prot · GO098 · 2000-10-10 00:00:00 — Läro-sätena fick möjlighet att flytta över medel från detena utbildningsområdet till det andra. Man har intefått göra det förut. Det har varit väldigt styrt. Jaghoppas att den friheten ska få finnas kvar.Jag är orolig. Den respekt som vi genom tidernahar visat för den äldre generationens beslut av livsvalmåste vi visa ungdomarna för de livsval de villgöra i demokratins anda mot framtidens samhälle.Genom att begränsa möjligheterna för dem att väljautbildningsområde har vi varit med och styrt hur devill utveckla framtidens samhälle.Lite grann av huvudidén för mig är att framtidenssamhälle inte finns i en klar bild. Vi vet inte hur detser ut. Vi vet inte ens om det behövs en massa tekni-ker. Vi vet en sak, och det är att ungdomarna i dagkommer i en process att påverka hur framtidens sam-hälle kommer att se ut. Därför är det viktigt att i ettslags ödmjukhet inför deras val inte begränsar derasmöjligheter till att forma det demokratiska framtidasamhället.Vi kan ta en bild utifrån hur det såg ut när jord-bruken i hög grad lades ned och det agrala samhälletövergick i ett industrialiserat samhälle. Då ropademänniskor att det inte var möjligt att så många bönderskulle lägga av sitt lantbruk. producerar merjordbruksprodukter än vi någonsin har gjort fastän vihar väldigt få lantbrukare.Vi vet inte om det behövs massor av tekni-ker i det framtida samhället. De kommer att rationali-sera sig själva i hög grad. Vi behöver förmodligennågra som är oerhört duktiga, men vi behöver väldigtmycket kunnigt folk som har en basteknik. Där kan-ske just de gränsöverskridande utbildningarna, somjag uppskattar väldigt mycket, skulle innebära att enhumanist skulle läsa lite teknik på samma sätt som entekniker ska läsa humaniora. Många sådana lösningartror jag att vi ska kunna hitta.Dit jag vill komma är att den frihet ungdomarnavill ha, att få välja det de är intresserade av och harbegåvning för, ska också erbjudas dem. Får de sinfrihet beskuren kommer de en vacker dag att försökaåtererövra den. Därför måste vi hitta ett sätt somegentligen inte har med utbyggnaden att göra, utanmed dimensioneringen och fördelningen av de utbild-ningsområden som vi ska ha utbildning på. Där måstevi hitta ett sätt att möta den sökbild som finns.Anf. 31 ():Fru talman! De grova beslut som kanfatta, som utbildningsministern talade om, är i självaverket ganska styrande, eftersom det sätts upp utbild-ningsmål för olika utbildningsområden för varje uni-versitet och högskola.Det ministern nu öppnar för är alltså att få flyttaöver pengar om man inte når upp till utbildningsmå-len, om platser står tomma. Men om vi verkligenskulle få ett system som rättar sig efter vad studenter-na väljer skulle vi successivt söka utverka ett systemdär man för över pengar till de utbildningar som stu-denterna söker sig till, dvs. där förstahandsvalet är.Min konkreta fråga till utbildningsministern är omvi har kommit så långt att vi kan diskutera ett sådantsystem, där man verkligen medvetet låter pengarnafölja studenterna i det avseendet och där det inte barahandlar om att rädda de platser som står fullständigttomma.Det är som sagt problem att rekrytera vissa grup-per, t.ex. lärare. Men fortfarande löser man det intemed fler platser, utan man gör det genom att görayrket attraktivt och utbildningen intressant. därför som har engagerat sig såmycket i lärarutbildningen.Jag tror att vi behöver en annan utbildningsideo-logi. Vi måste våga säga att kunskap, oavsett om denär humanistisk eller naturvetenskaplig, har ett värde isig och värde både för samhället och för individenoavsett teoretiska prognoser om framtida samhäll-snytta. Det är därför jag tycker att vi borde börjautveckla ett system som på ett helt annat sätt fördelarstudieplatser efter hur studenterna väljer. Då tänkerjag inte bara geografiskt utan i allra högsta grad vilkakurser de väljer.Anf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig säga att mycket av det Yvon-ne