man tänker tillgodose de härkraven. Det räcker inte med att säga att man är bereddatt anslå mer pengar. Tillfället är nu när vi har enbudgetdebatt. Det är nu vi diskuterar hur mycketpengar vi vill anslå. Jag kan bara konstatera att densumma ni ställer er bakom är klart otillräcklig. Dethar även utskottet gjort sig till talesman för.Sedan till lastbilstrafiken igen. Det är inte på väg-nätet i glesbygden som trafiken är så tät att vi harproblem med lastbilar. Där är det kvaliteten på vägar-na som är otillräcklig. Jag har i mitt anförande tagitupp behovet av att både glesbygdsnätet och det en-skilda vägnätet får resurser för en upprustning.Karin , det blir ökadlastbilstrafik om ert förslag genomförs, vilket, omuttrycket tillåts, förbjude. Det är inte möjligt attklara en sådan åtgärd.Det är dessutom förvånansvärt att Vänsterpartietgör en jämförelse mellan och . Men jagtycker att det är bra. har ett bra godstransport-system som i och för sig går relativt långsamt fram.Det tuffar över kontinenten på privatägda spår. Detkanske är en av orsakerna till att man är effektiv i denhär branschen.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Återigen fel, . 200miljoner avsattes för de översvämningsdrabbadeområdena. Det är utöver de 861 miljoner som är av-sedda för det regionala vägnätets förbättring, så därvar det fel.Tyvärr inser jag att det kommer att behövas ännumer pengar för det här. Det är en av anledningarna tillatt vi vill behålla beslutsutrymmet för kommandemedlemmar i trafikutskottet. Därför säger vi nej tillatt man ökar låneskulden. Vi tycker att kommandebeslutsfattare måste få vara flexibla och flytta fråninvesteringar till underhåll.När det gäller kvaliteten på vägarna är det vitaltmed de tunga fordonen. Ett tungt fordon kan på ett årförstöra den vägbeläggning som behövs som Vägver-ket lägger på. Det kan inte personbilar som normaltfinns i glesbygden åstadkomma. Det är just de tungafordonen som gör spår i vägarna och gör att vägkrop-pen demoleras. Därför är vi så aktiva i detta.Om inte uppskattar liknelsen medUSA kan vi i det här sammanhanget tala för attVänsterpartiet kräver en EU-harmonisering av regler-na när det gäller lastbilstrafiken. EU-harmonisering ärvi ju inte särskilt glada över i övrigt. Men här tyckervi att det vore lämpligt om anpassade sig tillde normer som gäller i resten av , dvs. max 38ton för lastbilar.Anf. 7 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 4.Det är glädjande att näringsministern är här. Vihälsar honom välkommen. Det är roligt att debatteraett så här viktigt ämne med näringsministern här.I denna inledande del av debatten ska vi debatteravägar och vägtrafik och i synnerhet finansieringenoch budgeten.Innan jag fördjupar mig i vad vi kristdemokraterär oeniga med regeringspartierna om, vill jag lyftafram vad alla partier utan undantag eller reservationerhar skrivit om väghållningsanslaget på s. 33 och 34 ibetänkandet.Alla är överens om att bud-getalternativ för väghållningsanslaget är det mestambitiösa av alla partiernas alternativ med 3 miljarderkronor utöver regeringens förslag för nästa år.Vidare skriver ett enigt utskott: "För det första in-stämmer utskottet i den bedömning oppositionsparti-erna i sina motioner gör av den rådande vägstandar-den . underhållet av vägnätet" har inte "kunnathållas på en acceptabel nivå. Detta har medfört attvägstandarden på många håll i landet försämrats. Ivissa fall har nedslitningen gått så långt att vanligaunderhållsåtgärder inte längre räcker utan ett åter-ställande kräver mer omfattande och betydligt kost-sammare rekonstruktionsinsatser. ""Enligt senaste prognos beräknas an-talet dödade i trafiken komma att ligga runt 600. istället för att närma oss fjärmar vi oss från ettförverkligande av nollvisionen. ""Självfallet vore det önskvärt att vägsektorn förupprätthållande av en god vägstandard kunde tillförasännu större resurser än dem regeringen nu föreslår. "Detta har alla partier, även socialdemokrater,vänster och miljöpartister, skrivit utan att reserverasig. Alla delar bedömning avvägstandarden, anser