prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Vad harvidare och gjort för attstöta på hos regeringen för att så ska bli fallet? Frånde hållen gjorde man en stor sak avdet här, men det har tyvärr runnit ut i sanden.Vi var från sedanskeptiska till att regeringen skulle göra det här, menvi reserverade oss i stället för att få behålla undanta-get enligt mineraloljedirektiven för försöksverksam-het inom ramen för pilotprojekten, som då skulle löpaunder en betydligt . Tyvärr besanna-des vår misstankar, och vi har fått rätt. Det innebär attvi tyvärr förlorar ytterligare tempo, medan bensin-kostnaderna ökar och miljön får vänta på att de renarebränslena kommer till användning. Jag beklagar dennuvarande situationen, som hade kunnat vara betyd-ligt bättre. Min fråga är: Varför vilar man på hanen?Fru talman! Låt mig så något beröra jordbruketsenergi- och miljöskatter, som har tagits uppav flera talare. Jag vill klart deklarera att vi frånCenterpartiet anser att det är angeläget att lyfta avhela lantbrukssektorns skatteryggsäck, vilket vi längehar talat om. Vi har krävt det åtskilliga gånger. Dethar lagts fram finansierade förslag, som har behand-lats i budgeten.De motionsyrkanden som vi har ställt på det härområdet har behandlats tidigare och återkommer intei detta sammanhang. Vår uppfattning kvarstår docksjälvklart, och vi kommer igen i frågan i andra sam-manhang. Orsaken till att vi icke står bakom någonreservation är alltså att detta har behandlats i andrasammanhang.Vi står naturligtvis också bakom innehållet i re-servation nr 12, där vi tar upp en utredning för diffe-rentierade drivmedels- och fordonsskatter. Jag tror attdet i det här läget är viktigt att pröva varje möjlighetatt hitta vägar ut ur den kostnadssituation som vi justnu har på det här området.Fru talman! Jag yrkar för tids vinnande bifall en-dast till reservation nr 11 men vill deklarera att Cen-terpartiet även står bakom reservation nr 12. Vi avstårför att vinna tid alltså från att yrka bifall till den.Anf. 210 PER ():Fru talman! I det här betänkandet behandlar ut-skottet ett sjuttiotal motionsyrkanden från den all-männa motionstiden . Yrkandena rör energibe-skattning, vägtrafikbeskattning, alkohol och tobaksamt en del andra punktskattefrågor.Låt mig börja med att konstatera att vi behöverskatter för att finansiera vår välfärd. Skattesystemetbehöver dock alltid ses över och diskuteras.Att föreslå skattesänkningar är inte svårt, men detsvåra är att hitta något annat sätt att finansiera vårvälfärd och våra gemensamma intressen än genomskatter. Om man vill sänka en skatt måste man samti-digt ta bort en utgift eller hitta en annan finansiering.Av de motionsyrkanden som behandlas i betän-kandet kan konstateras att man från den borgerligaoppositionen har framställt 39 yrkanden om sänk-ningar eller borttagande av skatter. Några förslag omhur det skattebortfall som föreslås ska finansierasfinns över huvud taget inte. En tanke som infinner sighos mig är att man borde ha ett ansvar när man före-slår minskade intäkter att också ge en redovisning avvilka effekter på välfärd, budgetbalans, miljö m.m.som följer med de framlagda förslagen.För att göra min kritik av motionsförslagen full-ständig vill jag dock påpeka att det från Folkpartietliberalerna finns motionsförslag om ökade miljörela-terade skatter. Med det är jag också inne på att defrågor om energibeskattning, vägtrafikbeskattningsamt alkohol- och tobaksbeskattning som behandlas ibetänkandet också har samband med omtanke ommiljön och folkhälsan.Beträffande energibeskattningen pågår inom Re-geringskansliet en översyn. Till grund för översynenligger tidigare beslut i om energipolitikensinriktning. Det har också avlämnats ett betänkande avSkatteväxlingskommittén och förslag från om ett nytt energibeskattningsdirektivmed inriktningen att införa minimiskatter för samtligaenergislag.Observeras bör att kommissionens förslag om ettnytt direktiv om energibeskattning endast är ett för-slag och fortfarande behandlas av rådets