prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — 119 ():Fru talman! när ministerrådet fattade be-slut om ett förslag till nya direktiv för utsättning avgenmanipulerade grödor gjorde miljöministern, till-sammans med andra miljöministrar inom EU, ettuttalande. Det är med anledning av det uttalandet somjag har ställt mina två frågor till miljöministern.Uttalandet som han då gjorde var att han avser att"tillämpa en alltigenom försiktig metod vid behand-ling av anmälningar och tillståndsgivning för utsläp-pande av genetiskt modifierade organismer". Jag, ochmånga andra, har reagerat på den formuleringen ef-tersom den är otydlig. Det är helt enkelt svårt attbegripa vilka regler som ska gälla när genmanipule-rade organismer släpps ut i naturen. När jag har frågatJordbruksverket vad beslutet innebär för tillstånds-givningen i har jag fått beskedet att det ärsvårt att säga. , som är den myndighetsom ger tillstånd för utsläppande av genmanipuleradeorganismer, har inte fått några nya regler att följasedan beslutet . Förordningen som de skaarbeta efter är inte ändrad.Genmanipulation är en fråga som väcker stor orobland en stor del av allmänheten. Det är därför viktigtatt de som fattar beslut i frågan kan vara tydliga omvilka regler som gäller och om reglerna är bra nog.Det var för att få ett förtydligande av vad somegentligen gäller som jag ställde min fråga till miljö-ministern. Jag har fått ett svar som inte alls tydlig-gör någonting. Jag får ändå tacka för svaret, sombrukligt är. Möjligtvis tydliggör det hur otydligt be-slutet egentligen är. Miljöministern säger att detgamla direktivet gäller, men han säger attdet nya direktivet ska tillämpas i möjligaste mån. Jagförstår om har svårt att svara mig påfrågan om vad miljöministerns uttalande innebär ipraktiken. Det hela är särskilt olyckligt eftersommiljöministern, genom att förespråka ett nytt direktiv,erkänner att det gamla direktivet inte är bra nog, attdet inte ställer de krav som borde ställas. Ändå är detdet gamla direktivet som i praktiken ligger till grundför tillståndsgivning tills det nya är färdiggodkänt.Vore det inte med tanke på detta bättre att görasom en grupp andra länder inom EU har föreslagit,nämligen att inte ge några nya godkännanden förrändet nya direktivet är helt klart? På det sättet skulleman komma runt problemet att ingen vet vad somegentligen gäller, om nu inte miljöministern vet vadsom egentligen gäller och kan redovisa det här.Anf. 120 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller med om att det finns ettstort behov av tydlighet när det gäller lagstiftningenpå det här området som på alla andra områden. Jagtycker dessutom att det som gäller nu är tillräckligttydligt, även om jag naturligtvis håller med om atttydligheten kommer att bli än större när det nya di-rektivet kan träda i kraft. Jag kommer att göra vad jagkan för att se till att den processen går så fort som detnågonsin är möjligt. Det var också en stark ambition iministerrådet under våra diskussioner tidigt på mor-gonen förra året.Andra länder valde att göra ett annat uttalandeunder ministerrådsmötet. Den bedömning som jaggjorde och som, såvitt jag förstår, inte har ifrågasattsav någon är att det uttalande som den grupp av länderdit hör gjorde är ett uttalande och en inställ-ning som är förenlig med den lagstiftning som gäller.Det var den bedömning som vi kunde göra. Det vardessutom en bedömning som hade stöd hos de närva-rande EU-experterna. Det var på denna bedömningsom vi grundade vårt uttalande.Jag tycker alltså att den här tydligheten är bra, attden är tillräckligt stark. Jag tycker också att resultatetav det uttalande som vi gjorde visar att det har fått ettgenomslag för en större försiktighet.Som sagt var, avslutningsvis, ser jag fram emotden dagen när det nya direktivet träder i kraft. Dåkommer vi att få en bra och tydligare GMO-politik iSverige och i EU.Anf. 121 ():Fru talman! Jag liksom miljöministern ser framemot att vi får