att vägnätet inte håller en ac-ceptabel nivå, att återställandet av vägarna kommeratt bli betydligt mer kostsamt, att vi fjärmar oss frånnollvisionen och att det behöver tillföras mer resursertill vägarna än vad näringsministern och regeringengör. Då uppstår ju frågan: Varför gör ni inget? Hurkan man dela oppositionspartiernas analys, skrivaunder på behovet av resurser och sedan avvisa vårabudgetalternativ med ett beklagande? Det hade varitroligare och bättre om vi hade kunnat rädda fler män-niskoliv, få bättre transporter och bättre infrastruktur.Speciellt anmärkningsvärt är citat från repliken precis innan detta anföran-de, nämligen att hon tyvärr inser att det kommer attbehövas mer pengar till detta. Vad syftar hon på atthon "tyvärr" inser? Är det att hon helst inte vill insemen gör det med beklagande, eller beklagar hon attdet behövs mer pengar eller beklagar hon att hon ingapengar har och kanske t.o.m. aktivt har stoppat att detfinns mer pengar i de förhandlingar som har föregåttpropositionen? Vi kanske får svar på det senare idebatten.Såväl regeringens proposition som utskottets be-tänkande återkommer på flera ställen till att anslageninte räcker till för att uppfylla befintliga investerings-planer hos . Detta är mycket olyckligt. Attminska investeringarna i infrastrukturen straffar sig ilängden. Regeringens uppfattning är ändå att de fast-ställda infrastrukturplanerna ska kunna genomförasmed viss tidsförskjutning och annan prioritering. Ettkonkret exempel - som vi kristdemokrater gång efterannan lyfter fram - är hur illa hanteringen av E 4utanför har skötts och som vi återigen villuppmärksamma i trafikdebatten. Efter en långdragenplaneringsprocess med , kommunen ochflera hundra mark- och fastighetsägare inblandade,flyttade regeringen plötsligt projektmedlen till enannan plats. som planerat att bygga bort enfarlig sträcka stod plötsligt utan medel, och ombygg-naden har fördröjts återigen väsentligt. Om inteVägverket kan påbörja projekteringen måste de, en-ligt uppgifter vi har inhämtat, börja om hela mil-jöprövningsprocessen. Berörda människors förtroen-de för statsmakten och myndigheterna har inte ökat,tvärtom minskat, efter en sådan händelse. Regeringenborde nu se till att Markarydsombyggnaden kommer igång med hög prioritet.Ett sätt att få en stabil ekonomisk grund för in-frastrukturinvesteringar tror vi kristdemokrater äralternativa finansieringssätt av typen PPP, public-private partnership. I budgetpropositionen skrevregeringen att regeringen ansåg det mycket angelägetatt man skyndsamt prövade möjligheterna till alterna-tiv finansiering av infrastrukturprojekt och avsåg attstudera för- och nackdelar med alternativ finansieringav vissa infrastrukturprojekt.Det var . Av detta har inget blivit iårets budgetproposition heller.Riksdagen beslutade också att godkänna regering-ens förslag att pröva fyra olika PPP-projekt. Vi be-gärde att tio projekt skulle startas, och vi gav ocksåexempel på projekt som vi ansåg lämpliga:- mellan och Borås.- E 4 Syd.- E 4 förbifart Uppsala.- norra omlopp.De som jag nu nämnt är redan föreslagna av rege-ringen. Dessutom finns följande projekt:- Utbyggnad av i norra finns flera olika projekt för E 22 , t.ex. Gårdstånga-Vä, genomfart Ble-kinge.- Väg E 20 i , bl.a. sträckan norr omSkara upp mot län.- E 4 förbifart Markaryd.Vi vet också att trafiksituationen i be-höver åtgärdas med en förbifart väster samt medutökad spårkapacitet vid Riddarholmen.Trots riksdagsbeslut och trots regeringens ambi-tioner att pröva fler PPP-projekt så går det alldeles förlångsamt. Är det som har blockeratprocessen? Om och om igen har vårt krav på handlingklingat ohört. När ska näringsministern gå från ordtill handling?Inte bara PPP-projekten visar att gå från ord till handling, utan också denaviserade infrastrukturpropositionen. tidhar pratat om att en infrastruktur-proposition ska komma. Först aviserades den till den17 mars , sedan nämndes datumet ,sedan skulle propositionen komma . av september var budet att den kommer i vinter.Senaste beskedet är att den