prot · GO0914 · 2000-10-18 00:00:00 — När det gäller aktörerna harFolkpartiet den inställningen att det å ena sidan be-hövs en stark offentlig sektor men att den å andrasidan mår väldigt väl av att få intressanta referensob-jekt att jämföra sig med. Det har varit stimulerandeför sjukvården, och det har varit stimulerande förskolan - både pedagogiskt och på annat sätt.Jag tror också att det som helhet gynnar kvinnor-na. Kvinnorna har fortfarande ett underläge, inteminst när de ska starta eget. Vi hyllar alla de kvinnorsom har den ambitionen, men vi ser att det ekono-miskt och karriärmässigt i övrigt är mycket tyngre förkvinnor att t.ex. starta eget. Där bör vi se till att vårtregelsystem underlättar detta. Kvinnor ska ju, påstårvi alla här i kammaren, ha samma chans som männenhar. Då tycker jag, fru talman, att det återstår en del.Anf. 48 ():Fru talman! publicerade fransyskan boken and Wo-men. , , står vi här i riks-dag och debatterar jämställdhet, och specielltjämställda löner. Det är en egendomlig känsla atttänka att har gått . Vi kan nuse på de olika steg som har tagits i världen för attfrämja jämställdheten och se den hastighet det gårmed - eller kanske tvärtom.Kvinnor har svårt att nå toppositioner i ettföretag. När det gäller börsbolagen vägrar avdirektörerna att svara på frågan om inställningen tillkvinnor som chefer. Detta har kommit fram vid enundersökning som har publicerat.Trots detta, fru talman, fick svenska kvinnor redan år1810 rätt att idka handel. Men kvinnorna har intekommit längre upp i hierarkin i näringslivet på dessa190 år.Det är inte lika självklart att kvinnor når topposi-tioner i företagen som att män gör det. En vanligförklaring är att det inte finns tillräckligt kompetentakvinnor eller att kvinnor av olika skäl är karriärovilli-ga. Det sägs att kvinnor inte vill ta det stora ansvaretoch jobba så mycket, för kvinnorna prioriterar famil-jen. Forskningen kommer inte fram till denna slutsats.Forskning visar på att kvinnor och män inte skiljer sigsärskilt mycket åt som chefer.Orsaken till bristen på kvinnor i toppen ligger i fö-retagskulturen. För framtida chefer som är kvinnorses barn och familj som ett ansvar och som ett privatproblem. För män i samma situation betraktas famil-jen som en källa till harmoni.Kvinnor är konsumenter, och för att man ska nåkvinnor som målgrupp med företagets produkterbehövs kvinnor på alla nivåer i ett företag.Även om det finns höga ambitioner i företag ochorganisationer när det gäller kvinnor och jämställdhetinnebär detta inte med automatik att en förändringsker. En statlig utredning förespråkade enreform på arbetsmarknaden för att män och kvinnorskulle kunna delta på lika villkor. Intentionen haralltså funnits . Men släpar kvinno-lönerna fortfarande efter, och kvinnorna blir intechefer eller styrelseledamöter i lika hög grad sommännen.I dag sägs vi vara på väg bort från den industriellaeran, som var mycket manlig i sin struktur, och in iden nya ekonomin med mycket service och kommu-nikation - traditionellt kvinnliga värden. Utrymmeför kvinnliga chefer och s.k. feminint ledarskap bordefinnas. Men genom globaliseringen hamnar männenallt högre upp i takt med att makten flyttas uppåt.Kvinnorna blir chefer i offentliga verksamheter somska slimmas ned.Fru talman! TCO hade enkampanj om lika lön för lika arbete som pekade pålöneskillnaderna mellan kvinnor och män. Kampan-jen fick kritik för att den bildligt talat hängde ut mänskön. För alla som inte vill se att skillnaden mellanmän och kvinnor och bristen på jämställdhet beror påmäns överordning och kvinnors underordning är ensådan här kampanj, som fokuserar på kön, ett hot.Redan år 1908 stiftades i vårt grannland enlag om lika lön för lika arbete. Men sanningen i dagär ju att manligt kön ger högre lön.Av de antagna till läkarutbildning vid landets hög-skolor är kvinnor just nu i majoritet. Lönerna förläkare har sjunkit, och yrkets status blir lägre i ochmed att fler kvinnor än män utbildar sig till läkare.Likadant är förhållandet med läraryrket.Ett problem, fru talman, är att statusen på yrkensjunker när kvinnorna tar över. Forskning visar på attså är fallet. Arbetsuppgifterna får lägre värde, ochlöneutvecklingen tenderar att stanna av. Att statusenpå yrkena sjunker gör att det finns ett motstånd hosmännen mot att släppa in kvinnorna. Det hämmarockså de män som skulle kunna tänka sig att bryta in iyrken som domineras av kvinnor.