ett nytt direktiv som kan gälla för denhär sortens grödor. Men det är ju inte där vi är i dag.Frågan som jag ställde handlar om vad som gällerfram till dess.Eftersom jag inte har fått något förtydligande,som jag ser det, från miljöministern om vad försiktig-heten innebär i praktiken, tänkte jag ställa några merkonkreta frågor utifrån ett konkret exempel.Exemplet är en genmanipulerad potatis som före-taget Amylogene har sökt marknadsgodkännande för.Potatisen är tänkt för stärkelseproduktion i förstahand, men ansökan innehåller också tillstånd att an-vända resterna till djurfoder. Denna potatis innehålleren gen som ger antibiotikaresistens mot kanamycinoch neomycin, varav det ena används som medicinför både djur och människor. Ansökan behandlas iEU:s vetenskapliga råd och beslut har sagts kunnakomma . har, enligt uppgift frånJordbruksverket, inte ändrat ståndpunkt om vad somgäller för denna gröda, utan beslutet om att ett mark-nadsgodkännande ska tillåtas ligger fast.Miljöministern säger sig inte vilja godkänna anti-biotikaresistens som kan innebära risk för människorsoch djurs hälsa. Ändå har inget attinvända mot att den här potatisen innehåller en gensom ger resistens mot ett antibiotikum som användsbåde inom human- och veterinärmedicinen för bådeyttre behandling och för intag av medicinen.Anser miljöministern att den försiktighet som hansäger ska tillämpas går att förena med marknadsgod-kännanden av grödor med sådan här antibiotikaresis-tens?Att använda genmanipulerade grödor som livsme-del eller foder finns det en stor skepsis till bland kon-sumenter men också inom industrin. Ändå innebärJordbruksverkets beslut att man förordar ett mark-nadsgodkännande för denna potatis som foder.Anser miljöministern att den försiktighet som hanförespråkar går att förena med marknadsgodkännan-den av grödor som ska användas till djurfoder?I avvaktan på ett marknadsgodkännande harAmylogene sökt tillstånd för försöksodling och ocksåfått det. sökte företaget tillstånd för 500hektar - en mycket stor areal med tanke på att denkommersiella odlingen beräknas uppgå till 2 000hektar. Det är alltså av vad man räknar med ska syssla med när man väl har ett marknads-godkännande.Anser miljöministern att den försiktighet som hanförespråkar går att förena med försöksodlingar av denhär omfattningen?Detta är ett exempel som jag har tagit fram för attge miljöministern en möjlighet att vara lite tydligareoch komma med konkreta svar.Anf. 122 Miljöminister ():Fru talman! Det här är ett konkret exempel på enpågående process som eventuellt leder fram till etttillstånd. Det jag vill säga nu är att vi möjligen talarlite grann förbi varandra.Den nämnda potatisen är genmanipulerad för attframbringa en viss sorts stärkelse som ska användasenbart industriellt. Restprodukterna kommer inte,enligt vad jag har fått mig berättat, att innehålla någragener, utan i den process som leder fram till restpro-dukten förstörs alla gener, naturligtvis även de resis-tenta.Jag kan inte gå in på den exakta processen för till-ståndsgivning, men jag tror inte att tillståndsgivning-en kommer att försvåras av att vi gick längre i försik-tighet vid det ministerrådsmöte som vi hade i somrasän vad den nuvarande lagen egentligen ger utrymmeför.Anf. 123 ():Fru talman! Jag är fortfarande inte klokare övervad den försiktighet som miljöministern förespråkaregentligen innebär.En sista avslutande fråga: Är det miljöministernsbedömning att något beslut som har fattats innanmidsommar, då miljöministerrådsmötet ägde rum,kan ändras? Finns det någonting i uttalandet somgjordes som gör att harnågot skäl i något fall att göra en annorlunda bedöm-ning? Mina slutsatser av samtal med Jordbruksverketoch även efter att ha lyssnat på miljöministern är attdet inte finns något konkret att ta på vad gäller utta-landet.Anf. 124 Miljöminister ():Fru talman! Jo, det kan finnas anledning att fattaett nytt beslut efter miljöministermötet somstämmer med den bedömning som gjordes