prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Det är jutrots allt landets mest erfarna jurister som sitter iLagrådet, och de är mycket kritiska till att PTS fårdenna roll. Jag är övertygad om att det sätt ni driverigenom frågan kommer att innebära stora negativakonsekvenser för näringen.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag har respekt för att de är oerhörtduktiga i Lagrådet, och jag vill över huvud taget inteifrågasätta deras kunnighet. Men som förtroendevaldmåste man inte följa dem. De ger en rekommenda-tion.Vi kan däremot konstatera att Lagrådet har haftolika uppfattningar sedan förra gången vi ändradelagen. Den här gången tyckte Lagrådet en annan sakangående PTS. Förra gången tyckte Lagrådet att detvar okej. Även Lagrådet har ändrat uppfattning.Anf. 154 () replik:Fru talman! beklagade i sitt anfö-rande att vi skulle ha sagt att vi inte ville ha konkur-rens och att vi i inte vill ha lägre priser.Det är faktiskt tvärtom. Det är därför vi är emot. Detär helt klart att det inte blir konkurrens i någon störreomfattning. Det blir inte bättre än vad det är i dag.Det kommer inte heller att bli lägre priser i någonstörre omfattning. Blir det så är det bara att tacksamtta emot.Jag vet inte om har läst Aftonbla-det . Där finns en debattartikel skriven av sjuoperatörer. De är konkurrenter till . Rubriken är"Tandlös lag ger höga mobiltelefonräkningar". Mansäger att "tyvärr är risken stor att konkurrensen inommobiltelefoni fortsätter att vara dålig". Man säger att"kampen för lägre priser har i stället blivit en papper-stiger. - - - Det mest oroande i de två förslagen ärproceduren för tvistlösning. - - - Framtida processerkommer därmed att ta - - -. En principielltviktig svaghet i propositionen om skyldighet att upp-låta nätkapacitet är att nätägarna kan gömma sig bak-om kapacitetsbrist och därmed hålla nya operatörerborta. - - - Som konsument har man anledning attvara både besviken och orolig. - - - Som medborgarekan man känna sig snuvad." Det är detta som står idebattartikeln skriven av sju operatörer. Jagutgår från att de som operatörer känner sig lite bakomnär de inte får vara med i dansen. För att det ska blikonkurrens måste det vara fler operatörer. Det ärdärför jag frågar om har läst artikelnoch vad hon säger om detta.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag har inte läst artikeln. Det är precisdessa vi hjälper in på marknaden. Det är precis demsom vill ställa utanför marknaden. Nivill bromsa utvecklingen helt. Vi går ett steg i rättriktning. Ni vill bromsa och gå åt andra hållet. Vaddessa vill göra - och vad jag förstår av det KenthSkårvik säger - är att de vill gå ännu längre. Hur villKenth Skårvik ha det? Ska vi bromsa utvecklingeneller ska vi gå snabbare fram? Vi har tagit ett steg irätt riktning.Anf. 156 () replik:Fru talman! Det är klart att vi inte ska stoppa ut-vecklingen. Det är precis samma för oss som för demsom har skrivit artikeln, att vi tror inte att propositio-nen ger något bättre än hur det är . Vi tror att detkommer att bli tvister. Vi tror att det kommer att blibesvärligt. Därför har vi inte velat gå med på dennaproposition. Vi tror att det kan bli bättre. Vi hoppasatt man kommer tillbaka med bättre propositioner ändenna.Anf. 157 () replik:Fru talman! Det första steget är bra på att släppain samtliga operatörer ger exempel på.Kenth Skårvik vill ställa dem utanför. Han vill hållade tre nuvarande operatörerna om ryggen. Han villinte släppa in någon annan - inte ens de små tjänste-operatörerna. De är jätteviktiga i den nya generatio-nens mobiltelefonprocess.Jag kan trösta med att ett av argu-menten som läste upp från dagensAftonbladet - som jag själv inte har läst - är att denframtida processen kommer att ta . Det har viundanröjt genom att vi ger PTS möjligheten att intebehöva gå vidare till en domstol. ond-gjorde sig över att vi gör det smidigare att lösa tvisteroch därför får en snabbare process.Anf. 158 ():Fru