prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — Därför är detvälkommet med det förtydligande som vi länge harefterlyst, och som kom med tidigare idebatten, att vid krishantering oftast ska age-ra på FN-mandat, men att det alltid kommer att krä-vas FN-mandat när det gäller fredsframtvingandeinsatser. Om jag har missuppfattat detta får utrikes-ministern gärna kommentera det sedan.Men alliansfrihet är hotad genom att re-geringen är på väg att binda upp oss till EU:s militärakrishantering; och detta utan att en seriös och öppendiskussion förts i frågan. För att vår doktrin om alli-ansfrihet i fred och neutralitet i krig ska kunna funge-ra måste den uppfattas som trovärdig. Det blir svårtmed trovärdigheten om vi medverkar i militära ope-rationer inom ramen för en sammanslutning somuppträder som en militärallians.Uppgifter tyder på att EU-styrkan kommer att be-stå av 80 000 man, 300 flygplan och 80 fartyg. Det ärviktigt att poängtera att EU:s säkerhetspolitiska am-bitioner inte är begränsade till . Enligt EU:splaneringsmål ska styrkan kunna ingripa upp till4 000 kilometer bort.Med denna utveckling kommer mycketsnart att bli så indraget i EU:s militära krishanteringatt vi kan få svårt att säga nej till att medverka i EU:smilitära tvångsoperationer. Detta urholkar vår allians-frihet.Regeringen borde tydligt och klart deklarera attSverige specialiserar sig på fredsbevarande och hu-manitära insatser, på civil krishantering. är detprecis tvärtom. Det går mycket långsamt att skapa decivila delarna av krishanteringen och den konfliktfö-rebyggande politiken, medan vi snabbt ordnar framde militära. Jag har en lista på de bidrag som rege-ringen har beslutat att vi ska skicka tillEU:s militära krishantering: En ledningsresurs med50 stabsofficerare, en mekaniserad bataljon, ett in-genjörskompani, ett militärpoliskompani, ett sjömin-röjningsförband, en ubåt - minsann, ett korvettför-band, spaningsflyg med Viggenmaskiner som 2003ska bytas till JAS, ett transportflygförband med Her-kulesmaskiner. Inalles 1 900 man.Det tycker vi är en felaktig prioritering. Risken äröverhängande att generalerna tar över kommandotinom ett område som i huvudsak borde fokusera påcivila och konfliktförebyggande insatser.Vi anser att ska driva att utrikes- och sä-kerhetspolitiken helt ska avföras från . Tills så sker bör linje vara attaktivt arbeta för att göra EU:s internationella politikså solidarisk som möjligt. Likaså måste ar-beta för att säkerhetssamarbetet inte definieras i en-bart militära termer utan också i sociala, ekonomiskaoch ekologiska termer med en breddad och moderna-re definition av säkerhetspolitik.Slutligen, fru talman: Hur kommer den framtidautvecklingen inom EU att se ut? Naturligtvis finns detmånga tänkbara scenarier. Att både fördjupa ochutvidga samarbetet såväl geografiskt som politiskttorde dock bli en svår uppgift.I har den nödvändiga debatten om EU:sframtid länge varit lågmäld och för det mesta icke-existerande. Ofta beror detta på att ja-sägarna inte villha en debatt om det långsiktiga utan snarare om di-rektiv och dagspolitik.I det här sammanhanget är frågan om en anslut-ning till EMU naturligtvis helt avgörande. Ett ja tillEMU kan leda till att blir en delstat iett . Detta förtigs tyvärr av ja-sägarna. , innan han blev ja-sägare, erkändestatsministern detta faktum och förklarade offentligtatt "EMU kan göra EU till en stat", men är haninte längre lika tydlig på den punkten. Också hansborgerliga kompis i den här frågan, ,brukar ivrigt förneka att EU på något sätt rör sig iriktning mot en federal stat. Frågan är varför. Inserman kanske att detta är alltför osmältbart för desvenska väljarna och att det därför är bäst att liggalågt?Ja-sägarna har det inte lätt . De har inte alls fol-ket med sig. Den senaste opinionsmätningen visar atthela skulle rösta nej till EMU och att bara 31 %skulle rösta ja. En central fråga som jag vill ställa är:Erkänner ni ja-sägare att EU utvecklas i riktning moten federal stat och att EMU kommer att förstärka denutvecklingen? Anser