prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Den kraftigt ökade trafiken , ikombination med det extrema regnandet , gör attdet nu finns utomordentligt stora behov av upprust-ning och investeringar i vägnätet. I årets budget ökarvi därför anslagen till drift och underhåll av det statli-ga vägnätet med 600 miljoner kronor.Vi ökar också anslaget till de regionala investe-ringsplanerna från till 2 miljarderkronor för att ge utrymme för att satsa på rekonstruk-tion, tjälsäkring och bärighet. Dessutom vill jag sägatill , som jag hörde hade missförståttdet här tidigare, att det anslås 280 miljoner kronorextra, 80 miljoner under innevarande år och200 miljoner , för att täcka kostnadernaför de översvämningsskador som uppstod i . Självklart måste det också tillsärskilda insatser för att klara de skador som uppstår isamband med den pågående översvämningen iVärmland och angränsande län. Hur kostsamma deåtgärderna blir får man återkomma till när man får enbättre överblick av skadeläget, och det får man knap-past innan vattenmassorna sjunkit undan.Fru talman! hävdar i debatten attModeraternas politik skulle innebära att vi får enbättre vägstandard. Så kan det ju också verka vidhastigt påseende eftersom de faktiskt föreslår merpengar till vägarna. Men som man ökarväganslagen föreslår man en kraftig minskning avjärnvägsanslagen. Vi socialdemokrater är redan tidi-gare bekymrade över att utbyggnaden av järnvägsnä-tet går alltför sakta för att vi på ett riktigt bra sätt skakunna möta den ökande trafikvolymen både på gods-och passagerarsidan. trafikpolitiktvingar över ännu mer gods- och persontrafik tillvägarna vilket leder till större trängsel, sämre fram-komlighet, ökat vägslitage och fler trafikolyckor.Moderaterna vill också finansiera vägsatsningarnagenom att dra in anslaget till Posten för att upprätt-hålla en rikstäckande betalnings- och kassaservice.Bland förslagen finns också att dra in stödet till dekommunala flygplatserna. De två förslagen tycker jagvisar med all tydlighet med vilket förakt man betrak-tar människor som bor i glesbygd. Det visar hur oint-resserad man är av möjligheterna att driva företagockså utanför storstadsområdena.Fru talman! Samma kritik som jag har riktatmot kan också riktas mot Folkpartiet.Skillnaden är att nöjer sig med att ge sigpå järnvägsanslagen. De vill inte skära ned vare siganslaget för betalnings- och kassaservice eller dekommunala flygplatserna. Däremot kräver man endesto större nedskärning av anslaget till järnvägen.För övrigt framstår för mig politiksom något gåtfull och minst sagt vinglig. Det är baraett par år sedan som ville ha kraftigtminskade anslag till vägområdet jämfört med vad vifrån regeringssidan då hade. vardet alltså mycket lägre anslag, ungefär likamycket och kraftigt ökade anslag. Vad blir detnästa år? Långsiktighet är knappast det som präglarFolkpartiets trafikpolitik. Det kan man konstatera.Fru talman! Som vanligt har dammatav sitt gamla förslag om att privatisera VägverketProduktion. Däremot har jag i årets motionsskörd intelyckats hitta tidigare omhuldade förslagatt omvandla till ett affärsverk och attkoppla dess finansiering direkt till vägtrafiken. Det ärmöjligt att jag har gjort en miss, men jag har faktisktinte kunnat hitta det förslaget.Vi socialdemokrater vill precis som tidigare in-vända starkt mot en sådan lösning både från trans-portpolitiska och statsfinansiella utgångspunkter. Vimenar att drift, underhåll och investeringar i vägnäteti huvudsak ska finansieras över statsbudgeten utifrånen samhällsekonomisk grundsyn. Det finns inte hellernågonting i den nuvarande verksamhetsformen somförhindrar att man har ett tydligt resultat- och led-ningsansvar. Jag hoppas därför verkligen att det härinnebär att har övergivit sin tidigarelinje på det området. Det är i så fall en välkommenkursändring.Det är också väldigt svårt att se några poänger idet moderata förslaget om bolagisering och privatise-ring av . VägverketProduktion är en av många aktörer som verkar påmarknaden på helt