År 1791 efterfrågades att flickorna i Frankrikeskulle ha rätt till samma utbildning som pojkarna. i tar fler kvinnor än män högskoleexa-men, men av professurerna på universi-teten innehas av kvinnor.Att kvinnor traditionellt inte innehar lika högaposter i samhället som män medför att kvinnors ge-nomsnittslön är av männens. Att löneskillna-derna nu ökar, enligt en undersökning av SCB, tyckerjag är en backlash för samhället. Löneskillnadermellan kvinnor och män är det svåraste hindret förjämställdhet på en arbetsmarknad som är seg-regerad. närmade sig kvinnors lönermännens, men har skillnadernablivit större igen. Sanningen är tyvärr att det lönar sigmer att vårda ting och maskiner än att vårda levandemänniskor.Fler kvinnliga chefer skulle leda till rättvisare lö-ner, fru talman. Lika lön för lika arbete ger ekono-misk självständighet. Det har länge varit ett mål förjämställdheten och är ett steg att försöka uppnå.Det är mot denna bakgrund som stårbakom regeringens proposition om ändringar i jäm-ställdhetslagen för att komma till rätta med osakligalöneskillnader och för att kunna upptäcka, åtgärdaoch förhindra dessa skillnader. Jag vill därför härmedyrka bifall till hemställan i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande i denna del.Utskottet behandlar också motioner och yrkandenfrån allmänna motionstiden i sitt betänkande. Miljö-partiet har tidigare motionerat om att kunna jäm-ställdhetsmärka arbetsplatser och produkter. Vi tyckteatt det var tillfredsställande att regeringen tillsatte enutredning som tog tag i dessa frågor och som harkommit halvvägs. Min motion om medicindoseringefter kvinnokroppen kommer också att tas med iutredningen, och det är jag glad för. Det kan bli enkonkurrensfördel, som jag ser det, om ett läkemedels-företag kan visa på att deras mediciner som ska an-vändas av kvinnor också är framtagna efter kvinno-kroppen.Jag har också när det gäller jämställdhetsmärk-ning, fru talman, en reservation till betänkandet omatt kunna jämställdhetsmärka reklam. I reklamenvisas mannen fram som stark, kompetent och utåtrik-tad. Han framställs som chef, politiker, hjälte ellerbrottsling. Kvinnan är smal, vacker och inåtvänd.Hon framställs som mor, maka, sexobjekt eller offer.Går man in på pressbyrå ochtittar på tidningshyllan ser man mer än hundra tid-ningsframsidor med bilder av leende kvinnor i utma-nande poser. En snabbräkning visar att bland 146vecko- och månadsmagasin ler 65 kvinnor, 29 kvin-nor intar en sexig pose, 22 kvinnor visar brösten och5 kvinnor ser rädda och hotade ut.Mediernas bild av kvinnan är stereotyp och på-verkar våra attityder och möjligheter att bli jämställ-da. I konsumerar vi i medeltal nästan sextimmar medier . Medierna påverkar ocksåhur unga flickor uppfattar sig själva. En undersökningvisar att av alla 15-åriga flickor villändra på sina kroppar. Flickor börjar banta redan iårskurs fem, och drygt var tjugonde flicka befinnersig i riskzonen för att utveckla en allvarlig ätstörning.Reklamen, fru talman, tar inte hänsyn till vad denkan leda till . Reklam som ser till jäm-ställdhetsaspekter och har en jämställd syn på kvin-nan skulle också hjälpa unga kvinnor att förändrasynen på sig själva.Förnedrande och sexistisk reklam påverkar ung-domar i stor utsträckning och minskar ett framåtskri-dande av jämställdheten mellan kvinnor och män.Härmed vill jag yrka bifall till reservation nr 9 tillbetänkandet samt reservation nr 19 tillsammans medVänsterpartiet, som behandlar en utvidgning av jäm-ställdhetslagen till att också gälla utbildningsväsendetoch problemen med sexuella trakasserier i grundsko-lan och i högstadiet.