prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:88Onsdagen den 29 marsKl. 09.00 - 17.5919.00 - 20.50Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 mars.2 § Anmälan om kompletteringsval till utrikes-utskottetAndre vice talmannen meddelade att på grund avuppkomna vakanser hade Socialdemokraternas riks-dagsgrupp anmält som ledamot iutrikesutskottet efter och suppleant i utrikesutskottet efter vice talmannen förklarade valda tillledamot i utrikesutskottetMarianne ()suppleant i utrikesutskottetUrban ()3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:110 till utrikesutskottetMotioner1999/2000:U12-U14 till utrikesutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU10Konstitutionsutskottets betänkanden1999/2000:KU16 och betänkande 1999/2000:JuU13Kulturutskottets betänkanden /2000:KrU9 ochKrU10Miljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU95 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 23 marsUbU9 Forskning och forskarutbildningMom. 3 (forskningens kvalitet och resurser)1. utskottet2. 3 (m)Votering:231 för utskottet74 för res. 344 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 37 v, 36 kd, 16 c, 11 fp, 16 mpFör res. 3: 74 mFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 11 (doktorandtjänster)1. utskottet2. 8 i motsvarande del (c, fp)Votering:277 för utskottet27 för res. 845 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 74 m, 37 v, 36 kd, 16 mpFör res. 8: 16 c, 11 fpFrånvarande: 17 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 17 och 18 (plan för att bygga upp forsknings-miljöerna och kvalificeringstrappa för högskolor)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (c)Votering:289 för utskottet16 för res. 144 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 74 m, 37 v, 36 kd, 11 fp, 16 mpFör res. 1: 16 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 26 (den humanistiska och samhällsvetenskapli-ga forskningen)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:264 för utskottet40 för res. 21 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 74 m, 37 v, 11 c, 11 fp, 16 mpFör res. 2: 36 kd, 4 cAvstod: 1 cFrånvarande: 16 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpÅke () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU5 Trafiksäkerhet m.m.Mom. 8 (resurser och resursanvändning)1. utskottet2. 2 (m)Votering:232 för utskottet74 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 36 kd, 16 c, 11 fp, 16 mpFör res. 2: 74 mFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 10 (kostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärderm.m.)1. 3 (v)Votering:269 för utskottet37 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 74 m, 36 kd, 16 c, 11 fp, 16 mpFör res. 3: 37 vFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 18 (olycksfallsstatistik)1. utskottet2. 5 (c, m, v)Votering:134 för utskottet172 för res. 543 frånvarandeKammaren biföll res. 5.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 1 v, 1 fp, 16 mpFör res. 5: 74 m, 36 v, 36 kd, 16 c, 10 fpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpAndre vice talmannen anmälde atthon avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 20 (alkolås)1. utskottet2. 7 (v, kd, fp)Votering:218 för utskottet84 för res. 747 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 73 m, 16 c, 15 mpFör res. 7: 37 v, 36 kd, 11 fpFrånvarande: 17 s, 9 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 1 mpMom. 26 (ägarregistrering)1. utskottet2. 9 (v)Votering:264 för utskottet39 för res. 92 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 114 s, 74 m, 36 kd, 16 c, 11 fp, 13 mpFör res. 9: 37 v, 2 mpAvstod: 2 sFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 1 mpMom. 28 (kontrollbesiktning)1. utskottet2. 