konkurrensneutrala villkor och påstrikt företagsekonomisk grund helt utan subventionerfrån i övrigt.Verksamheten är helt konkurrensutsatt,och fyller en viktig uppgiftgenom att bidra till en bredare konkurrens på anlägg-ningsmarknaden. granskningarhar visat att på ett bra sätt lyckats utformaett upphandlingssystem som är neutralt mellan och dess privata konkurrenter. Föross socialdemokrater är det viktigt att staten ägerVägverket Produktion för att även fortsättningsvis hainflytande på utvecklingen och kostnadsbilden när detgäller vägunderhållet.När det gäller själva bolagiseringsfrågan kan jagkonstatera att det i varje fall inte äraktuellt med någon bolagisering av Pro-duktion.Fru talman! Avslutningsvis vill jag ta upp fråganom färdtjänst som engagerat många riksdagsledamö-ter och lett till ett stort antal motioner här i riksdagen.När vi 1997 beslutade om en mer tillgänglig kol-lektivtrafik och att färdtjänsten ska betraktas som endel i kollektivtrafiken var syftet med reformen attförbättra de handikappades möjligheter att resa isamhället. Vi avsatte då också 1 ½ miljarder för attförbättra tillgängligheten för handikappade i kollek-tivtrafiken.Som framgår av många av de motioner somväckts i den här frågan så ifrågasätts tillämpningen avden nya lagstiftningen starkt. Vi har diskuterat denhär frågan tidigare i och då begärt en allsi-dig och noggrann utvärdering av bl.a. hur reglerna förledsagare till handikappade har fungerat och hurbidraget till att handikappanpassa kollektivtrafikenhar fungerat. Som en följd av dessa krav från riksda-gen pågår ett intensivt utvärderingsarbete, och inomde närmaste månaderna så ska flera av de pågåendeutvärderingarna redovisas. Vi vill från ett enhälligtutskott understryka vikten av att det här arbetet be-drivs skyndsamt och att regeringen så snart som möj-ligt redovisar sitt ställningstagande i denna fråga förriksdagen. Det får inte vara så att det praktiska resul-tatet av en reform som kostade 1 ½ miljarder och somsyftade till att förbättra villkoren för de handikappadei slutändan tillämpas på ett sådant sätt att den ledertill försämrade möjligheter att resa för människormed handikapp.Fru talman! Innan jag slutar vill jag nämna någraord om revisorers rapport som har åbero-pats bl.a. av och . Man kan konstatera att debattörerna har lästväldigt begränsade och väl valda delar i Riksdagensrevisorers betänkande för att få stöd för sina syn-punkter. Jag kan bedyra kammaren att om man läserrapporten så finns det inget stöd för att peka ut attbeslutsunderlaget för just är särskiltmycket sämre underbyggt än för något annat projekt.Tvärtom kan man konstatera att det egentligen över-allt där man går in och granskar projekt, oavsett omde är finansierade med PPP eller på traditionellt sätt,finns stora brister i beslutsunderlaget. Och så tror jagfaktiskt att det alltid kommer att vara. Jag tror nämli-gen aldrig att vi kommer att hitta modeller där manmed en samhällsekonomisk kalkyl kan räkna in allade aspekter som måste vägas in när man planerar ettinfrastrukturprojekt.Riksdagens revisorer konstaterar däremot att detsom bör bli bättre är att man på ett bättre sätt redovi-sar de övriga avvägningar som ligger till grund ochsom inte ryms inom samhällsekonomiska kalkyler isamband med att man fattar beslut. Men att ta Riks-dagens revisorers rapport, som för övrigt bara är enrapport som är ute på remiss och i vilken Riksdagensrevisorer inte har tagit ställning till några förslag, tillintäkt för att skrota alla PPP-projekt eller för att sär-skilt angripa är att dra väldigt långtgå-ende slutsatser av ett dokument som faktiskt inteinnehåller dessa slutsatser.Jag vill också passa på att fråga detta att nu har bytt inställningnär det gäller , så att man numera är emotden? I så fall bör nog informera sinapartivänner i och i . Dekommer nog att bli både förvånade och förgrymmadeom de får höra denna ändra kurs från Folkpartietssida.Fru talman! När det gäller järnväg och sjöfart såkommer och senarei debatten att redogöra för vårt partis