prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Jag beklagar, jag känner inte till denhär enskilda händelsen. Men jag utgår från att Utri-kesdepartementet noga följer vad som sker i ,eftersom vi har haft en hel del kritiska synpunkter påhur mänskliga rättigheter tillvaratas i . Det ärju en känd debatt, där har intagit en krävandeattityd när det gäller ett tänkbart medlemskap i antar att man från svensk sida följer detta.Men vad det föranleder för ställningstagande eller omman över huvud taget bör reagera i ett sådant här fallhar jag ingen uppfattning om.Afrikanska läkareAnf. 90 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars Engqvist.Jag har varit i och träffat många afri-kaner. Jag fick reda på att den afrikanska läkarför-eningen består av 109 läkare som verkar inom Sveri-ge och i andra nordiska länder. Enligt tillförlitligauppgifter finns det över 100 afrikanska arbetslösaläkare i . Alla har de genomgått kursen i dens.k. Men de har inte försökt attgöra kunskapsprov, eftersom manupplever att examensformen är okänd för de flestaafrikanska läkare.Jag undrar vilka initiativ som socialministern av-ser att ta för att möjliggöra för dessa läkare att studeraoch uppnå en nivå i enlighet med Socialstyrelsenskrav?Min andra fråga är: Är socialministern beredd attge stöd till de afrikanska läkarnas egen organisationför att tillsammans med dem initiera ett pilotprojekteller något liknande?Anf. 91 Socialminister ():Fru talman! I där vi faktiskt har brist på lä-kare är det ett stort problem att läkare som har enutbildning inte har möjlighet att använda den i enläkartjänst.De krav vi ska ställa från statens sida är att allasom ska fungera som läkare i vården ska leva upp tillde krav vi ställer på läkarna. Det är Socialstyrelsensuppgift att se till att krav på läkarlegitimation upp-rätthålls. För att klara detta krävs det för många enviss kompletterande utbildning.Det görs nu gemensamt mellan sjukvårdshuvud-männen stora ansträngningar för att uppmana folksom har en grundläggande läkarutbildning att komp-lettera sin utbildning för att leva upp till de krav viställer. Det är viktigt. Det handlar om språkutbild-ning, och det handlar också i många fall om komp-letterande medicinsk utbildning.De initiativ som vi nu tar hänger samman med dendiskussion vi för från statens sida med Landstingsför-bundet och om den vårdplan viska presentera för senare i vår. Där diskute-rar vi hur vi gemensamt ska kunna stödja utbildning-en för att få fler att komplettera sin utbildning. Det ärhögst otillfredsställande att kompetenta människorinte har möjlighet att använda sin kompetens.Anf. 92 ():Fru talman! Tack för svaret. Det var ett bra svarsom statsrådet gav, men jag har frågat konkret. Deexamensformer som begärs av ärokända för dessa läkare som kommer från . Detär det som är min fråga. Tänker statsrådet göra nå-gonting så att examensprovet ändras, så att de kankomma in i arbetslivet?Anf. 93 Socialminister ():Fru talman! Egentligen förstår jag inte riktigt pro-blemställningen. Om jag tolkar det så att det finnsflera läkare som inte vet vilka krav som ställs på ska komplettera sin utbildning är det ett pro-blem. Då ska jag gärna undersöka vad vi kan göra föratt se till att informationen ökar. Om det är det som ärproblemet.Är det svårigheter att gå igenom provet behöverman ju komplettera sin grundläggande utbildning, såatt man kan ta till sig det provet. Det är också viktigtatt vi upprätthåller höga krav på läkarna. De som skafungera i svensk läkartjänst måste ha kompetens fördet.Men om det handlar om att man inte vet om attdet finns ett sådant prov, om man inte vet hur mankommer i kontakt med det, handlar det om att ökainformationen. Då ska jag gärna ta nya initiativ.UngdomskulturverksamhetenAnf. 