11 (c, m, kd, fp)Votering:169 för utskottet137 för res. 1143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 16 mpFör res. 11: 74 m, 36 kd, 16 c, 11 fpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 36 (dynamiska hastighetsbegränsningar)1. utskottet2. 14 (c, kd)Votering:250 för utskottet54 för res. 1445 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 115 s, 72 m, 37 v, 10 fp, 16 mpFör res. 14: 1 m, 36 kd, 16 c, 1 fpFrånvarande: 16 s, 9 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 45 (mobiltelefonering under bilkörning)1. utskottet2. 17 (v)Votering:259 för utskottet43 för res. 172 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 73 m, 36 kd, 16 c, 10 fp, 11 mpFör res. 17: 1 s, 37 v, 1 fp, 4 mpAvstod: 2 sFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU7 Lag om radio- och teleterminalutrustning,m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.6 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 24 marsNU15 Vissa energipolitiska frågorMom. 1 (riktlinjer för energipolitiken)1. utskottet2. 1 (m, fp)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:39 för res. 216 för res. 3251 avstod43 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:Kammaren biträdde res. 1 genom uppresning.Huvudvotering:168 för utskottet85 för res. 153 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 15 cFör res. 1: 74 m, 11 fpAvstod: 36 kd, 1 c, 16 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpViviann () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 2 (fråga om ny folkomröstning om kärnkraften)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)Votering:185 för utskottet120 för res. 444 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 16 c, 16 mpFör res. 4: 73 m, 36 kd, 11 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpMom. 8 (vindkraft)1. utskottet2. 9 (mp)Votering:290 för utskottet16 för res. 943 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 74 m, 37 v, 36 kd, 16 c, 11 fpFör res. 9: 16 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU11 Mänskliga rättigheter m.m. - länder, områ-den och enskilda folkMom. 33 (utvecklingen i )1. utskottet2. 1 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 34 (medlemskap i )1. utskottet2. 2 (kd, c, fp)Votering:240 för utskottet63 för res. 21 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 72 m, 37 v, 15 mpFör res. 2: 1 m, 35 kd, 16 c, 11 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 15 s, 9 m, 6 v, 7 kd, 2 c, 6 fpMom. 35 (skattebefrielse för representa-tionskontor m.m.)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:168 för utskottet138 för res. 343 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 37 v, 15 mpFör res. 3: 74 m, 36 kd, 16 c, 11 fp, 1 mpFrånvarande: 15 s, 8 m, 6 v, 6 kd, 2 c, 6 fpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Det nya försvaretFöredrogsförsvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU2Det nya försvaret (prop. 1999/2000:30 ochförs. 1998/99:RR7).Anf. 1 ():Fru talman! Alla ni som sitter därhemma vid TV-apparaterna och väntar på att få höra argumenten föroch emot det omvälvande förslag till förändring avförsvaret som ligger på bord! Ni kan-ske har hoppats på en pajkastning oss politiker emel-lan: för eller emot, svart eller vitt.Själv hoppas jag på en klargörande debatt som vi-sar på alternativen utan att väja för de svåra frågorna.Försvarspolitik är nämligen ingen enkel politisk frå-ga. Många olika saker är invävda i varandra, och fåsaker går att diskutera isolerade från varandra. Låtmig ändå försöka förklara.Sverige står nu inför en större omvälvning av för-svaret än den som skedde i och med för-svarsbeslut, för jämnt . Vi är alla överensom att omställningsbehoven är stora och att den ensi-diga - men under det passerade seklet helt nödvändi-ga - inriktningen mot bara ett krigsfall, dvs. ett sto-ranfall från öster, från eller , själv-klart måste förändras.Det