prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — Men en allmän frihet förkommuner att kunna betala ut ersättning till föräldrarsåsom föreslås i reservation är juegentligen inget annat än ett sätt att skapa en kvinno-fälla, som jag ser det.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Det var ett intressant konstaterande.Det decentralistiska vill inte ha frihet förkommunerna.Anf. 151 PER () replik:Fru talman! Om jag har yrkat bifall till fel reser-vation ska jag be att få rätta mig. Jag yrkar bifall tillreservation nr 5.Jag måste be om ursäkt, för jaghörde faktiskt inte frågan.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Jag konstaterade att det decentralis-tiska numera klargör att man inte vill hafrihet för kommunerna.Anf. 153 PER () replik:Fru talman! Jodå, vi är decentralistiska. I vissa fallfinns det anledning att garantera vissa grundlägganderättigheter i de här friheterna, bl.a. när det gäller enanställningsform som vi tycker är väldigt viktig.Anf. 154 ():Fru talman! Vi behandlar just nu konstitutionsut-skottets betänkande KU6, och vi behandlar 30 motio-ner, som har sagts, från allmänna motionsti-den och dessutom reservationertill förmån för vissa av dessa motioner.Inledningsvis vill jag passa på att yrka avslag påreservationerna och bifall till utskottets hemställan.Som när vi har diskuterat dessa frågorrör motionerna omfattningen av affärs-verksamhet och formen för sådan verksamhet. De rörlaglighetsprövning, sanktionssystem, kommunalatrafikbolag, företags möjligheter att verka utanför denegna kommunen samt kommunens befogenheter ifråga om barnomsorg, som vi har hört en debattkring. Jag ska inte kommentera varenda motion i dethär betänkandet, men ska i någon mån kommenterareservationerna.Vad gäller näringsverksamhet, dessomfattning och form finns det inte skäl att göranågot annat ställningstagande än det som vi gjorde iett liknande betänkande - det var när denhär formen av frågor senast var uppe till diskussion -dvs. att det inte finns skäl att begränsa eller förbjudakommunala företag. Men det finns en uttalad viljein-riktning att den kommunala verksamheten i störstamöjliga utsträckning ska bedrivas i nämndform. Detkan också, som tidigare nämnts här, finnas skäl attbedriva viss verksamhet i bolagsform. Här ska verk-samhetens förutsättningar och den samlade kommu-nala nyttan vara utgångspunkten för organisations-formen.Frågan om otillbörlig konkurrens, som reservatio-nerna handlar om, är ju redan uppmärksammad. Jagvill här hänvisa till , som vid års-skiftet ska lämna sin slutrapport. Därefter är det rege-ringens sak att ta ställning i frågan och vidta de åtgär-der som är erforderliga. Dessutom är det aktuellt meden departementspromemoria från Näringsdeparte-mentet som just behandlar konkurrenssnedvridandeeffekter av offentlig näringsverksamhet.Dessa frågor är alltså belysta. Men det låter påPer-Samuel Nisser och Moderata samlingspartiet somom de aldrig har lyfts. Jag vill påminna om näringsut-skottets betänkande som vi hade att behandla i kam-maren , NU4, där denna frågaverkligen belystes. hade en klarviljeinriktning att vare sig verksamheteller annan näringsverksamhet fick bedrivas så attden konkurrerade ut eller på annat sätt hindrade till-växten i privata företag. Det var en klar viljeinrikt-ning, och den ställde sig kammarens majoritet bakom.Så till frågan om en laglighetsprövning. Även denfrågan har varit föremål för diskussion idenna kammare. Bedömningen huruvida en verksam-het ligger inom den kommunala kompetensen ärytterst en styrelsefråga. Även ägaren, i det här falletkommunen eller , har ju möjlighet att age-ra på bolagsstämmor där man väljer ombud från äga-rens sida. Visst kan det vara så att en sådan verksam-het haltar i vissa fall, men oftast fungerar den på ettbra sätt.Vad gäller detta med sanktionssystem kan kon-stateras att en del lagändringar faktiskt har skett sedanfrågan debatterades i kammaren . Jagtänker då främst på det