prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — Vi är väl medvetna om situatio-nen inom polisen och de problem som finns, men denskräckbild eller den eländesbeskrivning som ni gärnager uttryck för kan vi inte riktigt ställa upp på. Denfaller faktiskt tillbaka på polisen självt.Moderaterna säger - sade det inled-ningsvis - att rättsväsendet är i djup kris. Brott utredsinte och inte upp. Gärningsmän grips inte, ochbrottspreventiva åtgärder har upphört. På det tematfortsatte också med er kraftiga kritik mot polisväsendetssätt att klara sina uppgifter är att det kan bli en själv-uppfyllande profetia. Alla tror att det är så dåligt. Allaupplever inom sig att det är så dåligt.Enligt er klarar de ca 16 000 poliser vi faktiskt haringenting. Egentligen är det så att det görs en väldigmassa bra saker inom polisväsendet. En hel del väl-digt svåra utredningar har man faktiskt klarat av. Detgäller utredningarna om det som hände på ,mordet på och morden i Malexan-der. Det är stora gigantiska utredningar, och det harman klarat av. På så sätt kan vi gå vidare och hittamånga saker som görs väldigt bra av polisen. Detförtjänar de faktiskt också beröm för.Trots knappa resurser - det har man haft - har ettstort och omfattande reformarbete pågått under senareår. Det gäller utbildningen och dess innehåll, som vihar varit inne på tidigare. Det gäller chefsutveckling-en, utvecklingen av arbetsmetoder, teknikutvecklingoch inte minst IT-utvecklingen. Inte att förglömma ärutvecklingen av närpolisen och det problemorientera-de arbetssättet. Det arbetet behöver naturligtvis fort-sätta.Vi måste ändå erkänna att det faktiskt har hänt enhel del inom polisverksamheten.Det allvarliga i er kritik är kanske inte den delsom riktas mot oss, utan den del som riktas mot poli-sen. Allvarlig är också er brist på tilltro till polisensförmåga att lösa de uppgifter som rätteligen bör liggapå och polismyndigheterna. Dethandlar kanske inte alltid om polisresurser.Med det vill jag gå över till att kommentera de re-servationer som har gjorts på detta område.I reservation 2 säger man om fördelningsmodellen- det är och - att Rikspo-lisstyrelsen inte fördelar resurserna till polismyndig-heterna med någon nyanserad bedömning, trots attdetta sker i dialog med polismyndigheterna. En in-tressant iakttagelse är, som har varitinne på tidigare, att ni i denna reservation förespråkarmer resurser till glesbygden, medan ni i en annanreservation säger att vi ska prioritera ungdomsbrotts-ligheten. Ungdomsrån förekommer kanske mer istorstad än i glesbygd.Jag vill säga att fördelningen av resurserna och dekriterier som ligger till grund för fördelningen ärganska väl balanserade och nyanserade, men ni villha en annan ordning när det gäller fördelningen. Dettycks vara så att kristdemokrater och andra är bättrepå att fördela än själv.I reservation 3 från är tilltron inteheller särskilt stor vad gäller fördelningen. I den skri-ver att polismyndigheterna bör åläggasatt avsätta pengar till nyrekrytering. Tror ni inte att degör det? Om mer poliser är det akuta behovet är detväl ganska självklart att resursökningen går till det?Inte heller tror ni att polismyndigheterna tar någotansvar för vidareutbildningen, utan här kräver nicentrala riktlinjer. Vad har ni för belägg för den kriti-ken?Vad gäller decentralisering av budgetansvar krä-ver ni riktlinjer centralt. Då kan man fråga sig om niverkligen vågar förorda decentraliserat budgetansvarmot bakgrund av den bristande tilltro ni har till myn-digheternas förmåga att hantera det övriga.I reservation 4 om renodling av polisens arbets-uppgifter anser , att antalet civilanställda böröka . En utredning ser nu över frågan om ren-odling av arbetsuppgifterna. har isitt budgetunderlag beskrivit behovet av fler civilan-ställda. Man skriver om personal som efterfrågas. Detkan vara bilinspektörer, IT-specialister, beteendeveta-re, statistiker och andra med särskild kompetens. Detsom efterfrågas i reservationen har av Rikspolissty-relsen redan angivits.I reservation 5 om prioritering av olika slag avbrottslighet - den som jag tog upp tidigare - somframställts av och fram-håller man att ungdomsbrottsligheten är det som börprioriteras. Det finns mycket mer att göra där, menjag tror säkert att polisen ute i olika delar av landet - istäder och på mindre orter - prioriterar det somhandlar om ungdomsbrottslighet.I reservation 6 om närpolisen anför man från Mo-deraterna, , att mer resurser måste till för att upprätthålla när-polisreformen. Närpolisområdet är faktisktprioriterat, och mer resurser kommer att tillföras.