kommer . Kanvi nu lita på att det inte blir fler fördröjningar? Kom-mer verkligen propositionen ? Kan nä-ringsministern komma med en utfästelse i debatten,så att vi inte om igen får uppleva att den skjuts framåtoch att den kommer ännu senare?Sedan har vi en säker trafik. har fattatbeslut om nollvisionen. Alla partier står bakom den.Det innebär att målet är att ingen ska dödas ellerskadas svårt i trafiken. Som ett led i arbetet för noll-visionen har utarbetat ett nationellt trafik-säkerhetsprogram, som sedan har antagits av rege-ringen, där konkreta och kvantitativa trafiksäkerhets-mål har ställts upp. Målet , ,var högst 400 dödade och högst 3 700 svårt skadade itrafiken. Som nämnts har målet inte nåtts, och kom-mer inte att nås, utan fler kommer att ha döttnär året är slut.Detta är ett oerhört tragiskt misslyckande för ossalla, i all synnerhet för det budgetalternativ som intehar kunnat tillföra mer pengar för att få en säkraretrafik. Det är resurser, vägunderhåll och säkrare vägarsom behövs.Nu gäller det att återupprätta nollvisionen ochformulera ett trafiksäkerhetsprogram med nytt ochrelevant innehåll. Där vill vi kristdemokrater bidramed satsning på ökad bilbältesanvändning, ökadcykelhjälmsanvändning, ökad polisnärvaro för has-tighetsövervakning, differentierad och flexibel has-tighetsbegränsning, en trafikmiljö som är en vit zonbeträffande alkohol, en förlåtande trafikmiljö, frivilligvidareutbildning i samband med körkortsförnyelseoch ett opinionsarbete för ändrade attityder till trafik-säkerhet samt de tidigare nämnda investeringarna ivägnätet.Jag vill understryka att regeringen saknar en tro-värdig alkoholpolitik. Vi kan nämna i sammanhangetatt omkring 7 000 personer dör pågrund av de skador som alkoholen medför och attomkring 200 000 barn lever i familjer där en ellerbåda föräldrarna är alkoholberoende. Detta märksockså inom trafikutskottets ansvarsområde där en avde viktigaste punkterna för ökad trafiksäkerhet är justnykterheten. Det är fruktansvärt att veta att var femteperson som omkommer eller skadas allvarligt i trafi-ken gör det i alkoholrelaterade olyckor. Varje dygnkör omkring 14 000 bilförare i berusat tillstånd itrafiken.Vi efterlyser en kampanj för nykterhet i trafiken.Vi vill ha ett obligatoriskt införande av alkolås fördem som dömts för rattonykterhet, och vi vill ha detinfört . Möjligheterna finns attomedelbart sätta detta i verket. Jag skulle så små-ningom vilja höra näringsministern utveckla varfördet ännu inte har kommit och när vi kan få det.För gruppen alkoholiserade förare är det nödvän-digt med speciella behandlingsprogram och tvingandeåtgärder, som t.ex. detta alkolås, för att hindra dem attköra onyktra. Tanken har länge diskuterats och ut-retts, och den har fått stöd av fler partier än Kristde-mokraterna i riksdagsbehandlingen. är tiden mo-gen att döma trafikonyktra förare att installera alkolåsi sin bil om de önskar fortsätta.Av dem som kör rattfulla saknar dessutom 60 %körkort. Kunde vi komma åt dem så att de inte kundestarta sin bil skulle mycket vara vunnet. Det går;tekniken medger det i dag.Cirka hälften av alla berusade och drogpåverkade,dvs. 4 000 av varje kategori, kör bil , ochårligen dödas ca 100 människor och skadas ca 2 500.Det bör kosta det svenska samhället minst 5 miljarderkronor.Kristdemokraterna anser att elektroniska körkort,som omöjliggör en obehörig användning av bil, börinföras för att finna effektiva medel att stoppa dessaindivider som är bortom möjligheten att ta ansvar försitt beteende.En annan trafiksäkerhetsfråga - det är dessutomen miljöfråga - gäller att få bort de gamla farliga ochmiljöovänliga äldre bilarna. har näst Grek-land äldsta bilpark, och trots nybilsförsälj-ningens uppgång kommer det att dröja ,oavsett om det blir en lagstiftning om producen-tansvar eller ej, innan vi får bort de gamla osäkra ochorenade bilarna från vägarna. Därför föreslår vi enkraftigt höjd skrotningspremie för bilar äldre än 1989års modell, då katalysatorn blev obligatorisk. Enligtden utredning som gjordes om skrotningspremien -SOU 