socialrättsliga området. Dess-utom har det aktualiserats en del författningsändring-ar . Här pågår alltså ett aktivt arbete. Låtoss därför avvakta och se vad det utmynnar i.Till sist den intressanta diskussionen som fördesinnan jag kom upp i talarstolen som gällde barnom-sorgen, som ska bedrivas i regi.Jag tycker att frågan om hur man formar familje-politiken ytterst är en nationell fråga. Vi har en lag-stiftning som reglerar detta. Att då via ändringari kommunallagen eller genom särskild lagstiftningkringgå den finns det absolut inga skäl att göra.Familjepolitiken ska göras lika i landet, och denska inte vara beroende av vilken kommun man bor i.Dessutom tycker jag att det är förvånande att Krist-demokraterna och , som i andrasammanhang - inte minst vad gäller laglighetspröv-ning, sanktionssystem och annat - vill snäva in denkommunala kompetensen i det här fallet vill utvidgaden. Det är något märkligt tycker jag.De reservationer från och Kristdemo-kraterna som handlar om att kommunerna själva skafå bestämma sin barnomsorg ställer jag mig väldigtnegativ till. Vi kan ju i den här kammaren bedriva endebatt som handlar om rättvisa, jämlikhet och annat.Det ställer jag gärna upp på i andra sammanhang,men just den här debatten är konstitutionell.Därför, fru talman, yrkar jag avslutningsvis åter-igen avslag på reservationerna och bifall till utskottetshemställan.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag ser många exempel runtom i lan-det på osund konkurrens och snedvridna förhållandennär kommuner bedriver affärsverksamhet. Det finnsockså många exempel på kommunala bolag sombehöver tillskott, alltså extra pengar från ägaren, dvs.kommunen, när verksamheten inte går runt.Jag vill fråga : Skaverkligen skattemedel användas på detta sätt? Det ärpengar som annars skulle kunna användas på områ-den som skola, sjukvård osv.Anf. 156 () replik:Fru talman! Det ska de naturligtvis inte göra. Jagframhöll också i mitt anförande att varken kommunaleller annan offentlig verksamhet får slå ut jobb ellertillväxt i den privata verksamheten. Naturligtvis skadet inte vara på det viset. Det har också uppmärk-sammats av som ska lämna sinslutrapport vid årsskiftet.Men och samlings-partiet får det att låta som att all näringsverksamhet -om den drivs i regi - är solarier, cafeteri-or, frisörverksamhet, gym och annat. Så är det ju inte.Kommunal näringsverksamhet utgörs till nästan 99 %av sådan verksamhet som bedrivs för kommunnyttanoch icke i vinstgivande syfte, nämligen bostads- ochhyresverksamhet. Det handlar om energiverk och alltsådant som kan räknas till allmännyttan.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! ansertydligen - det hörde jag i anförandet - att den lag-reglering som finns räcker för att motverka den osun-da konkurrens som vi kan se. Det tycker jag ärmärkligt. Det är så mycket som visar på det motsatta.Är det så att Socialdemokraterna tycker att det ärbra att kommuner och landsting bedriver affärsmässigverksamhet? Det verkar vara så. Annars borde detvara viktigare, tycker jag, att det offentliga koncentre-rar sig på att sköta de åtaganden som vi ser som mernaturliga.En annan fråga gäller lokaliseringsprincipen.Kommuner ska inte bedriva verksamhet utanförkommungränsen. I betänkandet tas frågan upp omkommunala trafikföretag, men det kan också gällaandra verksamheter. Det finns exempel påkommunala bolag som lägger anbud på verksamhetutanför den egna kommunens gränser. På så sätt kankommuninvånarnas skattemedel äventyras. Vi har settexempel inom elhandelsområdet. Anser , om jag ställer det som en princip-fråga, att kommunala bolag ska få arbeta över kom-mungränserna genom att ta anbud utanför kommunenäven om det i flera fall har visat sig att det finns enfara för att kommuninvånarnas skattemedel användspå fel sätt?Anf. 158 () replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteralite av det som inledde med. Detgäller detta med den kommunala näringsverksamhe-ten. Sanningen