säger ställer jag mig fullt bakom. Jagskulle också önska mer av möten och inte bara åt enahållet, inte bara tekniker som läser några kurser medhumanistisk inriktning utan också humanister ochsamhällsvetare som får del av en del tekniska kun-skaper. Precis som säger kaningen av oss förutsäga framtiden. Ingen av oss kanplanera in den på något meningsfullt sätt. Det är där-för så viktigt att makten ska ligga lokalt, där manarbetar med utbildning och där man också har insikteri vart kunskapsutvecklingen är på väg - det centrala,inte bara vad som efterfrågas utan var gränsernagår för vår kunskap. Det har man ute på högskoloroch universitet och där ska man ha det starka infly-tandet. Därför slåss jag för ökad frihet för högskolor-na att själva få dimensionera och omfördela - inte såsom säger, om platserna står fullständigttomma, utan om de gör den bedömningen attde inte efter den sökbild de haft vid den senaste an-tagningsomgången kommer att kunna expandera pådet området kan de redan nu börja planera att expan-dera på något annat område. Vad det området skavara ska de besluta själva beroende på var de harintresset, de duktiga lärarna, resurser och kapacitet.Det uppmanar jag våra högskolor att göra under hös-ten. Det är viktigt, men tar upp någontingannat.När jag nu är väldigt överens med blir det tydligt efter den här eftermiddagen attjag och har väldigt olika synpunkter påhur utbildningspolitiken ska föras.Ulf vill också att resurserna ska följa stu-denten geografiskt. Det innebär att det vi har lyckatsmed - att bygga en stark hög-skola i varje län i och därmed ge möjlighetertill helt nya grupper att söka sig till högskolan - ickehade varit möjligt. Det är inte så att man kan starta enhögskola och genast få den tradition, historia ochrenommé som och har, utan det tar sintid. /är ett sådant exempel. I dagflockas antagligen också folkpartister där och berättarhur fin högskola det är. Men när den startades var detunder skarp kritik från många som undrade varförBlekinge skulle ha en högskola, om det verkligen varrimligt när det fanns att gå till. senarevisar det sig att det är en av våra starka högskolor.Likadant är det med , i ett områ-de av som ju har väldigt nära geografiskttill men inte så nära i prakti-ken. Det är en del av södra där man intehar den bildningstraditionen och där ungdomarna intei så stor utsträckning gått vidare till högskola.Nu finns tack vare att politikerna stårupp och säger att vi ska ha en högskola där och att viska rekrytera de bästa lärarna dit. Då blir också Sö-dertörn en attraktiv högskola efter hand.Det måste också finnas en politisk ambition att setill att fler människor kommer in på högskolan, ochdå måste vi satsa på högskolor över hela landet. Därtror jag tiden har runnit förbi . T.o.m.moderaterna har insett detta för länge sedan.Det är viktigt med större frihet för högskolorna,och där tror jag att vi är överens. Det är också debeslut som regeringen har fattat.Anf. 33 ():Fru talman! Helt kort vill jag säga att eftersom jagtycker att hela den här frågan har en djup demokratiskdimension är jag glad över det som utbildningsmi-nistern säger. Jag tolkar det som en viljeinriktningfrån ministern, att varje lärosäte ska få dimensionerasina resurser till de olika utbildningar som ungdomarsöker sig till. Jag utgår ifrån att jag har tolkat det rätt.Det har varit min ambition att lyfta fram det be-hovet. Jag tror att den politiska eller den demokratis-ka aktiviteten kanske inte alltid kommer att innebäraför ungdomar att de går in i politiska partier, men attde vill kunna påverka sin situation och sitt liv fram-över. Det i sin tur föder respekt för demokratin ochdet politiska systemet. Jag tror att detta också har ensådan dimension.Därför är jag glad för att vi är överens om att in-dividens möjligheter att påverka sin livssituationalltid i första hand ska vara en ledstjärna. Men detinnebär inte att jag tycker att teknik och naturveten-skap är oviktigt. Tvärtom vill jag uppmärksamma