prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — Jag bejakar en sådan utveckling.Om det går att göra under det ordförandeskapsår vihar framför oss blir jag mer än glad.Så går jag åter till sakfrågan. Vi har ju ett brajordbruk i . Det är till större delen miljömäs-sigt riktigt och borde med detta som grund ha konkur-rensfördelar. Trots detta når vi inte dit vi vill nå, dvs.näringen och statsmakten har tillsammans inte förmå-gan att nå ut på den Europamarknad som vi borde nåut med. Det borde vidtas en del politiska åtgärder.Det finns redovisat i bl.a. våra partimotioner, som vihar debatterat förut i kammaren. Jagtycker att regeringen borde kunna ställa upp medstörre satsningar vad beträffar exportfrämjande åtgär-der, men också satsa mer på forskning och utvecklinginom livsmedelssektorn, för att vi ska kunna nyttja dekonkurrensfördelar som det är bra att vi har arbetatfram tillsammans i Sverige.Risken är annars att ytterligare produktion trängsbort från , dvs. produktion som är bättre urmiljösynpunkt än den produktion som finns i våromgivning och vi får in i våra butikshyllor.Jag vill avsluta denna runda med att fråga om detinte måste vara beklämmande att inför ordförande-skapsåret se att den svenska produktionen står påminus, att den faller, när vi har vidtagit åtgärder i fulltsamförstånd och som ser ut att vara bra för svenskmiljö och djurskydd osv. Den svenska modellen kanpå så sätt inte påtalas med alla de fördelar som denhar.Anf. 99 Jordbruksminister ():Fru talman! Att vara politiker är att ständigt om-pröva och ständigt förändra för att uppnå någontingsom man tror är bättre, så också på det här området.Eskil känner väl till att vi har gjort en heldel. Under Agenda 2000-arbetet var det vissa sakersom var förmånliga för , t.ex. stödet till grä-sensilage. Det innebär ett tillskott på 350 miljonerkronor till jordbruket. Det innebär också att helabasarealen kommer att utnyttjas. Vi fick ett torkstödtill norra . tas el- och eldningsolje-skatten bort för jordbruket. Vi har likställt jordbruketmed tillverkningsindustrin.Jag kan också säga att vi kommer att avskaffa dens.k. kartavgiften fr.o.m. innevarande år. Det betyderatt jordbrukets årliga kostnader för denna, som är30 och berör 72 000 jordbruksföre-tag, kommer att försvinna för den enskilde bonden.Det kommer också att medföra vissa förenklingar iadministrationen för den enskilde.Vi har också ett miljö- och landsbygdsstöd somgår ut på 23-24 miljarder ,och här har vi lagt en större tyngd på riktade åtgärder,för att vi ska stärka landsbygden och jordbruketskonkurrenskraft. Investeringsstödet utökas med90 . Startstödet förändras för attmöjliggöra en större nyrekrytering till lantbruket. Vihar alltså höjt åldern för när man kan få startstöd.Stöd till ekologisk produktion, där vi har en efterfrå-gan som inte kan uppfyllas, har i stort sett fördubb-lats. Osv.Vi sitter inte still och väntar på att jordbruket skagå under, utan vi följer det och försökervidta åtgärder för att stärka konkurrenskraften ochdärmed kunna behålla den svenska modellen. Jagtycker att vi alla, både producenterna, dvs. bönderna,och vi som är politiker kan vara stolta över att ha deni Sverige.Anf. 100 ():Fru talman! Jag kan konstatera efter den här de-batten att vi tycks vara överens om att jordbruketmåste stå väl rustat inför de utvidgningar av unionensom är förestående. Eljest kommer svensk landsbygdatt lida mer än vad den gör . Oaktat hur det gårmed den delen tycker jag också att det är viktigt, somsagts tidigare i debatten, att vi satsar på jordbruketsom en framtidsnäring av den anledningen att det ären av motorerna i svensk landsbygdsutveckling. Allt-för många bygder i vårt land tappar människor ochdärmed utvecklingskraft, vilket gör att även annanservice försvinner från de här bygderna.Jag skulle bli väldigt glad om jordbruksministernkunde ge mig ett löfte om att fortsätta med de kost-nadsreduktioner som tydligen kommer här beträffan-de borttagandet av kartavgiften. Det är kanske en nogså viktig del men alldeles för liten för att ge den posi-tiva signal som jag tycker att svenskt jordbruk ochsvensk landsbygd behöver för att man ska återfåutvecklingskraften.Tack än en gång för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:305 omjordbrukets lönsamhetAnf. 