är ju den, , att frånborgerligt håll ogillar man all näringsverk-samhet. Sedan gömmer man sig bakom detta medcafeterior och annat för att det låter mer rumsrent. Detär ju sanningen. Allt ska privatiseras. Det är ju den bistra sanning-en.Vad gäller näringsverksamhet som bedrivs utanförden egna kommunen vet lika välsom jag att frågan har utretts. hållerden på att få en översyn i . Låt ossdå inte föregripa denna genom att fastna i vissa fållori de här sammanhangen utan låt oss se vad den handen. I vissa fall kan det dock vara så att detgagnar människor i en viss region på grund av att detär glest med folk där osv. Det gäller just detta medbussbolag och deras verksamhet utanför den egnakommunen. Men frågan är som sagt under beredning,så låt oss avvakta.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! Hörde jag rätt när sade att hon inte ser några problem medden bolagsverksamhet som så många kommunerägnar sig åt? Jag ser många problem med kommunalnäringsverksamhet. Det är därför många av oss bor-gerliga politiker är så skeptiska mot detta. Det har juvisat sig gång på gång att det behövs resurstillskottfrån den egna kommunen för att man ska klara verk-samheten. Det förekommer ett antal skandaler knutnatill de kommunala bolagen.Vad jag också har upplevt som mycket besväran-de är ju att många av de ledamöter som sitter sompartirepresentanter i de kommunala bolagen intelängre ser sig som politiker. De ser sig något annatslags personer, som står utanför den politiska verk-samheten och i stället ägnar sig åt att göra affärer medmer eller mindre gott resultat. Jag skulle vilja höravad anser att man kangöra för att förbättra demokratin när man ska ha kvarkommunala bolag.Anf. 160 () replik:Fru talman! Det är ju inte på det viset, HelenaBargholtz, att kommunala bolag är något självända-mål. Det gagnar ju kommunnyttan, dvs. de invånaresom bor i kommunerna. Man får det ibland från bor-gerligt håll att låta precis som om det här hade ettegenvärde i sig. Det har det inte alls.Sedan är det dessutom på det viset att de männi-skor som väljs till de kommunala bolagen ofta väljsvia fullmäktige. Då har ju kommunfullmäktige ochlandstingsfullmäktige ett speciellt ansvar för att se tillatt de rätta människorna kommer dit. Men självaprincipen med kommunala bolag, med kommunalnäringsverksamhet i stort, kan det ju inte vara någotfel på bara för att man måhända från visst håll väljerdit fel människor.Anf. 161 () re-plik:Fru talman! Då vill jag fråga hur hon ställer sig till utförsäljningar avkommunala bolag. Jag visade ju i mitt inledandeanförande på vilka stora förtjänster, vilka vinster,kommunerna kan göra genom att sälja kommunalabolag t.ex. inom energisektorn. Är det så väldigtmycket bättre att ha energiverksamheten i ett kom-munalt bolag än i ett privat bolag? Känner verkligenkommuninvånarna att de får väldigt mycket bättreenergi om de vet att det är kommunalpolitiker somsköter det hela?Jag skulle över huvud taget vara intresserad av attveta om är beredd attverka för att man omvandlar bolagsformer till vanligakommunala nämndformer för att öka demokratin ochförbättra insynen i verksamheten.Anf. 162 () replik:Fru talman! Det är ju på det viset, och det sade jagockså om lyssnade på mitt anföran-de, att man i mesta möjliga mån ska driva det inämndform - just på grund av detta med insynsmöj-ligheterna. Men sedan handlar det också om tillit. Viväljer ju företrädare i våra bolag för att vi litar på demänniskorna. Vi har en tilltro till dem. Det är inte såatt man fifflar i varje bolag.Jag minns så väl debatten från , från vå-ren 1999. Då stötte man, inte minst från folkpartis-tiskt håll, in sig på just att det var där som fiffletskedde; bakom slutna dörrar. Visst kan det hända,men det är ju inget som är vanligt förekommande.Där det förekommer fördöms det.Anf. 163 PER () replik:Fru talman! , varförså negativ till den variant som jag nämner i reserva-tionen, nämligen möjligheten för kommunen att an-ställa