arbetsgruppför finansiella frågor.Den övergripande uppgiften för arbetsgruppeninom är att göra en i huvudsaklagteknisk översyn som leder till ett ramverk för ettrobust och väl fungerande energibeskattningssystem.Ambitionen är att skapa ett enklare och mer över-skådligt system med en klarare uppdelning mellanskatternas fiskala och miljöstyrande roller.En fråga som jag har fått är när regeringen avseratt presentera förslag till nytt energiskattesystem.På den frågan kan jag bara åberopa att det vid desenaste skattesamtalen, som ägde rum i september1999, uttrycktes ett allmänt intresse från övriga riks-dagspartier att diskutera energibeskattningens ut-formning.Så kommer också att ske. Enligt de uppgifter somjag har avser finansministern att inbjuda till nyasamtal med riksdagspartierna. kan jag inte angenågon exakt tidpunkt för när ett förslag kommer attpresenteras och samtalen återupptas.Det har dessutom aviserats att en proposition omvissa punktskattefrågor ska komma under våren.Jag säger detta med anledning av att det i reserva-tioner om energipolitikens allmänna inriktning fram-hålls att bör verka för gemensam koldioxids-katt på EU-nivå och att översynen av energiskatte-systemet måste påskyndas.Vi socialdemokrater anser att det är angeläget attfå långsiktigt hållbara energiskatter som har en tydligmiljöstyrning och som har en så bred politisk förank-ring som möjligt för att ge tydliga signaler för denframtida energipolitiken.Med tanke på den pågående översynen inom om-rådet och att partiövergripande skattesamtal aviseratsfinns det, som vi socialdemokrater ser det, inte någraskäl att nu ge ett tillkännagivande till regeringen medutgångspunkt i reservationerna.Vad avser jordbrukets energi- och miljöskatter ärnaturligtvis en gemensam politik med likartade kon-kurrensvillkor en förutsättning för att den inre mark-naden också ska fungera när det gäller jordbruksnä-ringen.Förslag om en förändring av jordbrukets energis-katter kommer att läggas fram . Detkommer att innebära att jordbruksnäringen får tilläm-pa samma skattereduceringar som tillverkningsindust-rin när det gäller förbrukning av el och bränslen föruppvärmning, dvs. att ingen energiskatt kommer atttas ut och att koldioxidskatten är nedsatt till hälften.Avsikten är att förändringarna ska träda i kraft den1 juli 2000.Utformningen av jordbrukets miljöskatter kom-mer att belysas i en offentlig utfrågning . Idet sammanhanget kommer frågan om den miljömäs-siga effektiviteten av bl.a. skatterna på handelsgödsel,bekämpningsmedel och vissa andra ekonomiskastyrmedel att belysas. Vidare ska skatternas effekterpå jordbrukets konkurrenskraft i ett europeiskt per-spektiv diskuteras.Det finns därför ingen anledning för attnu ta något ytterligare initiativ i frågan om jordbru-kets skatter. Det gäller såväl och Krist-demokraternas reservationer med krav på skattesänk-ningar som reservation med krav på etttillkännagivande om en ökning av skatten på han-delsgödsel.I två reservationer tas industrins och växthusnä-ringens energiskatter upp. Även om denna del ocksåbehandlas i den pågående översynen av det framtidaenergiskattesystemet vill jag peka på några inslag i nugällande regler.För industrin och växthusnäringen erläggs intenågon energiskatt för bränsle, och koldioxidskattenutgår av nominellt belopp. Någon elskatttas heller inte ut. Till dessa nedsättningar kommer såden särskilda nedsättningsregeln, som innebär enytterligare sänkning av skatteuttaget på den del avkoldioxidskattekostnaden som överstiger avförsäljningsvärdet. Nedsättningsregeln kan medföraatt skatteuttaget hamnar på så låg nivå att underskrids, och den kompletterasdärför av särskilda spärregler för att förhindra attdetta inträffar.Energiskatterna på el och produktionsskatten påkärnkraftsel har höjts för att öka miljörelate-ringen i skattesystemet och finansiera bl.a. satsningarsom ska bidra till ökad kompetens och konkurrens-kraft inom det svenska näringslivet. Höjningen avenergiskatten på el har inte belastat tillverkningsin-dustrin, som