101 Jordbruksminister ():Fru tallman! har frågat vad jag avservidta för åtgärd i syfte att förbättra lönsamheten ochdärmed konkurrenskraften i svenskt jordbruk.Göte hänvisar i sin interpellation bl.a. tillatt utredningar inom EU skulle bekräfta att svenskabönder har näst lägst nettoinkomster bland EU:s jord-brukare.Genom alla de kontakter och besök jag har haftmed lantbrukare såväl i som i andra med-lemsländer kan jag konstatera att den statistik somnyligen publicerats av inte är rimlig. Statisti-ken bygger på vad enskilda medlemsländer har skick-at in till samt en beräkningsmetod som Eu-rostat nu själv har övergivit.Under april kommer att publicera nyauppgifter utifrån en ny beräkningsmetod. För att gåigenom de verkliga förhållandena så har jag bett Sta-tens jordbruksverk och Livsmedelsekonomiska insti-tutet att utifrån detta material studera jordbrukssek-torns kostnader, intäkter och nettoöverskott i Sverigeoch jämföra dem med förhållandena i andra EU-länder. Jag tycker att det är viktigt att ha en helhets-bild av situationen innan man bryter loss och diskute-rar enskilda skatter, avgifter eller sakförhållanden förlantbrukare i olika länder.I dag sker det en kraftig storleksrationaliseringinom svenskt lantbruk. Lantbruksföretag läggs ned,men det sker inte en motsvarande minskning av pro-duktionen. som äldre lantbrukare slutarinvesteras det i stor omfattning på andra företag, inteminst i nya, mer rationella djurstallar. Särskilt mar-kant är detta i mjölkproduktionen. Denna utvecklingger en konkurrenskraftig primärproduktion.Samtidigt som strukturrationaliseringen förstärkerkonkurrenskraften är den bekymmersam inom vissaglesbygdsområden där denna utveckling är negativför såväl sysselsättningen på landsbygden som natur-och kulturmiljövärden i landskapet. Detta är någotsom på olika sätt måste uppmärksammas.Det finns även exempel där nedläggningen av fö-retag leder till en minskad produktion inom Sverige.Ett exempel är inom svinproduktionen, där de lågapriserna inom hela EU innebär sämre lönsamhet.Genom att och nu ser över förhållandena försvenskt jordbruk är jag säker på att vi kommer att fåett mer rättvisande underlag för en fortsatt analys frånregeringens sida.Anf. 102 ():Fru talman! Tack för svaret, jordbruksministern!Nu har vi återigen ändå fått ett bevis på attsvenskt jordbruk kämpar i motvind när det gällerlönsamhet och konkurrensförutsättningar. Det ärtredje gången. Först var det Livsmedelspolitiska ut-redningen. Sedan har gjort motsva-rande analyser. är det också inom EU som manhar gjort motsvarande analyser.Det går inte, , att bara under-känna de rapporter som kommer och säga att vi nuska analysera rapporterna för det måste vara fel pådem. Vad var det för fel på Livsmedelspolitiska ut-redningen? Vad har det varit för fel på Jordbruksver-kets tidigare redovisningar? Där ser vi såväl dåliglönsamhet som att vi tappar exportandelar.I stället för att söka fel när det gäller utredningarmåste vi rätta till felen i svensk jordbrukspolitik. Detär ju det som är det viktiga i det här sammanhanget.Vi ser hur situationen är. Tre mjölkbön-der försvinner per dag. Det är inte bara mindre jord-bruk som försvinner. En av mitt läns största mjölk-producenter lägger ned sin verksamhet . Dethär visar att situationen faktiskt är ohållbar.När vi har detta faktum klart belagt, utifrån vadsom har redovisats och utifrån de erfarenheter somockså det praktiska livet ger, ställer man sig frågan:Vad kan vi göra? Det är en rimlig fråga.Vi vet att produktionsskatterna är tunga i svensktjordbruk och i livsmedelsproduktionen. Kan jord-bruksministern svara mig: Varför ska en bonde