ni att ska bli endelstat i ett ? Om inte, huravser ni att förhindra att en svensk EMU-anslutningleder till detta?Anf. 32 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Det blir lite svårt när inte kan svara på mina frågor, men låt migsvara på frågor till mig när detgäller krishanteringen.Vad det handlar om när vi nu inleder både en fö-rebyggande verksamhet, en civil krishantering, och enmilitär krishantering är att vi ska kunna reagera i tid.Hinner vi inte reagera måste vi också ha en mi-litär kapacitet, men den ska användas på ett sådantsätt att den inte står i strid med alliansfriheteller med Natomedlemmars intressen. Vi skiljer ut detnationella försvaret, territorialförsvaret och militärkrishantering.Ett skäl till att man nu bygger upp sådana styrkorsom det här handlar om är att om, vilket jag inte tror,Bush som eventuellt blivande president i skullegöra allvar av sitt tal om att ta bort alla amerikanskastyrkor från Kosovo, måste vara berett att hatillräckligt stora fredsstyrkor på plats för att det inteska bli nya oroligheter.Det är den typen av möjligheter som EU nu byg-ger upp. Det är viktigt för freden i , och det äräven viktigt att vi kan ställa sådana här styrkor tillFN:s förfogande för att kunna agera i militära kon-flikter.Jag hade också tänkt fråga han säger till medborgarna i alla de länder i som vill bli medlemmar i . Hur förkla-rar han för dem att vill att Sve-rige ska gå ut ur EU?Och vem skulle ha kunnat driva klimatpolitikenom inte EU hade funnits? Det hade inte ens existeratett Kyotoprotokoll utan EU. Det hade inte funnitsnågra strängare försurningsregler som skyddar svens-ka skogar och svenska sjöar från utländska utsläppom inte EU hade funnits. Klimatpolitiken och försur-ningspolitiken är bara två exempel.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag håller gärna med utrikesministernom att det blir lite stökigt att föra en debatt med MatzHammarström när han inte kan eller möjligen inte villdebattera.Jag vill också säga ytterligare en sak som berör ut-rikesministern. Det måste vara lite stökigt att fråntalarstolen ständigt höra miljöpartister säga att omutrikesministern inte uttrycker sig på rätt sätt, äventy-ras det rödgröna samarbetet. Jag har inget emot attden diskussionen förs, men jag kan förstå om rege-ringen tycker att detta är lite trist. Det kan naturligtvisockså återspegla en politisk situation.Matz tar upp miljöfrågorna och sä-ger att vill vara flitigt och flinkt i EU-arbetet därför att vi är med i EU. Han för framen principkritik mot överstatligheten, och det är härsom får bekymmer. Han säger åMiljöpartiets vägnar med rätta att miljöfrågorna krä-ver överstatlighet. vill man lämna EU där-för att det är överstatligt.Som vanlig enkel medborgare har man lite svårtatt förstå denna intellektuella härdsmälta. Hur får mandetta att gå ihop? Vilket berättigande har man för sinprincipkritik? Jag håller med omatt miljöfrågorna kräver överstatlighet, och det ärdärför som vi behöver ett starkt och välordnat EU,som kan bita ifrån sig i de för mänskligheten viktigafrågorna. Vi behöver inte agerande.Anf. 34 Utrikesminister ():Fru talman! Dagens debatt har visat att det finnsen gemensam syn på ordförandeskapet och även engemensam syn på utvidgningen. Jag tycker att det ärpositivt och glädjande. Jag tror också att den gemen-samma synen på utvidgningen är ett skäl till att Sve-riges medborgare är de som är mest positiva i helaEuropa till att Öst- och nu återförenas.Vi har bl.a. ett väldigt aktivt vänortsarbete och lo-kalt partiarbete. Vi har också många aktiva skolor ochkommuner att tacka för denna positiva syn på utvidg-ningen. Det är bra att den är förankrad i alla svenskapartier.Vi kan också se att det finns skillnader. Vi har häri debatten fått höra att det finns olika sätt att se påsysselsättningssamarbetet. skiljer ut siggenom att inte vilja ha ett samarbete om sysselsätt-ningen. Marknad ja - samarbete kring jobben nej.Folkpartiet tövar.De ideologiska skillnader som vi ser i den natio-nella debatten finns