ställningstagan-den i de frågorna. Jag vill bara avslutningsvis än engång yrka bifall till hemställan i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 27 () replik:Fru talman! inlägg innehåller un-gefär samma tongångar som vi brukar höra från soci-aldemokraterna. De vidimerar att det är väldigt illaställt med vägnätet i vårt land, att det degenererar ochförfaller, men de förmår inte anslå mer pengar.Precis som jag sade i mitt tidigare inlägg så ärdetta precis samma tongångar som sedan.Då sade regeringen i sin proposition att man skulletidigarelägga åtgärder i de nationella och regionalaplanerna så att eftersatt underhåll kan börja tas igen,rekonstruktion av vägnätet kan forceras liksom sats-ningar på höjd bärighet. Sedandess har vi sett att förfallet har fortgått. säger manatt det ska bli lite ordning eftersom man anslår nästan1 miljard till regionala satsningar. Men man säger jusamtidigt att detta anslag totalt sett är lägre än dennivå som krävs för att kunna genomföra fastställdainfrastrukturplaner i planerad omfattning. Detta sägerregeringen själv.Varför ska vi tro, , att det blir nå-gon radikal ändring nu när det inte har synts någotresultat av det som man sade ? Ochalla medger att det är för lite pengar. När det gällert.ex. drift och underhåll säger i ett press-meddelande att detta innebär en i stort sett oförändradverksamhet jämfört med , eftersom ett kre-ditutnyttjande på 180 miljoner ska finan-sieras . Och i anslaget ingår dess-utom dessa 200 miljoner för reparation av översväm-ningsskador. Det är alltså i stort sett plus minus noll.Detta är den ena frågan där jag tycker att det måstebli mer än retorik. Det måste bli lite praktik i densocialdemokratiska politiken. Det håller inte längreatt göra så här.Den andra frågan som jag gärna vill ha svar påfrån är: Är socialdemokraterna med pådet som vi talade om i på ett vägseminariumi vårvintras, nämligen att man ska slå fast en lägstagodtagbar standard så att alla vägar i vårt land i prin-cip ska vara framkomliga året runt? Om jag uppfatta-de rätt vid detta seminarium så var hanmed på det då. Jag vill gärna ha bekräftat från dennatalarstol att det är så.Anf. 28 HANS () replik:Fru talman! Jag har exakt samma uppfattning nusom när vi var i . Jag kan svara på sammasätt nu som då, nämligen att målsättningen och kravetnaturligtvis måste vara att alla statliga vägar är farba-ra året runt. Jag sade i , och jag säger det ,att det är ett väldigt högt ställt mål, och det kommeratt ta innan vi är där. Vi har nämligenett mycket stort vägnät i detta land, och vi har väldigtmånga sträckor med tjälproblem, och där man tyvärrmåste stänga för tung trafik. När det gäller person-bilstrafiken har vi inte på särskilt många områdenbekymmer med framkomligheten. Man tar sig i allafall fram även om vägarna på sina håll ser bedrövligaut.Sedan är det naturligtvis så, , attnär vi nu nära nog fördubblar anslaget till de regio-nala planerna för att möjliggöra satsningar på tjälsä-kerhet, bärighet och rekonstruktion så kan man intekalla det för något annat än att man går från ord tillhandling.Sven och jag har skilda roller på så visatt jag tillhör ett regeringsparti som måste ta ansvarför att samhällsekonomin totalt sett går ihop. I oppo-sition är det ju alltid lättare att lova mer till allt ochalla. Men det är väl oppositionens privilegium och detprivilegiet utnyttjar och andra cen-terpartister till fullo.Anf. 29 () replik:Fru talman! Sanningen är, och det vet Hans Sten-berg, att har en balanserad budget där vifaktiskt avsätter 2 ½ miljarder kronor mer än rege-ringssidan gör. Vi prutar alltså på andra områden, sådet är inget lättsinnigt ekonomiskt spel från vår sida.Vi har samarbetat med parti föratt få ordning på landets finanser och är självklart inteberedda att återigen störta statsfinanserna i fördärvet.Detta vet Hans Stenberg.Bekymret är att det blir dyrare att skjuta det såangelägna underhållet av våra vägar framåt i tiden.Det måste väl vara ett bekymmer också för HansStenberg att det blir dyrare. Som