betalahögre dieselskatt när han kör på åkern än vad manbehöver göra när man kör i gruvan med motsvarandedieselfordon? Det är precis lika orimligt att ha högaproduktionsskatter på svenskt jordbruk som det skullevara att ha höga produktionsskatter på svensk malm.Vi skulle, , ta varandra i handpå hederligt bondemanér och säga: tar vi itu meddet här, nu ser vi till att vi sänker de konkurrenssned-vridande produktionsskatterna för svenskt jordbruk.Om och jag kunde göra det vet viatt vi skulle ha en stor majoritet i riksdag föratt klara hem den modellen. Vi vet också, fru talman,att detta väsentligt skulle stärka det svenska jordbru-kets konkurrenskraft. Det skulle öka förtroendet förframtiden när det gäller svenska bönder och svensktjordbruk.Det är precis som har sagts tidigare i den debattsom föregick denna, att det inte bara rör sig om pri-märproduktionen. Det rör sig om den näst störstanäringen volymmässigt och den tredje största näring-en sysselsättningsmässigt om vi ser till hela livsme-delssektorn. Det är svenska livsmedel som är basenför hela denna sektor. Det är det som är basen. Om viinte kan upprätthålla svensk livsmedelsproduktion ibassektorn då kommer vi heller inte att klara syssel-sättningen i den tredje största sektorn i . Vimåste se det i hela detta perspektiv.Därför är min invit till jordbruksministern: ossta varandra i hand för att skapa en bred majoritet föratt sänka dessa orimliga produktionsskatter på detsvenska jordbruket och därmed också de orimligaproduktionsskatterna på den svenska livsmedelspro-duktionen.Anf. 103 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är naturligtvis inte som GöteJonsson säger, att jag försöker bortförklara detta. Jagär nämligen inte ensam om att ha insett att den statis-tik som detta bygger på inte är korrekt. T.o.m. lant-brukspressen har gjort det, och jag ska gärna citera urATL, som jag för övrigt har här, :"Fel siffror om bondens inkomst. - - - Den statistiskabilden av den svenske bonden som sämst betald inomEU är en myt. "I tidningen från , i en ledararti-kel, skriver så här: "Den vikti-gaste slutsatsen är ändå att fokus förhoppningsvis ärpå väg att flytta fån konjunktur och "ryggsäck" tillvad man i föreningar och företag kan och måste göraav egen kraft".Jag förstår att ni gärna utifrån er oppositionsrollfortsätter denna debatt om kostnader och om rygg-säck, för det är en enkel debatt. Det handlar bara omatt man ska sänka, så blir allt blir bra.Men ta och räkna ut det, om ni nu tror på de siff-ror som finns uppställda i tidningen . Sverigehamnar näst sist med en nettoinkomst per årsarbete på5 . Så säger man att vi måste sänka diesel-skatten, ta bort handelsgödselavgiften och kadmi-umavgiften och allt vad det är. Ta och räkna ut hurmycket det gör och hur mycket högre upp den svens-ke bonden då skulle hamna. Det är en väldigt litendel. Det är också ett belägg för att denna statistikinnehåller felaktigheter.Också tidigare rapport byggdedelvis på uppgifter från . Jag har gett ett upp-drag till och till - vi har ju ett nytt sådant med storkompetens när det gäller ekonomi - och bett dem atttitta bakom dessa siffror och se efter. Är det verkligenjämförbart? Är det verkligen korrekta siffror? Harländerna levererat in samma uppgifter? Vi kan redannu se att så inte är fallet. Jag ser fram emot den analy-sen, men jag ser också fram emot att föra en debattdå.Sedan säger att tre mjölkbönder för-svinner per dag. Ja, jag vet detta. Vi har pratat mycketom strukturrationalisering. Vi må gilla det eller ej -det kan man ha olika åsikter om - men det sker. Vadman kan konstatera, som en förlängning av det GöteJonsson sade om mjölkbönder, är att mjölkproduktio-nen inte går ned. Den är inte mindre.Det har alltså att göra med strukturen. För att manska vara lönsam i , precis som i andra länder,krävs det större och större enheter. För att vara kon-kurrenskraftig måste man ha större och större gårdar.Det får andra konsekvenser, t.ex. igenvuxna