prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Regelverket måste emellertid tilläm-pas med en hög grad av rättssäkerhet för att friheternaska kunna skyddas.Det är en diger agenda som ligger på bordet underde närmaste årens förhandlingar om Amsterdamför-dragets genomförande. Detta påverkar av naturligaskäl även det svenska EU-ordförandeskapet, undervilket förhandlingar i en rad sakfrågor ska föras fram-åt. Jag vill dock ta detta tillfälle i akt och presenterahuvuddragen i de svenska prioriteringarna på migra-tionsområdet vi har ordförandeskapetoch för framtiden.Jag kommer inom asylområdet att utöver fråganom tredjepartsförföljelse lägga särskild vikt vid attEU tar ett helhetsgrepp och utarbetar gemensammaskyddsnormer på hög nivå. Sådana normer bör inklu-dera alternativa skyddsformer samt tillfälligt skydd.En gemensam europeisk asylpolitik är central föruppföljningen av Tammerforsslutsatserna.Villkoren för mottagande av asylsökande medsärskild fokus på barn och andra utsatta grupper, somkvinnor som utsatts för sexuellt kränkande behand-ling, är en andra svensk EU-prioritering. Villkorenför asylsökande skiljer sig avsevärt åt i ett europeisktperspektiv, varför ett harmoniseringsarbete som syftartill minimiregler på hög nivå är av största vikt. Detgäller naturligtvis i samma grad för kandidatländerna.Vad gäller tredjelandsmedborgare kommer Sveri-ge att verka för att deras rättsliga ställning ska stär-kas, inbegripet möjligheten att i större utsträckning änvad som är fallet åtnjuta den fria rörlighet som idagsläget endast tillkommer EU-medborgare.Jag vill även understryka betydelsen av att detinom EU utarbetas jämförbar statistik och analyser.Det är en förutsättning både för en harmonisering avEU-rätten och för att kunna agera i förebyggandesyfte i krissituationer. Vi driver som ett särskiltsvenskt initiativ frågan om ett starkare EU-agerandepå dessa områden, bl.a. kommer ett expertseminariumom statistik och analys att organiseras under detsvenska ordförandeskapet.Högnivågruppens arbete integrerar migrationspo-litik i EU:s övriga politikområden och ligger därmed ilinje med det svenska helhetsperspektivet på flykting-och asylpolitiken. kommer som ordförande-land att arbeta för att stärka högnivågruppens arbeteför att bidra till insatser som förebygger flyktingskapi ett antal ursprungsländer.Jag vill slutligen framhålla att för det svenska ord-förandeskapet i stort kommer att blien central fråga med möjliga förhandlingsgenombrotti några fall. Kandidatländerna är från ett migrations-politiskt perspektiv utomordentligt viktiga. Uppbyg-gandet av en migrationspolitisk rättsordning i kandi-datländerna blir ett viktigt bidrag till den europeiskamigrationspolitiken. Till det bidrar ävenbilateralt i form av ett förvaltningsbistånd på migra-tionsområdet till bl.a. de baltiska länderna samt Polenoch Ungern.Herr talman! UNHCR har en särskild roll i attfrämja respekt och genomförande av den internatio-nella flyktingrätten. För att återknyta till vad jag tidi-gare anfört om svenska prioriteringar under EU-ordförandeskapet vill jag understryka UNHCR:srådgivande roll i utarbetandet av väl fungerande asyl-processer i kandidatländerna och därmed bidra tilluppbyggandet av en migrationspolitisk ordning. Jagavser att verka för en fortsatt nära dialog mellan EUoch UNHCR på olika nivåer, särskilt avseende denkonsultativa roll som ges UNHCR i Amsterdamför-draget, men också avseende UNHCR:s bidrag tillhögnivågruppens arbete.Sverige är en av de största bidragsgivarna tillUNHCR, och vi driver en stark politik som syftar tillatt stärka och reformera organisationen så att den kangenomföra det mandat som medlemsstaterna ålagtden.FN:s flyktingkommissarie mötte en avsina största utmaningar genom den massiva fördriv-ningen av människor från Kosovo, under vilkenUNHCR hade ett övergripande humanitärt samord-ningsansvar.Jag vill också nämna dialogen med de enskildaorganisationerna som i och internationelltengagerar sig i flykting- och invandringsfrågor. Denär