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag instämmer i den beskrivning somBarbro Feltzing gör av att kvinnor lockas till fysiskaavarter. Det kan vara nog så tragiskt. Men det är klartatt när hon nämnde att vara smal och vacker får jagtillstå att vi herrar ibland också lockas av sådanabudskap.Sedan tar en intressant utgångs-punkt . Jag vill inte påstå attdet bara var liberala tankegångar som fick sitt fotfästei den globala debatten, men de har säkerligen spelatin. Jag delar uppfattning att vi bordeha kommit längre när det gäller att jämnt fördela högaposter och att se till att det är mindre skillnader ilönesättningen, vilket har varit till nackdel för kvin-norna.Sedan får vi väl finna oss i, fru talman, att iregel är före. Det är depå många områden, inte bara på skidor, utan det gäl-ler även parlamentariskt arbete.Barbro Feltzing missade dock jämställdhetslagen,som ändå var ett stort principiellt genombrott. Mendet var före inträde i så detkan förklara en del av den glömskan.Jag är däremot lite orolig över att ofta återkommer till att globaliseringen skulle vararoten till allt ont. Jag tror tvärtom, fru talman, att vibehöver mer av internationellt umgänge. Vi behövermer av utbyte och handel. Vi behöver mer av korsbe-fruktande utbildning. Jag tror att det kan främja bådejämställdhet och den fred som vi eftersträvar.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Det är bra att hållermed om mycket av det jag har sagt. Men hans kon-kreta fråga gällde globaliseringen.Det jag säger är ett faktum. Vi kan bara titta när-mare på vilka som sitter på toppositioner i EU. Är detkvinnor eller är det män? När utrikesministrarnasamlas nere i EU, ser man en liten utrikesministersom är kvinna stå bland många män. Detsamma gäl-ler vilka det än är som är där nere.Likadant är det när det gäller toppositioner i före-tag och andra organisationer. I och med att maktenflyttas högre och högre upp flyttas också männenmed, medan kvinnorna inte hänger med. Och som jagsade sitter kvinnor oftast på bl.a. myndigheter och ioffentliga verksamheter som slimmas ned. Det här ärfakta som även forskningen visar på.Anf. 51 () replik:Fru talman! Jag har inte så mycket att tillägga merän att det när det gäller globaliseringen självfalletåterstår mycket att göra. Det är väl så med både na-tionell och internationell verksamhet att den behöverses över och ibland t.o.m. tuktas.Ur den synpunkten tycker jag att det har ett för-nämligt signalvärde att två kommissionärerhittills just har varit kvinnor. Det är en bra signal ochdet kanske är något av en "god exportprodukt" som viskulle kunna ge och världen, nämligen att vilyfter fram kvinnor i starka positioner. Det tror jagockså att vi män kan ha glädje av.Anf. 52 () replik:Fru talman! Jag kan bara hålla med om det somElver säger.Anf. 53 () replik:Fru talman! Att en kvinnlig chef ska ha sammamöjligheter som en manlig, som togupp, tycker jag är självklart. Men det är egentligeninte det vi diskuterar. Det vi diskuterar är denlönekartläggning som föreslås i propositionen.Jag är lite förvånad över att gårmed på den här kollektivistiska synen, trots att honhar hört de föredragningar som vi har fått utifrånArbetsmarknadsverkets undersökning, vad den kosta-de, hur lite den gav. Vi fick också i utskottet känne-dom om en intressant aspekt från , där manhade gjort en sådan här kartläggning. När man i den-na kartläggning kom fram till att en undersköterska ipsykiatri skulle ha högre lön än överläkaren lade manned undersökningen.Skrämmer det ändå inte att ar-betsvärdering kan ge den här typen av resultat? TarBarbro Feltzing inte hänsyn till all den kritik somfinns mot detta, utan ställer helt upp bakom regering-en?En liten fråga till bara, det gäller den offentligasektorn. Anser att det vore bra ommonopolen bröts upp inom den offentliga sektorn föratt därmed ge en annan löneutveckling för de kvinnorsom arbetar där? Kan vi förvänta oss stöd från BarbroFeltzing och i fråga om att man ska fålov att göra sjukhus