prot · GN09120 · 2000-05-31 00:00:00 — Vi har långt kvar tills vi nått målet omett samhälle tillgängligt för alla där självklarheter,t.ex. att personer med funktionshinder är medborgaremed samma rättigheter och skyldigheter som andramedborgare, också blir självklarheter. Eller, somDHR:s förbundsordförande uttrycker det: "Ses vi somfördyrande element i samhället eller som fullvärdigamedborgare - det är detta det handlar om. "Det behövs en målmedveten politik - att vi gårfrån ord till handling, att vi lyssnar på och för endialog med de funktionshindrade och deras organisa-tioner och med anhöriga och personal. Mina nio årsom ordförande i det kommunala handikapprådethemma i har lärt mig mycket och gett insikter.Regeringens handlingsplan är ganska allmänthållen, utredande och i vissa delar alltför begränsandeoch snäv. Det är ändå - det ska också sägas - ettviktigt steg i rätt riktning som tas. Utskottsbehand-lingen har också till någon del skärpt förslagen. Detgäller då en utvidgning av diskrimineringslagstift-ningen, sanktionsfrågorna, den samlade ekonomiskasituationen för funktionshindrade och handikappor-ganisationernas ekonomiska stöd. Tillkännagivandenaär motiverade.Vi i har i hela 22 reservationer redo-visat vilka ytterligare åtgärder som vi själva, ellertillsammans med andra partier, vill se. Det är förslagav mer principiell karaktär där vi skiljer oss i synsättfrån regeringen och förslag där vi har mer bråttom änregeringen med att få fram lösningar på problemen.Fru talman! vill bygga ett samhälleför alla där alla medborgare behandlas med respektoch ges likvärdiga möjligheter. Människor med funk-tionshinder ska kunna verka i samhället som aktivamedborgare, dvs. de ska ha möjligheter till arbete,utbildning och en varierande rik fritid och ha möjlig-heter att delta i samhällsdebatten på samma villkorsom alla andra. De ska även ges möjligheter till denvalfrihet som vi andra har. Medborgarperspektivet ärför oss en självklarhet.I sina förslag till nationella mål utgår regeringen,tycker vi, alltför ensidigt från ett samhällsperspektiv,inte från ett perspektiv där den enskilde sätts i cent-rum. Vi föreslår därför ytterligare ett nationellt målom ett samhälle där varje människa har makt över sitteget liv och där var och en har möjlighet att verkaefter individuella förutsättningar.Lika möjligheter kan dock inte enbart skapas ge-nom målformuleringar, utan det krävs en förstärktlagstiftning och en förstärkt och från regeringen fri-stående ombudsmannafunktion. Assistansreformenhar varit den kanske viktigaste insatsen för funktions-hindrade . Den är mycketviktig att värna. Självklart ska den som erhållit assi-stans få behålla den. Trots vad somnu sägs från regeringspartiets företrädare och ut-skottsmajoriteten känner jag mig inte riktigt säker påden här punkten förrän beslutet är taget.Centerpartiet anser vidare, precis som jag uppfat-tade och repre-sentanter vid socialutskottets offentliga utfrågning, atthandlingsplanen alltför ensidigt behandlar förhållan-dena för människor med fysiska funktionshinder ochhur tillgängligheten ska öka i den fysiska miljön. Jaghar även hört samma kritik från företrädare för män-niskor med psykiska funktionshinder. Detta är, enligtvår uppfattning, en brist som bör rättas till. Vi anseratt handikapplanen tydligare och mer uttalat även skaomfatta människor med dolda funktionshinder.Att kunna förflytta sig är livskvalitet, och bilen ären stor frihet. Bilstödet måste förbättras och vänteti-derna för beslut kortas. Även färdtjänsten har på sinahåll långa väntetider och brister. Detta ska vi inteacceptera om vi vill fokusera den enskildes möjlig-heter att delta i samhället på lika villkor som allaandra.Informationstekniken kan användas för att höjalivskvaliteten hos människor. I Hjälpmedelsinstitutetsregi pågår många intressanta projekt. Centerpartietbejakar teknikutvecklingen och understryker att IT-samhället måste göras rejält tillgängligt för funk-tionshindrade. Vi driver också på för en snabbareutbyggnad