mycket viktig för mig och för regeringen som ettuttryck för vår demokrati och som ett sätt för rege-ringen att utbyta tankar och information med engage-rade människor som har stor sakkunskap, breda kon-taktytor och direkta erfarenheter som är värdefulla.Herr talman! Migrationspolitiken är ett områdesom är fyllt med dilemman och svåra avvägningar.När människor från andra länder söker sig till Sverigeoch EU spelas orättvisorna i världen upp framför våraögon. Klyftorna mellan rika och fattiga, mellan tryg-ga och otrygga och mellan de som har framtidstro ochmöjligheter och de som lever i misär och hopplöshetblir oerhört konkreta för oss alla.Människor som söker sig till vårt land har oftahögst legitima personliga skäl för att bryta upp frånsitt hemland. Många får stanna därför att de flyr un-dan förföljelse eller för att de har anhöriga här. Menvi löser inte problemen med orättvisorna i världengenom att låta alla som kommer hit få stanna här.Jag tror att vårt bidrag till lösningen på problemmed underutveckling, fattigdom, massarbetslöshetoch bristande framtidstro ligger i en ännu starkare ochmer aktiv bistånds-, handels- och utrikespolitik. Ge-nom en global välfärdspolitik kan vi se till att bekäm-pa de globala orättvisorna. Kopplingen mellan de tvåpolitikområden som jag har ansvar för - bistånd ochmigration - blir ständigt alltmer påtaglig. Möjlighe-terna att på ett positivt sätt bidra till arbetet inomdetta gemensamma område har därför stärkts i ochmed den av regeringen aviserade kraftiga höjningenav biståndet.Jag tycker att vi ska hålla fast vid den långsiktigavisionen om en värld som i princip präglas av frirörlighet över gränserna. Men vi är inte där ännu.Under överskådlig framtid är det därför viktigt attkombinera ansvar för att ta emot skyddsbehövandeoch deras anhöriga med en aktiv politik för utveck-ling och stabilitet i de länder som de flesta asylsökan-de kommer från.Anf. 45 () replik:Herr talman! Låt mig bara säga att den avslutandevision som statsrådet gav uttryck för delar jag fullt ut.Vi kan förstås ha olika förslag på hur vi ska ta oss dit,men visionen delar jag.Jag har två frågor till statsrådet. Den ena är justden fråga som jag ställde tidigare, hur integrationspo-litiken kan kopplas till migrationspolitiken. Det står ibetänkandet att regeringen anser att migrationspolitikutgörs av de principer, regler och avtal som reglerarpersoners förflyttning mellan länder. Integrationspo-litiken handlar ju om människor som är i ,som har fått uppehållstillstånd i eller är med-borgare. Dessutom är det för mig nytt att regeringenhar fört in just integrationspolitiken i migrationspoli-tiken.Jag skulle gärna vilja veta dels vilken anledningenär, dels hur det kan komma att se ut i fortsättningen,vilka avväganden som vi kanske tvingas att göra.Den andra frågan rör afghaner som söker uppe-hållstillstånd i och inte har fått besked. En delav dem har varit här och har inte fåttbesked om de kan få stanna eller inte. På något sättverkar det som om lägger derasärenden på hög. Man kräver också stärkta identitets-handlingar av dem.Eftersom statsrådet nämnde högnivågruppen ochdess handlingsplaner, skulle jag vilja veta hur statsrå-det tänker göra med tanke på EU-parlamentarikernasresolution där de säger att det är omöjligt att genom-föra handlingsplaner för . En av anled-ningarna är just att det inte finns någon laglig rege-ring som kan utfärda t.ex. ID-handlingar.Kommer den resolutionen och det ställningsta-gande som har gjort att påverka stats-rådets bedömning av situationen för de asylsökandeafghanerna i ?Anf. 46 Statsrådet () replik:Herr talman! När det gäller vad det finns för sam-band mellan flyktingpolitik och integrationspolitik,som väl egentligen är det som avsermed sin fråga, tycker jag att det finns ett väldigt na-turligt samband. Det handlar ju om samma männi-skor. De människor som kommer hit och söker asylfår till väldigt stor del också stanna i vårt land, får ettpermanent uppehållstillstånd.Om bara tänker