också i EU-samarbetet och i EU-debatten. Det är viktigt för att vi ska kunna fortsättaatt ha en spännande Europadebatt. Det är viktigt fördebattens skull att vi inte alltid har samma uppfatt-ningar utan att det också finns frågor där vi kan fort-sätta debatten.Anf. 35 BO () replik:Herr talman! Det är ju lite pinsamt för oss alla attriksdagen har avsatt så lite total tid för den viktigaEU-debatten att det inte blir en fullständig debatt. Detär också lite pinsamt, men det är möjligtvis avsett, attutrikesministern gör av med sin talartid för att slippasvara på repliker på sitt och 19 sekunderlånga anförande.Anna har rätt i att jag talade om den svens-ka regeringens sätt att företräda i den euro-peiska unionen. Det är faktiskt det som den här de-batten handlar om. Det var bra att utrikesministernklargjorde att regeringen tänker fortsätta att strävaefter att uppfylla de viktiga ursprungliga målen förutvidgningen. Men det är fortfarande intressant, ominte i kammaren så för framtiden, att få klarhetom det som varnar för, nämligendet hugskott från som menar leder till mindre öppenhet, sämre effek-tivitet och sämre demokratisk kontroll.Utrikesministern tycker att det är pinsamt att taupp det här, men ta upp det med ochtala om att det, liksom det som skedde vad gälldeÖsterrike och , var fel. ut det förstatsministern.En annan fråga som man skulle ställa till utrikes-ministern, som hon inte har tid att svara på, är hurlänge socialdemokraterna kan samarbeta med Väns-terpartiet och - två partier som inte servikten av det europeiska samarbetet och som inteinser att grunden för fred och frihet ligger här. Härligger möjligheterna till ekonomiskt framåtskridandeför människorna i det europeiska området. En regering kan egentligen inte bygga ettparlamentariskt mandat i den globaliserade framtid vihar på och Miljöpartiet.Jag skulle naturligtvis vilja ha svar på frågan närregeringen tänker sluta med sin "största möjliga tyst-nad" om euron. Förutsättningarna för att utnyttja dessstora fördelar får vi först när socialdemokratin vågarta i frågan.Anf. 36 () replik:Herr talman! Vi hann inte riktigt med i det förrareplikskiftet att klarlägga ansökarländernas rätt att ståutanför EMU. Men jag tolkade faktiskt formuleringenså, även om hon sade att hon inte vill att de ska ståutanför, att hon anser att de har den rätten. Då kankanske någon senare företrädare för regeringspartietklarlägga om jag har missuppfattat den saken.Sedan fick jag heller aldrig något svar på fråganom artikel 133. Jag är helt enkelt så fräck att jag tol-kar det så att regeringen inte tänker tillåta en sådanöppning att vi får se ett nytt MAI-avtal.Anf. 37 () replik:Herr talman! Eftersom utrikesministern har för-brukat sin tid vill jag vara generös och önska rege-ringen lycka till under ordförandeskapet och uttala enlivlig förhoppning om att den öppenhet som det hartalats om här kommer att prägla ordförandeskapetunder detta halvår i visavi samhällsdebatt ochpolitiska partier.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag och vi i tror, lik-som många av dem som har deltagit i debatten - såäven utrikesministern - på en stark utveckling för deneuropeiska unionen, där inte minst underordförandeskapet, som jag hoppas blir lyckosamt, skaspela en viktig roll. Jag tror att det avgörande i detarbetet och i arbetet som kommer är att ordförande-skapet görs till hela svenska folkets angelägenhet -att det inte bara är regeringens eller verk-samhet och angelägenhet, utan att det är hela svenskafolkets.Det kommer att kräva stora insatser från regering-ens sida och en stor öppenhet om man ska få folkrö-relser, organisationer, företag och inte minst enskildamänniskor i att just känna delaktighet i detsom sker.Hanteras det på rätt sätt, och slipper vi ett ordför-andeskap som består av många långa svarta bilar somfar den svenska landsbygden förbi, tror jag att detfinns förutsättningar för ordförandeskapet att ocksålägga grunden för en fortsatt bra utveckling i EU ochför det svenska deltagandet i EU. Jag hoppas