prot · GO098 · 2000-10-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:8Tisdagen den 10 oktoberKl. 14.00 - 16.16Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:15Till riksdagenInterpellation 2000/01:15 av () om aidsfrågan i Sydafrika.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 oktober.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 5 oktober 2000UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:21Till riksdagenInterpellation 2000/01:21 av ()om förslaget om abortpersonregister.Interpellationen kommer att bevaras torsdagenden 19 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 29 september 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:23Till riksdagenInterpellation 2000/01:23 av omersättning till läkaren kommer att besvaras torsdagenden 19 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 5 oktober 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:18Till riksdagenInterpellation 2000/01:18 av ()om vindkraftsutbyggnaden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att det varit svårt att hittaen debattdag som passat både näringsministern ochinterpellanten.Stockholm den 4 oktober 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef2 § Svar på interpellation 2000/01:9 om studi-emedelsförordningenAnf. 1 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser göra för att stödja föräldrar som får barnunder sina akademiska studier men som med dagensförordning inte får rätt till tilläggslånet.I studiestödssystemet som träder i kraft den 1 juli2001 kommer det för studerande som är elleräldre att finnas möjlighet att få tilläggslån på ca 1 600kr . Som anfördes i studiestödspropositio-nen (1999/2000:10 Ett reformerat studiestöd) är detviktigt att det nya studiestödet får en god rekryte-ringseffekt och att beloppsnivån gör det möjligt förpersoner ur olika samhällsgrupper och med varieran-de livssituation att börja studera.Många vuxna studerande har en annan livssitua-tion och levnadsnivå än ungdomsstuderande. Depersoner som kan komma i fråga för tilläggslånet skaha passerat ungdomsåren. Gemensamt för dem är attde fyllt och att studierna medför ansträngd eko-nomi, t.ex. till följd av att den tidigare arbetsinkoms-ten gett förutsättningar för betydligt större lev-nadsomkostnader än vad totalbeloppet i studiemedlenmedger. Av 3 kap. 12 § studiestödsförordningen(2000:655) framgår att tilläggslån får lämnas till enstuderande som under de tolv månaderna närmastföre studiernas början har haft en sammanlagd in-komst av tjänst och näringsverksamhet som uppgåtttill av det prisbasbelopp som gällde detår då studierna påbörjas. Av 3 kap. 14 § studiestöds-förordningen framgår att Centrala studiestödsnämn-den, som är tillämpningsmyndighet på området, fårmeddela närmare föreskrifter om tilläggslån.Den bärande principen i nuvarande och komman-de studiestödssystem är att studiestödet avser atttäcka levnadsomkostnader för den studerande själv.Övriga familjeförhållanden såsom barn, boendekost-nader etc. tillgodoses inom ramen för andra trygg-hetssystem. Studiestödssystemet bör inte ha den ty-pen av inslag, vilket är en linje som följts under ettantal år.När det gäller studerande som har barn fyller gi-vetvis det allmänna stödet till barnfamiljerna en vik-tig funktion. Barnbidraget höjdes med permånad , och regeringen har föreslagit att det skahöjas med ytterligare . Re-geringen har också föreslagit ett införande av en re-form som bl.a. innebär att en kostnadsfri allmän för-skola för fyra- och femåringar införs samt attmaxtaxa för avgifter i barnomsorgen tillämpas fr.o.m.år 2002. Dessa satsningar kommer också studerandemed barn till del.Mot denna bakgrund anser jag att det inte är moti-verat att vidta åtgärder i den fråga interpellationenavser.