påatt jag också har skrivit en enskild motion om beho-vet av att man entusiasmerar i tidiga åldrar så attungdomar intresserar sig för detta viktiga område närsöker sig till högskolan. Jag tror att vi på olika nivåeroch utifrån olika perspektiv ska arbeta för dessa ut-bildningar. Men jag vill gärna avsluta med att det ärungdomarna själva som ska välja, och vi ska stimule-ra dem så att de om möjligt väljer teknik och natur-vetenskap.Fru talman! Jag tackar för den här debatten. Jagtackar ministern för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:20 om speci-alistsjuksköterskor inom onkologisk vårdAnf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder jag avser att vidta för att utbild-ningen till sjuksköterska inom onkologisk vård skabibehålla sin specialistkompetens vad gäller strålbe-handling.Sjuksköterskeutbildningen i omfattar se-dan 1993 en treårig utbildning med inriktning motallmän hälso- och sjukvård. Denna leder fram tillsjuksköterskeexamen för vilken utfär-dar legitimation.För de sjuksköterskor som därutöver vill speciali-sera sig inom något område erbjuder högskolorna ett utbud av sammanhållna påbyggnadsutbild-ningar och fristående kurser. Bland dessa ingår ut-bildningar inom onkologisk vård och strålbehandling.Riksdagen har fastställt att från den 1 januari 1999ska vissa vidareutbildningar till specialistsjuksköters-ka omfattas av en s.k. skyddad yrkestitel. Behovet avreglering har uppkommit för att nå en samstämmigheti utbildningarna och har sitt ursprung i det förslagsom presenterades av 1996.Vilka specialistsjuksköterskeutbildningar, medtillhörande målbeskrivningar som ska regleras ärsedan en tid tillbaka föremål för omfattande diskus-sioner och ärendet bereds inom Ut-bildningsdepartementet. Av budgetpropositionen för2001 framgår att regeringen har för avsikt att inomkort fastställa specialområden för specialistsjukskö-terskor och besluta om att införa en ny yrkesexamen,specialistsjuksköterskeexamen, i högskoleförordning-en (1993:100, bil. 2).Av naturliga skäl kan jag inte föregripa pågåendeberedningsarbete och kommande beslut.För mig är det emellertid självklart och av högstavikt att de patienter som remitteras till onkologiskvård, vilket också inbegriper strålbehandling, liksomövriga patientgrupper har rätt att ställa krav på att bliomhändertagna på ett professionellt sätt av sjukskö-terskor med adekvat utbildning och goda kunskaper.Införandet av reglering för vissa specialistsjuk-sköterskor avser inte att försvaga specialistkompeten-sen inom onkologisk vård och därför kan jag hellerinte dela den oro som här geruttryck för.Anf. 35 ():Fru talman! Jag vill tacka för ett snabbt svar påinterpellationen om specialistsjuksköterskor inomonkologisk vård. Tyvärr blir jag inteklokare än vad jag var när jag skrev interpellationen.Jag frågar med anledning av texten på s. 68, utgifts-område 16. Den gamla utbildningen med direktut-bildning inom diagnostisk radiologi ska förändras ochröntgensjuksköterskeexamen införas. Regeringenavser också att fastställa specialområdenför specialistsjuksköterskor och besluta om att införaen ny yrkesexamen, specialistsjuksköterskeexamen.För en enkel riksdagsledamot är det givetvis ingeti denna text som får mig att bli oroad. Det låtermycket vackert på papperet. Orsaken till min inter-pellation är dock att många inom onkologisk vård ochpalliativ vård uttryckt stor oro. Tyvärr får jag ingetvettigt svar att lugna dessa personer med.Thomas svarar: "Införandet av regleringför vissa specialistsjuksköterskor avser inte att för-svaga specialistkompetensen inom onkologisk vårdoch därför kan jag heller inte dela den oro som här ger uttryck för." Eftersom detenda svaret på denna interpellation är att ThomasÖstros inte kan dela min oro, blir jag inte lugnad, utanjag kräver argument för varför oron inte är befogad.Fru talman! Det finns redan en brist på ca 15 %onkologisjuksköterskor för strålbehandling i landet.Det handlar om en liten specialiserad grupp som