prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:92Onsdagen den 5 aprilKl. 09.00 - 17.5919.00 - 22.06Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 30 mars.2 § Information från regeringen om i LissabonAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! Temat för Europeiska rådets extramöte i var sysselsättning,ekonomiska reformer och social sammanhållning.Resultatet av diskussionerna kring dessa frågor bleven bred enighet kring en strategi för ekonomisk till-växt och full sysselsättning i Europeiska unionen.Att målet att alla medborgare i EU som kan ochvill arbeta också ska kunna göra det står i centrum fören diskussion regeringschefer emellan är en stor hän-delse. Det har inte skett förut. Det fångar i blixtbelys-ning det nya som håller på att ske inom unionen.Den väg till full sysselsättning som stakades ut iLissabon heter modernisering, informationsteknik,utbildning, socialt ansvar, en starkare inre marknadoch en väl avvägd makroekonomisk politik som före-nar låg inflation, goda statsfinanser och hög efterfrå-gan.På tio år ska EU bli världens mest dynamiska ochkonkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi. Sam-tidigt ska den europeiska modellen med solidariskavälfärdssystem bevaras och utvecklas. Det ses som enstyrka för EU i utvecklingen mot den nya kunskaps-baserade ekonomin. Den europeiska unionen ska,som det heter i slutsatserna, bestå av aktiva välfärds-stater.Fru talman! Slutsatserna från talar omfull sysselsättning och att EU ska bli världens mestkonkurrenskraftiga ekonomi. Det är stora ord. Ändåkan jag konstatera att ytterst få kommentatorer avfär-dar toppmötets slutsatser som önsketänkande ellertom retorik. Jag tror att det finns två förklaringar tilldetta.Den ena är den goda utveckling som toppmötetutgår ifrån. ökar tillväxten i . Arbetslöshetensjunker månad för månad. Dagens nivå kring 8 ½ %är fortfarande för hög, men det är den lägsta siffranpå nio år.Bakom den ljusa utvecklingen finns flera orsaker.Eurons införande har gett lägre realräntor. De politis-ka förändringarna i EU-länderna har inneburit en mersysselsättningsstimulerande ekonomisk politik, ochden sysselsättningsstrategi som EU, efter bl.a. svensktinitiativ, har antagit ger resultat. Det är denna godautveckling som strategin från ska förstärkaoch föra vidare.Den andra förklaringen är att toppmötet ocksåantog ett batteri med konkreta delmål och åtaganden.Därigenom ges konklusion och trovärdighet åt delångsiktiga målsättningarna. Låt mig kort nämna tioav de åtaganden som gjordes och som jag finner sär-skilt viktiga att belysa.Sysselsättningsgraden i EU ska 2010 ha höjts till70 % - högre än . För att länder som i likhetmed ligger över den nivån fullt utska dras in i processen uppmanas medlemsstaternaockså att uppsätta egna nationella mål för höjd syssel-sättningsgrad. Där är vi med våra redaninne i en sådan process.En sådan kraftig sysselsättningsökning i Europakan inte uppnås utan att fler kvinnor ges möjlighet attarbeta. För att bidra till detta åtar sig medlemsstaternaatt bygga ut och förbättra barnomsorgen. Ett systemför jämförelse - s.k. benchmarking - bland länder skasätta press på att alla ska gå från ord till handling idenna fråga. Jag tror att just detta tydligast belyserden politiska förändring som sker i Europa.Om jag för fem skulle ha kommittillbaka till efter ett toppmöte och berättat hade enats om att sätta upp mål för barnom-sorgsutbyggnaden - därför att man ser det som ettuttryck för jämställdhet mellan män och kvinnor ochatt det ska vara någonting som jämförs länder emellan- skulle ingen ha trott att det hade varit möjligt.Nu går i den riktningen. Det betyder ensak: Den politik som vi har fört i ligger väl ilinje med den utveckling som man nu ser framför sigi Europa.Informationsteknikens möjligheter för sysselsätt-ning och tillväxt ska utnyttjas fullt ut. För att sänkakostnaderna och öka tillgängligheten