prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Lokaliseringen av fondkontoretska enbart ske efter var man kan få bästa möjligaavkastning, och vi är fullständigt övertygade om attden differentiering av kunskap som kan finnas påflera ställen i landet och den konkurrens som kommeratt uppstå mellan olika regioner vad gäller kapitalför-valtning kommer att vara till fördel. Därför har vilandat på att också kunna tillstyrka det här förslaget,men inte utifrån de här, som jag menar, lite bisarraargumenten.Om det med tiden blir en lokalisering av AndraAP-fonden hoppas jag att de som ska arbeta med denoch styra den tänker mer utifrån vårt synsätt ochmindre utifrån synsättet hos socialdemokrater, krist-demokrater och vilka det nu är som står bakom det.Det kanske beror på att det är samma majoritetsom tycker att är en lysande idé. Jagskulle bara vilja säga, som påbackning efter den tidi-gare diskussionen, att är en motbju-dande kvarleva från 60-tal och den tid dåman trodde på fondsocialism och på att staten somaktör var en god idé. Om , ochde andra som står bakom vill an-vända mina pensionspengar för att leka affär tyckerjag att de ska tänka om.Staten ska sätta upp spelreglerna, fonderna skasäkra våra pensioner. Det som kommer att skapavälstånd är personligt ägande, uppmuntrande aventreprenörskap och tydliga spelregler som håller.Det är det som kan grunda allmänt välstånd ochframtida pensioner, inte politiker som vill leka affär.Fru talman! Det här är en bred lösning. Det är ettnytt system för framtiden. Det är stabila spelregler.Det är grundat på sunda ekonomiska mekanismer,och det har i grunden som uppgift att skapa bästamöjliga avkastning till så liten risk som möjligt förvåra framtida pensioner. Därför tillstyrker jag den härpropositionen. Jag står givetvis bakom de två småreservationer jag har, men yrkar bara bifall till reser-vation 7 om , som ju ligger utanförsystemet.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att fråga KarinPilsäter om det här med det motbjudande 60-talet. Jagundrar om hon till det också räknar de folkpartistersom faktiskt ville ha löntagarfonder. Jag tror att ung-folkpartisterna krävde att minst hälften av styrelsele-damöterna i företagen skulle utses av de anställda.Tillhör detta också det motbjudande 60-talet?Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att 60-talet som sådantvar allmänt motbjudande. Men jag tror nog ändå attromantiseringen av idén om att välstånd kunde byg-gas och företag skötas bäst av folk som var utseddaenligt andra meriter är något som vi allihop ska läggabakom oss.Det fanns gott om folk även i det ungdomsför-bund som jag själv senare kom atttillhöra. Men många av dem valde ju sedan, somJohan vet, att gå över till organisationermed olika bokstavskombinationer som ligger närmarehans egen.Anf. 10 () replik:Fru talman! Varje tanke på demokrati i företagenär alltså definitivt borta från ideologi. Ärdet rätt uppfattat?Anf. 11 () replik:Fru talman! Demokrati i företagen handlar ju omde relationer man har mellan anställda, mellan an-ställda och chefer och mellan anställda i företagsled-ning och ägare. Jag tycker att det är en utmärkt sakom man kan sköta det inom företagen. Men demo-krati i företagen är inte att vi i bestämmerhur det ska skötas. Det är inte demokrati om repre-sentanter via stora organisationer är med och be-stämmer om andra företag än dem som de självajobbar i.Anf. 12 ():Fru talman! Det vi diskuterar är ett led i re-formeringen av det allmänna ålderspensionssystemet.Huvuddelen av reglerna trädde i kraft den 1 januari1999. Sedan finns det en rad detaljerade ikraftträdan-de- och övergångsbestämmelser som vi inte ska dis-kutera här i dag.Jag minns förra gången vi hade en stor pensions-reform. Jag minns affischerna med "Gärna medalj,men först en rejäl pension". Jag minns berättelsernaom riksdagsmannen som satte en fingerborg överröstknappen så att han inte skulle rösta fel. Det är sålänge sedan att jag undrar om dagens barn vet vad enfingerborg är. Och det visar på sitt sätt på hur lång-siktiga alla beslut om pensioner måste vara.Därför är det glädjande att dagens beslut är en delav den fempartiöverenskommelse som det nya pen-sionssystemet vilar på. Också morgondagens pensio-närer måste vara säkra på sin pension, oavsett politiskmajoritet i riksdagen.Också det nya pensionssystemet är ett fördel-ningssystem, där alla som arbetar betalar pensionsav-gifter och på så sätt står för pensionsutbetalningarna.