av telemedicinen, vilket gör vården mertillgänglig för fler och skapar bättre möjligheter förkonsultation och fortbildning. Vi vill från Centerpar-tiet ha en digital allemansrätt för att IT-samhället skage alla de möjligheter som det har förutsättningar attge.Fru talman! Långa väntetider för att erhållahjälpmedel eller att få dem reparerade innebär svårig-heter för funktionshindrade att verka i samhället pålika villkor som andra. förordar, liksomflera partier, att en hjälpmedelsgaranti införs.Många äldre köar inom sjukvården för att få sinabehandlingsbara funktionshinder åtgärdade. Dessafunktionsnedsättningar är ett hinder för ett normaltliv. Köerna inom sjukvården för t.ex. åldersbetingadefunktionshinder som grå starr, nedsatt hörsel ellerförslitningsskador bidrar till minskad livskvalitet ochstora kostnader för samhället.Centerpartiet anser att hälso- och sjukvården be-höver mera resurser. Vi har också aktivt bidragit tillatt så blir fallet, nu senast genom att sammanlagt 8miljarder kronor tillförs vården och omsorgen 2000-2004, som ett resultat av och Socialde-mokraternas försvarsuppgörelse. Viktiga satsningarkommer på primärvården, medicinska insatser hosäldre och psykiatrin, där psykiskt funktionshindradespeciellt tas fram. Tillgänglighet och mångfald ärockså ett mycket viktigt område. Jag menar att dettaär insatser som betyder mycket för grupper i samhäl-let som ofta är i behov av vårdinsatser, och dit hörfunktionshindrade.Centerpartiet anser dessutom i likhet med flerapartier, dessvärre inte regeringspartiet, att det behövsen ny vårdgaranti.Funktionshindrade har, generellt, svårare än andraatt komma ut i arbete. Vi anser att arbetshandikappa-de måste tillförsäkras rätten till ett aktivt arbetsliv.Med en decentraliserad arbetsmarknadspolitik ökar vimöjligheterna till lokala lösningar i samråd med denenskilde. Vi måste tro på allas förmåga och vilja attarbeta eller studera, och arbetslinjen måste gällaframför passiva bidrag. Trots detta erbjuds i dagmånga ungdomar förtidspension innan andra vägar ärprövade. Det är enligt vår uppfattning helt oaccepta-belt. Ungdomshandikapprörelsen har med rätta reage-rat, och åtgärder krävs. Förtidspensionering av ungaska på alla sätt undvikas. Funktionshindrades skol-gång kommer min kollega att berörasenare i debatten.Fru talman! Likvärdiga möjligheter att följa ochmedverka i den offentliga debatten är en viktig de-mokratifråga. Det gäller bl.a. personer med syn- ochhörselnedsättningar. Vi anser att radio- och TV-sändningar ska vara tillgängliga även för dem somhar begränsningar i syn eller hörsel. Den digitalatekniken gör det möjligt att införa nya tjänster. Dettaär rimliga krav som ska ställas på berörda företag.Tillgängliga mötesplatser är en viktig del för attfunktionshindrade ska ha samma möjligheter somandra att delta i möten och sammankomster. De all-männa samlingslokalerna måste därför göras mertillgängliga. Det gäller inte minst de föreningsdrivnasamlingslokalerna, som erbjuder ca 3 000 mö-teslokaler runtom i landet. Jag och anseratt staten aktivt bör stödja upprustningar som görsamlingslokalerna mer tillgängliga. De 15 miljonerkronor som finns budgeterade är helt otillräck-ligt. Vi måste satsa mer resurser på och se över stödettill samlingslokaler ur handikappsynpunkt. Jag be-vistade Bygdegårdarnas , som var förlagd till i Da-larna. De uttalade sig mycket starkt i den riktningsom jag talar för. Även tillgängligheten till vallokaler,och andra "demokratiska hus" är na-turligtvis viktig, liksom till lokaler allmänt.Fru talman! Jag har redovisat Centerpartietssyn på och förslag till förbättringar av handikappla-nen. Oavsett utgång i voteringarna kommer vi frånCenterpartiet att jobba för att en rad ytterligare åtgär-der målmedvetet, konsekvent och steg för steg ska tasså att välfärdslandet verkligen också fungerarför alla.Anf. 4 ():Fru talman! Regeringens proposition innehållerpositiva inslag, men uppfyller inte kravet på en offen-siv handikappolitik. Det finns