talman! Ett grundläggande mål för Vänster-partiet med telepolitiken är att hela landet ska hatillgång till bra telekommunikationer. De ska bidra tilltillväxt och sysselsättning i hela landet.Regeringens förslag att öppna mobiltelenäten förtjänsteleverantörer är därför helt i enlighet med våragrundläggande värderingar. Då kommer det att finnasmånga tjänsteföretag som kan erbjuda olika tjänstertill konsumenterna. Detta kommer också att främjaanvändandet av tredje generationens mobiltelefoner,som kommer att spela en oerhört viktig roll. Detmobila kontoret blir verklighet.Vänsterpartiet skulle gärna ha sett att staten självgenom sitt bolag hade byggt upp ett enda mo-biltelenät och sedan öppnat detta för att olika företagpå lika villkor skulle ha fått konkurrera med varandra.Nu är dock förhållandet, som vi har hört, att tre före-tag har byggt upp separata nät, och regeringens för-slag om att öppna dessa nät mot marknadsmässigersättning tycker vi är ett förslag i rätt riktning. EnligtVänsterpartiets uppfattning har dessa tre företag bil-dat ett oligopol där konkurrens inte har etablerats.Detta har resulterat i höga priser för konsumenternaoch att andra operatörer har haft oerhört svårt att fåhyra in sig på näten.Enligt propositionen ska tjänsteföretagen endast fåmöjlighet att bedriva verksamhet när det finns enöverkapacitet i näten. GSM-tekniken har sedan denintroducerades genomgått enmycket snabb utveckling. Alla kända leverantörersom , , osv. har utvecklat tekni-ker som kan fördubbla, t.o.m. öka kapaciteten, i encell upp till tio gånger. Det enda som krävs ärtilläggsutrustning till rimliga priser. Detta betyder kan producera och tillhandahålla större volymeri de utvalda cellerna och sänka produk-tionskostnaderna.De tre mobilteleföretagen borde ha ett intresse avatt få in ytterligare trafik i sina nät då det är mycketlåga kostnader för att uppgradera näten. De har dockbara släppt in knappt en handfull tjänsteföretag därföratt det annars skulle resultera i en för dem oönskadprispress - framför allt gäller detta privatpersoner.Enligt propositionen måste det ankomma pånätinnehavare, som har den närmare kunskapen omnätets struktur och kapacitet, att göra sannolikt att detinte finns någon tillgänglig kapacitet i nätet för upp-låtelse till annan.När detta omsätts i handling finns det en uppenbarmöjlighet för det tre företagen att hindra tjänsteföre-tagen från att bedriva verksamhet. Kraven på de treföretagen måste ställas betydligt högre. I denna frågaanser att bör habeslutsrätt i stället för att saken ska prövas i allmändomstol om tvist föreligger. Det är orsaken till att vistår bakom socialdemokraternas motion i detta ären-de. Vi anser också att regeringen bör åter-komma med ett förslag till lagändring i denna fråga.Jag kan inte annat än att tycka lite synd om minmoderate riksdagskollega från Jan-EvertRådhström. Att stå i talarstolen och framföra Mode-rata samlingspartiets ståndpunkt i denna fråga kaninte vara lätt. Rådhströms kamrater i näringsutskottetansluter sig till majoriteten, som vill ha fri konkurrenspå marknaden, medan Rådhströms fyra kamrater itrafikutskottet med som förstanamn står bakom en motion som värnar de tre storabolagens intressen.Jag hörde Rådhström säga att detta får nega-tiva konsekvenser för näringen. Vilken näring, ? Det är de tre företagen ni värnar.Ni värnar inte de nya företag som vill in på dennamarknad, och ni värnar framför allt inte konsumen-terna.Jag måste erkänna att jag blir riktigt rörd när och hans kamrater, som i alla andrasammanhang företräder en total avreglering och ut-försäljning av statlig verksamhet, värnar det statligabolaget och sätter dess intressen före konkur-rens, fri företagsamhet och konsumenternas bästa. Såsynd att intresset för SJ inte är lika stort. När får vihöra kräva att SJ ska få ersättning förgjorda investeringar, när järnvägsmarknaden öppnasmed fullständigt kaos som följd? Franska staten skö-ter ju kollektivtrafiken i . Är det bra, John-ny ?Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till hemstäl-lan i utskottets betänkande.Anf. 159 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga ser på ingångna avtal. I detta fallhar vi ett ingånget avtal mellan staten och tre mobil-telefonoperatörer. Finns det anledning - det finns dettydligen enligt - att bryta ett sådant avtal?Jag vill också fråga vad det är för skillnad mellanatt på marknadsmässig grund frivilligt öppna sina nätför andra operatörer och få betalt för de kostnaderman har och den lagändring som ni försöker genom-föra. Vad är det egentligen för skillnad?Skillnaden är, enligt min uppfattning, att nikrånglar till det och att ni överreglerar. Vi hörde skrev i artikeln att det blir tandlöst. Detta bordemarknaden kunna klara själv under de år som är kvartill dess att licenserna löper ut för mobiltelefoniope-ratörerna.Anser att man ska hålla ingångnaavtal eller inte?Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag konstaterar, som ,att det fanns en kontrollstation 1999. Som MonicaGreen sade har utvecklingen gått oerhört snabbt. Nuär det inte dessa tre företag som ska driva denna verk-samhet, utan de ska göra det tillsammans med nyaoperatörer för att vi ska få rimligare priser för kon-sumenterna. Det gäller framför allt ungdomar, som juanvänder mobiltelefoner väldigt mycket i dag.Skillnaden mellan regeringens förslag och social-demokraternas motion, som vi ansluter oss till, har attgöra med att man enligt Lagrådet måste gå till dom-stol när det föreligger tvist. Det är väl, om någonting,en besvärlig procedur. Det är inte ens säkert att demindre företagen har råd att våga ge sig in i ett dom-stolsförfarande, som kan kosta väldigt mycket. Därförtycker vi att det är , som harsakkunskap på detta område, som ska sköta tvisterna.Därför ber vi regeringen att skyndsamt titta på dettaoch återkomma med ett nytt lagförslag.Anf. 161 () replik:Fru talman! Det finns en uppenbar risk för attVänsterpartiet försöker köpa billiga röster genom attsäga att detta gynnar ungdomar som behöver användamobiltelefon mycket. Det är klart att alla vill att detska bli billigare. Det finns väl ingen som är emot det?Sedan påstår att vi andra håller detre operatörerna om ryggen. Men vad fanns det förmarknad om dessa tre operatörer inte hade byggt uppnågra GSM-nät, ? Varför var de villi-ga att investera miljarder i dessa nät? Så kommerstaten, med stöd, och river upp dessaavtal . Det är detta vi vänder oss emot.Sedan jämför denna fråga medfrågan om SJ. Jag konstaterar bara att Vänsterpartietvar emot avregleringen på telemarknaden för sju årsedan, ungefär. Ni är emot avregleringen på järn-vägsområdet. kommer de problemsom finns att rätta till sig - det är jag övertygad om -på järnvägssidan, om vi nu ska jämföra. Då tyckerkanske även att också den avreglering-en var lyckad. Det får vi se i framtiden.Anf. 162 () replik:Fru talman! Att vi är ute efter att köpa billigaröster är en ganska grov beskyllning. Det är vi inte,. Vi försöker föra en konsekvent poli-tik. Om det sedan är ungdomar som blir glada över attdet genomförs är en annan sak.Att vi inte är med på förändringarna vad gäller SJberor på att vi ser att de inte har varit bra. Detta trorvi är bra, och därför är vi med på det.Anf. 163 ()replik:Fru talman! Det är trevligt att min länskamrat har sympatier för mig, men han behöverinte tycka synd om mig eller någon annan. Vi harställt oss bakom detta med en motivreservation, somhan säkert känner till.Om man ska prata om att tycka synd om männi-skor kan man erinra sig att det finns partier - kom-munister - som sitter i utskottet och för fram motio-ner om lastbilslängder och kortare ekipage. När de fårreda på vilka konsekvenser förslagen skulle få sägerde att ingen bransch ska drabbas, utan det ska medgesundantag för i stort sett samtliga branscher. Ändå stårde fast vid en motion som inte har något som helstberättigande.Fru talman! Jag skulle också