jag sade i mitt tidi-gare inlägg blir det därmed större och dyrare insatserjämfört med om vi skulle prioritera insatserna . Detär egentligen en huvudlös ekonomi att medvetet låtadet här gå. Jag kan inte begripa att intekänner större oro för detta än han gör.Jag hoppas dock att gör vad hankan när det gäller att försöka få fram mer pengar. Detär , som sagt, som vi höratt man ska prioritera detta men det blir inte särskiltmycket till resultat.Slutligen: Det här med regionala satsningar ärvälkommet, även om det är alldeles för lite. Kan HansStenberg på det området bekräfta att den justeringsom trafikutskottet gjorde i texterna innebär att depengarna nu ska öronmärkas och styras till skogslä-nen där behoven är som störst och där vi har storaproblem med tjälskjutningar och annat? Det gäller juatt se till att det verkligen blir en prioritering avskogslänen och vägnätet i de områdena i stället för attfå en spridning på länsplanerna över hela landet?Anf. 30 HANS () replik:Fru talman! Det kan naturligtvis inte vara frågaom ett stopp på alla investeringar i fråga om de regio-nala planerna för områdena utanför skogslänen. Menmed utskottets skrivning är det helt klart att den ök-ning som har kommit på det området är tänkt att iförsta hand gälla åtgärdsområdena tjälsäkring, rekon-struktion och bärighet. Det innebär de facto att peng-arna går till de områden som har största bekymrenmed de här sakerna. Man får helt enkelt utgå från attregeringen följer beslut. Något annat kanjag inte tänka mig. I praktiken innebär det väl att enstörre del av de här pengarna kommer att gå tillskogslänen.Sedan gäller det min oro för ställningen vad gällervägnätet. Ja, det är just det som har gjort att vi, när vihar begränsade resurser, i första hand har valt att draned på nyinvesteringar och att i stället föra över re-surser till drift och underhåll, där vi ökar med 600miljoner kronor, och till de regionala planerna för attfå ett utrymme för rekonstruktion av vägar som är idåligt skick och för att undvika att vägnätet kraftigareslits ned. Här görs faktiskt en ganska rejäl förbättring.Sedan kan man alltid önska sig mer - så är det jualltid - men här vidtar vi faktiskt ganska kraftfullaåtgärder för att förbättra vägnätets situation.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag skulle först vilja be Hans Sten-berg förklara var han har hittat dokumentet om att viinte vill vara med och satsa på regionalflyget. Migveterligt innehåller våra motioner inga sådana ställ-ningstaganden. Använd alltså gärna talartiden, HansStenberg, till att förklara var det står att läsa om detta!Jag blir nästan beklämd när jag lyssnar här. Jaghade väntat mig ett budskap om offensiva satsningar,eller åtminstone viljeyttringar - även om det inteinnehåller några pengar - om vad socialdemokraternavill göra på trafikområdet, huvudsakligen beträffandevägarna. I stället får vi höra att det inte finns resurser,att man vill avväga ekonomin på ett sådant sätt attinte bl.a. likviditet och statsekonomi sätts i gungning.Självklart vill ingen av oss det. Alla partier som harredovisat sina budgetar tar ett ekonomiskt ansvar förhelheten och där är vi inget undantag; det vill jagklart deklarera.Det är tur för att han har den mo-derata politiken att använda som vägg när han skapolemisera i debatten. Själv saknar han ju ett budskapatt föra fram. Han säger att statliga utförsäljningarinte får komma till stånd därför att det rubbar densociala tryggheten. Ja, det är möjligt att det kan ut-tryckas på det sättet.Men vad sade när vi sålde ut Te-lia? Var det så att vi då rubbade den sociala trygghe-ten? Vi har drivit den frågan väldigt länge och sagt atten utförsäljning måste ske. har den kommit tillstånd. Samma sak har vi sagt när det gäller SJ, alltså:Bolagisera och se till att SJ får modernare driftsfor-mer! Den frågan har vi också vunnit.Hans Stenberg, vi kommer att driva på i de härfrågorna tills ni socialdemokrater inser att ni iblandkanske tävlar i samma klass som en viss näringsmi-nister utnämnde till