prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Vi vet att det är det som betyderatt man har inflytande i att utveckla nya projekt så-som t.ex. det som jag just har meddelat kammaren , nämligen deltagande i den är när man besitter sådana kompetenser somman kan vara säker på att man får importera även i enträngd situation det som är av absolut högteknologiskkvalitet. Vi vill göra detta både i ett europeiskt sam-spel och i ett samspel med Förenta staterna.Det är min avsikt att det ur denna omstudering skakomma en mycket stark inriktning på vilka punktersom vi ska ha en så stark kraft. Det kan bli föränd-ringar i förhållande till den hittillsvarande bredden,men syftet är att bli ännu mer kapabel för att nå detsom vi vill nå.Anf. 16 ():Fru talman! Min andra fråga gällde om det i deavtal som jag förmodar kommer till stånd kommer attfinnas inlägg om det som försvarsministern nu taladeom - nisch - för att utvecklingen ska kunnafortsätta på detta område, så att vi får behålla vårintegritet och vår kunskap så att den inte plånas ut.Anf. 17 Försvarsminister ():Fru talman! Låt mig belysa detta med Meteorpro-jektet. Om vi kan tillföra det projektet det svenskaförvaltningssystemet, forskningssystemet och densvenskbaserade industrin, det nya kan-ske med partner, en avgörande del, då innebär det attprojektet bygger på någonting där vi ligger i absolutvärldsklass. Det skapar en styrkeposition för oss i detprojektet, men också i relationerna med de andradeltagande länderna och med konkurrenter, kanskeockså med , i andra projekt.Att det ska finnas en möjlighet att utveckla en-skilda vapen eller skyddssystem i utan varjeinternationellt samarbete kan möjligen tänkas när detgäller små projekt, men jag ifrågasätter om det ärmöjligt att göra när det t.ex. gäller systemknutna till vårt luftförsvar eller till delar av vårt sjö-försvar.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tackar också för redovisningen.Jag delar uppfattningen om det positiva i samarbetetbåde för vår försvarsindustri och för vår tillgång påförsvarsmateriel. Där har vi ingen olika uppfattningpå något sätt. Det gäller också för den internationellautvecklingen.Min fråga gäller exporten och i någon mån ocksåimporten. Vi har en restriktiv inställning i Sverige.Även om det finns en code of conduct - den är juganska ny, så man vet inte hur den kommer att funge-ra - är jag av den uppfattningen att det finns en delandra länder som har en lite mer lättsinnig inställningpå det här området.Då är min första fråga: Hur stora är möj-ligheter att påverka andra länder i en mer restriktivriktning när det gäller vapenexport? har viju motstridiga intressen, kan man säga, dvs. delsdetta, dels vår försvarsindustri.Så kommer min nästa fråga. Det är frivilligt att gåin i olika projekt. Skälet för att vi inte skulle gå in kanvara att vi är kritiska i någon mening av etiska skäleller några andra skäl. Hur går det då med vår importfrån det land som vi kritiserar? Har vi några garantierför att vi får importera från dessa länder när det gällerandra projekt?Anf. 19 Försvarsminister ():Fru talman! Det är just detta som är kärnpunkten,att vi har ett behov av att ha en styrkeposition införimport, eftersom vi inte vill och inte kan fortsätta medatt ha en svenskbaserad försvarsindustri som tar påsig sådana kolossala utvecklingsprojekt som man hargjort. Det var motiverat under när vi kun-de vara säkra på att vi själva skulle beställa storavolymer. Men så är lyckligtvis inte den säkerhetspo-litiska situationen. Här ingår självfallet importtrygg-heten som en viktig del.När det gäller exportdelen har min fråga till detjänstemän som har förhandlat - och inteminst på slutet - varit: Hur upplever ni motparterna,framför allt i sexnationssamarbetet? Bedömningenhar varit att det har blivit en inställning av - om jagkan kalla det så - av nordeuropeiskt slag när det gäl-ler att välja exportinriktning och tillämpning.Jag kan nämna att i har det varit en långprocess, inte bara mellan ministerier utan sannoliktäven mellan de politiska partierna där man så små-ningom om ansåg sig kunna tillträda den föreslagnatexten.Sedan hänger det på vår egen avvägning, precissom nämner, nämligen avväg-ningen mellan att vara säker på att kunna importerafrån sexnationskretsen och den andra förhoppningsvi-sa länken mellan . Och: Vad vill vivara med om för exportinriktning?I ljuset av hur dessa förhandlingar har förts är jagändå optimistisk inför möjligheten att en nordeuro-peisk hållning kan få ett allt större inflytande.