prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Detär glädjande att se att det finns få områden som detsker så mycket forskning kring som just folkhälsan.I SOU1999:137 redovisas dock också det som vi socialde-mokrater så har pekat på, nämligen attfolkhälsans ojämlikhet eller den klassrelaterade ohäl-san är en av våra största utmaningar. Kampen motutanförskapet, att bekämpa arbetslösheten, att bedrivaen aktiv integrationspolitik så att invandrare får enchans att komma in i arbetslivet är alla mycket ange-lägna frågor för att vi ska kunna få det som självabegreppet folkhälsa inkluderar: en hälsa för hela vårtfolk.Fru talman! Det kan knappast bli tydligare än derader som jag väljer att citera direkt från rapporten:"Den framtida hälsoutvecklingen i befolkningenpåverkas i hög grad av i vilken utsträckning manlyckas integrera människor på arbetsmarknaden,minska arbetslösheten och skapa meningsfull syssel-sättning och utbildning samt socialt stöd för dem somstår utanför arbetsmarknaden".Om man har detta klart för sig - vilket de flestatorde ha med undantag för från Mode-raterna som har reserverat sig i rapporten - har manformeln för hur man kan lägga grunden för en godfolkhälsa och därmed ta itu med en rad andra inteoviktiga folkhälsofrågor. ser vi hur människorpå det hela taget mår bättre, men är detvissa grupper som mår sämre - barn och ungdomar,äldre och invandrare. Vi måste öka vårt engagemangför dessa grupper och finna vägar att förbättra dessagruppers situation. Vi kan inte nöja oss med att me-dellivslängden i vårt land är bland den högsta i värl-den.Drogmissbruk, dålig kost, dåliga matvanor ochsjukdomar av olika slag är ofta det yttersta exempletpå den ohälsa som kommer av att man lever underdåliga sociala förhållanden. För många är det ocksåföljden av att man har arbetat i endålig arbetsmiljö. Därför bör folkhälsoarbetets inrikt-ning mot de mest utsatta grupperna i samhället inten-sifieras.Samhällets arbete för att främja folkhälsan och fö-rebygga ohälsa ska ha fortsatt hög prioritet i vårt land.Det är något som bör uppmuntras och stödjas inom enrad olika områden, både inom det offentliga och inomfrivilligorganisationernas område. Frivilligorganisa-tionerna utgör en viktig och ett alltmer betydelsefulltkomplement till det offentliga i folkhälsoarbetet.Jag känner mig förhoppningsfull inför framtidennär jag ser hur initiativ tas av frivilligorganisationerenskilt eller i samarbete med det offentliga på folk-hälsoområdet. Vi ser också hur individer tar ett alltstörre personligt ansvar för sin egen hälsa. Folkhälso-arbetet börjar också i mycket hög grad finna sin na-turliga plats i näringslivet. Jag känner också till attmånga initiativ håller på att förberedas inom folkhäl-soarbetet av olika enskilda organisationer och företaginför . Man kommer att arbeta för att ökamedborgarnas kunskap om en lång rad frågor somalla har en direkt eller indirekt påverkan på vår folk-hälsa. Det handlar om kretsloppstänkande, miljövän-liga produkter, boendemiljö, de sociala nätverkensbetydelse för vårt välbefinnande, den psykosocialaarbetsmiljöns betydelse och trafikmiljöns utformning.Min hemstad, , är en av landets fåstäder - men det är en växande skara - som tillhörWorld Healthy Cities.Det finns också ett stort engagemang i dessa frå-gor. Det märks inte minst av det engagemang somvisades här i kammaren under denna debatt innan vitvingades avbryta den. Jag utgår från att debattenkommer att fortsätta framöver. Till utskottet har viockså fått ett stort antal motioner om folkhälsofrågor.Vi har valt att avstyrka dem alla men inte för att de ärirrelevanta eller ointressanta utan för att vi anser attfrågorna är under utredning, planeras att utredas elleruppmärksammas på annat sätt.Inom ett år kommer folkhälsofrågorna att än merhamna i fokus i svensk politik. Välfärdsbokslutetsandra del kommer . Dessutom kommerNationella folkhälsokommittén att lägga fram sittslutbetänkande . Tillsammans kommer vi att iriksdagen få ta ställning till den folkhälsopropositionsom regeringen har för avsikt att lägga fram under2001.