att göra.Anf. 32 HANS () replik:Fru talman! Varifrån har jag fått detta med kom-munala flygplatser? Ja, längst bak i vårt budgetbetän-kande finns det en tabell där de olika partiernas ställ-ningstaganden redovisas när det gäller olika anslag.Utifrån det kan man konstatera att villdra in anslaget till de kommunala flygplatserna. Mende kommunala flygplatserna är i många fall alldelesnödvändiga för kommunens överlevnad. Ta t.ex.Gällivare eller där man avsätter storakommunala pengar ur en redan väldigt hårtansträngd budget. Jag tror att få kommu-ner har en lika pressad situation. Man gör dock sådärför det är absolut livsnödvändigt för att kommu-nen ska kunna upprätthålla ett fungerande näringslivoch även sysselsättningen.Att dra in det anslaget måste alltså innebära väl-digt kraftiga försämringar för de här kommunerna.Det innebär helt enkelt att kostnader flyttas från sta-ten till kommunerna.Jag sade inte att man hotar den sociala trygghetenom statliga företag säljs ut. Däremot hotar man densociala tryggheten om nedskärningar görs i den soci-ala välfärden, som ju föreslår. Det villväl inte förneka. Jag kan som exempelnämna a-kassan och maxtaxan på dagis. Där vill manju inte gå på vår linje.Vi är definitivt inte motståndare till alla utförsälj-ningar. Men att massivt sälja ut för att göra av medpengar på investeringar är en kortsiktigt ohållbarpolitik.Anf. 33 () replik:Fru talman! , läs i tabellerna vadsom sägs om de kommunala flygplatserna! Då får hanse att vi har lika mycket pengar som regeringen hartill dem. Om det sedan är tillräckligt eller inte kan vibåda undra över. Vad vi möjligen har uttryckt i mo-tionsform är att vi vill slå vakt om att det i första blirtrafik för pengarna. Över huvud taget ska pengarnainte användas till att bygga terminaler, för det är intestatens uppgift.Jag återvänder till frågan om bolagiseringar ochpå sikt även privatiseringar. Tiderna har förändratsmen socialdemokraterna står kvar. Motvilligt medgesatt en och annan privatisering och en och annan utför-säljning kan vara rimlig. År har vi drivit dehär frågorna och jag återkommer till dem igen. Detgjorde jag också i mitt inledningsanförande och HansStenberg har kommenterat detta.När det gäller , som HansStenberg själv här tog upp, kan jag säga att vi driverden frågan men inte därför att det är ett egensyfte attprivatisera utan därför att vi tror att det ligger ekono-miska vinster och effektivitetsvinster i det. Därmedligger det också samhällsvinster i det.Jag kan konstatera att vi i just den frågan har gotteldunderstöd. Chefen för talar samma språk som vi och välkomnar enbolagisering. Det är väl egentligen bara Hans Sten-berg själv och hans partikamrater som hindrar att hanfår uppleva den förändringen.Hans Stenberg, det hade kanske varit prydligt omnågra av de viktiga frågorna kring nollvision ochannat hade fått utrymme i anförandet. Jag vet atttidsskäl gör att inte allt kan inrymmas som man villsäga men när det gäller motståndet mot att ta in merpengar till statskassan genom försäljningar skulle niändå ha kunnat få ett utrymme av dignitet ekono-miskt, att användas till att bygga bort de sämsta vä-garna, sänka antalet dödsolyckor och därmed i varjefall komma i fas med den nollvision som vi alla stårbakom.Anf. 34 HANS () replik:Fru talman! kan väl inte på fulltallvar mena att förslag om 2 miljardermer till vägarna och nedskurna anslag på järnvägssi-dan skulle innebära att vi fick ned antalet dödade påvåra vägar. Det är knappast ett seriöst resonemang.Mer trafik på våra vägar, mer tung trafik på våravägar, som uppenbarligen vill ha, lederväl knappast till att man får färre dödade och svårtskadade i trafiken.I det budgetläge som vi har med ett system medett utgiftstak, där utgifterna totalt sett är begränsade,måste man prioritera resurserna och välja det där degör störst nytta. Och vi prioriterar. Vi har dragit nedpå anslagen till nybyggnad av vägar för att i stället fåmer utrymme för satsningar på trafiksäkerhet, under-håll av vägnätet, tjälsäkring, rekonstruktion