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att försvars-ministern har en ganska ödmjuk inställning. Det finnsinte något som är säkert, och det förstår vi. Man kaninte riktigt veta hur det kommer att fungera i framti-den.Vad jag vill skicka med är dels att det är viktigt attvi får fortlöpande information här i kammaren, delsatt regeringen noga följer utvecklingen så att vi ser attden verkligen går åt vårt håll. Skulle vi se - vilket jaginte tror - att allt skulle gå åt fel håll är det viktigt attvi inte är med. Men jag hoppas att utvecklingen blipositiv, att vi får fortlöpande information och attregeringen väldigt noga följer det här.Anf. 21 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill gärna på regeringens vägnarta till mig de orden.Anf. 22 ():Fru talman! Jag var ute i en invandrar-klass med elever från , och Kurdistan.Dessa elever hade samtliga i sina hemländer settsvenska vapen och frågade mig om det. Det har up-penbarligen inte gått så bra tidigare att begränsa detta.Nu blir jag optimistisk när jag hör försvarsministernsäga att kanske i fortsättningen kan få någon-ting liknande en vetorätt, om jag har uppfattat det rätt,mot export till krisdrabbade länder.Jag skulle vara glad om försvarsministern kundeutveckla detta och tala om om jag har förstått det rätt,dvs. att det kan handla om en vetorätt och om attSverige kan tänkas använda den i fortsättningen.Anf. 23 Försvarsminister ():Fru talman! Rubriken på regeringens meddelandeär att detta är ett mellanstatligt samarbete. Det inne-bär att varje land i princip har möjlighet att kräva fattar ett beslut i enlighet med det egna landetsåsikter. vet vi att det måste vara förhand-lingar och att det också måste bygga på att man kanfortsätta samarbetet, eftersom det handlar om så cent-rala ting.Min bedömning är att möjligheterna för att nå enpolitik som är riktig i förhållande till vårt etiska syn-sätt och också våra säkerhetsbehov har ökat genomatt de sex länderna binder sig för en process som justinnebär att man i slutändan ska vara överens. Tänk påhur det har varit ! Då har det inte varit på detsättet.Det samma är det min förhoppning att vi ska kun-na nå när det gäller projekt som vi skulle kunna ut-veckla mer, t.ex. med . Jag hoppasockså att det ska vara möjligt att gå vidare med detsystemet också i samarbete med våra nordiska länderom de inte är med i sexnationslösningen - åtminstoneinte från början.Mellanstatligheten är som vi hardiskuterat i kammaren och när det gäller EU en saksom bygger på en s.k. vetorätt, men måsteman vara klar över att man måste kunna förhandla föratt inte samarbetsmekanismen ska spricka.Anf. 24 ():Fru talman! Det förstår jag mycket väl. Men detsom är så viktigt är att inte får en generösareattityd - vi skulle helst ha en mycket snävare attitydän vad vi har haft - till att exportera vapen tillländer där det kan bli kris. Jag undrar om det är ettprioriterat mål för regeringen i detta ländersamarbete.Anf. 25 Försvarsminister ():Fru talman! Det är statsrådet som an-svarar för exportfrågorna, men jag vågar säga att detär fel att karakterisera den svenska försvarsmaterie-lexporten som generös. Sedan är det helt riktigt att vit.ex. i f.d. har påträffat svenska vapen,därför att man under ansåg att det som är f.d. var ett lämpligt samarbetsland.Vi får också inse att det ibland kan ske omkastningari staternas inre förhållanden. Det kan också bli oför-utsedda krigsförlopp som man inte har kunnat förutse.Jag vill nämna att det i sexnations- eller LOI-samarbetet ingår FN:s möjliga beslut om embargonoch att EU-kretsen och också de sex nationerna skakunna fatta beslut om att avbryta ett pågående export-samarbete med ett visst land.