Återigen vill jag säga att ni misstror polisen närdet gäller att kunna organisera resurserna på rätt sättgenom att ni säger att närpolisens ansvar för utryck-ningsverksamheten bör begränsas. är det så att detär upp till varje myndighet att bedöma hur utryck-ningsverksamheten ska organiseras. På en del håll hardet fungerat bra. Vi anser att det finns stora fördelarmed att närpolisverksamheten och ingripandeverk-samheten kan integreras på ett bättre sätt, men detmåste vara upp till varje myndighet att själv organise-ra den delen.I reservation 7 om utredningsverksamheten anförman från , att den utredning som aviseras ska taupp hur polisen hanterat avskrivningsmöjligheterna.Detta har tidigare tagits upp av , bl.a.Menar ni verkligen vad ni säger när ni säger att poli-sen använt avskrivningsmöjligheterna för att kunnaändra ärendebalanserna?Det är en ganska grov anklagelse, tycker jag. Omman inte har fog och belägg för den tycker jag ska ta det lite försiktigt. Genom påståenden avdet här slaget undergräver ni förtroendet för polisen.Vi är alla ense om att det är en angelägen uppgiftatt förkorta handläggningstiderna, och den tar vi påstörsta allvar. Det pågår en del arbeten och projekt föratt nedbringa tiden från anmälan till lagföring.Beträffande användningen av civila utrednings-män framgår det av betänkandet att polisen fram tilldags dato har utbildat 140 civila utredare, och ytterli-gare kommer att beredas möjligheten.Jag ska kommentera ytterligare en reservation.Den gäller polisutbildningen. Där säger att det inte är givet att alla polisermåste ha samma utbildning, utan geografiska varia-tioner kan motivera en mer differentierad utbildning.De säger också att huvudmannaansvaret för polisut-bildningen bör utredas.Jag skulle gärna vilja ha det här med en differenti-erad utbildning lite närmare beskrivet. Jag ser att detskulle sätta upp en massa hinder för en rörlighet inompoliskåren i hela landet och begränsa möjligheter tillavancemang osv. Och det skulle kanske bidra till attvi får en A-polis och en B-polis. I några av modera-ternas motioner föreslås att polisutbildningen skaöppnas för fler än för dem som tänker bli poliser. Harvi verkligen, när vi säger att polisen nu skriker eftermer polisresurser, möjligheter att öppna den för fleraandra som inte tänker bli poliser? Och hur har ni tänkter med huvudmannaansvaret? Vem ska vara huvud-man? Är det något som ska läggas ut på entreprenad?Vad det gäller arbetstiderna är ett arbete på gång.Man har slutit ett bra avtal, och det ger de här förut-sättningarna. Då undrar man vad mer ni efterfrågar.Jag stannar här när det gäller att kommentera re-servationerna i betänkandet avseende polisområdet.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 110 () replik:Fru talman! sade inlednings-vis att vill höja anslaget till rättsväsendetpå bekostnad av välfärden. Då undrar jag, MargaretaSandgren, om inte rättsväsendet är en del av välfär-den.Vidare påstod att tilltron tillpolisen inte är kopplad till polisresurser. Mot slutet avmitt anförande tog jag faktiskt upp just vad stats-vetarna från , och , sade, nämligen att tilltron har ökat. Men denhar inte ökat så mycket att den är som den var för sexår sedan. Det är inte undra på att vi inte har tillräck-ligt med förtroende för polisen. När människor intekänner sig trygga på gatorna sjunker självfallet för-troendet för polisen. Menar atthon inte ställer sig bakom vetenskapen utan har sinaegna tolkningar?Jag ställde också tre frågor i mitt inledningsanfö-rande till . Jag fick inte svar på enenda. Jag kan inte tänka mig att jag kan få svar på allatre under det här replikskiftet. Men jag skulle gärnavilja ha svar på en enda. Den gäller det brev som harkommit från ordföranden i polisstyrelsen i Stock-holms län, . Det kom till samtligariksdagsledamöter . Där talar hon om måste stänga tio polisstationer i södra . Kommer ni socialdemokrater att svara på dethär brevet, eller kommer ni att låta bli att över huvudtaget nämna något till brevskrivaren?Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Jag hävdar med bestämdhet, MaudEkendahl, att ni gör det här på bekostnad av välfärds-utvecklingen. Vi har föreslagit ett antal områden sombehöver få mer resurser. Det handlar om att motverkasegregation i utsatta bostadsområden. Det ställer niinte upp på. Ni ställer inte upp på mer pengar tillskolan; det har ni sagt nej till. Det handlar t.ex. omtransfereringar till hushåll på minus 16 miljarder.Ni vill ta ifrån människor det som är en trygghetför dem i vardagen, dvs. att de har en bra skola, bravård och omsorg, ekonomisk trygghet och att de kanbo i bostadsområden där de kan känna sig trygga. Därär det viktigt att sätta in de här resurserna.Jag ska bemöta det här med . Det tillförs mer resurser. Fördelningen ut tillpolismyndigheterna är en uppgift för Rikspolisstyrel-sen. Jag antar att tar hänsyn tillvilka kostnader man kan ha och hur situationen ser utpå olika ställen med de kriterier som ligger till grundför fördelningen.Man kan väl bolla tillbaka till kanske borde fundera lite grann på hur viktigtdet är med tryggheten i övrigt och på hur viktigt detär med välfärden i övrigt. Vad har det för påverkan påbrottsutvecklingen när man stänger fritidsgårdar? Detfinns många andra områden som man skulle kunna gåin på.Jag tror inte att vi kommer att svara på det härbrevet från . Fördelningen av re-surserna ligger på Rikspolisstyrelsen.Förtroendet för polisen ligger väl ganska högt en-ligt den senaste mätningen även om den inte har gåttupp eller ned särskilt mycket.Jag återkommer i nästa replik.Anf. 112 () replik:Fru talman! Det här är ingen allmänpolitisk de-batt. Man drar upp skola, barnomsorg osv. disku-terar vi ju rättsväsendet och i det här avsnittet polisen.Sedan skyller man på . Rikspo-lisstyrelsen är ju en myndighet som delar ut pengarna.Men pengarna kommer ju någonstans ifrån, och dekommer härifrån. Och det handlar ju om hur mycketpengar som man ger till polisen.Jag ska läsa ur det här brevet för , eftersom hon, liksom , tydligeninte har brytt sig om det. Det är ju en moderatlogotypi ena hörnet, och man kanske inte läser vad som står isådana papper. Så här står det i alla fall:"Polisstyrelsen i beslutade omatt begära en utökad ram om . Av de begärdamedlen erhöll polismyndigheten i ett en-gångsbelopp om , eller ca en femtedel. Medregeringens förslag kommer vi tvingas att stängaytterligare polisstationer och i värsta fallavskeda poliser. "Ni säger att ni ska nyanställa poliser. Hur gårdetta ihop?Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Nej, jag har inte tagit del av det härbrevet. Det låg väl i posten när vi kom . Jag harinte sett det, och jag har inte heller sett den fördelningsom har gjort - om man nu hargjort den färdig. Därför kan jag inte kommentera det.Vår uppgift här är ju att prioritera områden somman ska ägna särskild uppmärksamhet åt, att påtalade brister som finns - och det gör vi ganska ofta, bådefrån vårt håll och från ert håll, och ibland samman-faller de åsikterna också - och att ge anslag. Detta äralltså vår uppgift här. Jag tycker att det är viktigt attpåtala det. Däremot fördelar vi inte resurserna ut påpolismyndigheterna.Maud säger att vi nu talar om rättsvä-sendet och inte om någonting annat. Jag kan förstå attdet känns lite obehagligt för att vi tarupp just det här med välfärden. När det gäller krimi-nalpolitikens inriktning tycker vi just att det här medvälfärden är nog så viktigt. Det