vilja fråga om PTS roll. Det låter på somatt det ska bli så smidigt med PTS. Men kan detverkligen vara ett smidigt förfarande om man gårvägen över länsrätt, kammarrätt, regeringsrätt, osv.,om en part inte blir nöjd? Jag skulle vilja fråga StureArnesson om det känns riktigt att ärendena inte skagå till allmän domstol utan denna väg, trots att Sveri-ges ledande jurister ser faran i det förslag som kom-munisterna nu är med och stöttar.Anf. 164 () replik:Fru talman! Det är roligt att få debattera med , som var en av de första hemma iTorsby som skaffade sig mobiltelefon och är känd föratt ha varit en pådrivare i dessa frågor.Vad det gäller lastbilslängder kan jag säga att jagvägrar att svara. Jag har faktiskt lite svårt att se vaddet finns för koppling till frågan om mobiltelefoner.Moderaterna vill att det ska gå fort. Det kommerkritik mot regeringen som går ut på att allting går såhimmelens sakta på detta område. Här vill man nu haett omständligt domstolsförfarande i en tvistefråga.Det ska ta innan de små företagen ska kunnata sig in på det här nätet. Jag tycker inte att det rim-mar riktigt med den filosofi som ni för fram i övrigasammanhang.Anf. 165 ()replik:Fru talman! Rättstryggheten är ingenting som Stu-re kan ställa sig bakom. Han tror att det härska gå snabbare. Men jag repeterar en gång till attlänsrätten, kammarrätten och Regeringsrätten är deinstanser som man måste vända sig till om man inteanser att man är rätt behandlad. Har erfarenheter när det gäller handläggningstiderför ärenden som går denna väg i vårt land? Jag skullegärna vilja ha ett exempel på en snabb hantering, omdet är någon som måste gå den här vägen. Jag berSture om ett exempel. Det vore tacksamt attfå det.Anf. 166 () replik:Fru talman! Det är just för att det går fortare somvi tycker att ska ha denna roll.Nu ber vi regeringen att återkomma och titta på omdet är möjligt att göra en lagändring. Den motion somsocialdemokraterna har väckt och som vi stöder inne-bär att vi ber regeringen att skynda på detta. Dettycker vi är bra.Anf. 167 ():Fru talman! Bakgrunden till att degröna motionerade under allmänna motionstidenangående mobiltelefonimarknaden var att samtalsav-gifterna för mobiltelefoni har stått stilla i Sverigeunder en lång tid.Under de tre senaste åren har andelen mobiltele-foninnehavare fördubblats. har varannan personen mobiltelefon, och är därmed ett av demobiltelefontätaste länderna. Trots detta har vi inter-nationellt sett mycket höga avgifter för att användamobiltelefonen. En viktig förklaring till detta är denbristande konkurrens som råder på mobiltelefoni-marknaden. Det fåtal aktörer som finns påmarknaden har inte något naturligt intresse av attkundernas samtalskostnader sjunker. Därmed uppståringen priskonkurrens, och därmed kan priserna fort-sätta att internationellt sett vara höga i Sverige.En undersökning som gjordes av tidningen och som publicerades i början av förraåret visar detta tydligt vid en jämförelse med övriganordiska länder. En förklaring till detta kan vara attdet inte finns någon tjänstekonkurrens i Sverige.En undersökning som har gjorts på uppdrag avPost- och , , visar att konkurrensen iSverige, till skillnad från i andra länder, bedrivs ge-nom att operatörerna erbjuder tillgång till sin in-frastruktur. De tre operatörerna erbjuder sina kundertillgång till de mobiltelefoninät som de har byggt upp.I andra länder har ett stort antal företag i stället till-gång till det statligt uppbyggda nätet och kan erbjudasina tjänster.Det säger sig självt att utbudet av tjänster, anpass-ningarna till olika kundkategorier och över huvudtaget flexibiliteten i tjänsteutbudet blir betydligt störreom IT-, medie- och tjänsteföretag får utveckla ochsälja tjänster jämfört med att distributionskanalernaför detta ska vara de existerande mobiltelefoniopera-törerna.Post- och har tidigare anfört följan-de:Tjänstetillhandahållares affärsidéer kan kommaatt leda till ett bredare urval av