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationerna.Anf. 166 () re-plik:Fru talman! I mitt anförande ut-tryckte jag oro för utvecklingen på det alkoholpolitis-ka området. Jag tog upp lördagsöppet på Systembola-get som ett exempel och större införselkvoter ochdärmed också med största sannolikhet sänkta alkohol-skatter.Jag påstår att den svenska linjen i alkoholpolitikensammantaget har fått sig en allvarlig knäck. Jag tyck-er att mitt påstående att regeringen har ett ansvar föratt man har dribblat bort den svenska linjen i alkohol-politiken är giltigt.Jag skulle vilja ställa en fråga till säger att det finns en sådan frenesi från regering-ens sida. Var finns den frenesin? Vilka konkreta åt-gärder finns redovisade för att man ska kunna mötaden situation som kommer att uppstå med en ökadtillgänglighet? Vi kommer att få lov att stå utan bl.a.prispolitiken.Anf. 167 () replik:Fru talman! Jag kan säga att det i alla de samman-hang då jag har varit med och diskuterat alkoholpoli-tiken nog inte har funnits någon fråga som vi har lagtned så mycket energi på som just införselproblemati-ken.Det finns inte någon i de sammanhang då vi harsuttit och diskuterat som har haft någon annan inställ-ning än att vi ska kämpa för att se till att få till stånden förlängning eller helst ett permanent undantag närdet gäller införselkvoten.Vi har suttit med socialministern, vi har suttit medfinansministern och vi har suttit i vår utskottsgrupp.Alla har haft en helt enhetlig uppfattning vad gällerdet här.Nu tar upp en betydligt störrefrågeställning vad gäller alkoholpolitiken. Här är detnaturligtvis viktigt att vi har en balans mellan att setill att värna folkhälsan och se till att få enalkoholpolitik som har folkets förtroende. Samtidigtmåste vi möta en utveckling där vi t.ex. ser att upp-emot hälften av all starksprit, enligt vissa uppgifter vihar fått, är sådan sprit som inte köps på Systemet.Vi måste få en ny alkoholpolitik som möter dennya tiden. , som i fallet med relationen till EU,har vi tyvärr tvingats ge vika - inte därför att vi harvelat det utan därför att vi helt enkelt var tvungna.Det är nog uppenbart för alla och envar att regeringenhade en annan inställning och har kämpat för denna.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! Alkoholpolitiken handlar om en hel-hetssyn. Det finns många olika instrument, anser jag,som man måste använda för att begränsa tillgänglig-heten och hålla tillbaka totalkonsumtionen och däri-genom också skadeverkningarna.När det sedan gäller införselreglerna anser jag attvi från början har haft en alldeles entydig uppfattningi nästan alla partier. Men i förhandlingarna har sedanregeringen vikit sig. Det finns åtminstone några parti-er som i har angett en annan uppfatt-ning och velat att man skulle stå fast vid att drivakravet om permanenta införselregler.Sedan har fortfarande inte redovisatnågra konkreta förslag eller vad ordet frenesi står för.I det anförande som höll, vilket varintressant och där jag delade det mesta, har helleringenting framkommit. Vad ska vi göra, KentHärstedt, när nu vår linje har fått sig en knäck? Vilkaåtgärder ska vi vidta konkret?Anf. 169 () replik:Fru talman! För mig betyder ordet frenesi att manjobbar ihärdigt och intensivt. Och det kan jag sägamed gott samvete: Det finns en total uppslutningbakom det här, och man har jobbat intensivt på allasätt. Via våra EU-parlamentariker - det torde inteheller ha gått förbi - har vi påolika sätt försökt att få igenom vår uppfattning. Fi-nansministern har tagit upp detta med kolleger i EUoch direkt med kommissionären. Jag tror att det finnsfå frågor där regeringen har jobbat så intensivt för attförsöka få igenom sin linje. Jag tycker därför att be-greppet frenesi i det här sammanhanget absolut är påsin plats. Det kanske inte är det i så många andrasammanhang, men just i det här sammanhanget är detpå sin plats.Det är klart att vissa partier här kan ha en avvi-kande uppfattning och tycka att regeringen