Överenskommelsen mellan generationerna ska ocksågälla . De allmänna pensionsfonderna skavara en buffert i fördelningssystemet för att utjämnaskillnader mellan avgiftsinbetalningar och pensions-utbetalningar. En mindre del ska byggas upp som ettfonderat premiereservssystem, där den enskilde självfår välja förvaltare för sina pensionspengar. Denfonden förvaltar också medel för dem som inte villvälja.AP-fondens behållning bedöms vara större än vadsom kan vara motiverat. I pensionsöverenskommel-sen ligger därför en överföring av medel från fondentill statskassan. Anledningen till detta är att den del avsocialavgifterna som betalas till statsbudgeten mins-kar, att statens utgifter ökar eftersom en ålderspen-sionsavgift ska betalas för alla inkomster som gerpensionsrätt och att betalningsansvaret för förtidspen-sioner och efterlevandepensioner inom ATP-systemetförs till statsbudgeten. har också beslutatom överföring från AP-fonden till statsbudgeten.Hur stor överföringen ska vara har naturligtvis va-rit föremål för grundliga överväganden. I en departe-mentspromemoria gjordes bedömningen att300-350 miljarder kronor kunde överföras utan attdet fanns risk för ålderspensionssystemets finansiellahållbarhet. kom en ny befolkningsbe-dömning som gjorde att man i vårbudgeten gjorde enprognos om ett överföringsbelopp på 235 miljarderkronor. I avvaktan på vidare beredning föreslog rege-ringen att skulle överföras 1999och lika mycket . Det blev också riksdagensbeslut.I dagens betänkande föreslås en överföring omytterligare , vilket bedöms varaen relativt måttlig kompensation för statsbudgeten.Mot denna överföring har reserve-rat sig. anser att oberoende svenskaexperter ska följa utvecklingen innan be-slutar om ytterligare överföringar; detta för att minskarisken att den s.k. bromsen ska utlösas i framtiden.Bromsen är, som alla vet, en benämning på det somhänder när avgifterna blir mindre än utbetalningarna.Då ska fonderna användas, men om dessa inte ärtillräckligt stora måste pensionerna sänkas.Vi är helt överens om att det är bäst för alla omingen någonsin behöver bromsa pensionsutbetalning-arna. Därför föreslås också en kontrollstation 2004.Beräkningsmetoderna och befolkningsprognoserna ärosäkra. Därför måste en ny analys göras innan ytterli-gare medel kan överföras från AP-fonden. Av denanledningen föreslår utskottet avslag på Vänsterparti-ets yrkande.Fru talman! För att öka effektiviteten i fondernasförvaltning föreslås ett antal förändringar i AP-fondernas uppbyggnad och organisation. Bl.a. skavarje fonds styrelse bestå av nio ledamöter utan er-sättare. Ledamöterna ska för främjande av fondför-valtningen utses på grundval av personlig kompetens.Arbetsmarknadens parter kommer också i fortsätt-ningen att ha rätt att nominera till fonderna. Två skautses efter förslag från arbetstagarorganisationernaoch två från arbetsgivarna.Mot detta har reserverat sig och an-ser att det med detta finns risk att personer utan dennödvändiga kompetensen tar plats i styrelserna. Rege-ringen bör, anser man, utse samtliga ledamöter utannågon formell nomineringsrätt.Jag tycker det är glädjande att harstörre tilltro till regeringen än vad man tydligen harför arbetsgivarorganisationerna när det gäller förmå-gan att nominera rätt person. Jag delar dock inte derasnegativa inställning. Rätten för arbetsmarknadensparter att nominera har lång tradition och bidrar till enstark förankring i samhället. Det är också så, att rege-ringen har det slutliga ansvaret för den som