94 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för entrevlig dag med Ungdomens riksdag, somverkligen gav framtidstro efter att ha mött alla dessaungdomar. Det föranleder mig också att ställa enfråga vad gäller ungdomskultur. Jag ställer frågan tillkulturministern.Jag menar att det är mycket viktigt att ungdomar-na har en meningsfull fritid för att de ska kunna måbra. I finns det en budget varifrånungdomar kan få bidrag till att anordna aktiviteter.Centerpartiet vill för övrigt se att den blir 65 miljonerstörre. Men min fråga är: Har ministern funderat överhur enskilda ungdomar, som inte är organiserade inågon förening, ska få ta del av de pengar som Ung-domsstyrelsen förvaltar?Anf. 95 Kulturminister ():Fru talman! Det är statsrådet somi har ansvaret för just Ungdoms-styrelsen. Jag ska föra frågan vidare till henne.Därutöver finns det särskilda pengar avsatta förjust ungdomskulturverksamhet, som Kulturrådethanterar. Där finns det en öppenhet för att ocksåstödja goda projekt, goda idéer, oberoende av hurmånga som står bakom idéerna, om det är en grupp,en förening eller en enskild initiativtagare. Det arbetetkommer vi att fortsätta att stimulera.Samtidigt är vi på kulturområdet väldigt angeläg-na om att de stora resurser vi satsar på institutions-kulturen ska komma också unga människor till del.Det är därför vi i regleringsbreven till varje statsbi-dragsberättigad institution också skriver att de måsteinrikta sin verksamhet på barn och ungdomar.Anf. 96 ():Fru talman! Just engagemanget för barn och ung-domar är oerhört viktigt för framtiden. Jag hoppas attkulturministern också kan ta med sig en annan frågatill ungdomsministern.När man söker pengar är det ofta problem. Det ärmånga regler och bestämmelser hit och dit. Manskulle kunna titta över hur reglerna ska se ut i samar-bete med kommunerna, för det är ju ofta kommuner-na som är inblandade i sådana här arrangemang. Detär viktigt att pengarna inte bara stannar i centralorten,utan att de decentraliseras ut till övriga Sverige.Anf. 97 Kulturminister ():Fru talman! Ja, jag ska ta med mig också detta tillungdomsminister det gäller stödet för kultur till ungdomar ochvuxna i glesbygden har vi , sedanden , överfört regionalpolitiska medel justtill för att denna del av också skafå del av ett rikt kulturliv och själva kunna ägna sig åtett eget skapande. Det kommer vi också att utvärderaså småningom.Gömda flyktingbarnAnf. 98 PER ():Fru talman! Jag har en allmänpolitisk fråga. Kan-ske snuddar den vid socialministern, kanske vid LailaFreivalds. Den handlar om det stora antal gömdaflyktingbarn vi har i Sverige.Min fråga är: Hur ska regeringen hantera den härfrågan? Barnen utsätts för en utdragen mental tortyr,med ovetskap, rädsla och otrygghet, utan de rättighe-ter som vi tar för givet för alla andra barn. Vi har,menar jag, ett ansvar enligt att setill att även dessa barn får dessa rättigheter.Kan jag få ett svar från någon av er så är jag tack-sam. Hur ska regeringen hantera den här frågan, denär akut?Anf. 99 Justitieminister ():Fru talman! Barn och flyktingar är en stor pro-blematik, och det rör en mängd olika frågor. Jag för-sökte just få socialministern att ta frågan, därför attregeringen fattade ett beslut som rör justgömda flyktingbarn och möjligheterna att få sjukvård.Det är ju en väsentlig fråga i sammanhanget. Men jagtog fel på minister; det är den andra ministern i Soci-aldepartementet som har ansvaret för det.Det var ett viktigt beslut att säkerställa att de barnsom finns i , även om de är här illegalt, måstefå möjlighet att ha tillgång till sjukvård när de behö-ver det.I övrigt måste hanteringen av flyktingarna natur-ligtvis vara sådan att barnen inte drabbas särskilt hårt.Det handlar framför allt om att ha en snabb hand-läggning av ärendena, så att vi slipper de utdragnaprocesserna och de svårigheter som följer med det,inte minst just för barnen.Det är alltså flyktingfrågor, och jag hänvisar tillansvarig minister för närmare information om hurman arbetar för att förbättra vår flyktinghantering.Anf. 100 PER ():Fru talman! Barn är aldrig ansvariga, och barn äraldrig skyldiga. Det anser också ministern. Därför ärfrågan i stället denna: Är den svenska regeringenskyldig att