på de sociala för-måner som vi ger våra asylsökande, t.ex. att vi avseratt komma fram till en situation där de asylsökandebarnen får precis samma skolgång som barn bosatta ivårt land, visar det att vi med våra generösa villkortill de asylsökande också vill bereda dem möjlighetatt komma in i samhället på ett naturligt sätt om defår ett bifall. Alternativt, om de får ett avslag, har viinte lämnat dem utan möjlighet att använda tiden här iSverige på ett bra sätt. Det var bara ett exempel, mensjälvklart finns det en väldigt stark koppling på detsättet att vi talar om samma människor.När det sedan gäller frågan om afghanerna vill jagpåpeka att högnivågruppen har ett handlingsprogramför . Det vi gör från svensk sida för attstödja utvecklingen i är att vi ger ettförhållandevis mycket stort humanitärt bistånd genomen frivilligorganisation, Svenska Afghanistankom-mittén, som arbetar där. Det är naturligtvis i syfte attbidra till en positiv utveckling.Sedan var det den konkreta frågan om möjlighetatt få uppehållstillstånd i . Såvitt jag har erfa-rit får ett antal personer från det landet som har söktasyl stanna i Sverige.Anf. 47 () replik:Herr talman! Frågan gällde ju egentligen inteflyktingpolitikens koppling till integrationen. Den serjag, och den är klar. Där har myntatbegreppet att integrationen börjar dag 1. Det är gläd-jande att statsrådet delar den uppfattningen. Frågangällde närmare bestämt hur migrationspolitiken - dvs.människor i rörelse - ska förhålla sig till människorsom ska vara stilla.Sedan var det frågan om de asylsökande afgha-nernas uppehållstillstånd i . De håller just nuen demonstration där de för fram en resolution kringsin situation. De har inte fått någon kännedom omhuruvida de kommer att få stanna eller inte.Jag fick inte riktigt svar på min fråga om resolution. Man säger att det av olikaanledningar är omöjligt att genomföra högnivågrup-pens handlingsplan i . En anledning är attdet inte finns någon laglig regering och att talibanre-gimen kontinuerligt och allvarligt kränker de mänsk-liga rättigheterna. Kriget har pågått i två decennier.När nu några av dem har fått stanna undrar jag varförde andra inte har fått besked . Det kan intevara så att vi väntar på att det krig som har pågått itvå decennier ska ta slut.Kommer resolution om högni-vågruppens handlingsplan att påverka vår inställningtill de asylsökande afghaner som "hänger i luften" ?Anf. 48 Statsrådet () replik:Herr talman! När det gäller den första frågan ommigrationspolitik, invandringspolitik och flyktingpo-litik kontra integrationspolitik tycker jag att vi harhamnat i något slags semantisk diskussion. Det somär viktigt är att vi har en helhetssyn på det som vi inågon övergripande mening kallar för migration. Jagär lite förvånad över att inte ser hur deolika delarna har ett starkt samband med varandra.Det är naturligt att även om det går att hitta tänkbarakonflikter att det är viktigt att behålla helhetspers-pektivet. Därmed är det inbegripet att se migrations-politiken som en del av utrikespolitiken. Det gällerinte minst det arbete som handlar om att förebyggakonflikter, och efter en sådan krissituation gäller detatt bygga upp ett land och återskapa mer normalaförhållanden.Sedan var det frågan om det är möjligt elleromöjligt att genomföra högnivågruppens handlings-program för . Det möter säkert stora svå-righeter. Jag har inte tagit del av EU-parlamentetsmotiveringar till sitt beslut. Att hitta lösningar påproblem och att klara av svårigheter är en viktig upp-gift för högnivågruppen att arbeta med. Man ska tafram program för att kunna bidra till en positiv ut-veckling. är ett sådant land där högni-vågruppen har utarbetat ett handlingsprogram.Anf. 49 (m) replik:Herr talman! Det var ett mycket bra anförandesom statsrådet höll. Jag håller helt med om de priori-teringar som statsrådet avser att arbeta med införkommande ordförandeperiod. De är riktiga.Jag konstaterar vidare att vi har olika uppfattning-ar vad gäller arbetskraftsinvandring. Vi