privata i fortsättningen, ellerkommer även där att ha den kollekti-vistiska synen, vilket framför allt missgynnar kvin-nor?Anf. 54 () replik:Fru talman! Den sista frågan som tror jag inte att jag ska inveckla mig i någotsvar på. Det är väl så att individen i modellen för denvästerländska demokratin alltid och självklart harvarit av manligt kön. Det kan man titta närmare på.Frågan om de offentliga monopolen avser vi attåterkomma till sedan.Däremot tycker jag att det är viktigt att man nugenomför en lönekartläggning för att kraftfullt kunnaarbeta gemensamt för att få fram lika löner.Fram till 1993 var det inte individuella löner. Denborgerliga regeringen fick igenom principen om indi-viduella löner som startade då.Jag kan ta ett exempel från en arbetsplats medmånga arbetsledare, där man faktiskt arbetade i grup-per för att hjälpa varandra. Det var både kvinnor ochmän, och man förhandlade tillsammans för att få likalön mellan grupperna på det här företaget. Lika lönför likvärdigt arbete. Men så fick den borgerliga rege-ringen igenom den individuella lönesättningen. Dågick man kanske ned och förhandlade med gruppen,men sedan gick man upp och förhandlade lite mersjälv. Solidariteten togs faktiskt bort i och med denindividuella lönesättningen.Jag är inte emot en öppen politik. De individuellalönerna ska som sagt vara öppna, inte dolda. varlönesättningen alltid öppen. Det är den inte längre,därför kanske lönekartläggningen behövs.Anf. 55 () replik:Fru talman! Frågan om det offentliga monopolet ilandstinget hade jag kanske inte förväntat mig någotsvar på av , men jag tycker atthon ändå ska ta med sig den frågan till partiet närman diskuterar. Det här är faktiskt ett rejält sätt attöka lönen för kvinnor. Det har visat sig att man fårhögre löner inom privata sjukvårdsföretag. Det här ärett sätt att komma dithän. Det vore tråkigt om BarbroFeltzing såg till att regeringens förslag i den här delengår igenom med tanke på vad det betyder för alla dekvinnor som arbetar inom sjukvården och alla de mänsom finns där också, förresten.Jag blir lite tveksam när jag hör på individuella löner. Men det innebär att jagkanske lite grann kan förstå att har ställtsig bakom den här propositionen.Det var mycket tveksamhet till om man vill ha in-dividuella löner eller inte. Man ser tydligen frånMiljöpartiets sida, vilket förvånar mig, de här grupp-visa lönerna som ett bra sätt att ge löner i fortsätt-ningen. Då förstår jag fullkomligt att man ställer sigbakom lönekartläggningen.Det var ett förvånansvärt svar. På något sätt bordeman kanske lyssna på alla dem som har sagt vad mananser om den här lönekartläggningen. Men inte ensatt undersköterskan får högre lön än överläkarenverkar tydligen vara något som rea-gerar på.Anf. 56 () replik:Fru talman! När det gäller den offentliga sektornoch kvinnornas löner är det som jag sade i mitt anfö-rande, att det gäller att höja statusen på de kvinnodo-minerade yrkena. Många exempel visar att när kvin-nor kommer in i ett yrke sjunker ofta statusen ochdärmed också lönerna.När jag för länge sedan arbetade som tekniklärarehade vi bra lön, tyckte vi alla lärare. Sedan kom det infler och fler kvinnor i läraryrket, och dominerasdet av kvinnor. Statusen och sjunkit och därmed harockså lönerna stagnerat. Det är viktigt att lyfta framdetta och höja statusen på kvinnodominerade yrken,vilket man kan göra med denna kartläggning.Jag sade inte att jag är emot individuell lönesätt-ning, men den ska vara öppen. Det ska inte vara doltvilka förmåner man har. Här i frågar man intevad människor har för lön när man träffar dem förstagången. Men det är första man frågar efter i Taiwaninnan man frågar personen i fråga om han eller hon ärgift och har barn. Där är det helt öppet.Jag tycker att man kan ha individuella löner, menman ska inte behöva skämmas för dem, utan det helaska vara öppet och det ska vara möjligt att kartläggalöner och jämföra grupper. Därför är det som kommerfram här viktigt.