utses.Utskottet anser att de föreslagna reglerna för tillsät-tandet skapar tillräckliga garantier för kompetens ochavstyrker därmed yrkande.Vänsterpartiet anser att det ska skrivas in i lagenatt styrelserna ska ha en jämn könsfördelning. Vi ärnaturligtvis helt överens om att könsfördelningen skavara jämn i fondstyrelserna på samma sätt som i allaandra sammanhang. Men det nomineringsförfarandesom jag hänvisade till gör att regeringens möj-lighet att påverka sammansättningen begränsas. Ut-skottet avstyrker därför yrkande. Vifår väl i stället göra som vanligt, nämligen påverkavåra fackliga kamrater att nominera kompetentakvinnor. Att sådana finns vet vi ju.Både och anser attmiljö- och etikhänsynen i placeringarna bör görastydligare. Vi är helt överens om att hänsyn ska tas tillbåde miljö och etik utan att det ska göras avkall pådet övergripande målet om maximal avkastning. Mendet bör ligga på de enskilda fondstyrelserna att utfor-ma sådana mål. Dessa ska också framgå av årsredo-visningarna. Utskottet avstyrker därför dessa yrkan-den.När det gäller målet för fondernas placering delarinte utformningen av mål- och place-ringsreglerna. Man anser att AP-fonderna bör använ-das i näringspolitiskt syfte.De pensionärer jag möter hemma i ärmycket angelägna om en bra pension. Det är jag heltövertygad om att också framtidens pensionärer är.Därför är det viktigt att förvaltningen av pensions-pengarna sker på ett långsiktigt sätt. AP-fondernasmål i det nya pensionssystemet är att långsiktigtmaximera avkastningen på en låg risknivå. Därföravstyrker vi yrkande.Fru talman! betänkande be-handlar också placeringsbestämmelser för AP-fonderna. För att öka riskspridningen och avkastning-en av fondernas tillgångar ska bl.a. utrymmet förplaceringar i aktier och utländska tillgångar utökas.Moderaterna anser att det är betänkligt att fonder-na får rätt att inneha av rösterna i ettenskilt företag. I stället vill man lagstadga att fonder-nas svenska aktieportföljer ska förvaltas passivt ienlighet med vikterna i ett i förväg bestämt aktiein-dex.Utskottet anser att en sådan regel i alltför hög gradskulle begränsa fondernas förvaltning, framför allt iförhållande till andra fondförvaltare. Det är dockinget som hindrar att fonderna själva beslutar omsådan indexförvaltning inom de områden där fondensaknar eller väljer att inte skaffa sig kompetens för enaktiv fondförvaltning. Därför avstyrks moderaternasyrkande.Moderaterna liksom anför att sjättefondstyrelsen aldrig haft något med ATP-systemet attgöra och vill avskaffa denna fond. Denna fond ingårinte heller i fempartiöverenskommelsen.Sjätte fondstyrelsen bildades . mening fyller sin definie-rade roll i AP-fondssystemet, och det finns ingenanledning att genomgripande förändra, avveckla ellersälja ut verksamheten. Utskottet tillstyrker regering-ens förslag och avstyrker och Folkpar-tiets yrkande.Fru talman! Jag ska säga några ord om lo-kalisering av Andra AP-fonden. I propositionen finnsinga förslag om geografiska lokaliseringar av de nyaAP-fonderna. Av de nya fonderna är det bara AndraAP-fonden som ska bygga upp en helt ny förvalt-ningsorganisation. Utskottet anser att denna fond börlokaliseras till medan de andra bör liggakvar i . Internationell erfarenhet visar attfinansiella företag drar stor nytta av att företagenfinns geografiskt samlade. För svensk del är därförStockholm en självklar lokaliseringsort.Men enligt utskottet har bl.a. Sjätte visat att även erbjudergoda förutsättningar för finansiell tjänsteverksamhet,varför en fond med fördel kan förläggas där. Dettainverkar inte utarmande på styrka somfinansiellt centrum utan kan bidra till att fårytterligare ett starkt finansiellt centrum. Detta föreslåsriksdagen med anledning av motionerna Fi3, Fi4 ochFi6 som sin mening ge regeringen till känna.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i finansutskottets betänkande och avslag påövriga motioner än de ovan nämnda.