skulle frånmoderat sida gärna vill ha en mer öppen hållning närdet gäller bestämmelserna, så att även människor frånicke kommande EU-länder skulle kunna få chans attta seriösa arbeten här om det finns seriösa arbetser-bjudanden. Det finns mängder av människor i , kanske i , och Sydamerikasom skulle kunna göra bra arbetsinsatser här om defick en chans. Detta är inte i motsatsställning till deflyktinginvandrare som finns här. Även de måste fåjobb, och där måste arbetsgivarna vara mer seriösaoch pröva deras möjligheter.Herr talman! Jag skulle ändå vilja fråga statsrådetom försörjningsansvaret. Det var inte inkluderat i detanförande som statsrådet höll. Vi har vant oss vid ett sätt att arbeta genom att iutredningar processa olika frågor, kompromissa ochförsöka hitta lösningar, gärna finna så stor samsynoch så bred förankring som möjligt. har frågan omförsörjningsansvaret varit uppe. Den fanns inte med i anfö-randet. Däremot har frågan om arrangerade äktenskapkommit in. Jag tycker att det är motiverat att även denfrågan får belysas.Jag skulle gärna vilja fråga statsrådet rakt upp ochned om jag kan räkna med att även frågan om för-sörjningsansvar kan komma med i den utredning somavses tillsättas.Anf. 50 Statsrådet () replik:Herr talman! När det gäller arbetskraftsinvand-ringen vill jag säga följande till är en fråga som diskuteras, dvs. om vi kom-mer att mötas av en ökande arbetskraftsbrist in i detnya seklet och hur en sådan situation ska hanteras.Vad jag vill understryka från mitt anförande är attprioritet 1 är att se till att de människor som finns häri dag och som inte har kommit in på arbetsmarknadenfår möjlighet till det. Dessutom ska de få de möjlig-heter som vi kan se i utvecklingen för bl.a. tredje-landsmedborgare.I ett längre perspektiv är det inte omöjligt att vihamnar i en situation då vi kan behöva gå vidare ochfördjupa diskussionen och göra en ny bedömning avläget. För mig var det viktigt att understryka vad somgäller i första hand för regeringen.Jag avser att tillsätta utredningen . Viarbetar med direktiven. Jag bedömer att vi straxkommer att vara färdiga med dem. Jag får väl beGustaf att vara lite tålmodig till dess vi ärhelt klara. Jag ville bara avisera huvuddragen. Dåhandlar det om att se över lagstiftningen i det avseen-det men att vi också lägger in frågan om arrangeradeäktenskap.Anf. 51 (m) replik:Herr talman! Det är uppenbart att vi har lite olikauppfattning om arbetskraftsinvandring. Vi har motio-nerat om detta . Det är väl som vanligt, näm-ligen att ju går desto mer rätt får vi - baravi vidhåller våra åsikter. kommer ävenregeringen att lätta på reglerna. Vi får väl avvakta ochse hur det tar.Sedan var det frågan om försörjningsansvaret. Viser med stor nyfikenhet fram emot de direktiv somplaneras. Med ledning av vad som kommer att stå i dedirektiven kommer vi också att ta ställning till hur viframdeles ska agera i parlamentet i migrationspolitis-ka frågor.Anf. 52 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag har inget att tillägga till Gustafvon Essen.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag har några frågor och funderingartill statsrådet.Vi hade i utskottet en beredning om de ryska ju-darnas situation. Vid utfrågningen gavs många exem-pel på de svåra övergrepp som många judar i Ryss-land har utsatts för.Vi kristdemokrater anser att det finns all anled-ning för och attmed största allvar se på de ryska myndigheternasoförmåga eller ovilja att garantera sina judiska med-borgares säkerhet. Jag tänkte höra med statsrådet vadsom kommer att göras från regeringshåll för att göralagtolkningen lite lättare eller generösare när detgäller ryska judar. Det var min första fråga.Sedan vill jag understryka när det gäller arbets-kraftsinvandring att vi i första hand vill inventera demsom redan finns här. vet vi att väldigtmånga av de flyktingar som kommit hit har varitarbetslösa på grund av arbetsbrist. Men har viarbetstillfällen som tillkommit. Jag tycker själv att detär väldigt viktigt att