hopkok som av regeringen presenterats somett heltäckande förslag till försvarsbeslut är inte barasvagt vad gäller stödet här i . Det är ocksåen historisk händelse att en regering inte lyckats ska-pa bredare stöd än ett enda parti, , och att deövriga försvarsvänliga partierna väljer att lägga framett enigt förslag om att avslå hela regeringens förslagtill försvarsbeslut.Beslutet har ett svagt stöd. Bara miljöpartister ochf.d. kommunister ställer upp på besparingar. Beslutethankar sig fram med Vänsterns hjälp vad gäller frå-gorna om vilka förband som ska överleva. Tyvärrverkar detta beslut - det sämst förberedda försvarsbe-slutet i modern tid - också bli det som tas i störstpolitisk oenighet. Det är inte bra för Sverige.Men allra värst är de sakliga svagheterna. Ord ochhandling stämmer inte överens. Klyftan mellan viljaoch verklig förmåga är uppenbar. Mellan högtidsta-lens rosenröda beskrivningar av det paradis somväntar på andra sidan hörnet och den bistra verklighetsom de allra flesta som jobbar i eller känner till för-svarets läge upplever finns det avgrundsdjup somkallas verkligheten.Fru talman! Den eviga freden är inte här. Europahar just upplevt av krig och mänskligtlidande som saknar motstycke under det senaste halv-seklet, och detta på vår egen kontinent. Krigets verk-lighet - i Bosnien och Kosovo men också i Tjetjenien- är närmare och rum än på mycket . Ryss-lands militära styrka - den eviga x-faktorn i varjesvensk säkerhetspolitisk ekvation - är lägre än tidiga-re under samma halvsekel.Men talar den nyvalde presidentenPutins retorik och nygamla, mer konfrontatoriskastrategiska koncept ett tydligt språk. mestakuta svaghetsperiod kan vara över, och med en mermålinriktad president, som dessutom har ett brett stödi duman för ekonomiska och sannolikt också militärareformer, verkar kursen klar. Kärnvapen är ett exem-pel, som ges en om än marginellt större roll i detframtida ryska försvaret.Räcker då de här ryska, mycket tydliga, signalernaför att börja en svensk upprustning? Nej, det tyckerjag inte, men den ryska målmedvetenheten talar defi-nitivt mot att i det här läget fatta drastiska nedrust-ningsbeslut.Frågan om förmåga förtjänar en längrediskussion. Jag kan bara konstatera att den långsiktigafärdriktningen står helt klar. Den politiska målmed-vetenheten är större, och de ekonomiska resursernafinns - om man verkligen vill. Rysk BNP, dvs. detsamlade värdet av det som producerar underett år i form av varor och tjänster, steg ,trots prognoser i motsatt riktning. Det kan vara etttrendbrott. Det är med andra ord möjligt att förverkli-ga militärdoktrinen även om det kommer att ta tid.Avsikten är tydlig: medlen finns, om viljan finns. Enupprustning är möjlig. Om den är sannolik är en heltannan fråga.Min bedömning är att muddle-through, dvs. attRyssland hankar sig fram och bara långsamt klarar avatt förverkliga de höga ambitionerna, fortfarandeframstår som den rimligaste framskrivningen av da-gens läge. Men jag menar att i säkerhetspolitiken fårscenarioproduktionen, dvs. beskrivningen av framti-den, inte bara handla om att skriva fram dagens lägeutan också om att förbereda sig för det osannolika.Osäkerheten om den framtida utvecklingen ärgrundläggande, men om någon prognos ska göras såtalar den entydigt för ett långsamt men ändå genom-förande av den militärdoktrin som man är på väg attfatta beslut om. I många fall sker detta snarare genomutsvältning av de delar som inte har någon framtid idet ryska försvaret snarare än konkreta satsningar.Det gäller t.ex. kärnvapnen, luftlandsättningsförbandoch sabotageförband.Svensk försvarspolitik går enligt min mening helti otakt med utvecklingen i . Det behövs -inom ramen för en nödvändig omstrukturering ochminskning av det svenska försvaret - en större säker-hetsmarginal för att kunna hantera också