i enlighet med tidigare regler får fort-sätta att tillämpa en nollskattesats på el.Vidare finns det anledning att erinra om att pris-sättningen på el och energi sker via handel på denöppna elmarknaden. I vilken utsträckning som pro-duktionsskatten på el påverkar prissättningen på denöppnade elmarknaden är svårt att avgöra . Jubättre marknaden fungerar, desto mindre bör en pro-duktionsskatt på basproduktionen påverka priserna.Det kan naturligtvis finnas skäl till förändringar iframtiden, men det bör anstå i avvaktan på den pågå-ende översynen av det framtida energiskattesystemet.De senaste veckornas höjningar av bensinprisethar inneburit en fokusering på bensinskatten. Jag villdärför markera att höjningarna beror på att världs-marknadspriset på olja stigit och inte på skattehöj-ningar. Skatterna på bensin och andra bränslen utgörviktiga styrmedel i miljöpolitiken och syftar till attminska utsläppen av koldioxid och andra växthusga-ser.Några planer på att vare sig sänka eller höja skat-terna på bensin finns inte. Den frågan får liksommånga andra rymmas inom ramen för att ta fram ettförslag till ett nytt energiskattesystem.Jag vill dock peka på att bensinpriserna inte ärhögre i än i många andra europeiska länder. jämförelse som gjordes hade Storbritan-nien det högsta bensinpriset motsvarande 10,09kr/liter, följt av och . kom påfjärde plats med /liter, tätt följt av , och med max skillnad. Övrigaländer kom efter på en glidande skala. Sedan jämfö-relsen gjordes har visserligen priserna stigit, men dådet är världsmarknadspriser vi talar om är det för-modligen så att de stigit i alla länder.I debatten har vi också kunnat se en annan intres-sant sak, och det är att vi i på grund av densvaga konkurrensen mellan oljebolagen har ett någotför högt bensinpris. Med en fungerande konkurrensskulle vi ha ett bensinpris som väl kunde konkurreramed länder som , och , och viskulle gott och väl ligga på europeisk medelnivå.Konkurrensfrågorna inom oljebranschen har ock-så observerats av Konkurrensverket.Med anledning av den moderata reservationen omåkerinäringens konkurrenssituation vill jag påminnaom att den har uppmärksammats i olika sammanhang.Regeringen har beslutat om ett transport- ochnäringspolitiskt handlingsprogram för svensk åkerinä-ring.Programmet har tillkommit i samarbete mellanåkerinäringen och regeringen och är ett första steg iett arbete som syftar till att stärka den svenska åkeri-näringens konkurrenskraft. Avsikten är att undervåren redovisa detta handlingsprogram för riksdagen.Frågan om införselregler för alkohol är för närva-rande föremål för överläggningar mellan ochEU. Från sida är positionen att börfå förlänga nu gällande regler som ligger på en be-tydligt lägre nivå än de som gäller inom gemenska-pen. Folkhälsoperspektivet är det främsta skälet tillden svenska ståndpunkten.Vi socialdemokrater har inte ändrat inställning omatt med kraft ska fortsätta att verka för att fåbehålla nuvarande undantag när det gäller privatinför-sel av alkoholdrycker, och vi stöder därmed regering-ens agerande. Utan detta undantag blir det svårt attfullfölja vår restriktiva alkoholpolitik.Beträffande frågan om exportbutiker, som tas uppi reservation 16, kommer en lagrådsremiss att lämnas till Lagrådet med förslag om attdet ska bli tillåtet att i exportbutikerna sälja beskatta-de alkohol- och tobaksvaror till EU-resenärer.Fru talman! Det finns ytterligare ett antal reserva-tioner som skulle behöva kommenteras. Tiden räckertyvärr inte till, men gemensamt för samtliga är dockatt de frågor som berörs på olika sätt är föremål förutredningar, översyn och överväganden i regeringenoch att de av den anledningen inte nu bör föranledanågra åtgärder eller tillkännagivanden. Det kanskeblir anledning att återkomma till detta i en som jagförmodar kommande replikväxling.Fru talman! Med det som jag anfört yrkar jag bi-fall till utskottets hemställan i betänkande SkU16 idess helhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 211 () replik:Fru