1997:126 - torde en kraftig höjning även underen begränsad period innebära att många gamla bilarmed dåliga säkerhets- och miljöegenskaper försvinnerur trafiken ganska snabbt. Vårt förslag är att höjaskrotningspremien till för bilar äldre än 1989års modell av . För att intehämma nybilsförsäljningen bör inte hela summanläggas på nybilspriset enligt dagens princip. Eftersomman begränsar perioden med höjd premie bör dettakunna vara möjligt.Karin gjorde en liknelse och tala-de om att vi för säkerhetens skull vill ha fler ochbättre utbyggda vägar. Hon liknade det vid skolanoch menade att detta var orimligt. Inte bygger manstörre skolor därför att det är trångt. vill ju ha färre bilar på vägarna och färre last-bilar. Ska vi tolka det som att ni vill ha färre lärareoch färre personbilar? Vill att det ska bli glesare såväl i klassrum ochförskolor som på vägar? Är det färre människor irörelse över huvud taget som det handlar om?Vi vill också påminna om att det inte är bilen somdet är fel på när det handlar om utsläpp och avgaser.De finns teknik för att se till att vi inte fårdessa utsläpp som är betungande för miljön. Det ärbränslet det är fel på. Det är fel att vi använder fossiltbränsle. I den utsträckning vi använder fossilt bränsleär det reningen det är fel på.En fråga som hör ihop med trafiksäkerhet ochmiljö och också med kulturella intressen och närings-livsintressen är vägskyltningen. Jag vill säga ett parord om det. Regelsystemet är för stelt. Det tas intetillräcklig hänsyn till lokala intressen. Överklagande-ordningen är också otillfredsställande. Där anser vi attlänsrätten borde vara sista instansen, och det är ocksåpå den punkten som vi reserverar oss, som jag nämn-de i inledningen av mitt anförande.Avslutningsvis vill jag säga att det viktigaste ärbudgeten. Den går utanpå allting annat. Allt blir fut-tigt - även vägskyltningen - i kontrast till behovet avatt bygga bort problemen och osäkerheten på vägarna.Vi kristdemokrater har avsatt denärmaste tre åren. Det är mer änregeringen.Trafikutskottets ledamöter är utan reservationeröverens om att resurserna behövs. går bollen övertill och hans förhandlingar medstödpartierna. Delar näringsministern trafikutskottetsbedömning? Behövs det mer resurser? Varför finnsde inte?Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag ska förklara det som Skån-berg inte förstod när det gäller behovet av underhåll iframtiden. Jag säger att jag beklagar det och att jaginser att behovet av underhåll kommer att öka. Detberor på vad jag såg i och i Värm-land . Det jag vet om klimatpolitik är att dettyvärr inte ser ut som om vi får några kraftfulla åtgär-der på kort sikt. Intensiteten i dessa extrema väderfe-nomen tenderar att öka, även om det är svårbevisadeeffekter det handlar om. Då måste givetvisha kapacitet för att se till att vägnätet fungerar förmänniskor i glesbygd. Därför kommer man att behö-va mer pengar i framtiden.Just därför att vi vet om detta är vi mycket ovilli-ga att dra på oss lån för väginvesteringar, efter-som vi sedan bara har att ta ställning till räntor ochamorteringar. Då minskar friheten att ge Vägverketde resurser det behöver för att underhålla vägnätetoch låta det få en acceptabel standard.Jag undrar om Skånberg inte anser att det äråtminstone en smula oetiskt att dra på sig storaskulder som vi sedan lämpar över på kommandegenerationer. Stämmer det egentligen överens medden kristdemokratiska filosofin?Tuve Skånberg förstod inte heller min liknelsemed skolorna. Det är klart att det behövs mer männi-skor. Det jag ville ha sagt med min liknelse var att dethandlar om mänskliga problem, och dem ska manlösa människor emellan och inte genom att skapautrymme för större fysiska investeringar. Det är intefler skolhus som behövs för att skolan ska bli bättre;det är fler människor i systemet. Det är inte fler vägarsom behövs för att det ska bli säkrare på vägarna utanfler trafikpoliser och fler kameror för övervakning.Man ska lösa problemet på ett annat sätt än att medett enkelt penndrag utöka antalet hus eller vägar isammanhanget.Anf.