och bä-righet på vägnätet. Det tror vi är rätt politik.Anf. 35 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Vi i oppositionspartierna har olikabudgetar, och vi utgår från att socialdemokraternainser och också ger oss erkännandet att de alla är ibalanser, även om vi har olika lösningar på hur mankommer i balans. Vi noterar också att socialdemo-kraterna inte har angripit oss kristdemokrater för vårbudget, ännu så länge i alla fall, utan tydligen tyckeratt vi har en smakligare lösning med vårt sätt att till-föra betydligt mer resurser till det här området.Vi hörde i inlägget att är övertygadom att ramarna kommer att öka, att det är nödvändigtatt satsa betydligt mer på infrastrukturen. Vi har ge-mensamt alla partier utan undantag sagt att självfalletvore det önskvärt att vägsektorn, för upprätthållandeav en god vägstandard, kunde tillföras ännu störreresurser än vad regeringen nu föreslår. Ändå framstårdet här i kammaren en stor diskrepans mellan vadsom står i papperen och vad Vänstern faktiskt tycker.Vi får höra vad sedan har att utlägga.Men här har vi skrivit oss samman, det finns ingareservationer på det.Därför skulle jag gärna vilja att ut-vecklade hur de vackra orden och ambitionerna skabli verklighet. Kan det verkligen bli det tillsammansmed Vänstern och ? Hur är en sådan för-handling möjlig? Det vore intressant att få det ut-vecklat.Sedan är det ett dilemma att när vi sparar nu blirdet dyrare sedan. Vi skrev gemensamt i betänkandeatt ett återställande kräver mer omfattande och betyd-ligt kostsammare konstruktionsinsatser. Det går inteatt komma ifrån. Det vi låter bli att göra nu genom attinte anta budget blir dyrare se-dan.Anf. 36 HANS () replik:Fru talman! Jag är inte säker på att det skulle bliså värst mycket bättre med bud-get när det gäller kostnaderna för framtida underhåll.Varje gång vi från utskottet blir uppvaktade av olikaintressegrupper som vill komma med förslag ombyggnation av olika vägar och i och för sig angelägnaprojekt runtom i landet, så brukar Kristdemokraternasrepresentanter starkt hålla med. Så kommer de ochuppvaktar oss och talar om angelägenheten av attsatsa på just deras projekt.Jag har fått den uppfattningen i diskussioner medkristdemokrater att de är väldigt intresse-rade av att utöka ramen för nyinvesteringar i vägnä-tet. Eftersom skillnaden mellan Kristdemokraternasoch vårt budgetalternativ inte är så där jättelik på såvis att det skulle räcka till allt möjligt är jag ganskaövertygad om att de ökade resurser som Kristdemo-kraterna i och för sig tillför budgeten huvudsakligenskulle komma att gå till nyinvesteringar.Vi har det utgiftsutrymme som vi har, med bud-gettaket satt, och då väljer vi att prioritera drift, un-derhåll och rekonstruktion för tjälsäkring och bärighetför att underhålla vägnätet. Självklart skulle jag önskamig mer pengar till nyinvesteringar, men tyvärr serbudgetläget ut så just att det inte går, i varje fallinte i årets budget. Men jag är ganska övertygad omatt vi i kommande budgetar kommer att få det ut-rymmet.Anf. 37 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Det låter oerhört ambitiöst, och det ärroligt även om inte förmågan är lika stor som ambi-tionen. Vi får väl höra näringsministern utveckla dettanär han kommer tillbaka till kammaren.Jag vill bara påminna om att vi ta-lar om 9 ½ miljarder kronor mer än regeringen somKristdemokraterna vill tillföra. Jag har gett exempelpå PPP-projekt där en del av dessa pengar kommer attmöjliggöra dessa projekt, åtminstone att starta. Mendet är naturligtvis så att läget för vägunderhållet är såoerhört alarmerande att en god del av de pengar vivill tillföra måste användas för att underhålla redanbefintlig väginfrastruktur.Vi fick inte svar på hur och social-demokraterna hade tänkt att förhandla och kommaöverens med och när dedels i betänkandet kan säga att de håller med om attdet borde tillföras mer pengar, dels kansäga i repliker och inlägg att de tycker att ärfärdigbyggt när det gäller vägarna.Anf. 38 HANS () replik:Fru talman!