ärspecialutbildad för ändamålet. Det är en mycket vik-tig utbildning som inte får slätas ut. Strålbehandlingär ett lagarbete som kräver nära samverkan mellanonkologer, radiofysiker och onkologisjuksköterskor. Ihela processen måste olika system för kvalitetskon-troll byggas in.I drabbas ca 40 000 personer avnågon form av cancersjukdom, ungefär lika mångamän som kvinnor. En tredjedel behandlas med hjälpav strålbehandling. Dels är avsikten att bota sjukdo-men, kurativ behandling, dels gäller det att lindrasmärta och andra symtom, palliativ behandling.I ges praktiskt taget all strålbehandling,såväl kurativ som palliativ, vid specialiserade klinikerför onkologi. Det finns sju sådana kliniker vid läns-sjukhus och åtta vid regionssjukhus, enligt Statensberedning för utvärdering av medicinsk metodik frånseptember 1996. Ungefär hälften av patienterna fårspråkbehandlingen i samband med kirurgi för att botasjukdomen. av strålbehandlingsresurserna an-vänds för detta syfte.Fru talman! Det som ser som orofrån min sida ses från specialistverksamheten på sinahåll i landet som ett löst förslag från departementet attreglera specialistutbildningarna och prioritera, dvs.namnskydda, vissa utbildningar. Det är t.o.m. så all-varligt att nedläggningar diskuteras. Jag vill därförfråga : När kommer beredningsarbetetatt offentliggöras och när kommer beslutet att fattas?Det brådskar innan kliniker hinner läggas ned pågrund av den oro som finns.Anf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tackar för interpellationen. Det ärklart att det är ett väldigt viktigt område som inter-pellanten pekar på. När jag läser tycker jag att det ligger mycket i deninriktning som hon argumenterar för. Vi kommer inteatt föreslå några beslut som försvårar för den gruppsom nu refererar till.Jag kan inte gå in på själva innehållet i vårt för-slag, eftersom det pågår en beredning på departe-mentet, så det får jag återkomma till. Vi kommer attlägga fram ett förslag . Beredning pågår,och är välkommen att också iandra sammanhang fortsätta att ge oss goda syn-punkter på vad den beredningen ska resultera i.Anf. 37 ():Fru talman! Oron gäller just att strålbehandlings-området inte är namnskyddat, att det såvitt jag förstårinte är prioriterat i den beredning som görs. Om on-kologispecialiteten ska bygga på påbygg-nadsutbildningar och fristående kurser kommer denonkologiska vården och strålbehandlingen att försva-gas. Jag tycker att det är synd att utbildningsministerThomas valt att inte lyssna in i landet efter vadsom händer på det här området.Utbildningsministern svarar att patienter har rättatt bli omhändertagna på ett professionellt sätt avsjuksköterskor med adekvat utbildning och godakunskaper. Med det svaret borde inte utbildningsmi-nistern medverka till att försvaga utbildningen i strål-behandling.Nu kanske den här interpellationsdebatten ledertill att man får upp ögonen ännu mer för detta. Detvore väldigt positivt, därför att sjuksköterskan måstesjälvständigt, som , kunna utföra undersökningaroch behandlingar. Vi måste i fortsätta atttillåta oss ha en professionell kompetens också inomsmala områden. Det får inte vara så att regeringenvaknar först när det uppstår en kronisk brist. ligger bristen på inom den här specialise-ringen.Fru talman! Om det nu blir som man kan läsa utav budgetpropositionen och det inte ges nya direktivför att strålbehandlingen ska vara ett skyddat specia-listyrke, kommer det att bli dyrt för onkologkliniker-na. Det är det man är bekymrad för. Man kommer attköpa ett minimalt antal platser. Det kommer alltid attvara brist på personal.Det stora bekymret är att den palliativa behand-lingen kommer att bli allra mest utsatt. Vi håller ju iSverige på att bygga upp den palliativa vården, ochom det då pågår beredningar som vill ta bort kompe-tensen är det både ologiskt och tragiskt. Visst är detbra att vi skyddar specialistutbildningarna, men vimåste se till att alla yrkesområden som verkligenbehöver skyddas som prioriterade