krävs ökadkonkurrens. Därför ska avreglering av marknadernaför telekommunikationer vara helt genomförd senast2002.Alla skolor inom unionen ska ha tillgång till In-ternet och multimedieteknik , och allalärare ska ha fått IT-utbildning senast 2002.Före utgången av ska de lagförslag somkommissionen presenterat för att göra handeln pånätet säkrare ha antagits.För att genomföra de nödvändiga satsningarna påett livslångt lärande och utbildning som det nya in-formationssamhället kräver ska alla medlemsländeröka sina per capita-investeringar i utbildning.Andelen ungdomar mellan som sak-nar gymnasieutbildning eller motsvarande och sominte deltar i någon form av utbildning ska halverasfram till 2010.Den inre marknaden ska stärkas. En gemensamriskkapitalmarknad ska skapas senast 2003.En fri marknad för finansiella tjänster ska skapassenast 2005.Ett gemensamt EU-patent som är lika enkelt ochbilligt som det som finns i ska ha införts senast2002.Så är slutsatserna uppbyggda. Det finns fler ex-empel som jag skulle kunna hämta därifrån. Det finnsockså sådant som inte står där, exempelvis att vi gär-na skulle ha sett att elmarknaderna hade varit öppnaoch avreglerade rakt igenom vid ett visstårtal. Det var en av toppmötets ekonomiska motgång-ar att det inte blev beslutat, tycker jag.På svenskt initiativ underströk också toppmötet denya möjligheterna för tillväxt och sysselsättning somutvidgningen kommer att medföra.I slutsatserna betonas vidare att antalet medborga-re inom EU som lever i fattigdom är oacceptabelthög. Arbetet på att utplåna fattigdomen inom EUmåste påbörjas nu.Ett gemensamt arbete för att analysera pensions-systemens hållbarhet i EU med en åldrande befolk-ning ska också genomföras. Till dessa och andranäraliggande sociala frågor kommer det kommandefranska ordförandeskapet att återkomma i form av etteuropeiskt, socialt handlingsprogram.Vi välkomnar en ökad diskussion och ett samar-bete kring de sociala frågorna. EU är inte bara enekonomi och en marknad. vill jag betonaatt det inte handlar om att EU ska ta över ansvaret förutformningen av välfärdssystemen. Att detta är ochförblir en nationell angelägenhet råder det full enighetom i Europeiska rådet.Fru talman! När vi i den här kammaren började på att tala om att göra EU till ensysselsättningsunion möttes vi av en del kritiskakommentarer - för att uttrycka det milt. Vi framställ-des som naiva och närmast mindre vetande av perso-ner som trodde att den politiska dagordning sommånga av högerregeringar hade satt uppskulle gälla för evigt.Sedan kom Amsterdamfördraget med dess nyasysselsättningskapitel som tillkom efter svenskt initi-ativ, också det kritiserat och avhånat. Några nya pa-ragrafer i ett fördrag skapar naturligtvis inte någranya jobb, hette det lite krampaktigt den gången.Nu är vi framme. Efter är EU en unionför full sysselsättning. var EU:s storaekonomiska projekt den inre marknaden. fokuserades krafterna på EMU och euron. Påsamma sätt kommer EU:s ekonomiska och socialadagordning första årtionden attdomineras av strävan efter full sysselsättning.Om den strategi som lagts fram i gerde förväntade resultaten - och det tror jag att denkommer att göra - då kommer detta toppmöte i fram-tidens historieböcker att ges samma dignitet som detmöte som ägde rum i Maastricht.Fru talman! som toppmötet i djärvt och ambitiöst när det gäller att staka utfärdriktningen innebär det också ett verkligt genom-brott för den öppna metod för samordning som vi frånsvensk sida länge förespråkat.Den inre marknaden skapades genom en rad nyalagar på EU-nivå. Det var nödvändigt i den proces-sen, och de delar av besluten i som förstär-ker den inre marknaden ska genomföras på sammasätt. Men för övriga delar ser processen annorlundaut. Vi har enats om gemensamma mål och åtagandenmen det är genom den nationella politiken som dessaåtaganden ska genomföras och målen uppfyllas. Pro-cessen är politisk, inte juridisk.Om