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag ställde i mitt anförande en frågatill om synen på de framtida över-föringarna från buffertfonderna. Vi har ju i utskottetdiskuterat hur man ska hantera de överskott i fonder-na som förmodligen kommer att finnas i framtiden.Vi har då från vår sida sagt att det rimliga är att deöverskotten, eftersom fonderna inte ska vara större änvad de behöver vara, ska föras till de framtida pen-sionerna genom att överflyttas till premiereservssys-temet.Både i socialförsäkringsutskottet och i finansut-skottet har konstaterats att det här får bli en fråga förfortsatta diskussioner i Pensionsgruppen. Det skulledock vara intressant att få del av socialdemokraternassyn på detta. Är ni för att dessa pensionspengar förstill pensionärerna direkt, eller kommer ni hellre attvilja behålla dessa pensionspengar i fonderna?Det vore bra att få ett sådant besked. Detta är endiskussion som bör föras inte bara här. Jag tycker attalla de som läser sina pensionsbesked bör kunna haklart för sig att det förs en diskussion som kommer attpåverka deras framtida pensioner. Alltfler inser i dagatt premiereservdelen i det här systemet kommer attge en lite grann bättre utveckling av den inkomst somman kommer att ha . Det är därför braatt veta för den diskussion som ska föras här menockså ute i samhället om socialdemokraterna är för för över de framtida överskotten direkt till pre-miereservssystemet, så att människors pensioner iframtiden blir större, eller om de vill ha dem kvar ifonderna även om de inte behövs där.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det är glädjande att höra att GunnarHökmark och är angelägna om att pen-sionärerna ska ha höga pensioner. Det är synpunktersom jag i stort sett möter hos pensionäreroch i insändarspalter och i artiklar.Men koncentrerar sig i sitt anförande påatt om pensionerna ska bli så stora som man önskar ärdet förvaltningen som måste vara mer effektiv. Menegentligen, , om morgondagenspensionärer ska få en bra pension, måste deras lönerförbättras. Det är lönerna som avspeglar den pensionman får. Är och hans parti bereddaatt bidra till att särskilt kvinnorna inom vården fårhögre löner så att de får högre pensioner ochpå så sätt får det så bra som är månom?Anf. 15 () replik:Fru talman! Detta var, för att uttrycka det milt,inte riktigt svar på min fråga. Jag ska gärna svara påCarin fråga.Jag vill ha en utveckling i vårt samhälle där såmånga som möjligt kan få en så bra löneutvecklingsom möjligt. Detta är skälet till varför vi vill att manska öppna upp den offentliga sektorn för en friarelönebildning. Det är ingen tillfällighet att det i justoffentlig sektor är så låga löner. Jag skulle - om dis-kussionen hade gällt detta - ha kunnat frågaCarin om hon är beredd att se till att öppnaupp den offentliga sektorn så att det blir en mer flexi-bel lönebildning som ger högre löner snabbare . Men det är inte det vi talar om nu.Nu talar vi om pensionssystemet och hur vi ser tillatt få ett pensionssystem som ger så stora pensionersom möjligt. Både och jag kan varaglada över att vi båda tycker att framtidens pensionerska vara så stora som möjligt. Det förvånande hadevarit om någon hade tyckt motsatsen. Det intressantanu är hur vi ska se till att de blir så stora som möjligt.Vi har två olika linjer som finns lite grann gömda idokumentet.En linje bygger på att man låter fonderna vara sto-ra, man behåller överskotten där. En annan linje är attde överskott som finns i buffertfonderna, som intedirekt går ut till pensionerna, i stället ska föras övertill premiereservssystemet. Det är den fråga som jagställde och som vi diskuterar . Det är den frågansom har direkt betydelse för hur framtidens pensionä-rer kommer att leva. Därför är frågan uppenbar ochklar och borde få ett klart svar från som läser sina pensionsbesked skulletycka att det vore bra att få veta vad socialdemokrateroch moderater tycker. Det kan eventuellt påverka hurman över huvud taget ser på den framtida debatten.Anf. 16 () replik:Fru talman! Den fråga