prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Jag villdessutom påminna de partier som tycker att den härlagen är en inskränkning i det kommunala självstyret,att det var samma partier som antog en husläkarlagsom var så detaljerad att det fanns i princip bara ettsätt att bedriva primärvård på i det här landet. Det varen lag som verkligen upplevdes som en inskränkningi vården - det kan jag garantera.En tredje invändning handlar om EG-rätten. har prövat detta och säger att man intehar funnit att lagförslaget strider mot gemenskapsrät-ten. Stöd för denna uppfattning finns dessutom i denEG-dom som refereras i propositionen.En fjärde invändning handlar om men. Jag villhävda att det är en fördel att ha klara spelregler försjukhusen som regeringen harförklarat att man har för avsikt att utreda de frågorsom hänger samman med detta ämne.Vidare klagar oppositionen på beredningen avärendet i utskottet. Man skriver att man har förvägratsinhämta för ärendets beredning nödvändiga upplys-ningar.Ni ställde krav på att , nä-ringsutskottet, , , och skulle höras eller få möjlighet att lämna yttrande.Allt detta har verkställts. Jag kan inte finna att detfinns något underlag för er skrivning i det särskildayttrandet på den punkten. Alla instanser som ni harbegärt ska yttra sig har fått möjlighet att yttra sig.När man dessutom anklagar majoriteten i dettaärende för att över huvud taget inte ha gett oppositio-nen några möjligheter vill jag hänvisa till ett betän-kande i socialutskottet som handla-de om arvoden till privatpraktiserande läkare ochsjukgymnaster samt vissa ersättningar till sjukvårds-huvudmännen. Där begärde den dåvarande socialde-mokratiska minoriteten att ett antal instanser skulle fåmöjlighet att yttra sig. beslutade utskottets borgerligamajoritet att frångå denna begäran, åberopande att ettsådant remissförfarande skulle fördröja behandlingenav ärendet på ett sådant sätt att det skulle leda tillavsevärt men. Det var ett ärende som handlade omvilka ersättningar staten skulle ge till olika läkare.Precis samma argumentation som ni ankla-gar majoriteten för använde ni själva i ettsjukvårdsärende. Man måste undra lite grann hurdantdet är med logiken och konsekvensen. är det vis-serligen ett antal nya ledamöter i socialutskottet sedanden tiden, men och några till finns fak-tiskt kvar från i utskottet. Man kanske bordedra sig till minnes hos den borgerliga oppositionenhur man har hanterat frågor av betydligt mindre dig-nitet än den fråga vi hanterar i dag.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i dettabetänkande och avslag på reservationen. (Applåder)I detta anförande instämde , In-ger , , , , , ,, , , , , CarinaAdolfsson Elgestam, , ,, , ,, , ,, , ,, , , , , , , , , , , Moni-ca , , ,, , , , , , , , , , Len-nart Klockare, och (alla s).Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat noga på vad ConnyÖhman har sagt. Inte på något sätt på de avgörandepunkter där vi moderater har kritiserat majoriteten,som jag inledde dagens diskussion med, har ConnyÖhman bemött mig. Han talar om andra saker. Jagtycker att det är allvarligt och visar på maktens arro-gans när man inte i debatten i förrgår, inte i dagensbetänkande och inte heller nu på de avgörande punk-terna kan visa på att den omfattande kritik som finnssaknar relevans.Conny åberopar ett ärende från förramandatperioden. Skillnaden mellan detta ärende ochdåvarande ärendet var att enskilda människor kundelida ekonomisk skada. Att få möjligheten att få tid attgöra ett ordentligt beredningsarbete kommer inte attinnebära att någon kommer att lida skada i dettaärende. Det allvarliga - och som vi inte har fått möj-lighet till att göra ett ordentligt arbete med - är attdetta förslag till lag strider mot annan lagstiftning,nämligen lagen om offentlig upphandling och gemen-skapsrätten. Det finns många, tunga juridiska instan-ser som hävdar att det sannolikt är så. Då finns detskäl - vi har sagt det - att få dennaordentliga prövning och noggranna analys. Det villinte majoriteten. Majoriteten vill ha denna lag. Dådriver man igenom den på de sätt som man har de-monstrerat för denna kammare. Det är en överhetssätt att arbeta.