kommer med.Jag skulle därför vilja uppmana attsnabbt rycka in och ange strålbehandlingen som eninriktning som måste skyddas och prioriteras.Nu säger utbildningsministern att han inte vill stö-ra pågående beredning. Men jag kan tala om att sam-tidigt som utbildningsministern säger att han inte villstöra pågående beredning talar man ute i landet omatt onkologin troligen hamnar i slaskgruppen och attdet är osäkert om strålbehandling ska ingå, därför attintresset för att driva den här specialbehandlingenavtar. Det skulle vara förödande för cancervården.Därför vill jag ställa ytterligare en fråga till Tho-mas : Finns det något skäl till att inte från bör-jan prioritera strålbehandlingen som ett viktigt speci-alistområde i den pågående beredningen? Vem är detsom har gett direktiven och hur har de utformats?Anf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! Den ingår i den onkologiska specia-listinriktningen. Det är svaret.När det gäller att störa beredningen kan jag för-säkra att jag stör beredningenväldigt mycket . Det är så vi arbetar på de-partementet. Men innan vi är klara är det svårt förmig att ge mig in i en debatt om vad regeringenkommer att föreslå. I det här läget vet jag ännu intedet.Men interpellanten har gett välgrundad informa-tion, riktad mot ett särskilt område, och jag kommernaturligtvis att ta med mig den i mitt fortsatta störan-de av beredningsarbetet.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tror nu lite bättre på utbildnings-minister , och jag förstår att ocksåutbildningsministern tar min oro på allvar. Jag har fåttlite svar nu.Det är väldigt mycket fakta som har studerats här.I statens utvärdering av medicinsk metodik har mantittat på 1 600 vetenskapliga studier omfattande över700 000 patienter som har erhållit strålbehandling ochpåpekar att det täcker av alla cancersjukdomar.Därför är det väldigt angeläget att vi också tittar vida-re på att sjuksköterskan med sin specialisering kanmedverka vid undersökning och behandling, varaarbetsledare, kunna ta del av forskning, kunna varamed och initiera forskning där sådan behövs ochframför allt följa upp patientens behov av välbefin-nande och livskvalitet.Det ska bli spännande att följa vad den här bered-ningen kommer fram till i sitt slutgiltiga förslag. Jagtackar därför för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:17 om ben-sinskattenAnf. 40 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att sänka bensinskatten.I årets budgetproposition finns förslag om en grönskatteväxling på energiområdet. Den innebär bl.a. attskatten höjs på fossila bränslen. Bensin undantasdock från skatteväxlingen. Växlingen sker genom attarbetsgivaravgifterna sänks och genom att grundav-draget för löntagare och pensionärer höjs.Vidare finns det i budgetpropositionen förslag omatt det avdragsgilla beloppet för kostnader för resormed egen bil mellan bostad och arbetsplats, för resor itjänsten och i näringsverksamhet höjs från 15 till 16kr per mil.Skatterna på bensin och andra bränslen utgör vik-tiga styrmedel i miljöpolitiken som syftar till attminska utsläppen av koldioxid och andra växthusga-ser.Eftersom regeringen har tagit ställning till skatte-nivån på bensin i den avlämnade budgetpro-positionen kan jag inte nu se någon anledning till attpå nytt ta upp frågan.Anf. 41 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret,även om jag kanske förväntade mig något mer kringen så stor och viktig fråga, i alla fall ser jag bensins-kattefrågan som en mycket stor fråga.Men, fru talman, jag är inte längre säker på att fi-nansministern förstår vikten av den här frågan. Detsmärtar mig att fundera i de banorna. Jag är inte säkerpå att finansministern förstår vad ett högt bensinprisbetyder för folk ute på landsbygden och i glesbygden.Kanske är det svårt att förstå det om man åker tunnel-bana, som jag tror att finansministern gör, till ochfrån jobbet. Men jag kan lova finansministern att dethär är en mycket stor fråga för oss som