ge dessa barn samma rättigheter som andrabarn har? nämnde ministern sjukvård, och detfinns andra rättigheter, t.ex. rätt till trygghet, rätt tillomvårdnad och sådant som är oerhört viktigt. Vi kanaldrig anklaga barnen för att vara skyldiga till att debefinner sig i den situation som de är i, utan vi har ettansvar att ge dem detta i vårt land.Anf. 101 Justitieminister ():Fru talman! Givetvis har vi ett ansvar även för hurde här barnen har det när de befinner sig i vårt land.Skolministern informerar mig här om att det tillhösten kommer en proposition som rör dessa barnsskolgång. Flyktingbarn för vilka asylfrågan fortfaran-de är under beredning ska ha rätt att gå i skola ändaupp i gymnasieåldern. Det är en aspekt som naturligt-vis är viktig.Jag utgår från att alla de departement som är be-rörda av olika aspekter av de här barnens situationförsöker lösa dem, så att vi uppfyller de krav sombarnkonventionen ställer och som vi själva faktisktställer på oss såsom ett civiliserat och humant land.Anf. 102 TALMANNEN:Denna frågestund är därmed avslutad. Det har va-rit ovanligt många som har velat ställa frågor dennagång - kanske stimulerade av den fina insats somungdomarna gjorde här . Jag tackar för detta.Men vi måste tyvärr sluta nu.9 § Skolans utvecklingFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU10Skolans utveckling (förs. 1998/99:RR8).Anf. 103 ():Fru talman! Betänkandet Skolans utveckling byg-ger på revisorers förslag ochskolans utveckling. Utskottet behandlar också enmoderat partimotion som är väckt med anledning avhändelse av större vikt, som det heter. Den skrevssedan publicerat en rapport om situationeni , och den är onekligen alarmerande föralla som är intresserade av att våra barn och ungdo-mar ska få den grund som en bra skola kan ge.Revisorernas rapport är kritisk till hur den natio-nella skolan fungerar i praktiken. Man konstaterarhelt enkelt att de mål som sattes upp vid riksdagensbeslut om mål- och resultatstyrning av skolan inte harpåverkat utbildningen så som de borde. Man konsta-terar också att elevernas kunskaper har försämratsunder 90-talet, alltså sedan kommunaliseringen avskolan genomfördes. Och , som ska följaupp läroplanens olika målformuleringar, har intefullgjort sin uppgift på ett tillfredsställande sätt. Där-för menar revisorerna att det inte går att säkert bedö-ma elevernas färdigheter. De föreslår att regeringengör klart vad målen egentligen står för.Man framför också specifika krav på Skolverketsuppföljning och tydlighet när det gäller utvärdering-en. Rent allmänt vill man ha ett mera offensivt skol-verk, bl.a. att verket ska genomföra mer tillsyn påeget initiativ.Revisorerna, som ofta diskuterar ekonomiska frå-gor, pekar på att är det OECD-land som sat-sar mest av sin bruttonationalprodukt på grundskole-utbildning. Men, menar man, det saknas en analys avhur skolorna använder sina resurser. skri-ver ändå att skolorna inte fördelar sina resurser efterelevernas behov. Bl.a. detta gör att revisorerna före-slår att regeringen tar initiativ till en oberoende ut-bildningsekonomisk analys och ger i upp-gift att utforma ett program för skolförbättring.Man tycker också att måste få ett bättreunderlag för sina beslut, framför allt när det gällerskolornas resurser och undervisningens resultat.Fru talman! Vi föreslår i reservation 5 tillsam-mans med att det ska inrättas ett nationelltfristående kvalitetsinstitut. Kvalitetsfrågorna bör få enstarkare ställning i skolan, och då kan vi inte fortsättamed den nuvarande organisationen. skabedriva myndighetsutövning och ta hand om till-ståndsärenden, t.ex. när det gäller fristående skolor,precis som . Men granskningen av kvalitet ochresultat bör föras över till ett fristående kvalitetsin-stitut. Det ska alltså inte vara samma myndighet somsysslar med båda dessa viktiga uppgifter.I , som lämnade sitt be-tänkande , enades vi om att det ska finnas tvåolika organ inom det här området när det gäller vux-enutbildning, dels en myndighet som