talman! För det första vill jag deklarera att vihar presenterat våra skatteförslag med finansieringar.Jag vill poängtera att det inte är något generellt påstå-ende som gäller samtliga. Biodrivmedlen finansierarsig i stort sett själva.För det andra är det bra att vi nu ska börja jobbamed energibeskattningen, som jag förstått av fleratalare från majoriteten . Det är på tiden.För det tredje gäller det lika konkurrensvillkor förjordbruket. El- och bränsleskatterna ska reduceras.Blir det verkligen lika konkurrensvillkor? Jag tyckerinte det. Det är inte tillräckligt.För det fjärde, Per : Håll med omatt det är otillfredsställande att inget har hänt när detgäller ansökan om undantag från skatt på biobränslen.Varför har ingenting hänt? Vad gör majoriteten här iriksdagen för att fösa på regeringen i den här frågan?För det femte: Skatten på bensin har inte höjts ,men höjs råoljepriset ökar automatiskt skatterna. Detär kompensationslinjen plus alternativen som måstefram. Det är framtidsvägen. Varför säger socialdemo-kraterna nej till att utreda differentierade bränsle- ochbilskatter?Anf. 212 PER () re-plik:Fru talman! Man kan jämställa beskattningen påenergin för jordbruket med den beskattning som gäl-ler för tillverkningsindustrin.Det som tar upp om gödselmedels-beskattningen är alldeles korrekt. Den skatten är inteföremål för någon förändring . Den fårligga kvar till de kommande samtalen som jag hoppaskommer till stånd. Jag hoppas också att vi får enuppslutning från övriga politiska partier så att det gåratt få ett brett samtal. På det viset kan vi också fåskatter med en långsiktig hållbarhet.Jag noterade biobränslen, men jag tänkte nog attdet var pilotprojektsverksamheten och den typen avbränslen som tog upp. Det har gettsdispens för ett projekt. Sedan förelåg det ett stortantal projektansökningar, och bedömningen var attom man skulle medge dispens för samtliga skulleskattebortfallet bli rätt stort och få en menlig inverkanpå statsbudgeten.Det är bättre, som vi ser det, att i ett långsiktigtperspektiv komma fram till en lösning där vi intejobbar med pilotprojekt, eftersom de har den nackde-len att de är tidsbegränsade. Det gör att det är svårareför dem som går in i ett pilotprojekt att ha ett lång-siktigt perspektiv i sitt agerande.Jag får återkomma till frågan om differentieringav drivmedelsskatter.Anf. 213 () replik:Fru talman! lovade regeringen i vårpropositio-nen 1999 att det var en generell befrielse som manavsåg att gå in med. uppfattade jag Per som att regeringen är beredd att frångå sitt löftepå den punkten. Är det verkligen så illa? Vi miss-tänkte det, och därför ville vi hålla fast vid pilotpro-jekten. Men om löftet hade uppfyllts hadedet naturligtvis varit ännu bättre med en generellbefrielse.Men är tanken verkligen att inte fullfölja det riks-dagsbeslutet? Det var det som jag frågade om. I såfall är det oroande och illa.Anf. 214 PER () re-plik:Fru talman! Vad vi vet är att regeringen har avsla-git ett antal ansökningar om pilotprojekt. Det är denfaktiska beslutssituationen.Sedan kommer naturligtvis dessa frågor att tasupp vid de samtal som har aviserats. Jag hoppas attdessa samtal - nu kommer inte jag att delta i dem -kommer att leda till att det blir mer långsiktighet vidutvecklandet av miljövänliga biobränslen.Jag hann inte svara på frågan om differentieringenav bränsleskatter. Frågan är något svårhanterlig. Jaghar tagit del av reservation om att manockså kan använda sig av nedsatta fordonsskatter, ochvi har redan nedsatta fordonsskatter i delar av Sveri-ge. Det är lättare att hantera. Svårigheten med diffe-rentierade drivmedel är kontroll och tröskeleffekter.Anf. 215 () replik:Fru talman! Per försöker attmisstänkliggöra oss och säga att våra förslag inte ärfinansierade. Han vet mycket väl att alla lade framsina förslag i samband med budgetpropositionen ihöstas. Alla moderata skattesänkningar är finansiera-de.Jag har några frågor till Per . Finnsdet någon enda liten punktskatt som är för hög ochsom Per vill sänka? Anser