som finns redovisad i utskottets betänkande. I mittanförande pekade jag på att det har varit svårt attberäkna överföringsbeloppet från AP-fonderna tillstatsbudgeten med anledning av de förändringar vi nugör. Därför ska det finnas en kontrollstation. När detär klart och det har bestämts hur mycket som skaföras över kan vi gå vidare i nästa steg och se påvilket sätt de varaktiga överskotten kan tillfalla deförsäkrade.Det finns inget förslag just , men vi ska åter-komma till hur det ska gå till.Anf. 17 () replik:Fru talman! tog upp vårt förslagom att kräva jämn könsfördelning i styrelserna. Honsäger att vi får försöka påverka organisationerna osv.Men det finns en känd metod som regeringen brukartillämpa gentemot riksdagspartierna när statliga ut-redningar ska tillsättas. Det ska vara en kvinna och enman. Varför kan man inte göra likadant här? Då blirdet en jämn könsfördelning. Det är inte ett riktigtargument mot vårt förslag.Den andra frågan handlar om att inte få ta nä-ringspolitiska hänsyn. Vi är helt överens om att själv-klart måste systemet garantera höga och stabila pen-sioner. Jag är väl medveten om den rädsla som finnshos många pensionärer att gå in i de olika fondkon-struktioner som kommer - man vill ju vara säkerpå att de ska ge en stabil pension. Är det verkligen såatt om fonderna får ta näringspolitiska hänsyn att dethotar pensionsnivån? Det är det som jag inte riktigtkan förstå. Är det verkligen en socialdemokratiskuppfattning att näringspolitik alltid måste hota pen-sionsnivån?Jag ställde en fråga om exemplet . Får buf-fertfonden, eller får den inte, ta hänsyn till att enuppköpare är ute efter kortsiktiga spekulationsvinsteroch en annan en långsiktig utveckling? Själva grund-principen i de Kanadafonder jag har nämnt är att manförsöker förena långsiktiga stabila och höga pensionermed just ekonomisk-demokratiska och näringspolitis-ka hänsyn.Anf. 18 () replik:Fru talman! Hur fonderna ska placera sina pengarfinns beskrivet i propositionen. Där framgår ocksåhur buffertfonderna ska långsiktigt placera med högavkastning och med låg risk. Det framhålls också attvarje fond ska fastställa en plan för sin verksamhet.Verksamhetsplanen ska innehålla en placeringspo-licy, en ägarpolicy och en riskplaneringsplan. Här ärdet viktigt att fondstyrelserna pekar på de frågor somJohan har tagit upp. Men vi måste ocksåvara överens om det jag tidigare sade, nämligen attdet är viktigt för morgondagens pensionärer att pen-sionssystemet är säkert och att det är fråga om lång-siktiga placeringar.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är precis det vi är överens om.Jag tillåter mig att tolka det senaste positivt. Det betyder - om jag har förstått hennerätt - att i ägarpolicyn måste också ligga rätten förbuffertfonderna att ta hänsyn till ett långsiktigt äga-ransvar, så att man t.ex. vid en bolagsstämma i valetmellan två uppköpare aktivt ska kunna försäkra sigom att företaget får långsiktiga och stabila ägare somockså kan garantera de framtida pensionerna.Det är ett gammalt borgerligt krav som har drivitsi flera decennier att de förfärliga AP-fonderna, socia-listspöket, fondsocialismen, inte ska få ta sådanahänsyn. Det är därför det förvånar mig mycket attsocialdemokratin har ställt upp - jag förstår att det ären kompromiss - med en så hård formulering. Jagtolkar ändå så att fonderna självklartmåste få ta sådana långsiktiga hänsyn till Sverigesframtida näringsliv och inte kasta pengarna i gapet påde tjutande ulvarna på den spekulativa globala kapi-talmarknaden.