risk för att de vackraorden och målformuleringarna kommer att grusas avverkligheten. Tillgänglighetsfrågorna är i och för sigväl framlyfta och en rad åtgärder föreslås, men detfinns för mycket "bör" och för lite "skall" i proposi-tionen.Vi välkomnar de förbättringar som gjorts av soci-alutskottet och som också innebär att harfått några av sina yrkanden tillstyrkta eller tillgodo-sedda. Det gäller bl.a. sanktionsmöjligheterna, för-tydligande av insatserna råd och stöd och utredningenom de funktionshindrades ekonomiska situation.Fru talman! Funktionshinder är en ojämlikhet somberor på slumpen, olycka eller sjukdom. Hur funk-tionshindret påverkar den enskildes möjligheter attfungera beror i hög grad på hur samhället organiseras.Människor med funktionshinder drabbas mångagånger på ett fullständigt oacceptabelt sätt av problemoch orättvisor i vardagslivet som en följd av sittfunktionshinder och av att det i samhället inte tashänsyn till deras funktionshinder. Integritet, självbe-stämmande och delaktighet blir inte mindre viktigtför att man råkar ha en funktionsnedsättning. Sverigehar fortfarande mycket att göra för att undanröjasådana hinder. har legat långt framme inter-nationellt sett i arbetet med handikappfrågor, men harunder blivet förbigånget av flera andraländer.Utgångspunkten för en liberal politik är alla män-niskors lika värde och lika rätt. Därför var Folkpartietpådrivande när det gällde den handikappreform somgenomfördes när var socialministeroch som helt har förändrat livssituationen för demsom är allra svårast funktionshindrade. Tyvärr hardenna reform försämrats under de socialdemokratiskaregeringsperioderna, och vi anser att det är dags attåterställa den i sin ursprungliga form. hari sitt förslag till vårbudget också anslagit pengar fördetta.Schablonersättningen och kommunernas ansvarför de första är för oss viktiga återställa-re. Att den funktionshindrade får behålla den person-liga assistenten efter är också något vilänge har kämpat för och som vi också har anslagitpengar för i budgeten.Fru talman! Det behövs verkligen en tillgänglig-hetsreform, en reform av samma dignitet som assi-stansreformen. Regeringens proposition är som jagtidigare sagt bra på att lyfta fram det som behövergöras, men tidsaspekten är för lång och inga pengaravsätts för att driva på. står fortfarandefast vid ansvars- och finansieringsprincipen, men omSverige ska återta något av sin position när det gällerhandikappolitiken anser vi att stimulansmedel måsteavsättas för att få i gång processen - detta inte minstmed tanke på många kommuners besvärliga ekono-miska situation.Folkpartiet är berett att prioritera tillgänglighetenför funktionshindrade, och vi avsätter därför 5 miljar-der kronor för att det verkli-gen också ska hända något. För är entillgänglighetsreform en nödvändig del av helheten.En sådan är också nödvändig för att funktionshindra-de aktivt ska kunna fungera på arbetsmarknaden. Vårvision är att funktionshinder inte ska behöva innebäraen mängd handikapp för den enskilde. Med en till-gänglighetsreform kan de funktionshindrades liv-skvalitet och frihet kraftigt öka. Det är en fråga ommänniskosyn ifall man är beredd att göra det ellerinte.Fru talman! Att bli diskriminerad är att få sin vär-dighet kränkt. vill förbjuda diskrimineringi grundlagen. Det finns två grundläggande konventio-ner om mänskliga rättigheter: konventionen om eko-nomiska, sociala och kulturella rättigheter samt kon-ventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.Konventionerna bygger på förklaringen om demänskliga rättigheterna som antogs av . Alla människor ärfödda fria och lika i värde och rättigheter.I socialutskottets betänkande föreslås att uppdrag bör utvidgas till attavse frågan om tillgänglighet för funktionshindrade ivid bemärkelse, och det är ett steg framåt i förhållan-de till propositionen. har dock ett annatförslag. I regeringsformens 2 kap. om grundläggandefri- och rättigheter finns även två bestämmelser omdiskrimineringsförbud, nämligen 