verkli-gen att regeringen tar till vara dessa möjligheter.Förutsättningarna finns. Man får väl önska lycka till.Anf. 39 BO ():Herr talman! Låt mig använda för attnotera att det på den inre marknad som den europeis-ka unionen byggt för att skapa fred genom nedrivnagränser och genom frihandel, som också ger ökatvälstånd, är naturligt att man har en valuta och ett sättatt betala för varor och tjänster och få lön. En valuta,inser var och en, gör det enklare, men det ger ocksåen stor marknads fördel genom ökad konkurrens. Detskapar förutsättningar inte minst i , där priser-na är väsentligt högre än i andra länder i , förlägre priser. Det är en av de viktiga fördelarna med engemensam valuta.Anf. 40 ():Herr talman! Jag har inte svarat har två gånger ställt frågor till mig. Anledningentill att jag inte svarade på den andra frågan var heltenkelt att jag inte riktigt visste svaret. Han påstodnämligen att skulle ha sagt att honhoppades på att det inte skulle hända någonting i Niceoch att man inte skulle komma fram till något somhelst beslut.Jag ville kontrollera saken, och har jag gjortdet. Det var naturligtvis fel. Så har hon inte sagt. Vikommer i själva verket att överlämna en rad syn-punkter och idéer om vad vi vill ska hända i tillutrikesministern och till regeringen.Det är kanske detta som varken eller Lei-jonborg eller någon av de andra som har angripit osshar förstått. Man kan faktiskt både arbeta på att för-ändra hela EU-systemet i grunden och vara djuptkritisk mot hela systemet och verka för attdet ska hända någonting konstruktivt.Det är inte märkvärdigare än att ni folkpartister,som i själva verket vill avhända er väldigt mycket avmakten här i och överge den till en federalförbundsstat, här i arbetar för att göra sakeroch ting bättre. Det är likadant med Centerpartiet.Kom ned på jorden och tänk efter.Anf. 41 ():Herr talman! Vi får fortsätta att försöka kontrolle-ra vad säger, även om det inte alltidär lätt. Men vi kan gemensamt gå till ett referat urSydsvenska , som åter-finns också i engelsk version i EU:s material. GudrunSchyman säger att hon "would applaud a failure" iNice. Ska man tolka det som att hon önskar EU ocharbetet i all framgång får man säga att hon an-vänder ett språkbruk som vi inte brukar använda.Dessutom är detta det intryck man får av Vänsterpar-tiets förhållningssätt till EU, och inte verkar det direktkärleksfullt.Anf. 42 ():Herr talman! EU:s dagliga arbete är det viktigastefredsfrämjande arbetet för . EU:s civila dagli-ga arbete ger länderna en samarbetsform, en trygghetoch förtroende för varandra, som i sig skapar fred förEuropa. EU skapades ju för att upprätthålla fredeninom unionen. Framför allt gällde det för Tysklandoch , som hade varit i krig medvarandra. var detta tillräckligt.Men när det internationella samfundet FN miss-lyckades med att lösa sin uppgift som huvudansvarigför global fred och säkerhet blev det en väckarklockaför EU. Man beslutade att gå vidare och försöka stär-ka samverkan för att säkra freden också utanför unio-nens område. Det här tycker jag, till skillnad frånMatz , var ett väldigt klokt beslut.Det började med att man inrättade den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken. Därefter be-slutade man också att bygga upp strukturer för enkrishantering. Det skedde efter ett initiativ från Sveri-ge och , och man fick in de s.k. Petersbergs-uppgifterna i Amsterdamfördraget. Det var förståskriget i Bosnien som var väckarklockan för EU. Närman hade kriget så nära inpå unionens gränser var EUtvungen att agera när nu världssamfundet inte för-mådde göra det.Sveriges långa erfarenhet av konfliktförebyggan-de och fredsfrämjande arbete i FN ledde till att viville stärka det konfliktförebyggande arbetet och dencivila krishanteringen i den här nya strukturen. Dethär har regeringen framgångsrikt arbetat för. i Feira uttalade man att EU:s kris-hantering ska stå på tre ben, nämligen konfliktföre-byggande arbete, civil krishantering och militär kris-hantering.I debatten, också här i kammaren , har manframför