en människa som dagbarnvårdare åteget barn? Vad är det för skillnad mellan att jag ärdagbarnvårdare åt grannens barn och att jag är det åtmina egna barn? Att det är en nationell fråga hållerjag med om. Men just därför ska vi ha de här variab-lerna som ger kommunen möjlighet att se vad som ärbäst i den situation de har. Det kanske är så att det ärbäst för mig att vara dagbarnvårdare åt mina egnabarn. Varför ska jag inte få den möjligheten då?Anf. 164 () replik:Fru talman! Jag tror som jag sade tidigare att dethär är en mycket vid fråga som fordrar en mycket viddiskussion, kanske långt vidare än vad som föranledsav en motion från och en motion från kd,som dessutom har väldigt skiftande innehåll.Jag pratar gärna rättvisa och jag pratar gärna jäm-ställdhet med Per , men kanske inte just . Här handlar det omatt man vill ha ändringar i kommunallagen eller sär-skild lagstiftning för att de här möjligheterna ska ges.Dessa möjligheter får konsekvenser, inte minst avekonomisk karaktär, som borde diskuteras i ett annatsammanhang.Anf. 165 PER () replik:Fru talman! Jag kan inte förstå vad det är för storaekonomiska konsekvenser detta skulle få. Trots allt ärdet samma barn det handlar om. Det handlar bara omatt ge möjlighet till någon annan form av dagbarnvårdän vad vi har i den kommunala lagstiftningen. Jagmenar att ska vi ha en lagstiftning så skaden också ge de möjligheter som är bäst för barnen,inte för systemet eller för ekonomin i första hand. Detska vara bäst för barnen. Därför kan jag inte förståden principiella hållningen att det här är en kommu-nal fråga och att vi måste ha särskild lagstiftning. Såär det ju, eftersom lagstiftningen inte tillåter detta.Det haltar. Kan inte att det haltar?Anf. 166 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är vansinnigt viktigtatt diskutera just familjepolitiken, men jag inser sam-tidigt att den här frågan är av sådan oerhörd vidd inte i ett klubbslag omkring kompe-tens kan ändra i förutsättningarna. Jag är inte avsamma uppfattning som Per i den här frågan.Men jag tror inte att vi ska fördröja debatten här ge-nom att ta en vid debatt kring rättvisefrågor, jäm-ställdhetsfrågor och mycket annat. Det ser jag framemot att få debattera med Per i ett annat sam-manhang, dock inte under . 167 ():Fru talman! Det här betänkandet har som sagt . Jag ska börjamed att slå fast att det här med kompetensinte är något absolut begrepp, lika lite som begreppetkommunalt självstyre. Givetvis bestäms det ytterst avkommunallagen, men inom den ramen bestäms nogvad som är kompetens av den politiskadebatten, av opinionsläget och av medborgarnas akti-vitet eller brist på sådan. Självfallet bestäms det ocksåav de parlamentariska styrkeförhållandena osv.Att tro att man med ett beslut, en grundlagsskriv-ning eller ett fåtal snabba ingrepp av lagstiftnings-makten ska kunna nagla fast den kommunala kom-petensen på någon speciell nivå eller med någonspeciell avgränsning, tror jag är illusioner. Det finnsinga av oss oberoende naturliga gränser för denkommunala kompetensen. Vi kommer nog att fort-sätta att slåss, eller i alla fall diskutera, om var grän-serna ska gå och var balanspunkten ska vara. Vartfjärde år bedöms våra argument och våra resultat avväljarna. Det är nog så det ska vara. Vad som ärkommunal kompetens är politik, inte juridik.Vad är nu de borgerligas grundläggande syfte medsina motioner? Det är frågan. Ett argument som fram-förs med viss emfas är omsorgen om medborgarnasinsyn. Jag har en känsla av att det kanske inte är dethelt grundläggande argumentet.Är det de ekonomiska skälen som tar fram? Jag har lite svårt att riktigt tro på dendär kalkylen. Den förutsätter nämligen att de allraflesta kommunala bolag är illa skötta, olönsamma ochbyråkratiska. Dessutom övergår de som genom etttrollslag till att bli vinstgivande företag när de harförsålts eftersom de annars inte skulle gå att sälja. Jagtror inte riktigt på den kalkylen.