15 § om etniskaminoriteter och 16 § om könsdiskriminering. Häranser att 2 kap. bör utökas med förbundmot diskriminering av funktionshindrade. Med ettsådant tillägg får funktionshindrade möjlighet att görasin sak gällande i svensk domstol.Fru talman! ändrades reglernaom överklagande av beslut om bistånd enligt social-tjänstlagen. Endast vissa beslut om bistånd kan nume-ra överklagas genom s.k. förvaltningsbesvär. Övrigabeslut kan överklagas genom den för den enskildemindre förmånliga laglighetsprövningen. I praktikenhar detta inneburit att den enskilde funktionshindradei större utsträckning än tidigare måste förlita sig påkommunens goda vilja för att få stöd för andra insat-ser än dem som räknas upp i 6 § socialtjänstlagen,såsom t.ex. ledsagning och avlösning. Förändringarnahar visat sig ge en försämrad rättstrygghet för denenskilde. Detta finner vi oacceptabelt och möjlighe-terna till överklagande måste återställas.Fru talman! Det förekommer också flera fall därkommuner inte verkställer domstolarnas domar. Detär ett flagrant övergrepp mot de medborgerliga rättig-heter som slagits fast i lag av . Därför väl-komnar vi att det nu äntligen föreslås att länsstyrel-serna ska få förelägga en kommun eller ett landstingvid vite att följa en lagakraftvunnen dom.Regeringen drar i sin proposition den viktiga slut-satsen att det finns brister i rehabiliterings- och habi-literingsbehovet och att många områden bör utvecklasytterligare. Det är därför anmärkningsvärt att rege-ringen i ett så viktigt dokument som denna proposi-tion endast lyfter fram behovet av tidigt insatta åtgär-der för barn och ungdomar. Behovet av tidigt insattaåtgärder ska gälla oavsett ålder. Rehabiliteringenmåste också ses i ett livslångt perspektiv och inte barasom en insats för yrkesverksamma eller för dem somkan rehabiliteras tillbaka till yrkeslivet.Utskottets majoritet hänvisar till den kommandenationella handlingsplanen för utveckling och förny-else av sjukvården med en förhoppning om att denska lösa problemen. Vi anser dock att Socialstyrel-sens uppdrag om en kartläggning av på vilket sättlandstingets barn- och ungdomshabilitering är till-gängliga för barn och ungdomar också ska innefattaett uppdrag att kartlägga de vuxnas behov.Fru talman! Tekniska hjälpmedel kan bidra till attomgivningen inte längre blir ett problem för den somhar ett funktionshinder. Funktionshindret leder intelängre till ett handikapp. Det är också viktigt med enhög kvalitet i hjälmedelsförskrivningen. Den enskildemåste få sitt hjälpmedel anpassat individuellt ochockså få hjälp med att rätt använda det. När förskriv-ningen sprids ut på för många personer finns det enrisk för att kvaliteten sjunker.I stora delar av landet bygger landsting och kom-muner upp parallella organisationer för hjälpmedel.Detta är slöseri med kompetens och resurser. Vänteti-derna är också ett stort problem för dem som behöverett hjälpmedel. Man ska inte behöva vänta i månader.Enkla hjälpmedel ska man kunna få direkt och komp-licerade hjälpmedel . Därför föreslårFolkpartiet att den vårdgaranti som vi kämpar för påsjukvårdsområdet även ska omfatta tekniska hjälp-medel.Fru talman! Regeringen klargör i sin propositionatt man betraktar som encentral, statlig förvaltningsmyndighet när man säger:"En central statlig myndighet bör ges en samordnan-de, stödjande och rådgivande roll i arbetet för att görasamhället tillgängligt. "Enligt regeringens bedömning är Handikappom-budsmannen en lämplig myndighet för dessa uppgif-ter. Vi anser att ett nationellt tillgänglighetscentrumkan behövas, men det skulle kunna placeras hos t.ex.Hjälpmedelsinstitutet. anser att ska vara fristående från rege-ringen och i stället underställas . Vi tyckeratt de s.k. Parisprinciperna är riktiga. Om skafölja de uttalanden som gjorts i Parisprinciperna kanHandikappombudsmannen inte vara annat än en frånden verkställande makten fristående institution sommed stöd av lag har att bevaka funktionshindradesintressen.Fru talman! Bidragen till