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag har kommenterat alla de punktersom finns i er reservation. Jag måste dessutom kon-statera att det ni har ställt krav på ska ske vid utskot-tets beredning av ärendet har skett. Jag konstaterardessutom att i ett ärende av betydligt mindre dignitetän detta har ni använt metoden att dessutom förvägraden dåvarande socialdemokratiska minoriteten attöver huvud taget inhämta yttrande. Det är väl skillnadpå om ett utskott i beredning av ett ärende medger attalla som man ställer krav på ska yttra sig får yttra sig,vilket vi har gjort, mot när ni över huvud taget för-vägrade rätten att ta in yttranden. Det är en avsevärdskillnad, , i alla fall i min värld menmöjligtvis inte i den moderata världen.Anf. 8 () replik:Fru talman! säger att detta är enmycket större fråga. Jag håller med om det. Riksda-gen håller nu på att stifta lag som sannolikt stridermot annan lag.Vi har fått möjlighet att få in yttranden. Vi harhaft en hearing. Det är rätt, . Men vadsade representanterna vid denna hearing? för offentlig upphandling? Vad sade och alla andra somfick möjlighet att yttra sig? Jo, deras sammanfattandeomdöme var att denna lag inte bör komma till. Det ärdet som är så allvarligt, och det försöker ni inte tanågra konsekvenser av.Som jag sade i mitt förra inlägg vill ni ha den härlagen, det är en ideologisk fråga och en prestigefrågaför socialdemokraterna. Därför driver ni igenom den.Men jag och alla vi andra från de borgerliga partiernaanser att på det här sättet får inte en lagstiftande för-samling arbeta. Lag ska inte stiftas på detta sätt.Anf. 9 () replik:Fru talman! och näringsut-skottet har gjort de bedömningar som de är skyldigaatt göra inom sina respektive ansvarsområden. De haricke till socialutskottet redovisat några invändningarsom skulle innebära att vi skulle avstå från att gåvidare med den här lagen.Det som återstår i den här frågan är skillnader isakuppfattning, och den stora skillnaden i sakuppfatt-ning tycker jag är en fråga som det är mycket lämp-ligt att underställa väljarna i allmänt val hösten 2002.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 10 ():Fru talman! Betänkandet om akutsjukhus har re-dan debatterats i kammaren två gånger, först i enremissdebatt och i förrgår i en lång debattsom resulterade i en återremiss till socialutskottet.Efter en ny behandling i socialutskottet finns ettnytt betänkande med i stort sett samma innehåll, ef-tersom inget nytt tillkommit sedan utskottet behand-lade frågan . Jag ska återkomma tillhanteringen. Men jag vill först väldigt kort redovisavåra motiv till att vi står bakom det här betänkandet.Jag ska fatta mig kort för betänkandet är ju väl berettoch väl debatterat.Vänsterpartiet delar regeringens uppfattning attdet är dags att inskränka landstingens rätt att över-lämna driften av akutsjukhus till den som avser attdriva sjukhus med vinstsyfte. Helt självklart ska sjuk-hus drivas med syfte att bota sjukdom och skapahälsa och inte med syfte att skapa vinst.Sjukvården och dess infrastruktur är i allra högstgrad ett nationellt intresse. ökar andelen privatvård, och enskilda landsting redovisar långtgåendeplaner på upphandlingar för miljarder. Det handlarinte längre enbart om personalkooperativ, non profit-utförare eller ideella organisationer. I stället ser vi entydlig framväxt av stora vinstdrivande företag i mil-jardklassen, varav en del också är börsnoterade. Vi ärkritiska till denna utveckling och ser stora faror meden fortgående privatisering. Det gäller naturligtvis iförsta hand den växande andel som sker i regi avstora vinstdrivande företag.Detta, fru talman, är alltså motivet till att vi stårbakom denna lagstiftning. Vi har i tidigare debatterutvecklat detta och också sett att det finns incitamentnär det gäller att utveckla privata försäkringar. Jagska därför inte gå vidare med den