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill först tacka för svaret på mininterpellation. Jag fick ett svar som var bra, men detvar inte det svar jag ville ha.Under debatterna kring den nya studiemedelsför-ordningen uppmärksammade jag ,tillsammans med mina partikamrater, problematikenkring detta att vara ung människa och ändå vuxen, iden ålder man bildar familj. Detta är en problematiksom har berörts . Själv hade jag förmånenatt på ett gynnsamt sätt kombinera studier med fa-miljebildning i relativt tidiga år. Det är en förmånsom jag gärna vill att också dagens ungdomar ska ha.I en konsekvensutredning från uppmärksammas det faktum att enperson som är och haft en arbetsinkomstfår rätt till extra lån om denna person börjar studera.Om personen därefter får barn och tar en paus i ut-bildningen kommer denne att bli nekad tilläggslån vidfortsatta studier om föräldrapenningen har understigit12 . Hade personen däremot haft enhögre föräldrapenning skulle lånet ha blivit beviljat.Jag påstår - och det gör också de som utrett frå-gan på - att människorsom har det sämre blir missgynnade i utbildnings-systemet. Jag tror inte att vare sig utbildningsminis-tern eller majoriteten i hade önskat det närman klubbade igenom studiemedelsförordningen. Detblir en gräns vid . Unga människor blir misskre-diterade, om de har det litet sämre.Vi har stora problem här i landet . Vi vill genom studiemöjligheter motverkasocial snedrekrytering. Vi vill på allt sätt se till attalla, utifrån sin begåvning, ska kunna studera. Jag vetatt även utbildningsministern har lyft fram dessa tredelar i många sammanhang. Dessa mål för svenskpolitik motverkas genom denna typ av bestämmelser.Jag vill peka på att vi inom varje politikområdekan ha fina mål. Men ett enda reglemente kan med-verka till att målen inte uppfylls. Därför vill jag åter-igen fråga utbildningsministern om det inte finnsnågon anledning att, utifrån det jag anfört, se överdetta en gång till. Visst är det fint om unga männi-skor, oavsett om de studerar, har chansen att bildafamilj om de så önskar.Anf. 3 ():Fru talman! tar i sin interpel-lation upp en viktig fråga, nämligen möjligheten förföräldrar med barn att studera. Det är svårt, inte minstför ensamstående föräldrar. Det är naturligtvis intelätt att hitta några bra stödsystem, eftersom grund-principen ska vara att den allmänna familjepolitiken -som utbildningsministern sade - ska trygga föräldrar-nas och barnens situation.Vi har ändå accepterat vissa barntillägg tidigare.Det fanns barntillägg i svux och svuxa. I tidigarestudiestödssystem fanns också barntillägg.När propositionen om studiestödssystemet be-handlades i tidigare var det inte preciserathur möjligheten till tilläggslån skulle tillämpas. Folk-partiet motionerade då om att det inte skulle knytastill några a-kasseprinciper. Jag hoppades och troddeatt tilläggslånet skulle vara en möjlighet just för för-äldrar, eftersom de har en tyngre ekonomisk situationnär de läser.Nu har det alltså blivit tydligt att de som kommeratt få tilläggslånet är människor som redan har varitlyckligt lottade nog att ha haft arbete och därmed haren hyfsad a-kassa. Med tanke på den låga ersättningfrån föräldraförsäkringen som studerande har, ochinte minst den utsatta situation som ensamståendeföräldrar har, beklagar jag att man nu tydligen kon-sekvent och uteslutande kommer att ge människorsom har arbete tidigare möjligheten till tilläggslån.I andra sammanhang har över huvudtaget kritiserat anslutningen mellan studiemedel ocha-kassa. Inom vuxenutbildningen har vi kritiserat detsärskilda utbildningsbidraget för vuxna. I sammaskolsal sitter elever som måste låna pengar medan desom varit lyckligt lottade nog att ha haft jobb tidigaredels får mer pengar, dels får möjlighet att slippa låna.Jag vill än en gång säga att det var därför somFolkpartiet sist vi behandlade frågan i av-stod att komma med ett konkret förslag som gällerjust föräldrar med barn. Vi trodde att tilläggslånetskulle kunna utnyttjas av i varje fall en del av dessagrupper. Uppenbarligen kommer inga föräldrar, ivarje fall inte på grund av att de är föräldrar medsmåbarn, som inte har haft