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Ett informationssamhälle för allaFöredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU9Ett informationssamhälle för alla (prop.1999/2000:86).Anf. 26 ():Fru talman! Dagens IT-debatt gäller ett regerings-förslag som på olika sätt ska stödja och utveckla IT iSverige. De föreslagna åtgärderna är huvudsakligenkoncentrerade till satsningar på bredband.Den socialdemokratiska regeringen föreslår att dethelstatliga ska satsa 2 ½ miljarderpå ett fiberoptiskt stomnät och att skattebetalarna skavara med och skjuta till 2,6 miljarder för en utbygg-nad av det regionala nätet, och slutligen ska 3,2 mil-jarder anslås till kompletteringar och stöd till juridis-ka personer, enskilda och kommuner särskilt i gles-bygd för förstärkning av i första hand, såvitt jag för-står, de lokala näten. Totalt blir det, med andra ord, ca8 miljarder.Jag har velat nämna detta eftersom det sker i entid då vägnätet runtom i vårt land håller på att vittrasönder och göra det svårt för enskilda och företag attta sig fram på de svenska vägarna. Jag gör det i en tiddå oviljan från regeringens sida att komma till rättamed trafikkaos lägger en allvarlig häm-sko inte minst på den fortsatta utvecklingen på IT-området.Regeringen och erkannerligen näringsministernhar inte pengar för upprustning av vägnätet, men välför tveksamma miljardinvesteringar i IT:s infrastruk-tur.Man kan ha all anledning att fråga sig om priorite-ringen är den rätta. Man kan också fråga sig om detbästa för en utveckling av det svenska IT-samhället ären relativt ensidig satsning på nedgrävning eller upp-hängning av bredband. Är det viktigare att anslå drygt8 miljarder till bredband än att underhålla och byggaut det svenska vägnätet?Kan vi som enskilda personer nöja oss med att utei glesbygden använda avancerade bredband men hasvårt att på ett uruselt vägnät ta oss in för att handla,gå på vårdcentralen eller hälsa på vänner? Hur skavaror - för sådana behöver vi även i ett IT-samhälle -distribueras från producenter till konsumenter? Ärinte detta minst lika viktigt som bredband?Ingen ska kunna inbilla mig att glesbygdens folkska vara nöjt med Internetuppkoppling och dåligavägar. Därför skulle jag gärna vilja höra om närings-ministern tror att vi ska få människor att stanna kvar iglesbygden med 2 eller bredband och då-ligt underhållna vägar.Fru talman! Det är tillfredsställande att notera attden socialdemokratiska majoriteten i trafikutskottethar valt att poängtera att utbyggnaden av IT-infrastrukturen - stomnät, regionala nät och lokala nät- i första hand ska ske i marknadens regi. Det somförvånar är att är det enda parti som ställersig vid sidan. Man vill avslå regeringens förslag sam-tidigt som man vill att regeringen ska återkomma medett nytt förslag som innebär att ett stort statligt bred-bandsbolag bildas som för uppemot 60 miljarder skabygga statliga bredband - ett bolag som ska ge sig inoch konkurrera med privata aktörer som t.ex. Teliaoch Utfors.Kan det vara klokt att i en dynamisk bransch därvi har att tacka privata entreprenörer för framgångenoch för den fantastiska marknadstäckningen gå in ochförstöra med ett statligt bredbandsbolag? Vad skulledet ge för signaler? På vilket sätt skulle det befrämjaden fortsatta dynamiska utvecklingen?Vi kan fråga oss om det vi just nu står i begreppatt besluta om är det rätta eller om det är något annatvi hellre skulle välja.