kontrollerar,dels en myndighet som sysslar med främjande upp-drag. Det ska alltså vara två olika organ. Folkpartietoch tycker att vi också här ska ha ettfristående kvalitetsinstitut, men hela kommittén äralltså överens om att det ska finnas två olika organi-sationer, en för kontrollerande och en för främjande.Jag skulle då vilja fråga Socialdemokraterna ochdess representant : Är det inte braatt genomföra detta i ungdomsskolan också, somTorgny partivänner vill när det gällervuxenutbildningen?Jag möter ofta skolfolk och andra som är intresse-rade av den svenska skolan och som är oroliga förvad som håller på att ske. Har vi längre en nationellskola, frågar man sig, när skillnaderna är så storamellan kommuner och mellan olika skolor? Får allabarn och ungdomar samma chans till en bra utbild-ning, oavsett var man bor? Det är många som inte kansvara ja på den frågan.Vi kan titta t.ex. på vad det kostar i olika kommu-ner att vara en grundskoleelev. I kostar enelev . En kamrat som går i iTrelleborg kostar kommunen . Hälften avden här skillnaden i kostnader kan man inte förklarapå objektiva grunder, säger föreslår även i det här betänkandet en nationellskolpeng. Syftet med den är just att överföra ansvaretför skolans finansiering till staten. Genom att riktaanslagen direkt till skolorna garanteras alla elever ochskolor likvärdiga förutsättningar. Vårt förslag gör detockså betydligt enklare för elever och föräldrar attvälja skola.Vi menar att det är nödvändigt att fatta beslut somgör det möjligt att i praktiken genomföra en nationellskola. Att något måste ske är ju också ett av lärarför-bunden överens med oss om i dag.I reservation nr 1 tar vi upp de här frågorna medutgångspunkt från revisorernas rapport, och vi villtydliggöra läroplanens olika mål. Vi betonar ocksåstarkt att reformarbetet måste förankras bland skolanspersonal, särskilt bland lärarna. Det är viktigt attlärarna får kontinuerlig information om nationellakrav, och vi vill ge i uppdrag att utarbetaett skolförbättringsprogram som är riktat just tilllärarna.I den moderata partimotionen, som alltså byggerpå rapporten från som kom medutgångspunkt från betygen i årskurs 9 vårterminen1999, konstaterar vi att läget i är så all-varligt att konkreta åtgärder måste vidtas. Nästan enav fyra elever lämnar enligt undervisning-en i utan att ha uppnått målen för betygetGodkänd i ett eller flera ämnen. Motsvarande siffra1998 var en av fem elever. Det har alltså blivit sämre.Det finns väldigt många siffror. Jag ska inte tröttakammarens här närvarande ledamöter med att läsaupp hela den rapport jag har med siffror som pekar åtfel håll.Skolverket uttrycker läget som så att vi är på vägåt fel håll. Jag tror inte att man behöver vara särskiltoppositionell för att reagera mot regeringens under-låtenhet att handla. Det är oppositionens uppgift attreagera, och det menar jag att vi har gjort. Vi har haften särskild debatt om skolan, och vi har senast i detbetänkande vi just nu diskuterar pekat på de storaproblem som råder. Vi är överens om den första re-servationen.Om det är oppositionens roll att reagera är det re-geringens uppgift att regera, men man kan inte medden bästa vilja i världen påstå att vår nuvarande rege-ring regerar så att man märker det ute i skolorna. Dåhar vi ändå en nationell skola.Det är därför som vi vill ha en heltäckande natio-nell handlingsplan för . Låt mig peka pånågra centrala punkter som ett sådant program skainnehålla.För det första: Elever och föräldrar ska få beskedom den enskilde elevens studieresultat och förhållan-de till de nationella målen och skriftlig informationvarje termin under hela . Får man tydliginformation kan man också sätta in åtgärder i tid.Det ställdes en fråga om betyg under frågestundenför . Då sade skolministern så här: Ombetyg används på rätt sätt är betyg bra. Då kan jagsäga så här: Om skriftlig information används på rättsätt är skriftlig information bra.För det andra: Elever som löper risk att inte nå denationella målen måste