jobb tidigare att få det härlånet. Det förstår jag efter att ha lyssnat på utbild-ningsministerns svar.I varje fall jag och , och säkert mångamed mig, tänker återkomma med förslag. Som det ärnu kan det vara i praktiken omöjligt för t.ex. en en-samstående mamma att genomföra heltidsstudier.Anf. 4 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att instämma heltmed när det gäller familjepoliti-kens väldigt viktiga roll att skapa förutsättningar förmänniskor att fundera kring att bilda familj och skaffabarn. Det är väldigt viktigt. Därför är också familje-politiken kanske det område i regeringens samladepolitik som får mest koncentration av både tankekraftoch resurser.Vi genomför på bredden väldigt viktiga och finareformer på familjepolitikens område. Det gälleralltifrån höjning av nivåer i föräldraförsäkringen -och vi har en extra pappamånad som införs inom kortinom föräldraförsäkringen - till barnbidragen. De harnu fått flera höjningar och har höjningar framför sig.Barnbidragen är en grundbult i en stark familjepolitik.När vi närmar oss utbildningspolitikens områdehandlar det om den allmänna förskolan. Vi öppnarförskolan till att vara en förskola för alla våra barn,inte bara de privilegierades barn, utan alla våra barn.De får en väldigt viktig roll i att stimulera våra barntill att använda språket och rörelser på ett sådant sättatt det utvecklar dem tidigt i livet så att de kan mötadet livslånga lärandet på ett väldigt fint sätt.Det handlar också om att införa maxtaxa i barn-omsorgen. Det spelar en väldigt stor roll, inte minstför föräldrar som har låga inkomster. Med den regelvi har i vårt maxtaxeförslag om att den bara får varaen viss procent av inkomsten kommer det att innebäraen rejäl sänkning av barnomsorgsavgiften för demsom har låga inkomster, och då är det inte minst stu-derande det handlar om. Jag tror att det är svårt atthitta en mandatperiod bakåt i tiden där familjepoliti-ken har spelat en så stor roll som under denna man-datperiod.Yvonne vill att vi också i studieme-delssystemet ska införa olika typer av initiativ för attstötta familjepolitiken. Det är en idé som har prövatstidigare i . Det fanns tidigare särskildabarntillägg. beslutade för ett stort antal årsedan att avskaffa dem.Också då gjorde man en bedömning och ställdefrågan: Vad innebär detta för familjerna? Man komfram till att det var rimligast och bäst att stödet tillbarnfamiljerna går via de familjepolitiska inslagen vihar: barnbidrag, föräldraförsäkring, förskolan, och attdet inte bör vara en del studiemedelssystemet. Viföreslår inte nu att avskaffa någonting, utan det harinte funnits så länge någon av oss tre har varit i riks-dagen, om jag gör en korrekt bedömning.Däremot hade vi i det gamla studiemedelssystem-et, det vi nu lever med, ett inslag som bestod av attsärskilt locka människor via särskilda vuxenstudi-estöd och vuxenstudiestöd för arbetslösa som harvarit ute i arbetslivet ett tag. Det är människor somhar ett ganska stort steg att ta för att komma tillbakain i skolan av flera olika skäl. De har varit borta frånskolan länge och har kanske inte så stark skolunder-byggnad från första början. De kanske t.ex. inte hargått gymnasiet.Det är också människor som har varit ute i arbets-livet och har inkomster från ett arbete. Dekan vara mycket låga, men de är ändå högre än vadde får som studiemedelstagare. Det blir ännu ett hin-der för att komma tillbaka till skolbänken. Svux ochsvuxa har spelat en roll, och det särskilda utbild-ningsbidraget har också spelat en väldigt viktig roll.När vi nu reformerar systemet och får ett mersammanhållet system och ett mer generöst systemmed högre bidragsandelar, större fribelopp och pen-sionsgrundande studiemedel är det viktigt att vi inteförlorar den här gruppen. Det är människor som harvarit ute i arbetslivet ett tag och som har stora behovav att komplettera sin utbildning. Men de måste fånågorlunda ekonomiska förutsättningar.Där har vi tilläggslånet. Det är en viktig del av attrekrytera grupper till utbildningen som finns medockså i det nya studiemedelssystemet.