landskapoch att folk flyttar. Då måste man möta det genom enaktiv miljö- och landsbygdspolitik.Där har vi vårt program, som jag talade om i dentidigare debatten, som ändå är ett steg framåt på denvägen.Anf. 104 ():Fru talman! Det är mycket möjligt att det är fel idenna statistik. Men jordbruksministern läste intevidare i Landartikeln, t.ex., för där står det att det intealls är säkert att det bara är man behöverjustera statistiken för. Det kan även gälla andra län-der. Efter den justeringen vet vi inte hur den inbördesordningen blir.Vad jag menar, , är att vi intekan fördjupa oss i petitesser i statistik när verklighe-ten visar att svenskt jordbruk lever under mycketbesvärliga konkurrensförutsättningar. Det är denbortförklaring som jordbruksministern gör som jag ärbesviken på. Det är alldeles klart - både inhemskautredningar och denna utredning visar det, även omdet kan finnas felaktigheter i statistiken - att svenskabönder har det mycket dåligt ställt när det gäller lön-samhet.Sedan är det riktigt som ministern säger att vimåste göra rationaliseringar i jordbruket. Det tyckerjag också. Men när även stora mjölkbönder börjarlägga ned, och när vi tittar på fläsk- och köttproduk-tionen, inser vi att vi inte är självförsörjande längre.Det kanske vi inte ska vara, men det är fel om det ärpå det sättet att det beror på dålig lönsamhet i svensktjordbruk. Det är det som är det allvarliga i dettasammanhang.Jag vill återgå till den debatt som fördes tidigare.Vilka signaler ger det inför ordförandeskapet i EU,där vi ska profilera svensk livsmedelsproduktion medvärldens strängaste djurskyddsregler och världenssträngaste miljöregler, när bönder samtidigtlägger ned sin verksamhet och när fläskproduktionenminskar och slås ut av danskarna och köttproduktio-nen minskar och slås ut av irländarna, beroende påhöga produktionskostnader?Hur ska vi då kunna säga att man ska följa svensktexempel? Då ser ni hur det går. Då säger fransmänoch tyskar och italienare att de inte vill följa svensktexempel, för de ser just hur det går.Det är därför vi måste ha rimliga konkurrensför-delar. Vi förlorar ju vår positiva image när det gällerjordbrukspolitiken om vi inte själva ser till att vi riktiga basen - det riktiga utgångsläget - när detgäller att bedriva jordbruksproduktion.Det allvarliga i detta sammanhang är också att detdrabbar konsumenten. Vi står snart i den situationenatt svenskt jordbruk inte klarar efterfrågan på svenskalivsmedel till svenska konsumenter. Då drabbas ocksåkonsumenten. Detta innebär att svenskt jordbruk ochlivsmedelsproduktionen hamnar i en negativ ned-gångsspiral som är självuppfyllande. Vi klarar inte produktionen. När vi inte klararproduktionen måste konsumenten söka andra vägarför att klara sin konsumtion, och i och med detta slåssvensk livsmedelsproduktion konkurrensmässigt utäven på svensk marknad.Det är allvarligt, . Det är all-varligt för svenskt jordbruk. Det är därför som jagsäger så här: Låt oss på hederligt svenskt bondemanérta ett handtag och se till att vi, utifrån den situationsom vi kan klara i riksdag, ger näringensamma konkurrensförutsättningar som näringen har iandra länder. Vi kan inte fortsätta på detta sätt. Härmåste till kraftåtgärder.Jag måste fråga jordbruksministern om hon intesjälv är orolig för utvecklingen. Men när det i stället blir så att rationa-liseringar inte ger ökad lönsamhet och bättre produk-tion utan minskar lönsamhet och produktionsvolymermåste man även som jordbruksminister vara oroligöver modernäringen.Anf. 105 Jordbruksminister ():Fru talman! Det sista förstod jag verkligen inte.Det är klart att en rationalisering ger ökad lönsamhet.Det finns det många belägg för runtom i landet. Jagtänker under vårt ordförandeskap visa upp exempelpå unga framgångsrika bönder som har organiseratsig på ett lite annorlunda sätt och därmed skapatmycket goda förutsättningar för att kunna konkurrera.De visar också att man inte enbart kan ha matproduk-tion, om man