beskrivningen.Låt mig nu i stället kommentera den kritik somhar riktats mot den här lagstiftningen. Man påstår attlagen inskränker det kommunala självstyret, och detgör den i precis lika stor utsträckning som en radandra av våra nationella lagar.Jag har tidigare nämnt socialtjänstlagen som ex-empel. Jag kan också lyfta fram skollagen. Och dethär gäller inte minst lagstiftningen på hela hälso- ochsjukvårdens område; den inskränker det kommunalasjälvstyret. Det är en nationell lagstiftning.Detta har rätt att göra när man skaskydda ett allmänintresse. Lagrådet konstaterar i sittyttrande att det ytterst är som sätter gränserför det kommunala självbestämmandet. Det sker i dethär fallet, och det sker i en rad andra lagar.Man påstår också att lagstiftningen står i strid medEG-rätten. Där kan jag hänvisa till näringsutskottetsyttrande, där man säger: har intefunnit att lagförslaget strider mot gemenskapsrätten.Vidare säger i sitt yttrande:Enligt utskottet strider inte den föreslagna regleringenmot gemenskapsrätten.Det är två utskott som har till uppgift att faktisktutreda dessa saker.Fru talman! En stor del av debatten har också äg-nats åt hanteringen av ärendet i socialutskottet. Låtmig då få redovisa hur socialutskottet har hanteratärendet.Redan i våras lämnades en första lagrådsremisstill Lagrådet som då yttrade sig. Yttrandet har funnitstillgängligt för alla ledamöter i socialutskottet sedantidig vår. har sedan begärt ett till ytt-rande av Lagrådet. har också i sittbetänkande förtydligat delar av den föreslagna lag-stiftningen, bl.a. mot bakgrund av Lagrådets påpe-kande.Dessutom har socialutskottet begärt ett yttrandefrån och från näringsutskottet.Parallellt med detta har socialutskottet begärt in ettyttrande från , dvs. att vi begärde inett yttrande från en myndighet som ligger under nä-ringsutskottets ansvarsområde som vi be-gärde in ett yttrande från näringsutskottet. Det här ärnästan ett slags dubbelkontroll, skulle jag vilja säga,och jag tror att det är relativt ovanligt i riksdagsarbe-tet. Men eftersom en minoritet begärde det beslutadesocialutskottet att begära in även detta hade redan yttratsig i ärendet, och näringsutskottet hade tillgång tilldetta yttrande när det yttrade sig till socialutskottet.Trots att det fanns ett skriftligt yttrande, ville enminoritet att kallas till utskottet för att redovisa sina syn-punkter - synpunkter som alltså redan fanns att tillgå.Socialutskottet beslöt att kalla utskottet för att redovisa sin syn ochsvara på frågor. har inför soci-alutskottet redovisat bakgrunden till propositionenoch svarat på frågor kring lagstiftningen.Efter denna mycket nogsamma beredning, där so-cialutskottets majoritet tillmötesgått alla krav på in-förskaffande av beredningsunderlag, begärde de bor-gerliga partierna att skulle höras en tredje gång - jag upprepar: entredje gång. Motivet till detta var att nämnden föroffentlig upphandling skulle behöva ytterligare tid föratt kunna belysa en rad domar från EG-rätten.När begäran om ett tredje yttrande från Nämndenför offentlig upphandling kom i detta mycket välberedda ärende, fick det vägas mot de men som kanuppstå om lagstiftningen inte kan träda i kraft den1 januari utan fördröjs, och då inte somman gör gällande utan minst två och kanske tre må-nader, beroende på hanteringen i . Man skavara medveten om att det ärende vi behandlar handlarom en tvåårig stopplag.Majoriteten gjorde bedömningen att det, med tan-ke på de planer på att privatisera och upphandla vårdför miljarder som enskilda landsting redovisat offent-ligt i massmedierna, var väsentligt att lagstiftningenfick börja gälla från - detta också för attsända en tydlig signal till alla som planerade attöverlåta driften av akutsjukhus. Majoriteten avvisadedärför begäran om ytterligare beredning. För de bor-gerliga partierna är inte det här ett godtagbart skäl.Nu är det emellertid så att vad som är godtagbartskäl måste nog också tolkas. Där har majoriteten gjorten annan tolkning än minoriteten. Och i en demokratiär