är viktigt att det finnsresurser i skolan, att möta de barn som har problem,barn i riskzonen osv. Och det är viktigt att människorkänner att de lever i en ekonomisk trygghet, att delever i bostadsområden som känns trygga, att de harvård och omsorg eller att kan träda in.Det är viktiga delar av vår kriminalpolitik. Vi tyckeratt det här verkligen hör hemma i den här debatten.Vi pratar om den här helhetssynen, men jag förstår attdet kan kännas lite obehagligt.När det gäller förtroendet för polisen kan det juvariera. Men om man uttalar kritik mot polis- ochrättsväsendet som ni gör - att man inte klarar uppbrott, att det inte är någon idé att anmäla osv. - trorjag att man kan bidra till att förtroendet för polisensjunker.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Efter den här dagens debatt får mankonstatera att socialdemokraterna måste vara oerhörtpressade. Det som uppenbaras är den gamla socialis-tiska retoriken, som riktigt blottläggs i alla inlägg.Jag tycker, , att detta med att varjemyndighet själv ska organisera hur utryckningsverk-samhet ska gå till är anmärkningsvärt. MargaretaSandgren om någon borde, efter så många års erfa-renhet, känna till varför polisen måste sätta in perso-nalen i utryckningsverksamheten: därför att man intehar resurser att engagera människor i närpolisverk-samheten, vilket intentionen var med närpolisrefor-men. När närpolisreformen kom tog vi hem idéer frånandra länder, men vi gjorde ett misstag: Vi tillsatteinte tillräckligt mycket resurser till närpolisreformen.Därför kunde den inte få det genomslag som denskulle ha behövt få.När det gäller utredningsverksamheten tycker jagockså att det är beklagligt att kanuttrycka sig som hon gör. Läs budgetpropositionen!Där står tydligt att riksåklagaren känner en stor oroöver att det har blivit så mycket färre ärenden frånpolisen till åklagarna. Därmed inte sagt att polisenhanterar ärendena felaktigt. Men även utskottet skri-ver i betänkandet att det finns skäl att välkomna enöversyn av brottsutredningsverksamheten. Vi måsteväl ändå hålla oss till de sakliga politiska inställning-arna.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Vi känner oss inte alls pressade pånågot sätt. Vi tillför ganska stora resurser. Att vi intehar kunnat göra det beror ju på denekonomiska situationen. Vi är inte beredda på sammasätt som andra partier här i att göra detta påbekostnad av välfärden.När det gäller hur man ska organisera närpolis-och utryckningsverksamheten måste väl ändå denkompetensen ligga ute i polisverksamheten, inte hosriksdagspartier eller riksdagsledamöter. Det jag vändemig emot var att man sade att utryckningsverksam-heten inte borde ligga under närpolisverksamheten.Det må vara upp till varje polismyndighet, anser vi,eftersom vi tycker att det är där kompetensen ligger.Sedan kan man visst säga att närpolisverksamhe-ten kanske infördes vid fel tid. Det har väl medgettsockså från andra håll. Den kräver mer resurser. Nuförsöker vi tillföra resurserna för att bygga upp dennärpolisverksamhet som vi tycks vara överens omallihop.Sedan gällde det utredningstider och färre ärendentill åklagare. Vad jag vände mig emot var att ni näs-tan anger att på grund av att man vill hålla nere ba-lanserna så avskriver man ärenden. Så uttrycker ni eri er motion, , eller också har jagväldigt stora tolkningssvårigheter. "finns en riskatt denna avskrivningsmöjlighet har använts förmycket i avsikt att hålla nere ärendebalanserna." Såstår det ordagrant i er motion, så ni menar väl att detfinns en sådan risk. Att bara tänka tanken att manskulle använda avskrivningsmöjligheterna bara för vill hålla nere ärendebalanserna! Detta får mantitta över, tycker jag, innan man far ut med sådanapåståenden.