före mil-jöministermötet. Genom miljöministermötet i somrasetablerades att man så långt det legalt är möjligt skatillämpa den nya synen på tillstånd för genmodifiera-de organismer, och det kan mycket väl leda till gör en annan bedömning. Däremot är jag intesäker på att det är tillämpligt på just den potatis somJonas använde som exempel, eftersom denpotatisen inte riktigt stämmer med de nya direktivsom förhoppningsvis kommer att beslutas ganskasnart. Men detta kan vi nog inte ha någon detaljerad,konkret diskussion om.Avslutningsvis vill jag säga att jag, som JonasRingqvist vet, har en ganska sträng syn på genmodi-fierade organismer. Jag har verkat mycket aktivt föratt skärpa de regler som har gällt tidigare, vilket med-verkat till att vi nu har ett direktivförslag som inne-håller betydliga förbättringar i flera olika avseendenjämfört med tidigare. Den möjlighet som vi hade, ochhar, att skärpa inställningen innan detta direktiv träderi kraft är just att så långt det är legalt möjligt försökatillämpa de nya reglerna i den gamla lagstiftningen.Jag är övertygad om att och har förmåga att göra detta.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på interpellation 1999/2000:101 omkonkurrensneutralitet mellan offentlig och privattandvårdAnf. 125 Statsrådet ():Fru talman! har frågat fi-nansministern när han tänker återkomma till riksda-gen med förslag om hur konkurrensneutralitet inomtandvårdssektorn ska uppnås och hur och när åtgärderska vidtas för att åstadkomma konkurrensneutralitet.Margareta hänvisar till det uppdrag somriksdagen gav regeringen och somanknyter till detta område. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som ska svara på interpella-tionen.Regeringen tillsatte en särskild ut-redare med uppdrag att utvärdera det s.k. kommun-kontosystemet, som hänvisar till.Kommuner och landsting kan i systemet få tillbakamoms som de har betalat på inköp i sådan verksamhetsom inte är momspliktig, t.ex. sjukvård och tandvård.Systemet innebär också att kommuner och landstinghar rätt till momskompensation med viss procent avpriset vid upphandling av tjänster från t.ex. privat-tandläkare som inte har någon avdragsrätt för erlagdmoms och som därför måste ta ut en högre ersättningför sina tjänster för att täcka sina momskostnader.Kommunerna och landstingen finansierar dessa åter-betalningar genom inbetalningar till systemet. Närkommunkontosystemet infördes gjordes enekonomisk reglering mellan staten och kommunsek-torn. Syftet med systemet är att skapa konkurrens-neutralitet i kommunernas och landstingens val mel-lan att utföra viss verksamhet i egen regi och att läggaut verksamhet på entreprenad, dvs. att upphandla.Utredningen, som lade fram sitt slutbetänkande ioktober 1999 (SOU 1999:133), ansåg att kommun-kontosystemet uppfyller sitt syfte, dvs. att skapa kon-kurrensneutralitet, under förutsättning att systemettillämpas som det är tänkt.Utredningen framhåller att tandvårdssektorn haren särställning i konkurrenshänseende, eftersomtandvård bedrivs på en avreglerad marknad där friprissättning och fri etableringsrätt råder. Tand-vårdstjänsterna tillhandahålls i stor utsträckning di-rekt till enskilda personer. De privatpraktiserandetandläkarna konkurrerar inom vuxentandvården medlandstingens folktandvård. Genom att folktandvårdenkan få tillbaka momsen på sina inköp har, enligt ut-redningen, folktandvården en kostnadsfördel jämförtmed privattandläkaren. För att komma till rätta meddetta anger utredningen, som ett av tre alternativ, kan införa en låg momsskattesats på tand-vårdstjänster för att möjliggöra avdragsrätt för momsi det vanliga momssystemet. Utredningen framhålleremellertid att tandvård enligt EG-lagstiftningen ärundantagen från moms, och att införandet av en gene-rell skatteplikt måste föregås av diskussioner på eu-ropeisk nivå. Betänkandet är föremålför remissbehandling. Jag vill, innan jag tar slutligställning i frågan, höra remissinstansernas synpunk-ter.Ett annat