det faktiskt majoritetens tolkning som gäller. Någotannat är inte rimligt eller möjligt.Vad har hänt sedan? Jo, då begär moderaternaåterremiss i kammaren. Denna återremiss måste,menar jag, också ses mot bakgrund av Per Unkelsyttrande i tisdagens debatt där han sade: "Jag lovar -- - att vi kommer att göra vad vi kan för att se till attdenna lagstiftning inte blir beslut".Vid socialutskottets sammanträde upprepade mo-deraterna i stort sett samma yrkande som förra veck-an. Man ville ha en fortsatt beredning i en fråga somsocialutskottet i princip redan tagit ställning till. Dåinget nytt framkommit avvisade socialutskottets ma-joritet återigen detta nygamla yrkande - och natur-ligtvis med samma motiv.Så länge det inte finns nya argument är jag ochVänsterpartiet inte beredda att ändra vår uppfattning ifrågan; att denna lagstiftning är rimlig, att den ärönskvärd och nödvändig och att det mot bakgrund avhur sjukvården utvecklas är dags att skapa nationellaspelregler för den.Slutligen, fru talman, är det ett allmänintresse attvården även framgent ska vara demokratiskt styrdoch solidariskt finansierad och att patienternas medi-cinska behov ska vara avgörande för de prioriteringarsom alltid kommer att behövas göras. Vi menar attdetta allmänintresse är i fara vid utförsäljningar avstora sjukhus, och lagförslaget har till syfte att skyddaallmänintresset.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationen.I detta anförande instämde , Le-na , och (alla v).Anf. 11 () replik:Fru talman! säger att inget nytt harframkommit. På de avgörande punkterna, som jaginte ska upprepa men som jag har framfört , har varken debatten i förrgår eller Socialdemo-kraternas talesman - och inte hellerIngrid - kunnat svara. De är det som är denkritik vi framför. Sedan säger att hontycker att det här är viktigt, att det är ett allmänt in-tresse och att man därför ska lagstifta mot landsting-ens möjlighet att själva bestämma om man vill lämnaöver ansvaret för driften till en privat vårdgivare.Ja, jag vet att är emot privatavårdgivare, men det är inte det saken handlar om. Härhandlar det om att man är på väg att införa en lag-stiftning där tunga remissinstanser, framför allt , säger att det inte finns någon relevans för detallmänintresse, de mål, som man har som skäl i pro-positionen. Det har ni inte heller nu kunnat klargörapå ett nöjaktigt sätt.Sedan säger att det inte finns någotärende som är så väl berett som detta. Men vad harframkommit i alla dessa yttranden och i samband medden möjlighet vi fick till utfrågning av Socialdepar-tementet och ? Jo,att den här lagen sannolikt strider mot annan lag ochatt det finns andra sätt som man kan nå målet i hälso-och sjukvården på utan att behöva inskränka detkommunala självstyret. Det är det som är vår uppgift iutskottet; att finna andra vägar än att ta den som ma-joriteten nu är på väg att ta.Det är det som jag tycker är så anmärkningsvärt,och det är det som jag tycker visar makten arrogans.Man vill ha den här lagen. Man struntar i vilka kon-sekvenser det får. Den ska igenom i denna riksdag.Det är beklämmande att höra att inte heller socialut-skottets ordförande klarar ut dessa viktiga frågor.Anf. 12 () replik:Fru talman! och jag har ju olikauppfattningar i sakfrågan när det gäller detta med attöverlåta sjukvården till vinstintressen eller ha denkvar i offentlig regi och under offentlig kontroll. Menvad gör är att hon också blandar ihoptvå saker. pekar på att hon har uppfattatatt det så att säga är brister i denna lagstiftning. ChrisHeister pekar på enskilda instanser som har yttrat sig.Samtidigt säger hon att vi måste bereda frågan mer.Vi måste få mer synpunkter på detta.Men vad egentligen säger är ju attmajoriteten i detta fall inte gör som minoriteten vill.Vad säger är att majoriteten har enannan uppfattning än vad minoriteten har. Vad ChrisHeister säger är att majoriteten gör en annan bedöm-ning än minoriteten av det underlag som finns till-gängligt. är det så att majoriteten i socialutskottetdessutom stöder