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill be om ursäkt, men jag tänkerfaktiskt vara mycket personlig i den här frågan. Jaghar funderat på den mycket, och den berör mig väl-digt starkt.Jag hör till dem som fick tre av mina barn innanjag var . Jag hör också till dem som i mångasammanhang har lyft fram det positiva med det soci-aldemokratiska framväxandet av den tidens studiefi-nansieringssystem när jag själv studerade. Då gjordeman en satsning för att få upp antalet högskolestude-rande i vårt land, och man lyckades när man såg tillatt också kvinnor kunde förena familjeliv och studie-liv.Jag ser därför med oro på alla de jag känner till.Efter mina inom universitetsvärlden har jagmånga kontakter. Jag ser hur många unga människorfar illa. De familjepolitiskt goda delarna som vi har vivårt samhälle gäller inte studenter på det sättet. Detgår inte att få ut en pappamånad för en student i dag.Det är inte realistiskt utifrån studieresultat kombineratmed studiefinansieringen.Det här lyckades man inte titta på tillräckligt i detnuvarande nya systemet. Därför menar jag att manmåste lyfta fram den frågan igen. står vi ommöjligt inför en ännu allvarligare kris. Ska vi varaärliga och titta internationellt är antalet högskolestu-derande relativt lågt i vårt land. Det var det inte närjag själv studerade. Men likväl hade man de förut-sättningarna och möjligheterna.Jag skulle därför önska att man uppmärksammadedetta i ett bredare perspektiv. Även intellektuellaföräldrar måste väl ha chansen att välja sitt livsvaloch välja sin livsväg? Att bilda familj när man är 23eller ska man i varje fall inte få sota för. Det ärinte många veckor sedan vi fick rapporten om abort-statistiken som visade att av aborterna gjordesav ekonomiska skäl. Dit vill vi inte komma i vårtland.Vi tycker att vi har kommit väldigt långt när detgäller att få ned antalet aborter. Jag tror att ekonominär en viktig styrfaktor för hur studenterna ska lyckas isina högskolestudier och för hur vi ska lyckas attmotverka snedrekrytering. Vi kan inte tillräckligtmycket uppskatta det. Det är jätteviktigt att det ordnarsig.Jag ber om ursäkt, som jag återigen sä-ger: Bästa utbildningsminister! Kan man inte tänkasig att ompröva det hela?Anf. 6 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att utbild-ningsministern är tydlig i vilka principer han anserska gälla. Jag tycker inte att det var bra att regeringenvar otydlig i propositionen. Vi hade inte klart för osshur tilläggslånet skulle användas, utan det lämnadesfritt för regeringen att jobba med de förordningarna.Vi hade redan då när vi diskuterade studiemedletkunnat ha en del av den här viktiga debatten.För min del anser jag att det ska vara en klar prin-cipskillnad mellan arbetsmarknadspolitik och arbets-marknadsåtgärder å ena sidan och frivilliga och indi-viduella studier å andra sidan. Det särskilda utbild-ningsbidraget för vuxna, som utbildningsministernnämnde, får effekten att en människa som är 25 årmen som har haft oturen att aldrig komma in på ar-betsmarknaden måste låna pengar, medan däremot enmänniska som har haft turen att komma in på arbets-marknaden och har en bra a-kassa inte behöver lånapengar.När det då gäller föräldrar, och framför allt en-samstående föräldrar, så är det bara att konstatera attdet allmänna trygghetssystemet inte ger en en-samstående mamma eller pappa en anständig möjlig-het att fungera ekonomiskt om han eller hon drabbasav en sjukskrivning eller om han eller hon måste varahemma för vård av sjukt barn. När då inte ens möj-ligheten till tilläggslån eller någon annan möjlighetfinns blir det en närmast outhärdlig studiesituation förde här människorna.Därför vill jag instämma med vädja till regeringen att i någon form återkommaför att diskutera situationen just för studerande föräld-rar med småbarn.