skulle hagjort på annat sätt. Det är ju det privilegium man harnär man inte har ansvaret och i vissa fall måste stå,som i det här sammanhanget, inför en övermäktigmotståndare. Vi kunde inte få igenom det här, men vikom ändå en bit på vägen. Det är möjligt att Centernkanske kunde ha trollat i det här sammanhanget omman hade haft möjlighet att förhandla, men jag trorinte det. Annars är nog trolleri det som hade behövts.Det fanns en övermäktig motståndare i den här för-handlingen. Vi kom en bit på vägen och tycker inteatt vi totalt har lagt oss. Vi har kämpat hårt för denlinje som står för och som har en bred upp-slutning här.Sedan är det klart att vi tillsammans måste försökahitta olika vägar att för att möta detta med de stegvisökande införselkvoterna. Detta är ju ett nytt faktum vistår inför. måste vi möta det på andra sätt genomalkoholpolitiken.Anf. 170 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat intresserat på KentHärstedt och noterat att han pratar en hel del omköns- och klasskillnader i folkhälsohänseende. Vi hari vår reservation 1 pekat på just köns- och klasskill-nader som genomgående och övergripande när detgäller folkhälsoarbetet. I Vänstern ser vi detta som ettstort problem. Jag utgår från och tolkar att socialdemokraterna har en liknande stånd-punkt i den här frågan.Jag utgår också från att vi är överens om att spelar en central roll i det nationellaarbetet med att minska dessa skillnader. Vi har ettyrkande som går ut på att just den här uppgiften tyd-ligt måste framgå av direktiven till Folkhälsoinstitu-tet. Detta fattas , menar vi, och det kommenterasinte i utskottsbetänkandet. Jag skulle vilja höra KentHärstedts kommentar. Borde inte det här tydliggöras?Anf. 171 () replik:Fru talman! Om syftar på att tydlig-göra sociala och klassrelaterade aspekter på folkhäl-san är det väl ingenting som vi socialdemokraterframgent kan känna oss negativa till. Det är ju allde-les uppenbart att det finns en koppling. Om det ärdetta försöker föreslå här är det ingentingsom känner vi oss negativa till framgent: att tydlig-göra den sociala ojämlikheten i folkhälsoarbetet.Anf. 172 () replik:Fru talman! Det låter ju bra. Men är det ettfaktum att vi hade ett yrkande som just gick ut på attdirektiven till skulle innehålla somen uppgift att motverka de konsekventa och genom-gående köns- och klasskillnaderna i folkhälsohänse-ende. Det yrkandet är dock avsla-get. Men då tolkar jag som att vi kanåterkomma med gott hopp i den frågan.Anf. 173 () replik:Fru talman! är det inte så att det inte alls be-rörs. Men om menar att det borde tydlig-göras är jag inte främmande för en diskussion i detavseendet.Anf. 174 () replik:Fru talman! och jag är nog ense omatt arbetslöshet och utanförskap påverkar hälsan ne-gativt. Det är väl metoderna som vi inte är riktigt enseom. För mig är det viktigt att öppna och avreglera, attge möjlighet för människor att stå på egna ben och attinte skapa ytterligare beroende av bidrag och av of-fentliga insatser. väg är den motsatta:ett ökat bidragsberoende och ökade offentliga insat-ser. Det tror jag inte är vägen till en bättre hälsa.Kent stöder sig också på ett rätt svagtforskningsunderlag. tycker jag att det ärglädjande att han poängterar vikten av forskning. Iförra veckan när vi pratade om detta framhöll jagmycket betydelsen av det. Jag sade bl.a. att även detvi kallar väletablerade sanningar ofta visar sig intevara det och att det därför är väldigt svårt att tala omoch rekommendera vad man ska göra.Jag noterade nu att också tog uppen sådan här väletablerad sanning, nämligen att kvin-nor är sjukare och blir sjukare än männen.Då kan man se på nya forskningsresultat. Om KentHärstedt läser förra veckans Landstingsvärlden finnerhan att en överraskande nyhet från ett forskningspro-jekt dyker upp, nämligen att detta sannolikt är en myt.Jag säger inte att det är så, men det visar dels hurödmjuk man måste vara inför hur lite vi vet innanman rekommenderar åtgärder på befolkningsbasis,dels hur mycket forskning som behövs.Jag tycker att det finns skäl att huvudsakligen sat-sa på detta och icke säga: Vi har lösningen när detgäller dessa problem - med mer offentliga insatseroch mer bidrag stiger folkhälsan.Kent tar också upp Nationella folkhälso-kommitténs uttalande: Ser vi till att invandrarna rös-tar lite mer blir de friskare. Det är sådant jag liksominte tycker är väl underbyggt på forskningsnivå.