något land misslyckas hamnar det inte införEG-domstolen. Det är landets egna väljare som ytterstfår säga vad de anser om att deras regering inte klaratav att leva upp till gjorda åtaganden om fler jobb ellerbättre utbildning.Den väg som valts i innebär förvissomer av samarbete men den innebär inte mer av över-statlighet.När man sätter mål så långt fram i tiden som 2010är det också rimligt att tänka i termer av avstämningaroch kontrollstationer på vägen dit. Fungerar de åtgär-der som beslutats? Krävs det nya initiativ för att ut-vecklingen ska fortsätta i rätt riktning?Så kommer också att arbeta. Jagtror att vi får se fler extra toppmöten med ekonomioch sysselsättning som huvudtema. Vi utgår frånsvensk sida från att en första avstämning av Lissa-bonstrategin kommer att ske i i mars2001. Det är vi glada för.Sysselsättningen är en av våra märkesfrågor inomEU. Det känns rätt att det är vi som först tar överstafettpinnen från och att den första anhal-ten på vägen till full sysselsättning i den europeiskaunionen ligger i Stockholm.Låt mig i detta sammanhang också säga något omdet portugisiska ordförandeskapet. Financial Timesskrev uppskattande om hur sköttesin uppgift, och jag kan bara understryka detta. Detvisar att små länder som och dessförinnanFinland kan spela en mycket avgörande roll för unio-nens utveckling.Fru talman! Låt mig slutligen också säga någotom några andra frågor som kort berördes vid topp-mötet i österrikiske förbundskanslern togvid middagen upp frågan om förhållandet mellanÖsterrike och de 14 övriga medlemsstaterna ochuttryckte en önskan om att de samordnade åtgärdernamot borde mildras. Guterres svarade dockatt den linje som de övriga 14 länderna kommit över-ens om ej var aktuell att ändra. Därmed var den de-batten överstökad.Vidare, fru talman: egentlig diskussion omeuropeisk krishantering ägde inte rum. Dock konsta-terades i slutsatserna från Lissabontoppmötet att deförslag om att inrätta en särskild kommitté för civilkrishantering som drivits från svensk och brittisk sidanu ska förverkligas.Vi hade under middagen också en diskussion omsituationen på västra . Allmän enighet råddeom behovet av att förbättra samordningen av de insat-ser som görs. EU:s roll är central och ska så förbli.Den höge representanten fick i uppdrag attutarbeta en handlingsplan för EU:s fortsatta arbete.Diskussionen om var kort och inriktadpå situationen i . EU:s krav i slutsatsernafrån mötet kan sammanfattas i fem punkter:· måste respektera sina internationellaförpliktelser.· Det urskillningslösa militära våldet måste upphö-ra.· Det måste bli möjligt att undersöka påstådda brottmot mänskliga rättigheter.· Internationella organisationer måste tillåtas attverka så att man kan fullgöra sina uppdrag.· måste utan dröjsmål arbeta för en poli-tisk lösning av Tjetjenienkonflikten.Detta är, nästintill i telegramstil, fru talman, enkort sammanfattning av toppmötet i förnågra veckor sedan. 2 PER ():Fru talman! Jag har två frågor till statsministern -den första med utgångspunkt i en rad intressantainitiativ som togs i trots, vill jag säga, attEuropa domineras av socialdemokratiska regeringar.En och annan kommer emellertid med en god idé -t.ex. statsministrarna som pekarpå nödvändigheten för att nu bygga om sinaekonomiska och sociala strukturer för att komma litelängre än de högtidliga deklarationerna och faktisktkunna börja mäta sig med den amerikanska ekono-mins förmåga att skapa nya arbeten.Min första fråga till är: Vad tyckerGöran om det här initiativet, och tar Sverigeett likartat initiativ utöver att försöka sälja svenskarbetsmarknadspolitik?Min andra fråga har sin utgångspunkt i en intres-sant passage i slutsatserna från ordförandeskapet.Under punkten 23 står det att man nu ger rådet ochkommissionen i uppdrag att bedöma "huruvida kon-kreta åtgärder har vidtagits för att" - nu kommer detintressanta - "lätta skattetrycket på arbetskraft ochsärskilt för dem med relativt låg utbildning och lågalöner, förbättra skatte- och välfärdssystemens syssel-sättnings- och utbildningsstimulerande effekter, - - -".Det är en utmärkt slutsats. Vad tänker redovisa som svar på denna fråga?Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! Jag tänker redovisa den svenska poli-tiken som på många sätt väl ligger i linje med dessaslutsatser.Om jag tar den sista frågan först, om skattejuste-ringar för att stimulera att exempelvis kortutbildadekommer ut på arbetsmarknaden, så har vi just dettasatt i kraft tillbaka med omfattande stödtill dem som anställer människor som har varit lång-tidsarbetslösa. Jag är alldeles övertygad om att dettakommer att vara något som är mycket uppskattat närdet redovisas från svensk sida för våra vänner i deneuropeiska unionen.Detta toppmöte har ju föregåtts av olika typer avartiklar av brev. Så är det alltid. Jag skrev själv enartikel tillsammans med Blair om IT-frågorna och ettbrev tillsammans med mina nordiska kolleger omsatsningen inte minst på utbildning.Det är väl ingenting som vi behöver dölja i denhär kretsen. Alla vet att europeisk politisk kultur serlite olika ut från land till land. De nordiska länderna,och har valt en annan typ avvälfärdspolitisk utveckling än vad som just nu ärfallet exempelvis i ett som genomgår enmycket stark förändring.Jag tror att den europeiska modellen kommer attvisa sig vara utomordentligt konkurrenskraftig menjag tror inte att vi kommer att välja den amerikanskavägen, Per ! Jag tror inte på ett systemskifteför del, utan jag tror att vi kommer att satsapå ganska stora offentliga program för forskning, förutbildning och för infrastruktur och där de socialatrygghetssystemen kommer att ses som produktiva.Jag hoppas också kunna övertyga en del skeptiskakamrater som finns i om att detta är den vägvi ska gå. Jag är definitivt inte ensam där utan före-träder en majoritet av regeringar i den euro-peiska unionen.Anf. 4 PER ():Fru talman! Inte heller jag tror att vi ska kopieraUSA - utom i ett hänseende, nämligen när det gällerdess förmåga att skapa nya arbetstillfällen. Såvitt jagförstår var detta ett av huvudnumren på mötet i Lis-sabon. Jag konstaterar dessutom att den attityd han nu har måste övertyga inte baramig utan också och premiärministerD Alema som i sin skrift påpekar att det är dags attförnya den sociala modellen i Europa.Precis detta tycker jag också. Det var därför somjag ställde frågan: Har regering tagitnågra initiativ för att bidra till att bryta upp förstelna-de strukturer?Beträffande min fråga om skattetrycket var det väländå inte möjligt att svara att man har gjort en ochannan skattelättnad för långtidsarbetslösa. Här skaman ju redovisa vilka konkreta åtgärder som harvidtagits för att lätta skattetrycket på arbetskraft. Detär många som talar om betydelsen av detta. Senastvar den ansvarige i Stockholmför att meddela samma budskap: borde sänkaskatten för att därmed ytterligare öka sin sysselsätt-ning. Har någonting att bidra med tillden redovisning som EU ska göra idenna viktiga fråga?Anf. 5 Statsminister ():Fru talman! Precis som jag sade förut har vi prö-vat en politik som är utomordentligt framgångsrik,Per ! Vi prövade en annan politik några årtidigare tillbaka i tiden som inte var särskilt fram-gångsrik - försiktigt uttryckt. kan vi när det gällernya jobb se att den svenska ekonomin är den ekonomisom ligger i topp i världen, trots att vi har detta högaskattetryck. Jag tror alltså att vad vi ser inte är ettsamband mellan högt skattetryck och oförmåga attproducera nya jobb. Tvärtom.Jag tror att det kanske finns ett samband åt andrahållet. Förmågan att långsiktigt konkurrera med andraländer avgörs av den offentliga sektorns vilja till ochförmåga att investera inte minst i infrastruktur ochutbildning. Det kräver höga skatter. Trots detta har vi,efter det att vi fått ordning på ekonomin, kunnat redu-cera