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! Jag vill börja med att tacka BarbroFeltzing för en mycket bra historisk exposé. Jag in-stämmer i de flesta av hennes beskrivningar av histo-rien. Jag blir dock lite tveksam när hon landade ioffentliga sektorn och nutid.Enligt statistik och forskning kan man mycket välgöra precis som gör, nämligen kon-statera att när kvinnorna kom in i lärarkåren eller isjukvården - framför allt då på läkarsidan, annars harde funnits i sjukvården sedan urminnes tider - sjönklönerna.Eller också är det precis tvärtom. I och med att vihar haft en offentlig vård där Landstingsförbundetskött förhandlingarna och mer eller mindre lagt enribba över hela landet så har lönerna halkat efter, ochdå slutade killarna att söka sig dit.Hur man löser problemet är en stor fråga. Är detBarbro Feltzings historieskrivning som är den kor-rekta, då har vi det nog tufft. Är det min historie-skrivning som är korrekt, då går detta att påverka bl.a.genom att inte ställa sig bakom regeringens komman-de lagförslag om att göra det svårare för privat sjuk-vård.Om det finns fler valmöjligheter inom vården ochinom skolan blir det inte som avgör lönenivån för helaSverige, utan det kommer då att finnas en naturligoch sund konkurrens mellan olika delar av landet.Därför vill jag fråga : Är det verk-ligen fasta övertygelse, att när kvin-nor kommer in i olika yrken, då blir det låg status? Iså fall har vi det väldigt tufft. Eller kan olika vårdap-parater också påverka statusen? Om lönen sjunker, ärdet i sig en signal om låg status?Anf. 58 () replik:Fru talman! Som jag sade till kan jaginte ge ett fullständigt svar på en fråga som är uppetill behandling.Jag håller fast vid att statusen sjunker när männenupphör att komma in i yrket. Det är väldigt mycketforskning som visar på detta. Så jag håller fast vidmin historieskrivning.Men jag tror inte att det är ett så stort problem,utan det gäller att komma till rätta med det genombl.a. Jag tycker att det är viktigt.När det gäller den offentliga sektorn och hur vi iMiljöpartiet ställer oss till den vill jag inte uttalamig i den frågan.Anf. 59 ()replik:Fru talman! Många har varit inne på att man skadiskutera jämställdhetsfrågor ur ett helhetsperspektivoch att det handlar om att jobba på många olika om-råden. kommer vi att fatta ett beslut som tar ossett steg framåt i jämställdhetsarbetet.Förra veckan fattade vi ett annat beslut som fördejämställdhetsarbetet minst två steg bakåt. Jag villåterigen ta upp beslutet om en ändring av turord-ningsreglerna som inte bara deltog i utansom man faktiskt också drev. var endirekt orsak till att denna förändring kom att genom-föras.Det var en förändring som på ett avgörande sättrycker undan anställningstryggheten för kvinnor, enanställningstrygghet som vi redan nu vet är urholkad.Vi vet redan nu att det finns klara samband mellankvinnors brist på anställningstrygghet och barnafö-dande.Ibland är det långt mellan vackra ord och hand-ling.Anf. 60 () replik:Fru talman! ska vi diskutera förra veckans de-batt. är det facket som tillsammans med arbets-givaren kan göra undantag från turordningsreglerna.Då kan det hända att kvinnor diskrimineras, det vetvi. Jag tycker verkligen inte att den förändring som vibidrog till medför någon stor föränd-ring mot vad som gäller i dag.Jag sade att vi från harunder den allmänna motionstiden lagt fram ett förslagom en förstärkning av föräldraledighetslagen. Bevis-bördan ska vara densamma som gäller för diskrimine-ringslagen och jämställdhetslagen. Man bör ocksåinföra EG:s bevisbörda. Jag hoppas verkligen attVänsterpartiet och Socialdemokraterna kommer attstödja vårt förslag om en förändring av föräldraledig-hetslagen.Det finns en liten svaghet här, och det är den somvi kan se . Men med den förändringen behövervi inte tänka på det här längre, och då hoppas jag attden debatten är över.Anf. 61 ()replik:Fru talman! Turordningsreglerna har en principi-ellt stor betydelse utifrån många aspekter, inte minstfrån jämställdhetssynpunkt, så de förtjänar att disku-teras. Man har redan haft dessa