handikapporganisatio-nerna fyller en stor funktion i vårt samhälle, dels föratt stödja arbetet inom handikapporganisationerna förmedlemmarnas bästa, dels för att i hela samhälletsprida den kunskap som de besitter. Vi anser att detnya förslaget till bidrag till handikapporganisationer-na har flera brister. Det kommer att gynna stora orga-nisationer på bekostnad av små som kan komma attdrabbas hårt.Vi vänder oss också mot det nya systemet, att So-cialstyrelsen ensam ska fatta beslut om bidragen. Detstår klart att regeringen önskar skapa mer lätthanterli-ga organisationer med det här förslaget eftersom detkommer att leda till färre handikapporganisationer. Viavvisar regeringens centralisering av stödet till handi-kapporganisationernas och vi anser att regeringen börriva upp förordningen.Fru talman! I mitt anförande har jag hunnit berörabara några av våra 25 reservationer. Övriga reserva-tioner kommer att tas upp av andra företrädare förFolkpartiet senare under debatten.Jag står naturligtvis bakom alla de reservationer somjag har skrivit under, men yrkar nu bifall endast tillreservation nr 13 vid mom. 13 och reservation 49 vidmom. 5 HANS ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med atttacka fru talman för ett gott samarbete och ett gottkamratskap , eftersom det här ärmin sista debatt här i , åtminstone under denhär mandatperioden. Tack så mycket.Fru talman! "Hinder för funktionshindrades rättatt delta fullt ut i samhället ska rivas." Så står det iregeringsförklaringen inför detta . Den na-tionella handlingsplanen, som ska beslutaom , utgör ett viktig steg i dettaarbete.Detta är inte bara den viktigaste reformen den härmandatperioden utan en av de mest angelägna refor-mer som vi haft att behandla på flera mandatperioder.Det handlar ytterst om demokrati och människors likavärde. Det handlar om att gå från de vackra orden ihögtidstalen till praktisk handling som syns i funk-tionshindrade människors vardag.Enligt handlingsplanen är de nationella målen:· en samhällsgemenskap med mångfald som grund,· att samhället utformas så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhället, och· att jämlika levnadsvillkor för flickor och pojkar,kvinnor och män uppnås.Det är när vi tar det steget, att inte bara prata utanatt också göra något, som den politiska skiljelinjen iden här kammaren blir så tydlig. mönst-rar ut sig från gemenskapen till skillnad från vad LarsElinderson sade. Den som betvivlar detta kan läsareservation nr 11.Moderaterna vill inte ha krav på att fastighetsäga-re ska anpassa sina lokaler. Man vill inte har krav påhandeln att göra butikerna tillgängliga. Man vill inteha krav på trafikföretagen att göra tåg, bussar ochflygplan tillgängliga. Till detta kan vi lägga Modera-ternas nej till att stödja den lag som är i kraft ochsom förbjuder diskriminering av funktionshindrade iarbetslivet.Moderaterna väljer arbetsgivarnas, fastighetsägar-nas och trafikföretagens intressen framför människormed funktionshinder. Detta är upprörande och uppse-endeväckande. När det gäller att gå från ord till hand-ling, när det gäller att ta beslut som är uppfordrande,då blir den moderata politiken ett tydligt redskap förarbetsgivare, för ägarmakt och för kapitalintressenmot omsorgen om de funktionshindrades intressenoch möjligheter.Jag vill gärna korrigera på enpunkt. i har inte lagts ned ochkommer inte att läggas ned. Det är fler elever ännågonsin som söker sig dit . Skolan kommer att hafler elever . Skoldelen kommer attvara kvar enligt denna kammares beslut, och stödettill de kommunala skolorna och deras möjligheter attpå hemmaplan stödja funktionshindrade elever kom-mer att utvecklas.Fru talman! Den moderna svenska handikappoli-tiken har på många sätt sina rötter jämlik-hetsträvanden. var det en fråga för den en-skilde och dennes omgivning att möta de hinder itillvaron som funktionshinder innebär. Välgörenhetoch institutioner var tillsammans med anhörigas in-satser det som fanns att tillgå. Men under 60-taletskedde en omsvängning