oväntadehändelseutvecklingar. stridskrafter harrostat , medan vi själva, framför allt på materi-elsidan, har rustat för att ta igen nedgång mel-lan 1970 och 1990. Men när just tagit sigsamman och börjar få ordning på torpet väljer rege-ringen att lägga fram det mest drastiska nedrustnings-förslag som en svensk riksdag någonsin har sett. Varfinns rim och reson? Var finns sans och vett? Och varfinns det sunda förnuftet?Fru talman! Lika självskrivet som att förmågan attmöta ett väpnat angrepp måste vara den centrala ut-gångspunkten för försvaret är det självklart, som jagtidigare talat om, att en omställning av försvaret ärnödvändig. Syftet med det är att skapa en förmågaoch en beredskap att delta i det som i det nya sekletstår i fokus för den dagliga gärningen. Storkriget tersig avlägset, och därför måste krishantering medallsidiga och flexibla militära förband nu stå i cent-rum.Men det förslag till försvar som ligger på riks-dagens bord är inte mycket nytt. Insatsförmågan lysermed sin frånvaro i regeringens proposition. Det ärinte bara det att det finns en betydande risk för att detnya försvaret bara blir ett invationsförsvar i miniatyr,som FOA:s generaldirektör ut-tryckte det i . Det är värre än så.Ingenting i de redovisningar som försvarsutskottetfått under beredningen av detta ärende pekar i någonannan riktning.Den nya s.k. insatsorganisationen skiljer sig inte,trots allt prat, på något avgörande sätt från den gamlakrigsorganisationen. Likheten med kejsarens nyakläder är slående, och risken för att insatsorganisatio-nen, när den konfronteras med verkligheten, visar sigvara ett luftslott är helt uppenbar.Varför kan då förändringarna inte bli större? Jagmenar att det är regeringens ovilja att ompröva gamlasystem och föreställningar som hindrar den nödvän-diga utvecklingen och leder till felsatsningar. Perso-nalförsörjningen är det kanske tydligaste exemplet pågamla käpphästar ur det ideologiska stallet. Självpå-tagna begränsningar avseende nyttjandet av förbandur olika försvarsgrenar i internationella insatser är ettannat exempel.Det kortsiktigt allvarligaste för är alltsåatt regeringen i handling inte ens påbörjat reformar-betet för att åstadkomma ett insatsförsvar. När detgäller armé- och amfibieförband kommer förråds-ställningens och hemförlovningens principer att fort-farande gälla. Varje ansats till en strukturförändring iriktning mot en mer aktiv stående organisation somverkligen kan användas med kort varsel saknas.Sverige är väldigt långt ifrån det önskade läget föratt kunna möta de nya kraven. Försvarets redovis-ningar visar tydligt att bara klarar av hälftenav den ambition som Förvarsberedningen hade i sinrapport . Det är tragiskt. Det för-svagar i allmänhet och i EU-samarbetet i synnerhet.Regeringens retorik vad gäller ambitionsnivå ochinriktning för de närmaste årens internationella insat-ser lämnar inte något i övrigt att önska. Men själv-stympningen av svensk försvarsförmåga och oviljanatt i praktisk handling ompröva det gamla hindrarförändringar i verkligheten. Också här är steget mel-lan ord och handling mycket långt.Också på ett annat område är otakten uppenbar,nämligen den som avser multinationella förband. Detligger just nu ett förslag i om att Sverigeborde ta ledningen i en gemensam nordisk brigad.Det är en rimlig ambitionsnivå för fyra befolknings-fattiga stater i norra hörn, som detskapar ett förband som sammantaget kan bidra till attde nordiska länderna tar sin del av världssamfundetsbörda för fredsfrämjande insatser. Varför inte göra enav de befintliga brigadledningarna till just en nordiskbrigadledning, oavsett vilket brigadantal vi slutligenhamnar på?Varför inte ta initiativ till en gemensam sjöstyrkaför i första hand ? är uppenbart,eller borde åtminstone vara, ett gemensamt ansvar isäkerhetspolitiskt och därmed också militärt hänseen-de.Det