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt under den härinterpellationsdebatten med anledning av YvonneAnderssons fråga till utbildningsministern att under-stryka det som hon i debatten har lyft fram. De fa-miljepolitiska åtgärder som finns i det svenskasamhället är visserligen bra - många av dem - ochhjälper många familjer. Men i väldigt många fallhamnar studerande med barn vid sidan. Vi har hörtom detta tidigare här i debatten. Det gäller vid vårdav sjukt barn, men det gäller också andra saker.Utbildningsministern lyfte fram familjepolitikensom lösningen på de här problemen, och det hyser jagstor respekt för och kan delvis hålla med om. väldigt stolt över att vi kristdemokrater i vårtbudgetalternativ kraftigt höjer - mer än fördubblar -garantibeloppet så att även studerande som får barnkan ta ledigt från studierna och under åtminstonedrägliga levnadsförhållanden ta hand om sina barnunder . Men man fortsätter ju att varastuderande med barn även efter . Detkan vara en lång utbildning som man ska klara avmed små resurser. Här lyfter som sagt utbildningsmi-nistern fram familjepolitiken. Jag vill understryka attjag ser den som helt otillräcklig.Utbildningsministern nämner maxtaxan fleragånger. I de flesta kommuner har låginkomsttagareredan i dag en väldigt låg avgift till den kommunalabarnomsorgen, och det är väl rätt och riktigt. Menmaxtaxan kommer inte att hjälpa dem så mycket.Maxtaxan kan inte betala vinteroveraller och dyrakängor som småbarnsföräldrar som jag vet är enganska stor utgift på höstkanten.Jag vill liksom föregående talare i debatten vädjatill utbildningsministern att regeringen återkommermed ett annat sätt, om studiestödssystemet inte är rättsätt att lösa problemen för den här gruppen.Anf. 8 Utbildningsminister ():Fru talman! Är det någon grupp i samhället somhar haft ett 90-tal som har varit oerhört tufft och be-svärligt så är det barnfamiljerna. Det är klart att barn-familjerna är väldigt beroende av de trygghetssystemsom vi har byggt upp. Det gäller allt ifrån att försko-lan fungerar väl - att man kan lämna sina barn ochkänna trygghet inför det - till stöd av olika typ somt.ex. Det är därför det är så väldigt viktigtatt det är barnfamiljernas situation som verkligenmåste lyftas fram när det går bättre. Det är det som viförsöker göra på ett ganska brett fält.Där spelar maxtaxan naturligtvis en väldigt viktigroll. Om tittar lite närmare på maxtaxanså ser hon att den också innebär en fördelningspoli-tisk profil som verkligen träffar låginkomsttagarna.Vi maximerar nämligen den avgift som man ska be-tala till en viss andel av inkomsten. Det gör att lågin-komsttagarna verkligen får rejält lägre dagisavgifter -och rejält lägre dagisavgifter innebär att man får enförstärkt privatekonomi.Jag delar mycket av det som om vikten av att förstärka för barnfamiljerna.Jag tror att det är en nyckelfråga.Men låt mig säga något till , och kan-ske också till - jag vet inte vadYvonne tycker i den frågan - när det gäller kritikenmot det särskilda utbildningsbidraget svux och svuxa.Ulf skulle hellre vilja ha något annat system.Detta är något som förvånar mig väldigt mycket. Härhar vi haft som en avde viktigaste reformer som har gjort. Det hargjort att många enskilda människor har stärkt sinställning både när det gäller utbildningsbakgrundenmen också när det gäller självförtroendet, självre-spekten och lusten att se sig omkring runt hörnet efterhur man kan förändra och komma tillbaka till arbets-marknaden. En viktig del av har varitatt man har kunnat göra det med någorlunda ordnadekonomi. Det gäller människor som har varit utelänge på arbetsmarknaden.Jag vet inte om ni har besökt i nå-gon större omfattning. Jag har gjort det väldigt myck-et, för det har varit en stor kraftkälla för en politikeratt träffa de människor som går i Kunskapslyftet.70 % är kvinnor. Väldigt många är mammor som harhaft en mycket lång väg att gå innan de har börjatplugga - både när det gäller självförtroendet