undantag i turord-ningsreglerna. HTF har visat att det nästintill enbartär kvinnor som missgynnas.I TV-programmet visa-de man sambandet mellan graviditet och unga kvin-nor och hur de missgynnas på arbetsmarknaden. Detförstärker ju bilden av de mekanismer som finns.Kan man då tänka sig att det görs enuppföljning av hur turordningsreglerna de facto slår?Och om det visar sig att det som vi redan vet - att detär kvinnor som konsekvent missgynnas - blir be-kräftat, kan vi då förutse en ny majoritet som kommeratt ändra det beslut som fattades ?Anf. 62 () replik:Fru talman! Jag anser att den undersökning somHTF gjorde var väldigt svag. Den gällde ett halvår.Den undersökning som HTF lutade sig emot hade ettväldigt svagt underlag. LO satsade nästan 2 miljonerkronor på denna undersökning för att smutskasta dethär förslaget. När man tog del av undersökningenvisade det sig att det var sju stycken som hade blivitundantagna.Vad det här förslaget går ut på är att det ska blimöjligt att skydda två stycken innan turordningslistangörs upp av fack och arbetsgivare tillsammans. I dagbestämmer facket tillsammans med arbetsgivarenvilka som ska få gå. Är det bättre att komma hem tillfamiljen och säga att det är facket som inte tycker attjag ska få stanna kvar, trots att jag har betalat fackav-gift ? Är det bättre att facket tillsammansmed arbetsgivaren låter avskeda en person än att manfår skydda två stycken innan turordningslistan görsupp?Man skulle kunna ha ett större skydd genom enförstärkt föräldraledighetslag.Jag kan tänka mig en utvärdering av det här för-slaget. Då får vi avvakta vad den kommer att visa iframtiden.Anf. 63 ():Fru talman!Så, så, så vacker utan spackelAtt du inte kan förståJu mer du kladdarJu mer du sabbarSlå dig fri och gåDu ska vara den du är.Inte vara som alla andra.Bara vara den du är.Så sjunger på en av årets mest sål-da svenska singlar. Den handlar om de skönhetsidealsom kommit att prägla en hel generation av uppväx-ande tjejer och killar - om de skönhetsideal som, frutalman, är grunden för att var femte svensk ung kvin-na har eller har haft ätstörningar.Förutom att den i sig är en viktig jämställdhets-fråga, väcker den ju vissa frågor. "Slå dig fri och gå." Vad är det man ska slå sig friifrån? "Bara vara den du är." Vad är det som hindrar nå-gon från att vara den man egentligen är? Varför be-hövs denna uppmaning till unga människor i Sverigeår ?Jag tror att man kan se det som ett grundskott motmycket av den retorik som ibland från vissa talarehörs från denna talarstol, att jämställdhetsfrågan barahandlar om individuella val, att vi är fria att göra vadsom helst, att det handlar om att välja sina egna skön-hetsideal, att det handlar om att göra sina egna indivi-duella yrkesval så uppstår aldrig någon lönediskrimi-nering, för då är det bara att välja det jobb som är brabetalt från början.När man diskuterar jämställdhet är något oftaåterkommande att det handlar om individuella värde-ringar och attityder. Ofta används just detta som ettargument för att det inte behövs mer av politiskainsatser.Låt mig därför först säga att attityder och värde-ringar är viktiga. Men attityder och värderingar upp-står inte ur intet. De är ett resultat av vilken sortssamhälle vi lever i, vilken sorts samhälle vi har valtatt forma, vilken sorts samhälle som politiken harskapat förutsättningarna för. Därför, , ärdet inte helt trovärdigt att hävda jämställdhet somprincip men i praktisk politik motsätta sig alla dereformer som skapar ett ramverk för ett mer jämställtsamhälle.Det är inte så att ett samhälle präglat av löneskill-nader, skönhetsideal, våld mot kvinnor eller en ojäm-ställd maktstruktur skapar jämställda värderingar.Tvärtom genererar det nya klyftor. Det återskapar deexisterande klyftorna. Det bekräftar gamla värdering-ar om man inte väljer att utmana och bryta strukturer.I det arbetet är det samhälle, den lagstiftning och deinstitutioner som vi bygger upp viktiga instrument.Vi socialdemokrater är vana, fru talman, att utma-na strukturer.