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Även om vi far ut med olika påståen-den finns det en mängd närpolisområden där poliser,även chefer, i samtal med mig har sagt att denna riskfinns. När en polisman sitter där med 600 ärendenoch inte klarar av att hantera dem kan det vara lätt attavskriva ärenden som naturligtvis kan avskrivas mensom kanske, om man hade väntat lite grann, hadekunnat utredas på ett annat sätt. Men vi välkomnarden översyn som ska ta ställning till detta.Margareta talar om brist på tilltro tillpolisen och eländesbeskrivning. Är det inte så, , att det är socialdemokraterna somhar en brist på tilltro till polisen? Allas vårt ansvar,som jag nu tar upp , talar tydligt om attdet nu handlar om att satsa på att utvidga vaktbola-gens befogenheter. säger att vi vill satsa på att förebygga klyftorna i sam-hället. Det går inte ihop! Man kan inte förebyggaklyftorna i samhället som man ser till att debesuttna kan bevaka sin egendom genom vaktbolag,medan andra står där utan pengar och det inte finnsnågra poliser som kan hjälpa till att bevaka trots är med och betalar skatt.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! När det gäller utredningsverksamhe-ten säger att hon har pratat med ett antalpolismän och chefer inom polisverksamheten och desäger att så kan det vara. Ja, det är väl en sak. Mensedan tar hon det till intäkt för att det är på det sättet,att man använder avskrivningsmöjligheterna för attbalanserna ska se lite snyggare ut. Dit tycker jag attavståndet är stort. Man måste ha lite mer på fötternaom man ska gå ut med sådana anklagelser.När det gäller vaktbolagen och Allas vårt ansvarhar vi aldrig skrivit att de ska ersätta polisen. Det kaninte uttolka ur denna skrivelse. Jagvet inte vad förebyggande verksamhet har för kopp-ling till vaktbolag och människor som har råd attskaffa sig vaktbolag. Att förebygga brottslig verk-samhet handlar ju om så mycket annat, såsom jagvarit inne på tidigare, nämligen att skapa ett jämliktsamhälle. Då kan vi förebygga en brottsutvecklingsom ingen av oss vill se. Det handlar om välfärdensutveckling, skolan, omsorgen, bostadsområdena,minskad segregation, arbete, utbildning och mycketannat.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag måste rätta till en sak så att detinte blir några missförstånd här. Det där med brist påtilltro till polisen är fel uppfattat. Jag känner i alla fallen stor tilltro till polisen och dess arbete ute på fältet.Man gör så gott man kan. Men man känner sig förvir-rad. Man vet inte vad man ska prioritera.Sedan vill jag ta upp en sak som gäller fördelning-sprincipen. Vi gjorde utskottsbesök i och fick då en föredragning av polisen. Jag vetinte om kan se bilden med för-delningsprinciperna framför sig. Både Västerbottenoch är glesbygdslän, och det skilde ganskamycket på hur man fördelade resurserna. Det sadesatt det var efter gamla, historiska beslut. Det liksomföljde med, så det kunde man inte rätta till. Det är enav anledningarna till att jag tycker att det är viktigt ser över fördelningsprinciperna, inte minst medtanke på alla de stora händelser som har inträffat ochsom har gjort att vissa områden och distrikt har haftväldigt svårt att få ekonomin att gå ihop.Jag skulle vilja fråga : Hurmånga polisdistrikt är det egentligen som ligger påplus? Och har de några möjligheter att göra någranyanställningar av poliser eller civilanställda, ävenmed det plus som kommer?Sedan säger : Hur ska varjemyndighet kunna organisera? Det är Rikspolisstyrel-sen som sköter det, och det ska inte vi lägga oss i.Men fattar vi beslut om att vi ska ha en närpolisorga-nisation som fungerar måste vi naturligtvis också setill att det finns reella möjligheter att genomföra det-ta, och det måste vi kunna ta upp här.