Är det miljarder av skattebetalarnas pengar i formav statliga insatser, och det mesta för bredband, somska vara det mest väsentliga, det klokaste och detmest framgångs- och framtidsinriktade?Vi kan konstatera att har optiska kablarmed stor bandbredd, som når ut till samtliga kom-muncentrum i Sverige.Vi har bredband, vi har flera kraftbo-lag som bygger bredband och vi har en rad privataaktörer som sammanbinder olika delar av Sverigemed bredband av hög kapacitet från Smygehuk isöder till i norr, och dessutom mellanöster och väster.Vad säger då olika IT-intressenter om denna stat-liga bredbandssatsning? Behövs det statliga pengarför att bygga fiberoptiska kablar med hög överfö-ringskapacitet i ?Svenska Kommunförbundet säger att det påstomnätsnivå finns stora kapacitetsresurser medmånga aktörer i konkurrens. Svenska Kommunför-bundet konstaterar att det i snart sagt alla kommun-huvudorter går att upphandla bredbandskommunika-tion från ett flertal leverantörer.Jag vill gärna återge vad man från Kommunför-bundet har skrivit, nämligen:Att regeringen tar en så stor del av sina medel stomnätsutbyggnad i regi kännsfel.Svenska Kommunförbundet, som styrs av ensocialdemokratisk majoritet, säger också att förvänt-ningarna inför regeringens IT-proposition har varitupphaussade. I debatten ropade många, säger man,bl.a. , efter statligt ägande och ge-nomförande. säger: Vi delar intealls den uppfattningen.Svenska Kommunförbundet, som ändå är den or-ganisation som företräder samtliga kommuner i vårtland, säger att det , bara efter det att vi fickklart för oss vad Internet vad, har börjat etablerasstadsnät - och fler är på gång. Stadsnäten har på vissaorter, säger , bidragit till att startautvecklingsprocesser för det lokala näringslivet. Ochdet är väl det vi vill!Tekniken finns. Den kommunala initiativförmå-gan finns. Med andra ord behövs inte pekpinnar ochförmyndaraktioner från statens sida. Tvinga inte fram något i förtid.Detta är ju också vad antyder isin IT-proposition.Det gick för sedan att läsa i en intervju iComputer att glesbygdens IT-chefer avvisarregeringens planer. Fimpa stamnätet, ! IT-cheferna tycker det är onödigt attstaten satsar pengar på ett fiberoptiskt nät. Stamnätfinns det gott om, säger de. I stället uppmanar mannäringsminister att underlätta an-vändningen av de nät som redan finns.Detta, fru talman, sammanfaller väldigt väl medde tankar, förslag och idéer som vi moderater har förtfram i olika sammanhang - inte minst i den partimo-tion som ligger till grund för vårt ställningstagandetill regeringens proposition på området.Det finns på många ställen ute i den svenska gles-bygden bredband tillgängliga, men tillämpar påmånga ställen i vårt land sin monopolsituation till attpressa fram så höga priser att marknadsintroduktio-nen försenas och fördyras.Avregleringar och öppenhet för friare konkurrensär långt viktigare för utveckling än statliga interven-tioner på marknaden.Vi moderater är angelägna att understryka att i enså dynamisk uppbyggnadsperiod som IT just nu är ivore det till stor skada om vi med olika inslag avpolitiska aktioner störde och styrde.Politikerna bör enligt moderat mening i så litenutsträckning som möjligt lägga sig i det som händerpå mikronivåerna. Därmed inte sagt att det inte finnsbehov av statliga och politiska insatser som förbättrarföretagsklimatet. IT-branschen står inte på något sättutanför beroendet av ett bra företagsklimat. I dettaföretagsklimat tänker jag i första hand på utbildning,forskning, skatteregler, arbetsrättsregler, kommuni-kationer och tillgång till bostäder.Vi måste få juridiska regelverk som anpassas tillden nya tekniken och som underlättar för företag ochenskilda att på ett förtroendefullt sätt våga och viljaanvända IT. Men dessa regelverk får inte präglas avklåfingrighet och störande detaljregleringar somhämmar konkurrensen på området. Vi måste få enbeskattning av kapital och inkomst som lockar folkmer till än från Sverige.Fru talman! har framgångsrika företag,som det internationella IT-kapitalet gärna vill förvär-va.Vi har noterat att två svenska fö-retag köpts upp för flera miljarder. Ägarintressetflyttas från någon annanstans i ellertill . Styrningen av företagen sker från utlandet.Det man förvärvar är tjänsteföretag vars kapital ihuvudsak är de anställdas intellektuella kapacitet.Detta humankapital har i de två sålda företagen kun-nat värderas till peranställd.Alla måste inse att ett litet land som intehar råd att bedriva en