konkurrensproblem som har uppmärk-sammats av vid bl.a. behandlingen av pro-positionen Reformerat tandvårdsstöd (prop.1997/98:112) gäller den avgiftsfria barn- och ung-domstandvården, som landstingen enligt tandvårdsla-gen har ansvaret för. Tandvårdslagen ger dock lands-tingen möjlighet att anlita annan vårdgivare än folk-tandvården för att utföra den tandvården. År 1996hade tio landsting infört möjligheten till s.k. fritttandläkarval inom barn- och ungdomstandvården. Detinnebar att av patienterna hade denna frihetatt välja mellan offentlig och privat tandvård. Riksda-gen såg positivt på denna utveckling och ansåg detangeläget att fler landsting utnyttjar möjligheterna attkonkurrensutsätta verksamheten när förutsättningarföreligger. Enligt uppgift från Landstingsförbundethar fler landsting under innevarande år utnyttjat den-na möjlighet, och av patienterna bedöms nu hafritt tandläkarval inom barn- och ungdomstandvården.Jag vill till slut framhålla att jag tycker att det sålångt som möjligt bör råda konkurrensneutralitet påmarknader där offentlig verksamhet direkt konkurre-rar med privata entreprenörer. Detta är också en avuppgifterna för det nuvarande kommunkontosystem-et. Jag hoppas att kunna redovisa resul-tatet av remissbehandlingen av utredningen omkommunkontosystemet och hur regeringen ska gåvidare med frågan.Anf. 126 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Statsrå-det säger att han anser att det ska råda kon-kurrensneutralitet på marknader där offentlig verk-samhet direkt konkurrerar med privata entreprenöreroch att detta är en av uppgifterna för det nuvarandekommunkontosystemet. Vidare hoppas statsrådetLövdén att kunna redovisa resultatet avremissbehandlingen och hur regeringen avser atthantera frågan vidare.Jag vill här poängtera att regeringen erhöll i upp-drag av att återkomma medett förslag om frågan om hur konkurrensneutralitetmellan offentlig och privat tandvård ska uppnås. Det är som harpasserat - för de privata tandläkarna, som fårkonkurrera med folktandvården.Konkurrensverket lyfter just fram momsreglernasom en av de viktigaste faktorerna när det gäller att setill att det blir lika konkurrens mellan de privata aktö-rerna och folktandvården. Frågan är extra viktig nunär tandvårdstaxan är fri och när varje privattandläka-re sätter sin taxa och varje landsting självständigtfastställer sin taxa för verksamheten.Kommunkontosystemet innebär att landstingenkan fastställa en lägre taxa för tandvård som folk-tandvården producerar än vad privattandläkarna kangöra. Det kan väl ändå inte vara meningen att ettoffentligt system ska kunna användas för att slå un-dan fötterna på de privata tandläkarna och negativtpåverka deras konkurrenssituation? Det är precis vadsom kan inträffa med kommunkontosystemet om detanvänds på det sättet.Eftersom det råder valfrihet inom vuxentandvår-den är det också viktigt att landstingen inte använderkommunkontosystemet just för att subventioneravuxentandvården som utförs av folktandvården.Många patienter är priskänsliga. Det kostar mycket pengar. Då finns det ocksårisk att folktandvården tar ut en lägre kostnad medhjälp av kommunkontosystemet och att patienternadärmed väljer folktandvården.Problemet med den snedvridna konkurrenseninom tandvården behöver åtgärdas. Jag hop-pas att regeringen mycket snart presenterar ett förslagsom verkligen leder till lika konkurrens inom tand-vården oavsett om tandvården utförs av privattandlä-kare eller folktandvården.Intentionen bakom kommunkontosystemet är justatt det ska vara självfinansierande. Men är situ-ationen den att kommunkontosystemet uppvisar ettkraftigt underskott, som också finansieras med statli-ga medel. Hur avser statsrådet att hanterafrågan om konkurrensneutralitet ?Vad händer när kommunkontosystemet avskaffas?Det kan uppstå negativa effekter för de privata tand-läkare som erbjuder sina tjänster när det görs upp-handlingar av , såvida det inte utarbetas ettsystem som kan tillgodose att de privata tandläkarnafår konkurrera på lika villkor.Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! har i sitt inläggsjälv fört fram aspekter på kommunkontosystemetsom visar vilken komplicerad materia det är. Därförär det inte särskilt förvånande att den utredning somhar jobbat med kommunkontosystemet har haft ett årpå sig att fundera kring hur både problematiken medunderskotten i systemet och konkurrensneutralitetsas-pekterna ska hanteras framöver. Det har varit två avde väsentligaste uppdragen för utredaren att funderakring och lägga fram förslag om.Nu har vi fått ett material. Det fick vi utredande. Det är ett material som ärute på remiss i bl.a. , men också hosandra intressenter på området.När remissarbetet är avslutat ska vi naturligtvisfrån regeringens sida gå igenom materialet noga ochtitta på de synpunkter som har kommit in. Sedan skavi återkomma till . Förhoppningsvis - det ärmin ambition - blir det . Då lägger vifram ett förslag för att hantera aspekterna som rörkonkurrensneutraliteten, frågan om underskottet ikommunkontosystemet och frågan om hur kommun-kontosystemet eller alternativa lösningar till kom-munkontosystemet ska behandlas framöver.Jag tycker inte att man kan påstå att det är enlångsam hantering från regeringens sida. Den 4 juni1998 gjorde ett tillkännagivande till rege-ringen. Utredningen tillsattes , och ioktober 1999 var den klar. är vi där. Vi har för-hoppningar och ambitioner om att kunna lägga framett förslag till en långsiktig lösning på kommunkonto-systemet , en lösning som både hanterarunderskottet och neutralitetsfrågorna.Anf. 128 ():Fru talman! Statsrådet säger att tiden somhar passerat inte kan sägas vara speciellt lång. Detberor naturligtvis på vilket perspektiv man har. Ur deprivata tandläkarnas perspektiv och ur patienternasperspektiv är det klart att en snabb hantering är önsk-värd just för att uppnå konkurrensneutralitet. Därförser jag med spänning fram emot det förslag somkommer att presenteras. Det är faktiskt viktigt attuppnå konkurrensneutralitet. Om jag förstår statsrådetLövdén rätt avser också regeringen att presentera ettförslag som innebär konkurrensneutralitet mellan deprivata och de offentliga tandläkarna.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! Jag har klart deklarerat att jag anseratt det ska finnas konkurrensneutralitet i fråga omoffentlig verksamhet som direkt konkurrerar medprivata entreprenörer. En av delarna i utredningen omkommunkontosystemet handlar just om att försökauppnå den konkurrensneutralitet som det finnsbrister i bl.a. på tandläkarområdet. Min ambition, änen gång, är att kunna redovisa ett ställ-ningstagande från regeringen i de här frågorna.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på interpellation 1999/2000:112 omdet kommunala utjämningssystemetAnf. 130 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat mig varförinte Delegationen för fortsatt utveckling av utjäm-ningssystemet för kommuner och landsting (Fi1999:11) givits en bred parlamentarisk förankringsom tidigare kommunala utjämningsutredningar.Delegationens uppdrag är att svara för en fortsattuppföljning av utjämningssystemet och utvärderingav träffsäkerheten hos de enskilda delarna i kostnads-utjämningen. Delegationen skall även utreda alterna-tiva utformningar av inkomstutjämningen med bibe-hållen långtgående utjämning men utan negativamarginaleffekter. Delegationens politiska representa-tion har sin grund i det samarbete som regeringen harmed och , bl.a. när detgäller den ekonomiska politiken.Anf. 131 PER ():Fru talman! Jag är naturligtvis tacksam för svaret- om än inte fullt så tacksam för innehållet i svaret.Den 23 juni beslutade ju regeringen att tillsätta denhär delegationen och dessutom en expertgrupp för attfölja upp det omdebatterade statliga utjämningssys-temet för kommuner och landsting. Uppgiften fördelegationerna är, som vi har hört, att se över inkom-stutjämningen med dess omstridda