ochekonomin. Men tack vare det särskilda utbildningsbi-draget och tack vare att det har varit relaterat till derastidigare inkomst har de kunnat, orkat och vågat tasteget.Det är ingen slump att det börjar se så pass bra utpå arbetsmarknaden i . När enskilda männi-skor har fått den här chansen så går det förstås ocksåbättre i ekonomin. Så fungerar ju sambanden.Att säga att vi skulle ta bort den här kopplingenoch den typ av insatser som det särskilda utbildnings-bidraget har inneburit skulle verkligen slå undanfötterna för många kvinnor med barn, som har dröm-mar om att studera vidare.Jag tror tvärtom att vi ska bygga vidare på det här.Det gäller både det särskilda utbildningsbidraget ochatt vi i det nya studiemedelssystemet har kvar ensådan här koppling som gör att också de som har varitute på arbetsmarknaden har en möjlighet att få ettextra lån så att de kan klara av den större försörjningsom de har och de högre omkostnader som de harskaffat sig. Det är viktigt för jämlikhetspolitiken, ochdet är viktigt för chanserna för enskilda människor attfå studera vidare.Familjepolitiken är och kommer att vara en cen-tral del av regeringens politik. Det är viktigt för ossatt stärka ekonomin för barnfamiljerna men också attstärka förskolan och skolan så att barnen får en bättretillvaro.Anf. 9 ():Fru talman! Jag är glad och stolt över att vi harhaft den stora utbildningssatsning som Kunskapslyf-tet har varit. Jag kan också uttrycka att jag är besvi-ken över att regeringen så drastiskt skär ned detta iden budget som vi har att arbeta med nu.Men det var inte dit jag ville komma. Vi är jumärkbart eniga om vikten av familjepolitiken ochvikten för unga och äldre föräldrar av att ha möjlighetatt gå in och studera. Men vi är inte eniga om varför19-25-åringarna ska lämnas utanför. Varför plockarutbildningsministern bort den gruppen från de förmå-ner som är möjliga att få?Vi kristdemokrater har föreslagit ett enhetligt stu-diefinansieringssystem som innebär att alla ska ha enhög och bra studiefinansiering. När man har familjsätter vi inte en gräns . Det är ju det som ärbekymmersamt med er politik! För alla andra än 19-25-åringarna är detta bra - utom för dem som inte harkommit in på arbetsmarknaden. De får inte heller dethär. 19-25-åringarna lämnas utanför möjligheterna.Jag menar att också en 23-åring ska ha chansen attklara sig.Jag tycker att arbetsmarknaden är sådan attvi inte ska utgå från att det ska gynnas att man integår direkt från gymnasiet till högskolan, och det är juinte heller vad regeringen skriver att den önskar. Manönskar ju att få den direkta kopplingen, direkt frångymnasiet. Men som det är nu gynnas de som kom-mer ut på arbetsmarknaden och får a-kassa ett tag. Defår det bättre när de högskolestuderar.Vi vill inte utelämna någon grupp. Det är därförjag har lyft fram det här på det här sättet. Jag önskaratt vi skulle hitta en lösning där 25-årsgränsen inteblev så påtaglig.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 2000/01:12 om bo-nussystemAnf. 10 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att förhindra att stora summor avskattebetalarnas medel försvinner ur statens kassa pågrund av att studielåntagare inte betalar tillbaka sinastudielån. Hon framhåller att bonus för snabb återbe-talning skulle kunna vara en metod.I nuläget avskrivs studielån på ca 300 miljonerkronor . Orsak till avskrivning kan bl.a. varadödsfall eller att den som tagit studielån för gymnasi-ala vuxenstudier fortsätter med högskolestudier ochdärmed får hälften av studielånen för gymnasialastudier avskrivna. Det kan också bero på att låntaga-ren uppnått , då s.k. åldersavskrivningsker.I nuläget utgör åldersavskrivning en mindre del avdet totala beloppet för avskrivning. Om kanemellertid de årliga åldersavskrivningarna komma attuppgå till med nuva-rande system. Detta är en av anledningarna till attregeringen föreslagit och beslutat att studi-estödet ska reformeras (prop. 1999/2000:10,bet.