skatteuttaget. Det gjorde vi så sent som förraåret, och det har trätt i kraft . Den politiken kanmycket väl fortsätta men inte därför att vi tror attvidgade klyftor skulle vara bra för tillväxt och jobboch inte därför att vi tror att det är skattetrycket i sigsom är avgörande. Däremot kan det finnas en ochannan snedvridande skatt, och dem ska vi självklartjustera.Anf. 6 ():Fru talman! Först kan jag konstatera att det verkarsom om vår politik om digital allemansrätt snart kanappliceras på hela . Det är intressant, och detär viktigt att driver på den utvecklingen. Jagtror att det är väldigt viktigt.Sedan kan man också välkomna att det nu verkli-gen inrättas en kommitté för den civila krishantering-en. Det är bara att välkomna det.När det gäller uppdraget till på västra är det angeläget att på något sätt integrera Serbi-en i det arbetet för att man ska uppnå någon sortsvaraktig fred i området. Jag undrar hur görför att få med för att man ska kunna få ettheltäckande arbete på . Det är väldigt angelä-get. Det är min fråga.Vad sedan gäller säkerhetspolitiken är det intres-sant att EU och Nato närmar sig varandra, men detkan vara en komplikation i det för ett alliansfritt landsom . Det är viktigt att detta närmande inteleder till att vår alliansfrihet undergrävs. Då undrarjag hur regeringen tänker agera för att detta inte skaske.Anf. 7 Statsminister ():Fru talman! Jag kan hålla med om att också strävar mot digital allemans-rätt. Det är väl, tycker jag, en framgång för Center-partiet i den meningen att uttrycket åtminstone upp-fanns av centerledaren. Det är bra, det går i modernriktning.Situationen på , som ju berördes underkvällens middagsöverläggningar, är utomordentligtkomplicerad. Jag ser ingen möjlighet att utöva någonsorts samarbete med , f.d. , sålänge den regim som sitter där sitter kvar. Det ärnaturligtvis där problemet ligger.Det handlar om ställning. Där har viklart uttryckt att vi kommer att stödja Montenegromed olika typer av insatser. T.o.m. står det i slutsat-serna att vi är beredda att ta EU:s budgetreserver ianspråk för att stötta utvecklingen mot demokrati ochunderstödja den regim som finns i ochockså uppmana EIB att gå in och göra de åtagandensom kan göras från Investeringsbankens sida.Alliansfriheten ser jag inga problem med. Men jagsätter värde på att och Center-partiet tar upp frågan och håller den levande somdiskussion därför den är viktig. Vårt samarbete om-kring krishanteringen är ingenting som ska stå ellerfår stå i konflikt med vår alliansfrihet. Natos uppgiftär säkerhetsgarantier och territorialförsvar. EU:suppgift är krishantering. Däremellan ska det gå enknivskarp gräns. Det har vi allt intresse att hävda. Dethar naturligtvis också Natoländerna, särskilt de Na-toländer som vill ha en stark axel mot har ettmycket starkt intresse att hävda. Det här bör inte varanågot problem. Särskilt viktigt är att vi håller debat-ten i gång.Anf. 8 ():Fru talman! Om ett Natoland som skullefå ett större inflytande än ett alliansfritt land somSverige känner vi det som ganska besvärande, kanman säga, i hela den här processen. Naturligtvis är jagmedveten om svårigheterna att integrera i dethela, men är det precis där knuten sitter, detär riktigt. Man måste försöka göra någonting.Jag tycker att det är väldigt bra att EU har sagt sigstödja utvecklingen i och verkligen ock-så avsätta ekonomiska resurser till det.Det finns många fler som man skulle kunna ställa,men jag nöjer mig med detta.Anf. 9 BO ():Fru talman! Många av oss som är för mycket aveuropeiskt samarbete är det för att vi på den europe-iska nivån ska samarbete när den europeiska nivån ärden lägsta effektiva nivån. Vi är anhängareav vad jag skulle vilja kalla en liberal närhetsprincip,att beslut ska fattas så nära medborgarna som möjligt,allra helst av dem själva, de enskilda individerna ochfamiljerna.Närhetsprincipen har statsministern snuddat vid isitt anförande och betonat