se till att de som redan finns häroch som är högutbildade på olika sätt kan komma inpå arbetsmarknaden.Jag har en tredje fundering om de ensamma flyk-tingbarn som kommer hit , som inte kommerhit med släktingar eller med vårdnadshavare. De ärväldigt många, och jag vill lyfta fram deras situation.Handläggningstiden är fortfarande väldigt lång hosInvandrarverket. Det kan ta två till vid förstabeslutet.Anf. 54 Statsrådet () replik:Herr talman! Jag kan lätt klara av fråga 2. Om ar-betskraftsinvandringen verkar vi nämligen vara rö-rande överens.När det gäller de ryska judar som kommer hit ochvilkas situation i tog upp ärfrågan hur lagstiftningen ska tillämpas en fråga förInvandrarverket. Vad jag har erfarit är det naturligtvisså att alla förekommande omständigheter i varje en-skilt ärende vägs in. Jag vet också att ungefär 25ryska medborgare fick uppehållstillstånd i vårt landförra året, varav en majoritet är judar. Det här är ensituation som måste följas noggrant och som jag för-utsätter att följer noggrant.Sedan var det frågan om de ensamkommande bar-nen. Där har ar-betat med att utforma regler för hela processen hurman ska ta hand om de här barnen. Vi har en rätt långerfarenhet av ensamkommande barn i vårt land. Minbedömning är att kunskaperna om barns behovoch om är någonting som man nuhar arbetat mycket långsiktigt med också bland personal för att skapa en djupare för-ståelse i de här i många fall väldigt svåra ärendena.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag är glad att man uppmärksammarsituationen för ensamma flyktingbarn. Jag vet att detgörs väldigt mycket , men bättre kan det bli, ochdet hoppas jag verkligen.Jag vill ändå gå tillbaka till judarnas situation.Nyligen har varit värd för Förintelsekonfe-rensen, som var väldigt bra och uppskattad både iSverige och i världen. Jag tycker på något sätt att vihar uppmärksammat en situation som var för ca 50 årsedan. Måste det gå för att kunnauppmärksamma en situation som finns förjudar och andra grupper? Jag önskar verkligen kan jobba ännu mer för deras situation.Anf. 56 Statsrådet () replik:Herr talman! Min enda slutliga kommentar kringsituationen är att det är svårt att hävda att detförekommer någon av myndigheterna initierad ellerunderstödd förföljelse i . Men som jag sadeär det naturligtvis viktigt att nogaföljer utvecklingen, och det förutsätter jag att det gör.Anf. 57 ():Herr talman! Jag vill passa på tillfället att upp-märksamma kammarens ledamöter och statsrådetKlingvall på motion Sf614. I en värld som globalise-ras allt fortare är det viktigt att inte halkarefter. Högre utbildning och forskning har alltid varitavgörande för framsteg och välståndsutveckling. Föratt fortsatt kunna garantera en hög kvalitet inom uni-versitetsvärlden måste ett ökande utbyte av studenteroch forskare bejakas. Det är då viktigt att inte ställaupp hinder för det fruktbärande utbytet. Tvärtommåste det globala utbytet underlättas.Jag har därför i motion Sf614 föreslagit att uni-versitet och högskolor på delegation ska ges rätten attbevilja temporära uppehållstillstånd för studenter ochforskare. Förslaget syftar till en ökad öppenhet. Det ärett litet steg på vägen för att uppfylla den vision somdet talades om tidigare här om en värld med öppnagränser.Herr talman! Jag framför inget yrkande här i dagutan hänvisar till mitt särskilda yttrande och vill den-na gång endast uppmana kammarens ledamöter ochstatsrådet att bejaka framsteg och utveck-ling och därför inför nästa riksdagsbehandling allvar-ligt överväga förslaget i motionen.Anf. 58 ():Herr talman! medlemskap i har inne-burit delvis nya förutsättningar för det migrationspo-listiska arbetet. I regeringens skrivelse om migra-tions- och asylpolitik skriver man bl.a. att vid enanalys av de rättsakter som antagits i tredje pelarenhar det framkommit att några stora förändringar avden svenska politiken på detta område ännu inte skett.Men blir genomslaget avsevärt större.Tyvärr ger regeringens skrivelse om migrationoch asylpolitik