sig på ochnäringsutskottets yttranden. Det är två utskott somfaktiskt har till uppgift att titta just på detta med all-mänintresse, detta med näringsfrihet och detta medlagen om offentlig upphandling.Vi gör olika bedömningar utifrån det berednings-underlag som finns, men det förhindrar inte att bered-ningen är väl utförd. Sedan drar vi olika slutsatser avdetta underlag, och då är det faktiskt så att det ärmajoritetens slutsatser som i en demokrati utformastill lag.Anf. 13 () replik:Fru talman! säger att hört att det finns brister i lagstiftningen. Det ärinte bara som har hört det. Man måstevara tondöv om man inte har hört all den kritik somhar riktats mot detta förslag. Det enda som IngridBurman kan luta sig mot är hennes partivänner i nä-ringsutskottet och . Det är inteens ett enigt konstitutionsutskott eller näringsutskott.Det finns ett antal tunga remissinstanser, och fram förallt Lagrådet, som gör så omfattande invändningar sammantaget inte anser att detta förslag till lagska bli lagstiftning.Det örat vill inte höra på. Det harjag nu förstått. Jag beklagar bara vad konsekvensernablir av detta beslut, som innebär att den nödvändigaförnyelsen av sjukvården har svårt att komma tillstånd. Och vilka är det som drabbas av det? Jo, det ärpatienter och personal. Det är också det kommunalasjälvstyret, som kommer att inskränkas trots att detinte finns skäl att göra detta. Framför allt handlar detom att man faktiskt inte tar hänsyn till medborgarnasrätt att i allmäna val uttrycka sin vilja.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att kommenteradetta att återigen säger att konstitu-tionsutskottets yttrande är devalverat eftersom Mode-raterna inte står bakom det - och likadant när detgäller näringsutskottet. sade det i de-batten också. Jag betraktar konstitu-tionsutskottets yttrande som trovärdigt även om inteModeraterna står bakom det i det här fallet. Jag menaratt det är majoritetens yttrande, och det ska respekte-ras.När det gäller sakfrågan har vi olika uppfattning-ar. Jag menar att det är ett allmänintresse att ha enlagstiftning som säkrar en nationell sjukvårdsstruktur.Förhoppningsvis kommer denna lagstiftning att bidratill detta. Jag menar att det är att värna om, och re-spektera, demokratin att en majoritet i riks-dag kan införa en nationell lagstiftning just utifrån attden grundar sig på den politik som vi är valda för attföreträda. Jag har faktiskt också blivit vald för att föraen politik utifrån det program jag gick till val på.Detta är demokrati, tolkar vi allmänintresset olika. Den slutsatsjag kan dra av detta replikskifte och tidigare debatterär att värnar näringsfriheten högre änallmänintresset. Det är en slutsats som jag drar.Vänsterpartiets uppfattning är att allmänintresset stårhögre än näringsfriheten. Där skiljer vi oss åt, ChrisHeister.(Applåder)Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Jag tänkte begränsa mig till utskotts-hanteringen i den del som rör minoritetsskyddet.Inget nytt har tillkommit, säger utskottets ordförande.Det är det som är en del av problemet, att det är tom-ma argument i den del som upprepas gång efter an-nan. Debatten och återremissenkunde ju ha gett något, men det har det inte. Det ärtomt som i en påse, och påsen kommer att förbli tomända tills majoriteten och utskottsordföranden fyllerden med något.Utskottsordföranden och för övrigt hela utskottethar ju ett stort ansvar att ta fram ett allsidigt be-slutsunderlag och inhämta uppgifter för att få en kor-rekt lagstiftning och att respektera det som gällerenligt riksdagsordningen om minoritetsskyddet.Om några utförsäljningar inte är aktuella i närtid,och ingen har pekat på att några skulle vara aktuella,hur kan då utskottsordföranden hävda att minoritets-skyddet ska nonchaleras och förvägras med motive-ringen att det skulle medföra avsevärda men? För migär det ofattbart.Anf. 16 () replik:Fru talman! Utskottet har ett beredningsansvar.Socialutskottet har i detta ärende tagit det. Vi harockså respekterat minoritetsskyddet i