allt fokuserat på den militära krishanteringen,som om den skulle vara ett huvudnummer. Bo Lund-gren tog upp den. Och uttrycktefrån ett helt annat perspektiv sina farhågor för attdetta ska leda till en federal stat med ett försvar. Detär egentligen alldeles fel angreppssätt när man skadebattera EU:s krishantering, enligt min mening.Jag menar att det mest önskvärda naturligtvis äratt vi kan bygga upp en struktur och en kultur förkonfliktförebyggande arbete och en civil krishante-ring, så att vi kan agera tidigt och förebygga att väp-nade konflikter bryter ut. Det är en svensk ambitions-nivå. Det är min förhoppning att den kommer att bliväldigt tydlig under det svenska ordförandeskapet.Alltfler av EU:s medlemsländer talar ocksåom nödvändigheten av att stärka den tidiga konflikt-hanterande kapaciteten. Det råder egentligen intenågon konflikt mellan militär och civil kompetenseftersom man kanske även vid tidig krishantering isyfte att undvika väpnade konflikter måste inkluderamilitär personal. Men det leder tanken helt fel attlåtsas som om fredsframtvingande insatser skulle blidet vanliga som vi kommer att få se. Det är inte måletför socialdemokratisk EU-politik och inte målet förregeringens EU-politik.Jag har en känsla av att vi gemensamt säkert stårbakom strävandena när det gäller att bygga upp dehär andra strukturerna. Det är naturligtvis svårt, ochdet har sina problem. Det innebär att vi måste lära ossatt tidigt analysera konflikter och se när det är möjligtatt gripa in. Vi måste, som jag sade, införa en kon-fliktförebyggande struktur. Vi måste vässa instru-menten, och alla de åtgärder som finns i FN-stadgansartikel 33 måste utvecklas ytterligare. Vi ska stärkanormsystemet, och vi måste samverka i det här arbe-tet med det akademiska samhället.Jag tror att det är viktigt att vi riksdagsledamöterfaktiskt fokuserar på möjligheten att bygga upp ettnytt sätt att hantera konflikter, så att vi inte bara fast-nar i debatten om det gamla konventionella sättet attlösa konflikter med militära medel. Det kan tyvärr,återigen, komma att bli nödvändigt. Men om vi lyck-as i vår politik och står eniga bakom detta ska det intebehövas. Då ska inte det som inträffade i ochKosovo behöva inträffa igen.Jag tror att det är en väldigt viktig psykologiskfaktor att vi faktiskt inriktar oss på att det kan blinågot nytt när nu EU bygger upp någonting. I ett nyttårtusende bör vi kunna ha en ny syn på konflikthante-ring över huvud taget. Det skulle spara mänskligtlidande och otroliga ekonomiska kostnader om vikunde komma till start med en konfliktförebyggandekultur. Vi vet att vi fortfarande betalar för i form av återuppbyggnad. kos-tade plus kostnadenför flyktingmottagande och återuppbyggnad för attdet ska bli fred i regionen.Människors säkerhet ska vara utgångspunkten ivår politik, och vi främjar den bäst genom ett tidigtagerande, ett konfliktförebyggande arbete, en civilkrishantering och genom att förebygga väpnade kon-flikter.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Först vill jag säga att jag helt hållermed om det som sade om att viborde hitta andra sätt. Det nya är ju i så fall att hittametoder för konfliktförebyggande arbete.Men min fråga till är då: Är detinte precis tvärtemot som EU gör just , att manbehåller de gamla militära strukturerna och byggerupp en militär organisation för att bemöta kriser påexakt samma sätt som man har gjort de senaste årenmed en militär styrka?Petersbergsuppgifterna var ju något annorlunda ändet som man nu håller på med. Det är den skillnadensom jag vill att tydliggör. Kan inteViola Furubjelke också se att det finns en skillnadmellan det som det talades om i Petersbergsuppgif-terna och det som håller på att ske med den nyamilitära strukturen?Anf. 44 () replik:Herr talman! Sedan blev medlem i EU harman verkligen på ett helt nytt sätt fört in begreppencivil krishantering och konfliktförebyggande arbete.Detta har vunnit gehör i allt vidare kretsar. Alltflerregeringar talar nu också om civil krishantering ochkonfliktförebyggande