politik som tvingar företag ochbegåvade människor att söka sin framtid i andra län-der. I stället ska vi bedriva en politik som leder till attföretag och duktigt folk söker sig till ochNorden.Vi har utomordentligt goda förutsättningar attlyckas. Den svenska jordmånen är god. gäller detatt vattna och gödsla lagom och klokt. Det gäller attvara lyhörd, men också reagera fort.Tekniken går så fort att nya billiga lösningar påkort tid kommer att visa att de statliga insatser somregeringen gärna vill visa upp riskerar att vara obso-leta och onödigt kostsamma. Bredband är inte barafiberoptik. Den mobila kommunikationsteknikenkommer med stormsteg. Radiolänkar och en alltmerbegåvad användning av tillgängliga radiofrekvenserkan på bara bjuda svartfibern konkurrens.Nya routrar och växlar ser ständigt dagens ljus.Jag tror, fru talman, att näringsminister är väl medveten om detta. Det är därför hanmed skärpa också konstaterar att utbyggnaden avbredband i första hand ska ske i marknadens regi. Jagvet dock att det inom hans parti finns bredbandsde-mokrater, som vill att staten ska gå in kraftfullt ochäga bredbanden. Detta måste med kraft avvisas.Den socialdemokratiska regeringen måste dockkritiseras för sin stora handfallenhet gentemot Telia.Hade regeringen med större kraft agerat för att öppnaTelias accessnät för andra aktörer så skulle situatio-nen ha varit helt annorlunda runtom i vårt land.I trafikutskottet har vi diskuteratTelias marknadsledande ställning och störts av denbrist på konkret vilja som regeringen och visatför att öppna Telias accessnät för andra aktörer.Hela trafikutskottet har enats om att kritisera rege-ringen för att den som ägare av inte har tvingatfram en öppning av Telias accessnät. Ett enigt trafi-kutskott har därför i ett tillkännagivande uppmanatregeringen att så fort som möjligt lägga fram förslagpå detta. Det vore intressant att under den pågåendedebatten få näringsminister attkommentera Telias accessnät och möjligheterna att fådem öppnade.Det är dock så att man , när börsintro-duceras, kanske har anledning att vara en aning be-kymrad för att regeringen har missat tåget när detgäller att göra en god bredbandsinsats för svenskaföretag och enskilda runtom i vårt land genom att intese till att Telias accessnät öppnades innan pri-vatiserades.Den aktuella bredbandsdebatten har fått mycketav de vanliga strukturfrågorna att hamna i skymun-dan. Det är synd.För IT-industrin är bredband viktigt, men det ärlika viktigt att vi kommer till rätta med trafikkaoset iStockholm och ser till att blir Stockholmsoch riktiga internationella flygplats. För attSverige ska kunna behålla sin starka position som IT-nation behöver vi en bra flygplats. Vi får inte splittraoss på två halvbra flygplatser. Närheten till talarockså för närheten till . En god IT-miljö för-utsätter också tillgång till bostäder, goda kommuni-kationer och andra inslag av samhällsservice.Utvecklingen går otroligt snabbt. Vi har en myck-et snabb teknisk utveckling av mobil kommunikation,och detta är ett område där ligger i forskning-ens och teknikens framkant. Utländska aktörer, senastSiemens, förlägger forskningsenheter till föratt kunna tillgodogöra sig de fantastiska rön somsvenska tekniker gör.Men för att lyckas krävs kompetent personal.Bristen på högutbildad arbetskraft är ett stort problemsom vi delar med andra länder i . NUTEKkonstaterar att bristen på IT-personal hämmar pro-duktionen. Besvärligast med rekryteringen har dekunskapsintensiva IT-företagen.Stockholm skriker efter IT-kompetens. Företagenhar stora flaskhalsproblem. Nästan vart tionde företagpå IT-området uppger att de har svårt att besätta ledi-ga tjänster. Arbetsförmedlingen i medde-lade för sedan att det saknas 1 543 systemde-signer, 388 programmerare, 89 dataadministratörer,43 ADB-strateger och 9 systemchefer. Och det barahär i !Det går inte att få ett dynamiskt IT-samhälle utantillgång till arbetskraft, vägar, bostäder, utbildning,forskning och ett annat skattesystem.Det land som lyckas att utbilda de unga på