teletjänster. Därmedfrämjas konkurrensen som ytterligare val-frihet för kunder skapas.Det kan också hävdas att det inte självklart ligger iallmänintresset att det ska vara en förutsättning attinneha egen nätkapacitet för att kunna tillhandahållamobila tjänster.Det sistnämnda är enligt min mening ett kraftigtunderstatement.Om egen nätkapacitet skulle krävas för mindretjänsteföretag skulle det ju inte vara möjligt för dessaatt bedriva någon verksamhet över huvud taget, annatän som underleverantörer åt nätägarna, inte direktgentemot kunderna. Det är därför viktigt att tjänstefö-retagen får möjlighet att upprätta en direkt relationmed kunderna och inte bara bli en del av nätägarnastjänster.Om det fanns en konkurrensneutral tillgång förtjänsteföretagen till mobiltelefoninäten skulle intebara utbudet av tjänster öka utan också priserna sjun-ka radikalt.En annan viktig aspekt för är att mo-biltelefoninäten ses som den naturresursfråga den är.Post- och konstaterar också att mobilte-lefoninäten är en fråga om naturresurser.De som har mobiltelefoninät har fått sig till-delade radiofrekvenser. Dessa är en ändlig naturre-surs, vilket innebär att alla inte kan få bygga sinaegna mobiltelefoninät, utan dessa måste användas påett samhällsekonomiskt effektivt sätt. menar att det, eftersom det kan antas att detfrekvensutrymme som kan avsättas för verksamheteninte är tillräckligt för att ge tillstånd åt alla som villtillhandahålla mobila teletjänster, är rimligt att ålägganätinnehavare, som är betydande, en plikt att tillhan-dahålla nätkapacitet till den som vill tillhandahållamobila teletjänster.Att fler skulle bygga mobiltelefoninät är inte hel-ler eftersträvansvärt för samhället eftersom det dåskulle det bli ännu fler basstationer som avger strål-ning. Att öppna mobiltelefoninäten för olika tjänste-företag kommer därför på lång sikt att innebära enminskning av antalet basstationer i . Vi väl-komnade därför Post- och förslag tillregeringen om att ändra telelagen så att den här be-skrivna problematiken skulle kunna lösas, och natur-ligtvis är vi nöjda med att regeringen äntligen har lagtfram en proposition som tillgodoser våra krav.Förslaget innebär att vissa mobiltelefonioperatörerskulle tvingas att öppna sina mobiltelefoninät förolika tjänsteföretag på marknadsmässiga grunder.Bakgrunden var att ett norskt företag, , begärtatt få tillgång till Telias mobiltelefoninät för att er-bjuda olika tjänster åt mindre företag och privatkun-der. konstaterade dock i sittbeslut att det inte var möjligt med gällande lag atttvinga till en kostnadsbaserad samtrafik påmobiltelefoninätet.När telelagen skrevs - den antogs 1993 - vardet få som kunde föreställa sig den närmast explosivaframväxten av olika tjänsteföretag inom t.ex. IT- ochmediebranschen.I förslaget från står följan-de att läsa:PTS styrelse har diskuterat konsekvenserna av be-slutet. Enligt den bedömning styrelsen gör skulle detvara positivt för konkurrenssituationen på den svens-ka mobiltelemarknaden och positivt för konsumen-terna om affärsidéer av det slag som presente-rat kan förverkligas.Post- och konstaterar vidare följandei sitt förslag:Det är vidare ett grundläggande krav att den somtillhandahåller mobila teletjänster och får tillgång tillnätkapacitet inte särbehandlas i jämförelse med andrasom driver sådan verksamhet. Det bör därför ankom-ma på nättillhandahållaren att erbjuda likvärdigavillkor till alla som vill ta i anspråk dess tjänster.Härigenom fastslås att principen om icke-diskriminering måste iakttas när villkor om leveransav nätkapacitet erbjuds. Skillnader i de priser somerbjuds olika marknadsaktörer kan vara försvarbaramen ska kunna motiveras på objektiv grund.Post- och konstaterade alltså att detvar befogat att gå till regeringen med en begäran omen lagändring och gjorde detta.Jag vill också beröra det tillkännagivande som ut-skottet gör. Jag ser det som naturligt att PTS, somtillsynsmyndighet, ges rollen att avgöra tvister