Per ErikGranström att punktskatterna fyller sitt syfte, förutommöjligtvis det fiskala syftet? Motverkar de inte sittsyfte i vissa fall?När det gäller införsel av alkohol tycker jag attsocialdemokraterna har målat in sig i ett hörn. Manhade chansen i utskottet att komma ur detta hörngenom att stödja reservation nr 16. Denchansen har ni i och för sig fortfarande vid voteringennästa vecka.Det är inte riktigt hederligt att säga att det bara ärbensinprishöjningen som gör att det kostar mer förmedborgarna. Det kostar faktiskt mer perliter i moms. Staten får alltså in 110 miljoner kronormer i moms beroende på dessa prishöj-ningar, så staten tjänar också på det här.Sedan blir man minst sagt konfunderad när detsägs att vi inte ska köra bil eftersom vi måste minskakoldioxidutsläppen. Det säger samma parti som ge-nom att stänga kärnkraftverk gör så att det släpps utmycket mer koldioxid i norra . Hur får mandet att gå ihop?Anf. 216 PER () re-plik:Fru talman! de undradeom man kan sänka någon punktskatt. I den budgetsom vi nu arbetar med finns det inte utrymme för det.Jag vill över huvud taget inte svara på frågan omde delar som belastar energibeskattningen, eftersomenergibeskattningssystemet har en komplexitet sominnebär att om man ändrar på ett ställe blir det effek-ter på ett annat ställe. Det kan göra att man får oöns-kade effekter på det tredje stället. Det är därför somdet är viktigt att vi inte hastar fram, utan att vi låterett noggrant arbete pågå tills vi verkligen kan uppnåde avsedda effekterna.När det gäller alkoholen för vi överläggningarmed EU, och dessa överläggningar ska fortsätta. Detfinns inget skäl för mig att stå i talar-stol och spekulera om vad som kan hända. Jag är välmedveten om den svenska positionen, och den stödervi från socialdemokratiskt håll.Bensinskatten är intressant ur ett annat perspektiv.I dag kan man läsa i en tidning att sänker ben-sinpriset med . Det är klart att det är alldelesrätt att man får de effekter som de säger. Höjs bensinpriset på grund av att manstryper kranarna inom OPEC, då blir det också eneffekt på momssidan.Men vi kan inte hålla på att jaga. Bara för att pri-set ena dagen går upp och ned ska vi juinte hålla på att sänka och höja skatterna. har videssa skatter, och vi har inga planer på att förändradem. De kommer att få ligga kvar på samma nivå.Anf. 217 () replik:Fru talman! Det är också ett besked. Inga punkt-skatter kommer att sänkas. Men det kan hända hamnar i den situationen att man måste sänkaskatter under galgen. Någonting kommer att ske den1 juli när det gäller införsel av alkohol. Även om viinte exakt får så kommer någonting attske. Det tror jag att även Per förstår.Då måste man förmodligen under galgen sänka alko-holskatterna. Min fråga är: Har man någon beredskapför att sänka de höga svenska alkoholskatterna? Förde är höga.Jag har här en broschyr som jag fått från MatsHulth, vd i hotell- och restaurangföretagare,som inte är helt obekant för Per , antarjag. Den visar på att ligger i topp när detgäller skatt efter skatt, på alkohol osv. Vi kommer juinte att kunna ha kvar dessa skatter. Hade det då intevarit bättre att självmant sänka dem lite mer ordnat änatt göra det under galgen i panik?Man kan egentligen välja på att inte få in skatterberoende på att folk smugglar, bränner hemma, köpersvartsprit eller på att få in lägre skatter beroende påatt man självmant sänker skatterna. Det kan ocksåvara så att EU tvingar oss att göra det. Men beskedethär är : Nej, det är inte aktuellt att sänkanågra punktskatter över huvud taget. Då kan jag barakonstatera att systemet med Systembolaget kommeratt ramla ihop efter . Och vadsom kommer att hända med bryggeribranschen villjag bara inte tänka på, för där kommer de att gå om-kull allihop om vi inte gör något åt de höga ölskatter-na som vi också har. Vad har Per förbesked till bryggeribranschen?När det gäller bensinskatten som gör att folkknappt har råd att köpa bensin har jag fått veta att deninte ska sänkas. Jag håller med om att man inte kanhöja