säger så, utan man måste också hittanya ben att stå på.Jag vet inte hur det är i och Jönköpingslän, men i , t.ex. - vi är kanske vana vidatt alltid strida för vår överlevnad - finns det en storinvesteringsvilja. Det finns väldigt många exempel påhur man t.ex. genom att olika gårdar går samman ocharbetar tillsammans - det är ett sådant exempel jagtänker visa mina kolleger under ordförandeskapet -ökar sin konkurrenskraft och tjänar mera pengar.Jag tycker inte att man ska måla allting i svart.Det finns också en framtidstro. Det är fel att ständigthålla på med denna debatt och tro att ett avskaffandeav skatterna på handelsgödsel, bekämpningsmedeloch diesel kommer att välsigna världen och jordbru-ket. Så är det inte. Det krävs framför allt en sak, ochdet är duktiga företagare. Det är också någonting somLRF numera - det tycker jag är väldigt bra- försöker att predika. Det behövs ett entreprenör-skap. Det behövs ett företagande i botten.Sedan är det klart att alla de saker vi håller påmed, med stöd av olika slag, skatter och avgifter,spelar roll, men det spelar roll på marginalen. I grun-den är det företagandet som är det viktiga.Anf. 106 ():Fru talman! Sätt en smålänning på en klippa i ha-vet, jordbruksministern, och han klarar sig. Jag trorinte att det är så stor skillnad mellan smålänningaroch jämtar när det gäller detta.Det finns exempel på sådana som vågar satsa. Jaghar också sådana hemma i - hemma i . Men det går inte att driva svenskt jord-bruk volymmässigt på ett och annat gott exempel,. Jag blir bekymrad om jord-bruksministern tar ett och annat exempel som intäktför att den nuvarande jordbrukspolitiken är positivnär det gäller svenskt livsmedelsproduktion för fram-tiden.Det är ju alldeles klart - jordbruksministern kaninte förneka det - att vi tappar exportandelar då detgäller livsmedel. Vi minskar produktionen när detgäller både kött och fläsk.Här är nu stora mjölkproducenter som lägger nedverksamheten. Jämförelser i både svenska utredningaroch internationella, även om det finns vissa felaktig-heter i dem, visar att lönsamheten är dålig i svensktjordbruk.Även en minister måste väl ändå vara bekymradöver detta. Om inte jordbruksministern ser de härproblemen är läget egentligen ännu mer allvarligt.Det är därför som jag ändå hoppas, utifrån de mycketklara redovisade siffror som har kommit fram i olikasammanhang, att jordbruksministern är beredd.Sedan delar jag uppfattningen att det inte bara är 1miljard i produktionsskatter som räddar svenskt jord-bruk. Men 1 miljard är ungefär en fjärdedel av jord-brukets nettoinkomst i , och det är inte dåligt.Men sedan måste vi ha, och vi har, duktiga bön-der. De måste driva verksamheten rationellt. Menbasen, den politiska basen, har också vi ansvaret för.Och det är där vi kan dra vårt strå till stacken i det härsammanhanget.Anf. 107 Jordbruksminister ():Herr talman! "redovisade siffror" - ja, de ärredovisade, men jag tycker inte att de är särskilt klara.Det var det jag försökte säga. Det finns ett fel.Jag tror nog att har varit i olika EU-länder, inget nämnt och inget glömt, och tittat påjordbruk. Det gör ju jordbruksutskottet om inte annat.Man kan också göra det själv, och man kan med sinaegna ögon se hur det ser ut i olika länder. Och sedankan man komma hem till och också här sehur det ser ut. Om han är klarsynt - och det tror jagatt är - ser också han att det inte kanvara rimligt att ligger näst sist. Det kan intevara rimligt. Det är därför jag tycker att det är såangeläget att vi nu ordentligt får reda på hur det äroch framför allt att vi får en jämförande statistik inomEU så att vi verkligen kan jämföra oss med varandra.Det är inte så stora skillnader. Vi har en gemen-sam jordbrukspolitik. Sedan har vissa länder fåtttillstånd, kanske , att läggapå nationella stöd av olika slag. Men det är ändånågot som så att säga går över. är ett sådantexempel. Det tar slut. Den dag det tar slut ska manockså konkurrera på en marknad utan sina speciellastöd.Jag har den uppfattningen att inte minst på grundav beslut, då vi ändå påbörjade en avregle-ring i , har svenskt jordbruk på lite längre sikten god chans att konkurrera.