få stöd och hjälp. Regeringenfår därför tydliggöra formerna för individuella åt-gärdsprogram. Om man inte fullgör sina uppdragmåste vidta åtgärder mot skolan eller motkommunen.För det tredje: Om en skola inte klarar uppgiftentrots att den fått upprepade påstötningar om detta skaSkolverket ha rätt att stänga skolan och inte öppnaden förrän man kan garantera rejäla förbättringar. Detär ju så med andra arbetsplatser också. Detta är iförsta hand för elevernas skull. De ska inte behöva gåi en dålig skola, men det är också viktigt att lärarnavistas i en bra arbetsmiljö.För det fjärde: Ge lärarna bättre förutsättningar attklara sitt jobb. Lärarna är faktiskt skolans viktigasteresurs. De måste ges utökade möjligheter att vidare-utbilda sig, och det måste finnas många olika karriär-vägar för ambitiösa och engagerade lärare. Det skainte vara så att duktiga engagerade lärare lämnarskolan, vilket sker i ganska stor utsträckning.För det femte: Se över skolans inriktning, så attden kan möta olika elevers behov och förutsättningar.Man bör se varje elev som den individ han eller honär. Individuella studieplaner är förstås i det samman-hanget ett viktigt hjälpmedel.Jag yrkar med detta bifall till reservation 1 undermom. 6, där man kräver en nationell handlingsplan.Fru talman! Jag vill avsluta med att tala en del omdet som är positivt i skolan . Vi har fått ett väl-digt stort föräldraengagemang över praktiskt tagethela landet. Engagemanget föds visserligen ofta i ettmissnöje med de egna barnens skola, men vänds intesällan i något positivt. harföräldrar i några av min kommuns grannkommuner iSkaraborg sagt att de vill starta friskolor. De villengagera sig direkt i sina barns skolor. Det kan beropå att kommunen t.ex. lägger ned en skola på lands-bygden - en skola som är livsviktig för orten. Manhar sagt att man behöver 40 elever för att starta, och har man redan 60 intresseanmälningar.Då är det givetvis oroande när ledande socialde-mokrater startar en organisation mot friskolor. Jag villfråga hur han ser på detta. Vilkenär den officiella uppfattningen från regeringspartiet idenna fråga? Vill ni även fortsättningsvis låta ge klartecken till nya friskolor, eller vill nisätta stopp för det?Det finns många skolor - friskolor och kommu-nala skolor - som arbetar mycket målmedvetet medatt möta den unga generationens berättigade krav påen bra utbildning, och det är viktigt med goda före-bilder. har en kvalitets-utmärkelse - Svensk Skola. Man väljer i hård konkur-rens en skola som får denna utmärkelse. Jagvet att den har betytt mycket för många skolor, ochden utvalda skolan har varit en bra förebild.Den punkt som anser vara denviktigaste av fem olika punkter gäller att man ska halust att lära, för utan lust att lära kan man inte erövranya kunskaper.Allra sist vill jag säga följande: När grundskolanselever ska söka till gymnasiet är det möjligtatt det finns ett nytt programutbud på gymnasiet.Regeringen håller på att tillsätta en utredning som skagöra en översyn av de olika gymnasieprogrammen.Jag gissar att man tittar på direktiven tillden utredningen. Det har sagts att det ska finnas färreingångar men fler utgångar.Vad jag skulle vilja peka på är att man i förstahand ska utgå från att göra gymnasiestudierna merflexibla än de är . Eleverna ska t.ex. kunna väljaom under resans gång och komplettera betyg under detre gymnasieåren. Inget program ska vara alltför fast.Det får inte vara så att endast det individuella pro-grammet ger eleverna en verklig valmöjlighet. Denmöjligheten måste också finnas inom de olika natio-nella programmen.Anf. 104 ():Fru talman! Vi debatterar betänkandetUbU10 Skolans utveckling. Det är en angelägen frågasom berör hela vårt samhälle. Det handlar om vårframtid.Anledningen till detta betänkande är bl.a. Riksda-gens revisorers skrivelse och skolans ut-veckling. Revisorernas skrivelse är ingen munterläsning. Den pekar på en oroande utveckling av sko-lan - en utveckling som inte skett över utansom många i