riksdagsord-ningen. Man har fått in det beredningsunderlag somman har begärt när man ville höra en tredje gång. Det fick vägasmot det men som inträffar om man skjuter upp lag-stiftningen.Minoritetsskyddet finns med i riksdagsordningen.Det finns också en regel som säger att om majoritetenanser att detta medför avsevärda men, så kan man gåvidare med ärendet. Denna del har majoriteten använtsig av, och vi har redovisat våra skäl för detta. Och vihar gjort det trots att det i riksdagsordningen står bör redovisa dem, inte att man ska. Men natur-ligtvis vill vi redovisa dem. Dessa skäl är, som jagsade i mitt anförande, inte godtagbara skäl för denborgerliga minoriteten. Man godtar dem helt enkeltinte. Det är alltså en minoritets tolkning av dessa skäl.Majoritetens tolkning, som måste anses gälla i dettafall, är att skälen är så pass starka att de väger över.Det pågår planering i en rad landsting. Vi kan läsaom det i massmedierna. Vi vet också att när manpåbörjar en upphandling så är det en process som tarungefär . Och vi vet att förhandlingarna underupphandlingsskedet är hemliga, av många skäl, ochbör så vara. Därför är det okänd materia för mig ochför vad som döljer sig bakom deplaner som redovisas i massmedierna.Men vi har redovisat våra skäl. Sedan kan inte jaggöra någonting åt att inte godtareller respekterar dem.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Problemet är ju att de skäl som IngridBurman redovisar inte finns. har intepå något sätt visat vad det i så fall skulle handla om.Det har ingen annan heller gjort. Det är insinuationer,och det är definitivt ingenting som har redovisats somskulle göra att två tre månaders fördröjning av lag-stiftningen på något sätt skulle ifrågasätta de syftensom majoriteten har att stoppa detta. Inte på något vishar det framkommit.Jag kan också säga att jag inte har någon somhelst erinran mot den första delen av utskottsbehand-lingen av detta ärende. Däremot blev det snålt frånmajoriteten i slutvändan. var så tydlig att det krävdes ytterligare ana-lys. Åsikter stod mot varandra.Jag är fullständigt på det klara med att det islutänden är en majoritet som bestämmer över enminoritet. Men det finns också en skyldighet att till-mötesgå minoriteten enligt minoritetsskyddet om inteavsevärda men kan anföras. Och det är detta som jagverkligen ifrågasätter.Trots min begränsade erfarenhet av riksdagsarbeteså kräver jag faktiskt både av mig själv och av andraatt man har respekt för den riksdagsordning somsäger att man ska tillgodose minoritetsskyddet.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det är bra att jag och har samma krav på oss själva. Vi ska re-spektera riksdagsordningen. Reglerna i riksdagsord-ningen kan både brukas och missbrukas. Det är minuppfattning att socialutskottets majoritet har brukatdessa regler väl.Kenneth säger att det är insinuationernär det sägs att det pågår planering i landstingen attprivatisera akutsjukhusen. Dessa insinuationer måste iså fall falla tillbaka på de borgerliga landstingspoliti-kerna i som går ut och redovisar detta imassmedierna. Man insinuerar enbart. Det måste fallatillbaka på dem som redovisar att ,jag tror att det är ett ögonsjukhus, ska överlåtas inågon form. Men det är oklart om det kommeratt bli i vinstsyfte eller inte. Det vet vi inte.Kenneth säger att jag inte har kunnatvederlägga att det är planer på gång. Nej, men Ken-neth har inte heller kunnat vederlägga attdet inte finns planer på gång bakom dessa rubriker imassmedierna där det sägs att det är planer på gång.Och detta är nämligen inte möjligt, därför att en upp-handlingsprocess inte är offentlig och inte tillgängligför eller för mig. Därför måsteman göra en bedömning. Finns det substans bakomdessa i massmedierna offentligt redovisade planerna?Min bedömning är att det med stor sannolikhet finnssubstans bakom detta. Därför har vi också ansett attdet är väldigt viktigt att denna lagstiftning träder ikraft . Och jag vet att inte delar min uppfattning i den delen.Anf. 19 ():Fru talman!