omupplåtelse av mobil nätkapacitet. Denna princip hadeLagrådet invändningar mot. Då har regeringen i sinproposition föreslagit att parterna ska avgöra sinatvister i allmän domstol. Sedan har något unikt inträf-fat. De socialdemokratiska ledamöterna i trafikut-skottet har nämligen motionerat i denna fråga. Soci-aldemokraterna i utskottet vill att PTS ska fårollen som tvistlösare, till skillnad från den socialde-mokratiska regeringen, som inte vågade gå emotLagrådet.Att jag inte motionerade på propositionen beroddepå att regeringen har samma åsikt som jag, dvs. attPost- och såsom tillsynsmyndighet skaavgöra eventuella tvister och att regeringen därföravser att överväga frågan ytterligare och kan kommaatt återkomma till Lagrådet med ett omarbetat förslag.Jag kanske inte riktigt har lärt mig skillnaderna idet politiska språket, men för mig verkar det inte varaså stor skillnad gentemot det sätt på vilket socialde-mokraterna i regeringen respektive i utskottet villhantera frågan.Jag ser det dock som positivt att utskottet gördetta tillkännagivande, där vi från vill attregeringen återkommer med förslag som ger Post-och beslutanderätt vid tvister.Anf. 168 TOM ():Fru talman! Lagrådet konstaterar entydigt i sittyttrande att det här förslaget innebär retroaktiv lag-stiftning.Lagrådet konstaterar också att förbud mot retro-aktiv lagstiftning endast finns inom straffrättens om-råde i . Moderata samlingspartiet har längehävdat att retroaktiv lagstiftning inte ska förekomma ien rättsstat, och det svaga skyddet i mot ret-roaktivitet har med rätta kritiserats vid många tillfäl-len.Förbud mot retroaktiv lagstiftning finns också iEuropakonventionen. Här svävar Lagrådet något påmålet. Med hänvisning till regler om ersättning somfinns i förslaget så "finner Lagrådet inte anledningantaga att förslaget skulle strida mot Europakonven-tionens krav". Helt säker är man alltså inte.I det yttrande som lämnats av näringsutskottetbortser man i praktiken helt från detta problem. Än-damålet - att skapa större konkurrens - blir det heltdominerande argumentet. Denna inställning finner jagorimlig. Att riva upp tre befintliga avtal - det är intefler - som under alla förhållanden skaomförhandlas, bara före gällande avtalsslut,anser jag inte kan utgöra ett så omfattande allmänin-tresse att det motiverar ett principiellt ställningsta-gande till förmån för retroaktiv lagstiftning.Jag vidhåller alltså den uppfattning som framförtsi den moderata motionen T10 med krav på avslag påpropositionen.Det finns även andra anledningar att kritisera lag-förslaget.Regeringen föreslår att de tre operatörerna skatvingas upplåta överkapacitet i nätet. Det finns intenågon definition på vad som är överkapacitet, inte hurdet ska mätas och inte vem som ska fastställa omöverkapacitet finns och i så fall hur mycket.Vidare säger man att överkapaciteten ska upplåtaspå marknadsmässiga grunder. Med endast tre opera-törer inblandade kan man allvarligt fundera om detverkligen kan anses utgöra en fungerande marknad.Lagen kommer säkerligen att ge upphov till vittskilda tolkningar, och de tolkningstvister som kom-mer att uppstå lär inte hinna avgöras innan de aktuellaavtalen har löpt ut. Därmed är egentligenhela förslaget onödigt.Fru talman! Jag har några kommentarer om detändringsförslag som s-gruppen har lagt i form av etttillkännagivande. Om det skulle bli tillämpningen,innebär det att en och samma myndighet blir bådeutfärdare av regler, tillsynsmyndighet för reglernaoch dömande myndighet för samma regler. Det är enordning som har hårt kritiserats i andra sammanhangdär den har funnits. Med rätta har man från Europarå-det kritiserat för den mängd av administrativtdömande funktioner som myndigheterna har och inte arbetar via domstol.Jag ber därför, fru talman, att få yrka bifall till re-servation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1999/2000:RFK2 Ändring av arvodesbestämmelserinom riksdagsområdetMotionmed anledning av redog.