allvarligaste hindret vid sidan av den ekono-miska neddragning som får oerhört drastiska konsek-venser för försvarets förmåga är regeringens oförmå-ga att ompröva personalförsörjningssystemet. Denvanliga beskrivningen, att har ett värnplikts-försvar, är missvisande. Den tekniska utvecklingenoch nya beredskapskrav innebär att framtidens för-svar kommer att innehålla, och måste innehålla, enallt större andel regelrätt anställda. Det ställer krav pånya anställningsformer. Dagens livstidsyrken i detmilitära försvaret måste kompletteras med kortareanställningar och en massiv kompetenstillförsel fråndet civila samhället.Motivet för att också anställa sjömän och soldaterär enkla och nästan övertydliga. klarar varkenberedskapskrav för krishantering utom landet ellernödvändig kompetensutveckling utan en större andelsoldater och sjömän som faktiskt kan sina alltmerkvalificerade jobb.Personalförsörjningen är den avgörande frågan föratt åstadkomma nödvändig förnyelse. Här är det be-hovet av nya personalkategorier och en som helhetomprövad personalförsörjning för det svenska försva-ret som borde stå i centrum för försvarsdebatten, istället för symbolfrågor som kvinnlig värnplikt. Ihumankapitalismens tidevarv är det kunskap ochkompetens hos medarbetarna som är det alldelesavgörande.Fru talman! Försvarspolitiken är en ödesfråga. Dethandlar om vårt lands möjligheter att överleva iframtiden, men också om våra möjligheter att göravår röst hörd i Europasamarbetet. Hotet mot Sverigeär för dagen inte överhängande, men regeringenglömmer att försvarsbeslut fattas för att vi skaha förmåga längre fram.Vi moderater motsätter oss de förslag som harlagts fram för att de ger oss en otillräcklig militärförmåga. Vi delar inte den ensidigt hoppfulla för-hoppningen om att den eviga freden utbrutit på andrasidan . Utvecklingen i är, som jagtidigare pekat på, genuint osäker. Vår bedömning äratt det kräver en bredare säkerhetsmarginal i form avmilitära styrkor på olika beredskapsnivåer.Regeringens ogrundade förhoppningar om att detska gå snabbt och enkelt att upprusta om läget skullebli kärvare i vår omvärld är långt ifrån bevisade. Attleva på hoppet är ingen hållbar säkerhetspolitik. Ock-så i detta avseende krävs en bredare säkerhetsmargi-nal för att vi ska kunna hantera en oförutsägbar ut-veckling.Sist men inte minst måste vi konstatera att Sverigeinte längre är ensamt i världen. Genom vårt samar-bete i EU ingår vi numera i en allians. På det militäraområdet är alliansförpliktelserna ännu begränsade tillde 50 000-60 000 man som vi har åtagit oss att till-sammans ställa upp med. Men allianser ställer krav,och oavsett om Natos eller EU:s fana kommer att vajaöver de svenska förbanden räcker inte det försvar somblir resultatet av den nedrustning som försvarsminis-ter står i spetsen för.Försvarsbeslutet för jämnt var envästanfläkt jämfört med dagens slakt av militära för-band. Då försvann t.ex. av arméns grundorgani-sation. försvinner närmare hälften.Ingen i denna kammare är motståndare till enminskning och ytterligare modernisering av detsvenska försvaret. Tvärtom - min kritik och den mo-derata kritiken mot regeringen handlar inte i förstahand om nedläggning av enskilda regementen, ävenom slaktkniven verkat helt urskillningslöst vad gällerdem, utan om att riskerar att stå naket i faransstund. Det är ett oerhört tungt ansvar som Socialde-mokraterna och dess stödpartier tar på sig i försvars-frågan.Efter detta beslut är den fromma förhoppningenom en fredlig utveckling i omvärlden en absolut nöd-vändighet, men med förhoppningar som främsta för-svarslinje förvandlas säkerhetspolitiken till en osä-kerhetspolitik. väg in i en säkerhetspolitiskgemenskap blir oundviklig även för dem som avandra skäl är tveksamma.Dagens försvarsbeslut innebär att backarin . Den innebär att idén om det