skolvärlden känt tilloch också varnat för.Många av de problem som skolan brottas med har sin grund i en kollektivistisk princip. Alla skalära sig ungefär lika mycket på ungefär samma sätt påungefär och ilivet. Men elever är inte ett kollektiv. Det handlar ommånga enskilda personligheter, och var och en har begåvningar, sina intressen och därmed ocksåsina behov. Ett flexibelt system är en förutsättning föratt man ska kunna möta elevers olika behov.Fru talman! Revisorerna anser i sin skrivelse attdet finns behov av åtgärder inom tre huvudområden,nämligen nationella krav på utbildning, skolornasresursanvändning och roll. De pekar i sinrapport på tydliga problemområden både när detgäller implementeringen av det målstyrda skolsys-temet och frågor som är mer relaterade till självaundervisningen.Det finns alltför många brister i varje led i styr-kedjan. För att driva den målstyrda skolan krävs sam-verkan mellan alla parter - lärarna, rektorerna, kom-munerna och . Detta har Kristdemokrater-na tillsammans med , ochCenterpartiet velat lyfta fram i en gemensam reserva-tion.Fru talman! Många delar den uppfattningen att ettland som försummar skolan begår självmord. Denekonomiska tillväxten, social gemenskap och välfärdblir inte vad vi önskar om skolan försummas. Om vimisslyckas med skolan dras förutsättningarna för densociala tryggheten undan.Låt mig säga att mycket fungerar bra i skolan , men vi kan heller inte blunda för att den svenskaskolan genomgår en kris. Det behövs målmedvetnakrafttag för att möta skolans problem.Det första problemet är att alltför många eleverlämnar skolan utan tillräckliga kunskaper. Ändå ärkanske inte bristen på kunskap det allra största pro-blemet. Det är en konsekvens av att andra problem iskolan inte har lösts. ligger internationellt setthögt när det gäller kunskap i kärnämnena, men vikristdemokrater kan inte känna oss nöjda när 22,7 %av eleverna inte når Godkänd i ett eller flera ämnen.Utvecklingen är oroande. Andelen elever som inteklarar Godkänd har ökat år från år.Tusen klockor borde för länge sedan ha börjatringa i åtminstone utbildningsutskottets ledamötershuvuden. Vart är vi på väg? Vad är det som är fel?Kristdemokraterna menar att åtgärder behövs nu ochinte i morgon.Fru talman! I har vi den bästa tänkbarapedagogiken i skolan. Skoleleverna har tillgång tilldatorer. De har tillgång till alla tänkbara kun-skapsdatabaser runtom i världen via Internet. Vi lig-ger i topp i när det gäller att satsa ekonomiskaresurser på skolan. Ändå är utvecklingen som den är.Alltfler lärare känner sig utbrända. Eleverna pro-testerar mot att det blir allt färre vuxna i skolan. Se-nast nu fick vi höra om elever somvägrar gå till lektionerna därför att antalet lärare påderas skola kraftigt ska minskas.Skollagen säger att eleverna ska genomgå en har-monisk utveckling i skolan. Det är beställningen, menmånga elever är olyckliga . De varken mognar iharmoni eller tillägnar sig erforderliga kunskaper.Åtgärder måste vidtas. Det är dags att bryta den ondacirkeln och målmedvetet förändra svensk skola. Varjebarn har rätt till någon som tar på sig ansvaret fördess fostran. Föräldrar och vuxna måste ta sig förbarnets bästa. Elevernas utveckling sker i ett samspelmellan hem och skola. Det är av stor vikt att lyhörd-heten gentemot föräldrarna får öka. Ett annat stortbekymmer är den stökighet som tenderar att öka iskolsalarna. Vi måste få ordning och reda i skolan.Det är som rektor i uttrycktedet: Det är stor brist på vanlig hederlig hyfs i skolan.Fostran, uppförande och ordning och reda är be-grepp som hör ihop med lärande. Vi måste mötagrundproblematiken och återuppta arbetet med attskapa en god lärande miljö. Då kommer också ele-verna att såväl få kunskaper som lära sig hur man skauppföra sig mot varandra.Ca 100 000 elever mobbas i våra skolor. Deträcker inte med social kompetens för att förhindramobbning i skolan. Det krävs en bra och innehålls-mässig kunskap om värdegrunden tillsammans medvärderingar och attityder.