nästan inga svar på vilken politikregeringen arbetat för i EU på detta områdeeller vilken politik man avser att föra.I är grunden för migrations- ochasylpolitik solidaritet och respekt för mänskliga rät-tigheter. Denna grund leder till att vi kräver storaförändringar i den förda politiken. Att anta ettfördrag som Amsterdamfördraget är en mycket storförändring för ett land. Ett är ju någotsom kan liknas vid en grundlag. Inga beslut om EU-lagar, direktiv och förordningar får tas utan hänvis-ning till fördraget. Det är svårare att ändra än att ändra en svensk grundlag. En för-dragsändring kräver att samtliga EU-länder är över-ens.För några år sedan ansåg vi i att enså stor förändring som Amsterdamfördraget bordeunderställas folket i en folkomröstning. Fördragetinnebär att betydande delar av vårt självbestämmandeöverlåtits till EU. Överstatligheten har förstärkts,gränskontroller tas bort - för att nämna några. Men,säger kanske några, har ju fått meramakt. Parlamentet har fått medbeslutanderätt i myck-et av EU-lagstiftningen. Men denna makt erövras frånmedlemsländerna, vars makt har försvagats, och där-med urholkas demokratin. Närmare en tredjedel avAmsterdamfördraget handlar om inrikes och rättsligafrågor. Det rör frågor som invandring, asyl, yttregränser, visumregler, polissamarbete. Och många avdessa frågor förs nu över till den första, överstatligapelaren, där majoritetsbeslut kan börja gälla efter enfemårsperiod om länderna blir eniga om detta.I anser vi att det är viktigt att riks-dagen är med och hävdar sina intressen så att ett na-tionellt parlament inte blir sidosteppat. Chansen attpåverka ökar säkert också om vi riksdagsledamöter ärmed på ett tidigt stadium när lagstiftningen tas fram.När det gäller migrations- och asylpolitiken har vii försökt att påverka genom en ganskaomfattande partimotion, Sf3. är det kanske ändåså att motionen inte sätter några större spår eller ledertill förbättringar eftersom alla 52 yrkanden blev av-styrkta, men skam den som ger sig.I yrkandena 1-3 i vår motion framhålls det att detsom har åstadkommits inom EU på områdetinvandring och asyl i form av rekommendationerm.m. inte utan vidare får läggas till grund för detkommande lagstiftningsarbetet. Det har nämligen tillstora delar präglats av en både polisiär och negativsyn på invandring och bristande hänsyn till asylsö-kandes rättssäkerhet.Vi tror att det är viktigt att de nya rättsakterna intestyrs av "den minsta gemensamma nämnaren" hosmedlemsstaterna. Därför är det viktigt att både denationella parlamenten och myck-et aktivt deltar i processen med att arbeta fram dennanya gemenskapslagstiftning. Det är enligt vår upp-fattning nödvändigt att starta detta arbete med att göraen grundlig utvärdering av vad som har gjorts tidiga-re. Det är nödvändigt att respekten för mänskligarättigheter och humanitära principer utgör en centraldel av denna utvärdering.Inom området för asyl finns det enligt vår upp-fattning en lång rad frågor som bör ägnas uppmärk-samhet. En av de viktigaste frågorna för kommissio-nen bör vara att arbetamed frågorna om flyktingdefinition och om ettkompletterande skydd utöver konventionen. En sådankompletterande skyddsregel skulle kunna omfattapersoner som har flytt från sitt land och inte kan ellerinte vill återvända dit eftersom deras liv, säkerheteller frihet hotas.Herr talman! Vissa länder inom EU har upprättatlistor om s.k. säkra ursprungsländer för att kunnasnabbhandlägga asylärenden. Detta förfarande utgörett hot mot rättssäkerheten, och därför bör någonrättsakt om ett sådant system inte antas.När det gäller mottagandet av de asylsökandemåste miniminormer i ett kommande direktiv garan-tera att den asylsökande får ett värdigt liv. Bestäm-melserna måste också garantera bl.a. rätt till sjukvård,till juridiskt biträde, rätt att arbeta.Att speciellt barnens situation i asylärenden upp-märksammas särskilt är av stor vikt. Det är därförpositivt att den s.k. aktionsplanen anger att barnen skaägnas särskild uppmärksamhet.