IT-området har utomordentliga förutsättningar att nåframgång. I kan vi göra detta till en konkur-rensfördel genom att satsa rätt. Låt oss satsa på ut-bildning på IT-området redan från grundskolenivå!Det tekniska intresset som finns i så rikt mått hos densvenska ungdomen måste tas till vara på ett helt annatsätt än hittills.Bilda ett IT-universitet som ett centrum för talangoch forskning inom mobiltelefoni! KTH:s filial iKista är en bra början. Det är nu vi har chansen, ochdet är nu vi måste ta den.Låt mig sammanfatta det hela på det här sättet:Låt marknaden bygga bredbanden, och låt oss kon-centrera våra politiska ansträngningar på att ändraskattesystem, arbetsrättsregler, satsa på utbildningoch forskning och ta bort de brister som finns påbostadssidan i storstadsregionerna och vad gällerkommunikationer i övrigt. Då kan det bli riktigt braatt leva i Sverige.Med detta, fru talman, vill jag yrka avslag på dedelar av utskottets förslag där vi moderater inte delaruppfattningen och yrka bifall till reservation2 i trafikutskottets betänkande TU9.I detta anförande instämde , och (alla m).Anf. 27 ():Fru talman! Jag vet inte vilken värld Per-RichardMolén lever i. Det är ju faktiskt så att IT-företag frånhela världen flyttar hit till . Trots vårteländiga skattesystem är det en expansion utan like.Jag tänker inte prata vägar, skatter eller flygplat-ser, men jag kan hålla med om attvi bör öppna accessnäten och hitta lagliga vägar fördetta. Men jag erinrar mig också en debatt vi hade häri kammaren för . Där värnade väldigt tydligt Telias oligopol när detgäller mobiltelefonin och sade att vi inte skulle öppnadetta. Jag tycker inte att det går ihop, Per-RichardMolén.Vänsterpartiet var tidigt med i IT-debatten. Redan1994 stod här i talarstolen och de-batterade med . Han pratade om att IT vartill för alla.Vi tycker att det är bra att har kom-mit in i debatten . Men jag tycker faktisktatt vi var först när det gäller allemansrätt på IT-området.IT i sig är ingenting. Det är olika tekniker. Dis-kussionen handlar tyvärr väldigt lite om deetiska aspekterna. Vad använder vi tekniken till? Skavåra ungdomar sitta och spela spel och titta på porr?Jag tänker inte ta upp den diskussionen , men jagtycker att det är väldigt viktigt att vi för den diskus-sionen.Nu handlar det om möjligheterna. Vi ska bygga utvår infrastruktur så att alla, kommuner, företag ochenskilda, i hela landet ska få tillgång till bredband-steknik. Vi tycker att många av de idéer som Väns-terpartiet har haft finns med i denhär IT-propositionen. Jag tycker att vi har samarbetatpå ett bra sätt med regeringen och i denhär propositionen.IT bjuder enorma möjligheter. Men det är viktigtatt vi ser till att fler än får tillgång till IT.I motsats till tycker jag attskolan har tillförsäkrats stora resurser påIT-sidan. Lärarna har också fått en gedigen utbild-ning. I den här propositionen kommer en bra sats-ning på den högre utbildningen. Men vii vårt parti är angelägna om att den här högre utbild-ningen sprids. är det universi-tet som legat i spetsen. Vi har många regionala cent-rum ute i landet där man är duktiga på detta. Där villvi också se den här utbildningen. Det gäller t.ex.Blekinge, , och . Vi har en reser-vation om detta. Det är vår enda reservation i det härbetänkandet.Fortfarande finns det brister. Fler kvinnor bör fåmöjligheter att använda IT. De äldre har en enormresurs i IT när det gäller t.ex. elektronisk handel ochatt uträtta sina bankärenden. Det gäller att stimuleratill ökad användning, och det tycker vi att den härpropositionen gör.Vi måste få fler lågutbildade att använda IT. Detär utmärkt för de funktionshindrade med stavnings-svårigheter osv. att använda IT. Det är en möjlighetför företag och människor i glesbygden. De möjlig-heter som finns i städerna finns ju inte ute pålandet. Men får man möjlighet att hänga med. Vihar telemedicin och distansutbildning. Man kan jobbahemma och driva företag hemifrån.Jag tycker också att vi ska tänka på att försökasprida IT till de fattigare länderna.