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det är intressant att följa en sådan härdebatt . När jag satt i min bänk och först hördeGunnar och sedan såg jagskillnaden mellan de politiska partierna. När man serföreträdarna på TV ser man ingenskillnad, men här ser man en tydlig skillnad. Precissom säger måste en pensionsöver-enskommelse vara ett långsiktigt beslut. Det här är enöverenskommelse mellan fem partier. Jag skullegärna se att fler partier i skulle delta i över-enskommelsen.Då var det placeringarna. I det nya pensionssys-temet får fondstyrelserna och den kompetenta perso-nal de ska ha till sitt förfogande möjlighet att på ettmer aktivt sätt än tidigare placera de framtida pensio-närernas pengar. Jag är helt övertygad om att styrel-serna kommer att göra ett bra jobb. De kommer att setill att morgondagens pensionärer kommer att varasäkra på sina pensioner. Det kommer att vara braavkastning och långsiktiga beslut. Jag tror att JohanLönnroth kan vara helt lugn också i framtiden.Anf. 21 ():Fru talman! Vi har verkligen anledning att glädjaoss åt den pensionsreform som är själva grunden förde förslag och den debatt som vi har om AP-fondernahär . Här har alltså fem partier gått samman ochpå ett ansvarsfullt sätt genomfört och gett en långsik-tig stabilitet åt en genomgripande och epokgörandepensionsreform. visar det sig att effekterna avdenna pensionsreform sprider sig som ringar på vatt-net. Det kan växa ganska mycket. Frågan har närmastvarit var vi ska avgränsa detta gemensamma fempar-tisamarbete.Jag har för egen del från början tillhört dem sommenat att vi borde försöka lösa just frågan om AP-fondernas organisation och placeringsregler inomramen för denna fempartiuppgörelse. Hur skulle viannars t.ex. kunna klara av den finansiella infasning-en av det nya systemet? Om några ansåg att det gickbra om vi fick nya placeringsregler för AP-fonderna,medan andra sade att reglerna skulle ligga fast, hadevi byggt in en motsättning i hela reformen.Efter en omfattande remissbehandling och ettmycket omfattande beräkningsarbete har de fem sam-verkande partierna enats om principerna för de nöd-vändiga överföringarna från AP-fondsystemet tillstatsbudgeten, helt enkelt därför att pensionsreformeninnebär en kraftig omfördelning av inkomsterna inomden offentliga sektorn. Det är ju så att inkomsternaför AP-fonderna ökar, och de minskar på motsvaran-de sätt inom den statliga budgeten.Den överföring på 155 miljarder som ska ske un-der ska också följas upp av en ny kontrollsta-tion . Kvar efter överföringen kommer detinitialt att finnas . Detinnebär att var och en av de fyra buffertfondernakommer att få hantera ca 140 miljarder kronor.Ovanpå detta kommer ca 20 miljarder i den . Detta sammantaget, fru talman, är ca 60 mil-jarder mer än vad vi trodde när vi fick promemorianom automatisk balansering av ålderspensionssystem-et.För oss kristdemokrater har det varit mycket vik-tigt att få fastslaget att buffertfonderna inte ska blistörre än nödvändigt och att vi måste kommafram till ett beslut om hur eventuellt överstora fond-behållningar ska föras över till oss som är försäkradeom det efter 2005 visar sig att det finns varaktigaöverskott. Det mest logiska, tycker vi, är att sådanaöverskott successivt överförs till premiereservssys-temet.Jag tillhör också dem som väldigt gärna skullevilja höra från vad socialdemokrater-na tycker om detta. Ni har ju svängt undan för undan isynen på premiereservsystemet. Det skulle minime-ras. ser vi en total omsvängning. ickeväljarna - denna känsliga grupp människorvars kapital inte skulle få komma i närheten av deylande kapitalisterna, som uttrycktedet tidigare - ska också in . Den sjunde fondenkommer att ha exakt samma placeringsregler som deövriga. Då vore det intressant om vi här kundefå den totala omsvängning som socialdemokratin hargenomgått på denna punkt bekräftad av . Det kanske trots allt, fru talman, är att begäraför mycket, men det skulle vara intressant att höraCarin egen uppfattning.Vi har också nått en uppgörelse om en helt ny or-ganisation av AP-fonderna. Vi kristdemokrater stårför den uppgörelsen. Samma sak gäller överenskom-melsen om placeringsreglerna. Vi står också för denöverenskommelsen. Här finns, tycker vi, tydliga be-gränsningar vad gäller fondernas möjligheter tillägarinflytande i enskilda företag, bl.a. genom att deinte får inneha mer än högst av röstetalet isvenska och utländska börsnoterade företag.