att den ska gälla för desociala frågorna och trygghetsfrågorna av olika slag.Samtidigt tror jag att vi har anledning att få i gång endebatt i vårt land med anledning av det som dis-kuteras och pågår på EU-nivå. Det finns många ord ide här sammanhangen, något färre kanske i kommis-sionens meddelande än i den rapport som Europa-parlamentet har tagit fram under ledning av en parti-vän till statsministern. Där talas det ganska mycketom gemensamma intressen, gemensamma mål, re-kommendationer och konvergenskriterier m.m. Det ärsjälvklart att vi ska lära av varandra. Vi kan gärnalära av andra också. Är det någon bra tanke på gång iNorge eller i kan vi ta till oss den lika välsom från någon annanstans, men gärna i den europe-iska unionen.Min fråga till statsministern handlar i första handom ifall det är så mycket mer än erfarenhetsutbytehan tänker sig ska äga rum på europeisk nivå, och omman gör det, är min följdfråga om han inte ser någrarisker för just att närhetsprincipen urholkas så attbesluten i praktiken kommer att fattas på en högrenivå än vad som är nödvändigt.Anf. 10 Statsminister ():Fru talman! Den risken finns där. Det vore dumtatt inte se den. Det finns starka krafter inom den eu-ropeiska familjen som tycker att en federativ utveck-ling är intressant och attraktiv. De ser gärna att beslutfattas överstatligt. De ser gärna att man flyttar kom-petens från nationella parlament till Europaparla-mentet eller till någonting som alltmer tar formen aven europeisk regering. Det vore dumt att inte se denkraften. Den finns i , den dominerar inte, denstyr inte dagordningen men den finns där.För oss är det också viktigt, precis som Bo Kön-berg säger, att hålla vår ideologiska Europadebattlevande, som ju utgår från subsidiariteten - ett svårtord men en vacker tanke. Det där handlar ytterst omden här kammarens funktion. Jag menar att det vifattar av beslut på europeisk nivå ska syfta till attytterst stärka också de nationella parlamenten, därföratt det handlar om tilltron till politikens verknings-krets och verkningskraft. Om vi ser att de nationellaparlamenten inte rår på dagens stora samhälls-problem, miljöförstöring och arbetslöshet, då krävsöverstatliga beslut. Då ger det också, genom att viorkar politiskt på europeisk nivå hantera dessa frågor,en legitimitet åt de nationella parlamenten som hante-rar andra frågor som då är lämpliga för de nationellaparlamenten att hantera.Det här är en oerhört viktig debatt. Den finns detanledning för oss att följa inte minst i anslutning tillett framtida svenskt EMU-medlemskap som ju kom-mer att sätta hela den ekonomiska politiken på dag-ordningen i på ett helt annat sätt. Hur kombi-nerar man där överstatlighet med ett nationellt ut-rymme för att fatta beslut?Det är centrala frågor som jag på inget sätt sägeratt jag sitter inne med alla svaren på, utan det är sna-rast så som det stod i nykterhetslogens protokoll:Diskussionen får utgöra svar på frågan.Anf. 11 BO ():Fru talman! Det kan vi göra framåt,men vi ska väl ändå fortsätta den ett tag till. Vi tycksvara överens om att det finns risker i det här som detfinns en hel del positivt i. Då är förstås frågan hur viska hantera riskerna.Från liberalt håll har vi dragit slutsatsen att vi i detframtida europeiska samarbetet borde ha något slagskompetenskatalog, som jag uttryckte det med etttråkigt ord, eller grundlag som talar om på vilken nivåvissa olika beslut ska fattas. Där ligger bl.a. enligt vårmening att beslut som rör de sociala trygghetssystem-en bör fattas på nationell nivå. Mycket av det som rörden sociala tryggheten kan fattas på ännu lägre nivå ikommuner och i regioner och förstås av individerna.Så det är ett sätt att hantera frågan.Det vore därför intressant att höra om statsminis-tern tycker att det vore en god idé att se till att manbestämmer sig för vilka frågor som är av den arten attEuropanivån är den lägsta effektiva nivån.Fru talman!