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag tycker kanske inte att det riktigt ärläge att raljera över invandrarnas delaktighet i våraval och koppla det till folkhälsan. Att en människakänner sig delaktig gör väl i alla fall inte att han mårsämre. Det kan väl vara en utgångspunkt.Vi socialdemokrater säger inte att välfärdssam-hället är den totala lösningen för folkhälsan. Vi sägeratt det krävs insatser från många olika håll.Jag sade i mitt anförande att vi ser med tillfreds-ställelse och glädje att det finns ett ökat engagemangfrån enskilda organisationers sida. Vi ser med till-fredsställelse att det tas ett ökat ansvar på mångaföretag och i näringslivet i , där folkhälsofrå-gorna uppmärksammas alltmer. Man ger utrymme förgymnastik, meditation eller vad det nu är för någon-ting därför att man ser att hälsan är ett allvarligt pro-blem. Delar av det svenska näringslivet tar en del avansvaret i de här frågorna.Men vi ser också att enskilda människor tar ett an-svar. På ett sätt som aldrig förut bryr sig människorom sin egen hälsa i förebyggande syfte, inte bara närde blir sjuka. engagerar sig människor, man gårpå gym, man äter hälsokost osv.Men bredvid detta ser vi att ett starkt välfärds-samhälle med de institutioner och även den folkhäl-sovård som finns, inte minst för unga människor, ären mycket viktig del för ett framgångsrikt folkhälso-arbete i vårt land.Anf. 176 () replik:Fru talman! Jag har bara ett par korta kommenta-rer.Kent säger att jag raljerar med invandra-res benägenhet att rösta. Jag återgav bara det som ståri betänkande, därman direkt föreslår som ett mål att man ska uppnå5 % högre röstdeltagande. Jag sade att det inte var välunderbyggt med forskning. Tycker attdet är ett sätt att raljera med dem tycker jag att KentHärstedt ska prata med företrädaren för majoritetensom kommer från hans eget parti, eftersom han tydli-gen har invändningar mot syn-punkter i detta fall.Det andra är att sägervälfärdssamhället och likställer detta med offentligaåtaganden och offentliga insatser. För mig är sam-hället mycket mer än de offentliga insatserna. Vi kanha ett starkt välfärdssamhälle utan att göra människorbidragsberoende, utan att göra dem beroende av of-fentliga insatser. Vi kan i stället ge dem möjligheteratt själva växa, ta eget ansvar, stå på egna ben ochslippa den stress som det innebär att inte kunna för-sörja sig själv, att inte kunna fatta egna beslut. Dettror jag är negativt för hälsan, att inte kunna fattaegna beslut utan vara beroende av det bidragssystemsom förespråkar.Anf. 177 () replik:Fru talman! Att tala om invandrarnas deltagande ivåra val blir raljant först när man rycker det ur sittsammanhang, precis som gjorde.Det är inte raljant när det i högsta grad är en verklig-het, när människor känner att de kan vara delaktiga isamhället, när de känner att de har en sådan kunskapatt de lever under sådana sociala omständigheter. Jagkommer själv från en stad, , där vi i detsenaste valet lyckades öka invandrarnas delaktighetoch deltagande i valet.Men riktigt så enkelt är det inte att man bara kanrycka loss frågan om invandrarnas delaktighet frånden stora rapporten och säga att det inte är ett svar påatt människor mår bra. Nej, det är inte hela svaret.Det är det absolut inte. Men som en konsekvens av mår bra, att man känner sig delaktig, att manlever under omständigheter då man kan gå ett steg tilloch känna sig delaktig i samhällsdebatten kan detvara ett uttryck för att man mår bra och att man leveri ett land där man har en bra folkhälsa. Men allena isig självt är det inte ett uttryck för en folkhälsositua-tion som är perfekt, det säger jag inte.