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1999/2000:287 omfolkhälsoarbetetAnf. 108 Socialminister ():Herr talman! har ställt ett flertalfrågor till mig angående folkhälsoarbetet. Frågornaspänner över ett stort verksamhetsområde, men jagska försöka att så kortfattat som möjligt besvara frå-gorna i turordning.Den första frågan berör vilka åtgärder jag avservidta för att särskilt lyfta fram kvinnors hälsoproblemi folkhälsoarbetet. Ohälsan fördelar sig olika mellanolika grupper i befolkningen, beroende på ålder, kön,var man bor och om man är arbetare eller tjänsteman.Folkhälsoarbetet måste därför anpassas efter dessaskillnader. Lågutbildade, ensamstående kvinnor medbarn är en riskgrupp som uppvisar flera ogynnsammahälsotecken, bl.a. stressrelaterade sjukdomar ochökad rökning. har i sitt uppdrag attarbeta för att förbättra hälsan hos de grupper som ärmest utsatta för hälsorisker. Myndigheten bedriverinom ramen för sitt främjandeprogram ett omfattandearbete kring kvinnor och hälsa.En konkret åtgärd som vidtagits inom Socialde-partementet är det s.k. , som ärinne på sitt tredje år. Det långsiktiga målet med pro-jektet är att fokusera på genderperspektivet i all stat-lig verksamhet.Den andra frågan handlar om vilka åtgärder jagavser vidta för att den psykiska hälsan bland barn ochungdomar ska förbättras. På basis av bl.a. betänkande, Det gäller livet, har frå-gan om barns och ungdomars psykiska hälsa upp-märksammats. En konkret åtgärd inom Socialdepar-tementet är den överenskommelse som träffades förraåret mellan Socialdemokraterna och omen resursförstärkning av hälso- och sjukvården. Upp-görelsen innebär att kommer atttilldelas vård- och omsorgssektorn under perioden2002-2004. Ett av fyra områden som särskilt utpekasi överenskommelsen är insatser inom psykiatrin, och idet sammanhanget ingår insatser för barn och ung-domar. I arbetet med den nationella handlingsplanenför hälso- och sjukvården kommer även barn- ochungdomspsykiatrin att uppmärksammas.Den tredje frågan hänförs till vilka åtgärder jagavser vidta för att komma till rätta med det ökadeantalet stressrelaterade sjukdomar. För att minskastressen i samhället krävs insatser på flera olika sam-hällsnivåer. En förklaring till den ökade stressen äroron för den egna ekonomin och försörjningsförmå-gan. Omvandlingen i arbetslivet har för många inne-burit en ökad känsla av otrygghet och maktlöshet.Förvärvsarbete är inte bara en inkomstkälla, utanäven en möjlighet att bli delaktig i samhällets aktivi-teter, såsom möjligheten att lära nya saker och träffaandra människor.En grupp som ofta förknippas med stress är kvin-nor. , , bedriver ett omfattandeprojekt om kvinnors hälsa. I projektet har hälsout-vecklingen relaterad till stress uppmärksammats iflera rapporter. Resultat tyder bl.a. på att för mångakvinnor är brist på inflytande i arbetslivet, särskilt ikombination med hög arbetsbelastning, en stor risk-faktor för att utveckla stressrelaterad ohälsa.Inom , , på-går även ett omfattande forskningsarbete inom stres-sområdet. Regeringen följer både IPM:s och FHI:sarbete i dessa frågor.Den fjärde frågan handlar om vilka åtgärder jagavser vidta för att lyfta fram den icke materiella väl-färdens betydelse för hälsan. Även här måste åtgärderskapas inom samtliga samhällssektorer. Det handlarom samhällsplanering, arbetsliv, bostad och kultur.Svaret hänger nära samman med fråga, om vilka åtgärder jag avser vidta för attbättre samordna folkhälsoarbetet på statlig nivå medde lokala och regionala enheterna och för att tillvarataderas kompetens. Här vill jag hänvisa till omfattande arbete. År 1995tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, , med uppgift att utarbetaförslag till nationella folkhälsomål och strategier förhur målen ska kunna uppnås.