bor ute pålandet. Jag pratar inte i egen sak, men det finnsmånga människor i glesbygden och på landsbygdensom det här är en mycket stor fråga för.Men jag börjar som sagt bli osäker på finansmi-nisterns insikt i frågan och hans förståelse. Det är inteförsta gången han och jag debatterar den här frågan.Vi har stått här tidigare i interpellationsdebatter ochäven utväxlat skriftliga frågor och svar.Detta korta svar är ett rätt lustigt svar. Finansmi-nistern talar om den gröna skatteväxlingen på ener-giområdet. Han talar om att skatten höjs på fossilabränslen. Sedan kommer meningen där man väntarsig att få veta vad skatteväxlingen har med bensins-katten att göra. Hur påverkas den i den skatteväxlingsom han pratar om?I svaret står det exakt så här: "Bensin undantasdock från skatteväxlingen." Men det är ju om bensi-nen och bensinskatten den här interpellationen hand-lar.Med det sällskap som regeringen har skaffat det kanske inget annat att vänta sig i den här bud-getpropositionen. En av de samarbetspartner som nihar skaffat er talar ju om ett bensinpris på litern.Jag brukade då barnen var små tala om att man skapassa sig för att hamna i dåligt sällskap. Tyvärr är detför sent att varna socialdemokraterna för det sällskapni har skaffat er när det gäller förhandlingar.Socialdemokraterna runtom i landet genomför nå-gon sorts underlig dubbelspelskampanj om bensins-katten. Det kan man läsa om i massor av notiser imedierna just . Man kallar det en kampanj motbensinpriset. Ordet skatt talar man inte om. Det ärinte häftigt att betala skatt, i alla fall inte bensinskatt.Socialdemokraterna ute i landet jagar nu namnun-derskrifter av bilister. Namn som sedan enligt uppgiftska sändas till finansministern. Där står man vidmackar och på andra platser och försöker se trovärdi-ga ut och säger att man kräver sänkt bensinpris.Hemma i mitt län, , har socialdemokrater-nas länsordförande skrivit en debattartikel där hansäger att är ett lämpligt bensinpris. Det låter jusom vettiga synpunkter, men om man ska få ihop denekvationen, att sänka till , måste det också bli ensänkning av skatten. Annars går inte ekvationen ihop.Jag vill fråga finansministern: man tolka da-gens svar som att hans partivänner ute i , somstår vid mackar och på andra platser, nu kan blåsa avsina aktiviteter, därför att dagens svar är nej och åternej? Kan man tolka finansministerns svar som attSocialdemokraternas kampanj ute i landet enbart ärett äkta dubbelspel?Jag hoppas att finansministern vill svara på de härfrågorna. Förra gången vi stod här och hade en inter-pellationsdebatt försökte finansministern att kommaifrån ämnet genom att inte begära någon replik i and-ra omgången. Jag vill därför redan i mitt första inläggsäga att om finansministern försöker med sammataktik , kommer jag att lämna in en nyinterpellation om bensinskatten.Jag förstår att det här inte är någon populär frågaatt diskutera. Men som landsbygdspolitiker lovar jagfinansministern att det är den fråga outstanding somengagerar folket. Av de brev, mejl, samtal och kon-takter som jag får just nu lovar jag att 90 procenthandlar om bensinskatten och bensinpriset. Då tyckerjag att man kan göra sammanfattningen att det här ären mycket viktig fråga.Anf. 42 Finansminister ():Fru talman! Bensinpriset har två sidor. Tyvärr harRolf inte upptäckt den ena av dessa tvåsidor. Han har gång på gång ställt samma interpella-tion, samma enkla fråga, och han har gång på gångfått samma svar. Han har ändå inte upptäckt att ben-sinpriset har två sidor. Det är lite tragiskt, komiskt,och det är tragikomiskt - vilket man vill.Som jag redovisar i mitt svar för femtioelftegången är det naturligtvis så att vi har höga energis-katter och höga skatter på bensin och diesel av miljö-politiska skäl. Jag inser att inte harnågon som helst förståelse för de miljöpolitiska skä-len och inte något som helst rimligt skäl att diskuterajust miljöaspekten med tanke på de miljöskador somvi har både i vårt land och i andra länder.