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! Jag har en fråga. I den här kammarenbeslutar vi ganska många viktiga saker, t.ex. omforskning på folkhälsoområdet. Men detta är ganskastort, och jag skulle vilja lyfta fram en annan del,kanske den avgörande delen. Det gäller själva över-föringen av kunskap och information.Det sker ett ganska stort och omfattande arbete pålokal och regional nivå. Trots växande insatser förflera viktiga målgrupper tycks det inte ske någrastörre förändringar. Vi talar om droger, vi talar ommissbruk, vi talar om detta.Jag har en fråga till om vad han an-ser om att ta till vara de krafter som finns på lokal ochregional nivå. Tycker att man bör ut-veckla det regionala och lokala arbetet med folkhäl-san, att man bättre kan ta till vara de frivilliga rörel-serna och att man kan utnyttja dessa nivåer bättre isamklang med de institutioner vi har på högre nivåeroch inte bara tro att de höga nivåerna är allena salig-görande?Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag tycker i allra högsta grad att det ärviktigt att utveckla det lokala folkhälsoarbetet. OmLars hade hört mitt anförande hade hanmärkt att jag nämnde att min egen hemstad just harblivit en del av det globala . Det är en konsekvens av att vi har utvecklatdet lokala folkhälsoarbetet och uppnått vissa kriterier,så att vi som en av fyra städer i , tror jag attdet är , kan ingå i det här globala nätverket.Det är en mycket viktig del av folkhälsoarbetet.Det går inte att bara föra debatt och fatta beslut iStockholm. Arbetet måste i högsta grad också knytassamman med verksamheter från enskilda organisatio-ner, kommuner, regioner och annat. Det är någontingsom jag som socialdemokrat i högsta grad välkomnar.Anf. 180 () re-plik:Fru talman! Jag sade inte detta som någon direktkritik, utan jag undrade över ett sätt att få ut bästamöjliga effekt av all den kunskap som finns hosmånga operatörer som vi kanske inte utnyttjar i dag.Det går in på många områden, mer än vad vi beslutari socialutskottet, kanske lönebidragsanställningar osv.Det är många av frivilligorganisationerna som ärmycket oroliga för sitt viktiga arbete. De behöver hanågon som kan sitta på kansliet ochutföra stora arbeten. Jag har själv personlig erfarenhetav det. Det är därför det är viktigt att majoritetsföre-trädare också yttrar sig positivt i denna riktning fördessa grupper, inte minst när vi nu ska anta en handi-kapplan.Anf. 181 () replik:Fru talman! Huruvida organisationerna kan ha lö-nebidragsanställda eller ej är knappast en fråga somjag kan eller bör ta ställning till här. Men vi vill na-turligtvis i allra högsta grad uppmuntra lokalt ochäven regionalt folkhälsoarbete och att det kan knytassamman. Men det är viktigt att göra det bredare än attbara handla om just institutioner och sådant. Man fåräven lov att engagera fler och fläta samman arbetet.Jag ser ju en stor inspiration och styrka i Folkrö-relsesverige, där man tar alltfler initiativ på det härområdet. Jag tror att det är en väldigt viktig del, ochdet ger också individen en delaktighet och ett enga-gemang i de här frågorna.Samtidigt ska samhället på olika sätt och med oli-ka inslag stötta och understödja. Det finns vissa sakersom kanske samhället är bra på att verka för och taansvar för, medan det finns andra saker som mankanske på arbetsplatsen, i skolan och i enskilda orga-nisationer, men också som individ, är bättre skickadatt ta ansvar för.Anf. 182 ():Fru talman! begicks några brutalamord i de fattiga utkanterna av i Nebraska.Just i ingenmanslandet mellan den moderna stadenoch den effektivt odlade landsbygden, i den tröstlösasociala parentesen. Det är just den delen i sompopulärt brukar kallas white trash. Det är dit outbil-dade arbetare, arbetslösa och halva familjer förvisas.Trots sin brutalitet skulle morden aldrig ha blivit såomtalade om inte , fyllda ,funnits bland de mördade.Brandon Teena föll offer för våldsammaste homo-fobiska raseri och skräck när det avslöjats att denvackra unga man som väckt så mycket kärlek, ömhetoch längtan hos