Är det omsorgen om småföretagarna, solarieägar-na, som konkurreras ut av den kommunala jättenGlufs-Glufs? Jag tror inte heller att det är det avgö-rande skälet. Jag tror att i den här debatten - liksom iden allmänna politiska debatten - handlar det om att,som jag ser det, inskränka politikens verksamhetsfält,minska utrymmet för den kommunala bestämmande-rätten och att faktiskt minska utrymmet för demokra-tin. De borgerliga partierna säger gärna och ofta att devill stärka det kommunala självstyret, men samtidigtarbetar man för att minska den kommunala politikensverkningsradie. En extra polering av den borgerligahållningen leder till absolut makt överabsolut ingenting.Vi som inte har några fördomar mot kommunalnäringsverksamhet, vi som t.o.m. så vill omdanasamhället att bestämmanderätten över produktionenoch dess fördelning läggs i hela folkets händer, somdet fortfarande står i ett snart reviderat partiprogramsom tillhör ett annat parti än mitt, är nog mer bekym-rade över de regler som innebär att kommunala före-tag missgynnas på en konkurrensutsatt marknad.Här vill jag bara kort peka på den motion somfinns från m.fl. De vill permanentaden försökslagstiftning som finns beträffande kom-munala trafikföretag - det är redan nämnt i debatten -så att de kan konkurrera på samma villkor som deprivata företagen. Vi i utskottet kan då konstatera attden här frågan övervägs i . Jagförutsätter att regeringen kommer med en propositioni linje med den här motionen.Jag ska kanske vara extra tydlig. Vi förordar själv-fallet inte någon allmän bolagisering av kommunalverksamhet - absolut inte. Den nämndstyrda förvalt-ningsformen är den självklara formen förkommunal verksamhet. Jag är inte heller av den upp-fattningen att kommunen ska använda sina resursertill att konkurrera ut småföretagare. Det är inteVänsterpartiets linje. Men det finns också i vissa fallgoda skäl för kommunala bolag. Deras möjlighet attverka på en konkurrensutsatt marknad ska inte be-gränsas.Fru talman! Jag vill varmt rekommendera kamma-rens ledamöter att rösta för bifall till utskottets hem-ställan i samtliga moment.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträde.SfU5 Ny socialavgiftslagMom. 2 (säsongsanställda)1. utskottet2. 1 (fp, m, kd, c)Votering:157 för utskottet129 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 34 v, 14 mpFör res. 1: 66 m, 1 v, 37 kd, 14 c, 11 fpFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU3 Statlig förvaltningMom. 1 (ombudsmännen)1. utskottet2. 1 (s, v)Votering:144 för utskottet138 för res. 12 avstod65 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 66 m, 2 v, 37 kd, 14 c, 11 fp, 14 mpFör res. 1: 107 s, 31 vAvstod: 2 vFrånvarande: 24 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpMom. 2 (Justitiekanslerns verksamhet)1. utskottet2. 2 (kd, fp)Votering:237 för utskottet49 för res. 263 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 35 v, 14 c, 14 mpFör res. 2: 1 m, 37 kd, 11 fpFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpMom. 5 (IT och förvaltningen)1. utskottet2. 4 (c)Votering:270 för utskottet14 för res. 41 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 66 m, 35 v, 35 kd, 11 fp, 14 mpFör res. 4: 14 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 6 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpMom. 6 (dröjsmålstalan)1. utskottet2. 5 (kd, m, c, fp)Votering:158 för utskottet128 för res. 563 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 35 v, 14 mpFör res. 5: 66 m, 37 kd, 14 c, 11 fpFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpMom. 12 (alkoholfri representation)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:222 för utskottet58 för res. 75 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 66 m, 27 kd, 12 c, 8 fp, 1 mpFör res. 7: 1 s, 35 v, 5 kd, 1 c, 3 fp, 13 mpAvstod: 5 kdFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 5 c, 6 fp, 2 mpThomas () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU6 Kommunala kompetensfrågorMom. 