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det är nog inte så många som liggerpå plus. Vi vet att resurserna inte har varit tillräckliga.Därför tillför vi resurser. Vi kommer att ha möjlighetatt anställa de nyutbildade. kommer detut 380 nyutbildade. I nettoökning blir det 140, och detkostar . Det kommer vi attha råd med. Och vi har räknat med att vi ska varauppe i ungefär 16 800 poliser vid utgången av 2003.Det är vad skickar ut under den tiden.Det kommer vi naturligtvis att ha råd med.Vi ska satsa på närpolisen. Det har vi också sagt.Till det behövs det också resurser, man måste anställafler människor. Men exakt hur man organiserar dettainom varje polismyndighet kan ju inte vi sitta här iriksdagen och avgöra. Bedömningen huruvida manska ha en kombination av närpolis och utrycknings-verksamhet eller inte måste faktiskt polismyndighetensjälv ha bättre kompetens att göra än vi har här i riks-dagen.Anf. 120 () replik:Fru talman! sitter ju i och borde vara väl initierad.Men det borde väl alla veta som sitter i justitieut-skottet att utryckningstjänsten först måste bemannas.Det är det allra viktigaste. Det är så situationen ser utute i landet. Man får ta de poliser man har till utryck-ningstjänsten, för den har högsta prioritet. Då blir detingen närpolisverksamhet. Det är så det ser ut.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Det finns också polismyndighetersom har integrerat utryckningsverksamheten ochnärpolisverksamheten och där det faktiskt fungerar.Det är på det sättet som , att man har fått lov att välja att göra på detsättet. Man har valt att organisera det på det sättet använder närpolis också i utryckningsverksam-heten. Man tycker också att det fungerar bra. Detfinns sådana exempel också.Anf. 122 ():Fru talman! Ett väl fungerande rättsväsende ärnödvändigt för att den politiska processen mot ökaddemokrati ska kunna utvecklas. Utvecklingen avrättsväsendet ska, som har sagts, utgå från ettmedborgarperspektiv. Medborgarna i dagens sam-hälle ställer berättigade krav på rättsväsendet, bådevad gäller snabbhet och rättssäkerhet liksom på högkvalitet i hela rättskedjan.Vi måste se till att utvecklingen av rättsväsendetutgår från en helhetssyn på hela verksamheten. Sam-verkan mellan de olika myndigheterna måste förbätt-ras.När det gäller åklagarväsendet har mycket häntsedan åklagarreformen trädde i kraft den 1 juli 1996.Åklagarreformen innebar ju den största organisatoris-ka förändringen inom åklagarväsendet sedan organi-sationen bildades för . Det har natur-ligtvis inte varit smärtfritt, men organisationen börjarnu sätta sig ordentligt.Rent allmänt kan man se att åklagarväsendet harsatsat stora resurser på de områden som vi har priori-terat. Det har också gett resultat. När det t.ex. handlarom att förkorta handläggningstiderna för bl.a. vålds-brott deltar åklagarorganisationen i ett antal olikautvecklingsprojekt, t.ex. de projekt som pågår i Han-den och i och som vi känner till ganskaväl. Båda de projekten har lett till kortare handlägg-ningstider och över huvud taget en effektivare hante-ring av ärenden.Eftersom de olika projekten har visat så goda re-sultat har Riksåklagaren beslutat att alla åklagarmyn-digheter ska ha minst ett projekt i gång under inneva-rande år.Målet med de här projekten är som sagt var attbehålla kvaliteten och rättssäkerheten, men ändååstadkomma en snabbare genomströmning i helarättskedjan.Åklagarmyndigheterna har också upprättat sär-skilda åtgärdsprogram för bekämpningen av våld motkvinnor. Insatserna har inriktats på ökad kunskap ochbättre samarbete med polisen för att åstadkomma såsnabb hantering av ärendena som möjligt.I detta ingår också samverkan och återigen sam-verkan med , med frivilligorganisationeroch mer stöd till brottsoffren. Det är oerhört viktigtatt de här utsatta kvinnorna omges av ett kunnigt ocheffektivt rättsväsende, för att de ska orka igenom helaprocessen från början till slut.Sedan fler år har åklagarväsendet också särskiltriktat in sig på brott med rasistiska motiv. En hand-lingsplan har antagits. Och den fortsatta strategininnebär bl.a. att åklagarnas kunskap ska öka ytterliga-re. De åklagare som handlägger den här typen avbrottslighet ska genomgå en omfattande utbildning.Det händer även mycket på miljöbrottslighetensområde. Den nya organisationen innebär bl.a. attåklagare och polis med specialistkompetens skahandlägga miljöbrotten.En enhet hos Riksåklagaren har ett nationellt an-svar för miljöbrotten och finns till hands när det gäl-ler mycket komplicerade miljöbrott.