och sänka bensinskatten beroende på om prisethöjs eller sänks. Men vi moderater har ju länge velatsänka bensinskatten, också innan den höjdes såmycket.Anf. 218 PER () re-plik:Fru talman! de har tyd-ligen en förmåga som inte jag har, nämligen att sia ini framtiden på ett exakt sätt. Den förmågan har jagaldrig haft, men jag har ibland drömt om att ha denmöjligheten.Jag vet inte vad som händer , men detverkar ju som om de redanvet detta. Det innebär att jag inte vill förutsätta att vimåste göra någonting under galgen. Vi har re-striktiva införselregler och höga alkoholskatter i Sve-rige av folkhälsoskäl. Om jag hade haft möjlighetenatt ställa frågor tillbaka skulle jag egentligen ha velatställa frågan till : ni torpedera vårambition att ha en bra folkhälsa i ?Vad gäller bensinskatten är det naturligtvis så attden drar in pengar till vårt samhällsbyggande. I minahemtrakter och lite längre norrut finns det partivännertill de som åker omkringoch talar om att vi ska sänka bensinskatten med 2 krper liter. Det kostar , lika myck-et som vårt studiemedelssystem kostar. Är det dettasom vi ska ta bort, ska vi sluta att underhålla ochbygga vägar eller vad är det som man från modera-ternas sida anser att vi inte ska ha råd att kosta påoss?Anf. 219 () replik:Fru talman! Jag vill bara helt kort ställa två frågortill Per . Men vill jaguttrycka min förvåning över att utskottsmajoritetensföreträdare inte noterat att samtliga yrkanden i vårtbudgetalternativ är finansierade.Anser Per att beskattningen avolika slag för åkerinäringen är rimlig? Det är min enafråga. Av tidsskäl lägger jag inte ut texten om detta.Vidare vill jag fråga om Per anser attmiljöeffekten av diesel inköpt utomlands har försum-bar eller ringa påverkan på vår miljö.Anf. 220 PER () re-plik:Fru talman! Beträffande åkerinäringen hänvisadejag i mitt anförande till det program som regeringenhar jobbat fram och arbetar med tillsammans medbranschen. Jag utgår från att man där ser över justkonkurrensförutsättningarna, därför att jag håller medKenneth om att det naturligtvis är väsentligt attvi ger vår åkerinäring en chans att fungera och attockså vara en stark näring . Det programsom nu finns har jag stora förhoppningar på.Det är naturligtvis samma sak vad gäller dieselsom är sämre miljöklassad än den som våra åkarenormalt använder, att den har skadliga effekter påmiljön. Vi måste naturligtvis också se över hur vi kankomma till rätta med den typen av problem.Anf. 221 ():Fru talman! Vad vore politiken utan ett orättvistskattesystem? Nog skulle debatten bli bra mycketmindre indignerad och avslutas bra mycket tidigare,antar jag. Trots det tänker jag för vishets vinnandesäga några ord på vägen fram till beslut - rätt om detleder till tids förlorande.Här har talats mångt och mycket ombl.a. Men vem eller vad är i daginte både dubbelt och tredubbelt, ja, mångdubbeltbeskattad? Ta löntagaren, gott folk, som när lönebe-skedet kommer ser att har dragits fråninkomsten. Sedan ska denne löntagare med vad somfinns kvar betala boende, mat, dryck, kläder och kan-ske en bra bok - allt belagt med moms och ibland eneller två extra punktskatter.Ja, så grym är alltså världen som vi lever i. Å and-ra sidan mjuknar min hårda dom över skattefogdennär jag ser vad skatten ger inte bara mig utan kanskeframför allt mina många medmänniskor.Men det finns en lucka i detta finmaskiga nät avmångdubbel beskattning. Det handlar om en upp-skattad sak, nämligen båten, som inte är tillräckligtbeskattad enligt oss. Då tänker jag inte på träekan i ensmåländsk skogssjö eller för den delen på en plastbåtmed en liten utombordare som tuffar runt i Blekingeskärgård och kanske ivrigt försöker undvika alla u-båtar där. Nej, vi behöver bara kasta en blick på enordinär båtmässa eller på vilken gästhamn som helstlängs Sveriges kuster för att inse att härgungar miljoner och åter miljoner helt obeskattatkapital.Köper jag ett fritidshus för 500 000 svenska nöd-mynt - ja, då är där en fastighetsskatt framme med engång och tar en slant.