1 (begränsning av affärsverksam-het)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)Votering:171 för utskottet113 för res. 11 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 34 v, 14 c, 14 mpFör res. 1: 66 m, 37 kd, 10 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 22 s, 16 m, 9 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpMom. 6 (barnomsorg)1. utskottet2. 4 (kd)3. res. 5 (mp)Förberedande votering:38 för res. 415 för res. 5233 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:233 för utskottet37 för res. 416 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 65 m, 35 v, 14 c, 10 fpFör res. 4: 37 kdAvstod: 1 m, 1 fp, 14 mpFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 5 kd, 4 c, 6 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.12 § betänkande 2000/01:KU7Valfrågor.Anf. 168 ():Fru talman! De valfrågor som behandlas i dettamotionspaket är huvudsakligen sådana som har attgöra med valproceduren, valsedlarnas utformning,registrering av blankröster och liknande frågor som ioch för sig kan vara nog så viktiga. Men viktiga frå-gor som skilda valdagar, valdagens förläggning itiden och andra valfrågor ligger i ett betänkande omförfattningsfrågor som vi kommer att behandla först ivår.Det är emellertid så att en större valfråga finnsmed redan i detta betänkande, nämligen den somhandlar om personvalet på kort och . Äm-net är förstås viktigt eftersom det handlar om vilketinflytande den enskilde väljaren ska ha på valet avpersoner som ska företräda honom i de valda försam-lingarna. Genom att väljarna får makten över vilkasom väljs kan demokratin vitaliseras. Det är förhopp-ningen.Personvalet kan kanske bidra till en ny och när-mare relation mellan väljarna och de förtroendevalda.Ibland yppas farhågor för att personvalet kan leda tillatt väljarna enbart röstar fram ytliga och medialapolitiker som inte har någon djupare ideologisk för-ankring. Jag tror dock att riskerna är betydligt över-drivna. De allra flesta människor klarar faktiskt av enlivsplanering på eget ansvar och kan rent av väljapremiepensionsfond alldeles själva, och då tror jagnog att de också kan anförtros ansvaret att välja poli-tiker i vår representativa demokrati.Det valsystem med inslag av personröstning somtillämpades 1998 föll så pass väl ut att det finns an-ledning att fortsätta på den inslagna vägen. Begräns-ningarna i systemet gjorde visserligen att genomsla-get för personvalet inte blev så stort, men ett dussintalkandidater till , som hade en placering påpartilistan som enligt det gamla systemet inte skullehar räckt till, kryssades ändå in.Dessutom var det förstås, särskilt i mindre val-kretsar, åtskilliga som klarade spärren utan att så attsäga behöva det, eftersom de valdes in redan genomsin placering på listan.Personvalet är hur som helst långt ifrån konsek-vent genomfört i . Man måste exempelvisfråga sig om det är rimligt att det finns en spärrgränspå i kommunala val och en på i riksdagsval.Sambandet är naturligtvis att ju högre spärrnivån är,desto mindre är möjligheten för väljarna att väljaperson och inte bara parti. Det är svårt att se det godaargumentet för att det skulle vara svårare för väljarnaatt påverka vilken person som kommer in i riksdagenän vilken som väljs in i kommunfullmäktige.Spärren i riksdagsval bör därför sänkas till ,kräver en enad borgerlig front i reservation 1. Det börvara möjligt för regeringen att återkomma med för-slag om lagstiftning i så god tid att de nya reglernakan tillämpas redan vid val, om bara viljanfinns. Tyvärr verkar det kanske inte som om den gördet. Just nu verkar vi i oppositionen inte riktigt nåupp till den majoritet på som i varje fall här iriksdagen än så länge räcker för beslut som socialde-mokraterna ogillar.Den gemensamma borgerliga reservationen pekarpå vad som borde vara möjligt i det korta perspektivetför att stärka inslaget av personval. På något längresikt, fram till valet , bör ett renodlat personvalinföras.