sin omgivning i själva verket faktisktvar kvinna.Det här är inledningen och även bakgrunden tillden film som alla i skulle kunna gå och se.Den heter Boys don t cry och ger en levande bild aven ung kvinna som lever ut sin önskan att vara man.Fru talman! Återigen går jag upp i ta-larstol för att ifrågasätta majoritetstexten i socialut-skottets betänkande vad gäller behandlingen av defrågor som tar upp transsexuella. i sitt anförande att övriga frågor, dvs. demotionsyrkanden som tas upp i betänkande SoU7Folkhälsofrågor m.m., på något sätt utreds eller tasmed på något annat sätt. Men så är det inte. KentHärstedt valde att inte med ett ord nämna de motion-syrkanden som berör transsexuellas rättigheter ochderas situation i samhället. Det finns inga utredning-ar, . Det finns inte några andra sätt somi dag behandlar frågorna, varken på Regeringskanslieteller på något departement.Motion So203 väckt av berörfastställelse av könstillhörighet i vissa fall och beho-ven av ändringar i den lagen. Där tar man också uppatt det behövs en utredning om transsexuellas situa-tion i samhället. En utredning om transsexuellas situ-ation i samhället är någonting som inte har gjorts pålänge.Jag vet inte om utskottet är medvetet om att denutredning som gjordes på uppdrag av ochregeringen skedde 1968, då Justitiedepartementettillsatte utredningen könstillhörighet.Jag vet inte om socialutskottets ledamöter har haftmöjlighet att läsa utredningen. Det är den utredningensom är grunden till den lagstiftning vi har i dag.Vad är det, fru talman, som socialutskottets majo-ritet gör sig skyldig till? Jo, osynliggörande och återosynliggörande. Det har varit ledamöter från Väns-terpartiet, och som har tagitupp frågorna i betänkandet, men ingen annan.I den tvärpolitiska motionen och i motion har vi tydligt lyft fram situationen fördem som ingick äktenskap för länge sedan och somvill fortsätta att leva ihop, dvs. fortsätta att vara gifta.Men lagen tvingar dem till skilsmässa. Majoritetenbestående av socialdemokrater, moderater, kristde-mokrater och centerpartister i utskottet har valt attställa sig bakom en avslagsmotivering som är be-klämmande. Ja, fru talman, det räcker inte. Precissom väljer utskottsmajoriteten atthelt och hållet nonchalera vissa av de yrkanden somåterfinns i motioner väckta av riksdagsledamöter iriksdagen.I det nu aktuella ärendet finns det ingen som helstmotivering till avstyrkandet av att tillsätta en utred-ning som ur ett helhetsperspektiv ska belysa de trans-sexuellas situation i samhället. Jag vill ödmjukastfråga utskottets majoritet vad det beror på. Det finnsinte ens en motivering om varför man inte ser det somviktigt att tillsätta en sådan utredning - som KentHärstedt anser finns för övriga frågor som han intebehandlade, en av dem var denna.I utskottsbetänkandet tas frågan om skilsmässaoch den paragraf i lagen som rör fastställelse avkönstillhörighet upp. I § 3 tas frågan om äktenskapupp, nämligen att enligt lagens tredje paragraf fårsådan fastställelse meddelas endast för ogift svenskmedborgare. Är det någon i socialutskottets majoritetsom har tagit reda på vad paragrafen bygger på? Jo,det tänkte jag tala om. Paragrafen bygger på äkten-skapsbalken, som bereds av lagutskottet. Egentligenskulle frågan vad gäller äktenskapet inte har kommitupp i socialutskottet, utan den skulle ha kommit upp ilagutskottet. Det är lagutskottet som bereder fråganom vilka som får lov att vara gifta med varandra. Iäktenskapsbalken finns det inte någon klausul om attpersoner som fastställt en annan könstillhörighet skaundantas av paragrafen och kunna fortsätta att varagifta trots att de genomgår ett könsbyte. Egentligenhade jag velat återremittera hela frågan eftersom detinte är socialutskottet som ska ta upp den.Hur har socialutskottet argumenterat i frågan? Detstår ingenstans i betänkandet om varför frågan haravstyrkts. Det står bara att "utskottet anser inte attriksdagen nu bör initiera någon ändring av gällandelagstiftning om fastställelse av könstillhörighet i vissafall".