självstän-diga nationella försvaret slutligen uppges. Men attvälja Natos trygga famn borde inte vara ett val somtvingas fram av svaghet. Då backar vi ocksåin i alliansen. Ett val av säkerhetspolitisk gemenskapborde ske med positiva förtecken och utifrån en styr-keposition. riskerar det att bli tvärtom.Jag vill slutligen - särskilt vänder jag mig då tillTV-tittarna - påpeka att det inte hade behövt vara såhär. Om hade haft mod att sätta signed med i partiledaröverläggningar för attnå en bred uppgörelse om det framtida försvaret hadeinte säkerhet blivit en lekboll för Vänsternoch . Men regeringen gjorde valet, ochdärmed är ansvaret också regeringens. Må historienavkunna en rättvisande dom i målet, men låt oss allahoppas att frihet och självständighet inte blirpriset på denna högre rättvisas altare.Fru talman! Jag stöder givetvis alla moderata re-servationer men inskränker mig till att yrka bifall tillreservation 1 om avslag på regeringens nedrustnings-förslag. Det är vad det är värt.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! Riksdagsledamöter, åhörare och TV-tittare! har länge hävdat att hoten motSverige inte primärt är militära och att det militäraförsvaret därför kunde förändras och minskas. Resur-ser kunde omfördelas till andra delar av vår gemen-samma sektor. har vi faktiskt kommit till en punktdå detta kan bli realitet.Den säkerhetspolitiska utvecklingen mot allt öpp-nare kontakter och relationer har gjort det möjligt attminska försvarsutgifterna runtom i vår omvärld. Be-slutet att minska budgetramarna för det svenska för-svaret från nuläge till minus 12 miljarder ochändra innehåll och prioriteringar är därför en naturligoch nödvändig förändring som vi ser mycket positivtpå.Riksdagen har tidigare beslutat om ramar i inrikt-ningen. Det vi här diskuterar är den praktiska ochreala konsekvensen av detta. Det är det som ligger påvårt bord. Att anpassa organisationen till behovet ochförändra både innehåll och ekonomisk ram innebärnaturligtvis att många förband läggs ned. Många orterkommer inte längre att ha militär verksamhet alls,eller inte i den omfattning man har haft. har dessa frågor haft hög prioritet runt-om i landet. Vi har från vårt parti rest runt och besöktorter och förband. Vi har talat med berörda. Vi har talat i telefon, och vi har läst brev.Vi har stor förståelse för att många människor,både anställda militärer och civila, lokala företrädarepå de orter som är aktuella, har arbetat just för attderas förband skulle räddas. Men vi har aldrig i vårtarbete gått ut och lovat att rädda några förband. Oav-sett vilka beslut som fattas inom den beslutade ramenoch inriktningen kommer människor och orter attpåverkas. Man kan ju inte ha kvar militär verksamhetför jobbens skull. Därför är det väsentligt att ersätt-ningsverksamhet skapas på dessa orter, att man sär-skilt ska se till de civilt anställdas behov och att sats-ningarna bygger på lokala förutsättningar. Det pågårnu ett arbete med den här inriktningen.Vi har från sida bedömt de olikaförslagen i propositionen. Vi har analyserat olikavägar. Vi har också lyssnat på argument för och emoti de olika delarna för att få fram det som vi ansåg varadet bästa helhetsförslaget. Med anledning av proposi-tionen Det nya försvaret har vi skrivit en mycketdetaljerad motion som är en helhet och omfattar iprincip hela området.Den har två huvudlinjer. För det första har vi medmotionen visat att vi vill vara med och påverka för-svaret och påverka innehållet. Den andra huvudfrågani motionen är att flygets andel av helheten är för tung.Denna uppfattning delas av många. För att få en bätt-re balans föreslår vi därför fyra flygflottiljer, någotsom primärt också var ÖB:s förslag, i ett första steg.Vi ser att man också skulle kunna gå nedytterligare.Många hävdar kanske att har mot-verkat . Det har vi också gjort.