arbete. Det är inte bara vårfråga längre.Sedan är det riktigt att man bygger upp den militä-ra kapaciteten och att det går ganska fort därför att demilitära strukturerna, den organisationen och denmaterielen finns där redan från början. Det är betyd-ligt större utmaningar när man ska bygga någontingnytt. Men vår regering och flera andra regeringarkämpar för detta.Det var en enighet i Feira kring att det här skullevila på de här tre benen. Det kommer an på oss ochandra att nu utveckla detta till likställda delar av EU:skrishantering. Det är dessutom min uppfattning att detär viktigt att man har en militär kapacitet för att stödjade här verksamheterna men också för att kunna sättakraft bakom orden om man skulle misslyckas. Vihoppas naturligtvis att den inte ska behöva användas,men den militära strukturen är nödvändig i alla fall.Anf. 45 ()replik:Herr talman! Det låter bra, , menjag tycker att verkligheten ser lite annorlunda ut.Vad är det som regeringen just nu är på väg attbesluta om? Jo, 1 900 militärer som ska ingå i dengemensamma militära styrkan och t.o.m. en ubåt. Änså länge har jag faktiskt inte sett något tydligt konkretförslag på hur mycket resurser som man är villig attavsätta för civil krishantering i form av duktiga män-niskor som på ett tidigt stadium kan gå in och jobbaförebyggande. Vilka resurser har den delen i förhål-lande till den militära delen? Vilken avsättning avmedel gör regeringen i prioriteringen mellan de härbåda delarna? Det är naturligtvis jätteviktigt att rege-ringen driver på i den här frågan. Men det måsteföranleda att man faktiskt prioriterar den delen eko-nomiskt före den militära delen.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det är just en av huvudpoängerna imitt resonemang att den civila krishanteringen ochdet konfliktförebyggande arbetet inte är lika resur-skrävande, vare sig när det gäller uppbyggnaden elleranvändningen, som den militära organisationen ochden militära strukturen är. Men den är ändå oerhörtsvår att genomföra, för den kräver ett helt nytt sätt atttänka. Den kräver att vi tar till vara den kunskap somfinns i det akademiska samhället om fred, konfliktfö-rebyggande och konfliktforskning. Den kräver att viorkar och att vi, tillsammans med övriga EU-länder,förmår att etablera en konfliktförebyggande kultursom gör att den politiska viljan att ingripa tidigt finnsdär.Vi har också varit pådrivande för att i de härstrukturerna inrätta en kommitté för civil krishante-ring och en struktur för konfliktförebyggande. Det haralltså inte saknats sådana initiativ. Lyckligtvis kostarde inte lika mycket som den militära delen. Då skullevi kanske inte ha varit lika framgångsrika.Anf. 47 ()replik:Herr talman! Jag håller naturligtvis helt med ViolaFurubjelke om vikten av civil krishantering. Vi har jufått en skrivelse på vårt bord här i om justdetta, en mycket bra sådan. Hela EU-arbetet gåregentligen ut på det från början; att försöka hanterakriser på ett civilt sätt.Ändå är det ju så som säger, ibland också måste ha militär styrka bakom. Inteminst har vi sett det i när vi också måste gå ini fredsframtvingande åtgärder, när vi måste gå inkraftfullt. Det är här som diskussionen börjar bli litesvår när det gäller vilket mandat som den här styrkanska ha. Jag skulle vilja att klartredogjorde för vilket mandat det ska vara, för detfinns en liten glidning i olika sammanhang. Iblandska det finnas ett rent FN-mandat innan man genom-för en sådan här operation, ibland ska det bara varaenligt FN:s principer.Anf. 48 () replik:Herr talman! När det gäller de civila insatserna, desom kan ske med de involverade parternas medgi-vande, krävs det inget FN-mandat. Om det är freds-framtvingande insatser som man kan jämföra meddem som beskrivs i kapitel 7 ska detvara ett FN-mandat i botten. I fördraget står det attdet ska ske i enlighet principer. Vårutrikesminister har översatt detta, och tolkat detta,mycket tydligt till att det för svensk räkning innebäratt det ska finnas ett FN-mandat i botten.Anf. 49 ()replik:Herr talman!