marginaleffekter,pomperipossaeffekten osv.Efter flera månaders dröjsmål med tillsättningenfrån regeringens sida visade det sig vid det förstasammanträdet att det enbart fanns tre partier repre-senterade. svarar statsrådet , fru talman,att: "Delegationens politiska representation har singrund i det samarbete som regeringen har med Miljö-partiet och ". Det samarbetet är ju inteprecis okänt. Det är ingen nyhet. Men såvitt jag vetinnebär inte detta att det inte längre kommer att till-sättas parlamentariska utredningar med en bred repre-sentation. Eller menar statsrådet att utredningar ifortsättningen enbart ska ha en politisk representationsom speglar det samarbete som regeringen nu harmed och ? Om inte så bördet rimligtvis finnas något särskilt svar. Således är detinte klargörande, fru talman, det statsrådet har sagt såhär långt.Vid sidan av statssekreteraren på Finansdeparte-mentet från , som är ord-förande, Vänsterns från och Mil-jöpartiets från har också rege-ringen tillsatt en imponerande skara av inte mindre äntolv sakkunniga experter. Bland dem räknar jag dåsekreteraren. hör det till saken att alla tidigareutredningar om detta utjämningssystem såvitt jag kanerinra mig har varit parlamentariskt tillsatta, dvs. dehar haft representanter från alla riksdagspartier. Till-sättningen av delegationen känns alltså märklig ochsmått orättvis.Varför inte en renodlad expertutredning då? , som jag sade tidigare, på detta sätt i fort-sättningen driva regerings- och koalitionspolitik re-dan på utredningsnivå? Är det ett mönster för framti-den? Varför detta hemlighetsmakeri, fru talman?Anf. 132 ():Fru talman! Jag kan beträffande utredningens be-drivande instämma i vad Per säger. Jagtycker kanske att det är en något märklig form avutredning som genomförs. Det borde antingen havarit en inomdepartemental utredning, en expertut-redning eller en politisk utredning utifrån politiskadirektiv, och då är det ju praxis att man har en parla-mentarisk utredning.Men eftersom nu läget är som det är tänkte jag istället ta upp något omkring utredningen som sådanoch det syfte den kan tänkas ha. Då vill jag rekom-mendera statsrådet att först och främst läsa det se-naste numret av , som talar om justtillväxten i regionerna och hur viktigt det är att manstimulerar tillväxt ute i de enskilda kommunerna. Detfinns bl.a. en rubrik kring temat att välstånd skapaslokalt.När man läser det här tänker man osökt på detfullständigt orimliga förhållande som inkomstutjäm-ningens konstruktion leder till, nämligen att all till-växt, oavsett om den kommer till stånd i ,som har landets lägsta skattekraft, eller i , som har en stor ökning av skattekraften,eller i , som har en stor tillväxt men inte ensärskilt hög skattekraft, konfiskeras helt och hållet.Statsrådet har ju i sina inlägg tagit upp att man nuska rätta till de här marginaleffekterna, de pomperi-possaeffekter som gör att man t.o.m. får betala mer äntillväxten utöver riksgenomsnittet till systemet.Kommer man då ned till så tror statsrådet har kommit till rätta med problemet. Men i själ-va verket är det ju ett otyg att man över huvud tagetlägger en marginalskatt på kommunerna på uppemot95-103 %.Nu trodde jag möjligen när jag läste en artikel iFinanstidningen att den här utredningen skulle ta bortdet här. Man skulle närma sig vad vi moderater harföreslagit. Så här står det i : "EnligtLövdén ska kommuner med stark tillväxt i skatteun-derlaget inte längre få det statsbidragsgrundandeskatteunderlaget nedräknat på samma sätt som idag.Därmed ska en större ökning av skatteunderlaget än iövriga landet i huvudsak stanna i kommunens egnafickor. "Min fråga till statsrådet är: Hur ska de här direkti-ven tolkas? Är det verkligen så att den här utredning-en ska kunna komma med ett sådant förslag som skastimulera den ekonomiska tillväxten i landet på detsätt som vi moderater länge har efterlyst?Anf. 133 Statsrådet ():Fru talman! och jag har haftmånga debatter om det här i kammaren och i andrasammanhang.