som i stället gradvis tog siktepå ett synsätt där miljön och samhällets utformningskulle förändras.1972 skriver HCK, följande: "Handikapp är i stor utsträck-ning en följd av samhällets brister. Därför kan handi-kapp elimineras. Det gör man genom att förändrasamhället." Denna beskrivning gjorde handikappfrå-gorna långt mer politiska än de var tidigare.Sedan dess har många viktiga steg tagits för attgöra samhället mer jämlikt och skapa bättre förutsätt-ningar för delaktighet för människor med funktions-hinder. har en otålig handikapprörelse varitinspiratör och pådrivare.Jag ska inte göra någon omfattande uppräkning avvarje steg i utvecklingen, men ändå notera att handi-kappreformen har inneburit stora förbätt-ringar för en grupp människor med omfattande funk-tionshinder. Den initierades av den dåvarande social-demokratiska regeringen och den dåvarande biträ-dande socialministern 1989. Jag harnoterat att sitter på läktare och lyssnar på denhär debatten.Sedan genomfördes reformen med i som socialminister. Jag vill i detsammanhanget ytterligare korrigera det som har sagtshär tidigare. Lagen om assistansersättning har inteurholkats. har fler människor assistansersätt-ning, och de som har assistansersättning har det flertimmar än någonsin tidigare.Fru talman! Jag vill också passa på att nämnaFN:s standardregler i det här sammanhanget - ettväldigt viktigt dokument som harstor del i och som bl.a. har förbundit sig attfölja.Fru talman! I till regeringen står bl.a. följande:"Otillgänglighet leder till att den demokratiska arenanblir förbehållen den som inte har ett funktionshinder. "Jag tror att det är oerhört viktigt att vi ser hinder itillgängligheten som demokratiproblem och att dethandlar om mänskliga rättigheter, därför att brister itillgänglighet och bemötande handlar till mindre delom lagstiftning och ekonomiska resurser och mer omattityder och fördomar. Ser vi det som ett demokrati-problem, står det också över vanliga diskussioner omvad som ska prioriteras.De mål som kommer att fast-ställa och som jag redogjort för är alltså:· en samhällsgemenskap med mångfald som grund,· att samhället utformas så att människor medfunktionshinder i alla åldrar blir fullt delaktiga isamhällslivet, och· att jämlika levnadsvillkor för flickor och pojkar,kvinnor och män uppnås.Har vi dessa mål framför ögonen, blir det natur-ligtvis självklart att man inte får diskriminera, attarbetsgivare ska behandla människor med funktions-hinder på samma sätt som andra arbetstagare, attskolorna är tillgängliga, att man kan tillgodogöra sigprogrammen i radio och TV, att lokaler dit människorgår är tillgängliga, att handeln är tillgänglig vad gällerbåde lokaler och information om varor, priser ochkvalitet, osv.Herr talman! Jag ska nu något kommentera detillkännagivanden som utskottet gör.Den nationella handlingsplanen för handikappoli-tiken är ett mycket omfattande aktstycke. Den fångarett mycket brett spektrum av handikappområdet. Denhar också till stora delar karaktären av inriktning ochmålsättningar. På några punkter innehåller planenskarpa förslag, på andra anger den mål med aviseringom kommande förslag. Utskottet har funnit att det ärvärdefullt att på några områden komplettera och för-tydliga planen med ytterligare konkreta och skarpaåtgärder.Det är väldigt glädjande att ett enigt utskott nu be-ställer en utredning om funktionshindrades ekono-miska situation. Det är angeläget att se hur ekonominfaktiskt ser ut för den enskilda människan med funk-tionshinder, men också att ta reda på vilka faktorersom styr och hur dessa faktorer är riktade till varand-ra. Hur väger avgifter och kostnader förknippade medfunktionshindret jämfört med inkomsterna? Är detrimligt att människor med medfödda eller förvärvadefunktionshinder tvingas att leva på förtidspensionhela livet? Och om inget annat finns att tillgå - räckerdå den nuvarande nivån?Vad kan ytterligare göras för att förbättra möjlig-heterna till arbete och egen inkomst för människormed funktionshinder?