prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Skolan och klassrummet kan öppnas motomvärlden.Hur ska då staten hjälpa till för att göra IT till-gänglig för alla?Jag är övertygad om att spridningen av IT kom-mer att ske i större delar av landet och att dennaspridning kommer till stånd på marknadsmässigavillkor. IT-företagens förhoppningar om vinst driverpå utbyggnaden mot bredband till var och en - allt föratt skapa sig stora marknadsandelar och därmed håvain vinster.Samtidigt finns risken att denna utveckling intenår ut tillräckligt snabbt till delar av de regionalpoli-tiskt prioriterade områdena för att kunna motver-ka de ökade regionala obalanserna.Den teknik som skulle kunna överbrygga avstån-den i landet får inte på grund av stora skillnader itillgänglighet, taxor och kapacitet bli ytterligare enklyfta mellan glesbygd och storstad. Därför behövsdet en stimulans och därför avsätter staten pengar föratt kunna delfinansiera utbyggnaden av de regionalanäten.En annan åtgärd för att stimulera IT-utbyggnadentill de hushåll som finns utanför tätorterna är att infö-ra någon typ av skattelättnad, t.ex. i form av en skat-tereduktion. Det finns även här en risk att anslutning-arna kommer att kosta betydligt mer än vad somtroligtvis kommer att vara fallet för större delen avbefolkningen.Här är det då viktigt att utforma en skattereduk-tion som inte ger tröskeleffekter, dvs. att de företagsom ska bygga lämnar ett pris som är anpassat till denivåer som är satta i skattekonstruktionen.Det är också viktigt att ha rimliga bidrag så attinte människor i glesbygd tycker det är hutlöst högakostnader och därmed känner sig tvungna att avståfrån IT.Det som kan vara problematiskt i den IT-utveckling som vi just nu ser är osäkerheten om hu-ruvida bredband verkligen gynnar glesbygden. Kom-munikationsforskningsberedningen skrev i sitt re-missyttrande: "Det är troligare att bredband påskyn-dar den pågående urbaniseringen än tvärtom".Bredband underlättar visserligen kommunikationmen innebär också att verksamheter som är skyddadeav geografiska avstånd får det tufft i konkurrensenfrån nätet.Är det så att en handelsbod i Stockholms skärgårdmed ett brett utbud - t.ex. tips, bokförsäljning ochtidningar - tvingas slå igen på grund av minskadförsäljning, då blir detta negativt för glesbygden. Detär något som vid tidigare tekniska framsteg lett tillförändringar - ta TV:s utslagning av de mindre bio-graferna. Låt oss vara medvetna om denna risk och seatt ny teknik inte alltid är ett undermedel så att vi kanmöta denna risk med för glesbygden positiva förslag!Detta ska inte tolkas som ett alltför gnälligt inslagi debatten men vi måste överväga vad vipolitiker bestämmer om var skattepengarna används.Då kanske inte glesbygden är hjälpt av ett antal mil-jarder som satsas på bredband.När jag nu är inne på risker vill jag peka på en an-nan risk. Det gäller då frågan om vi kommer att um-gås mer över nätet än via det personliga umgänget.Hur påverkar en sådan utveckling födelsetalet? Mankan ju undra.Visserligen finns det exempel på att människorfattar tycke för varandra över nätet men den domine-rande källan till kärlek mellan två människor är ändådet fysiska mötet mellan fyra ögon - på diskot, påjobbet, på stranden, på föreningsmötet osv.Här kanske näringsminister kanutveckla sambandet mellan regeringens ambition atthöja födelsetalet och spridandet av den bredbandigaensamheten.Jag tror dock på den låga som brinner inom ossför livet, på kärleken och solidariteten. Dessutomhandlar det om glädjen över att få vara med i arbetetför att återvinna framtiden och om ett bra liv åt vårabarn och barnbarn. I detta finner jag en tilltro till attvi som människor kommer att finna ett sätt att för-hålla oss till den ständiga teknikutveckling som sker iSverige.Vad gäller mobiltelefoner och de hälsoriskernavill vi i de gröna att försiktighetsprinci-pen ska råda. Det är alltid svårt att se vad en påverkanunder kan innebära. Därför bör försiktig-het gälla.Sverige har en undantagsklausul som innebär attmobiltelefoner under en uteffekt av inte behö-ver kontrolleras. Denna klausul bör försvinna, bl.a. pågrund av att ett så stort antal mobiltelefoner kommerut på marknaden och således ökar SAR-värdena.Visst har mobiltelefonen gjort att olycksfallsar-betet har kunnat underlättas. Antalet sjöolyckor, spe-ciellt med småbåtar, har kunna minskas genom attmobiltelefon finns ombord. Antalet utryckningar frånsjöräddningen har också gått ned.Självklart är detta mycket positivt men det un-dantar inte det faktum att mobiltelefontillverkaremåste se till att telefonerna designas med en antennsom inte utsätter människokroppen för uppvärmningeller att telefonerna förses med s.k. handsfree för attdärmed minska strålningsrisken. En text som varnarför att prata alltför länge i mobiltelefonen skulle varatill hjälp när det gäller att minska utsattheten. Detfinns ju ändå forskning som visar på risker och följ-der redan nu vad gäller användningen av mobiltelefo-ner.Den strålning som tas upp av kroppsvävnaden be-nämns i SAR-värden. Dessa värden testas av telefon-tillverkarna men de görs inte officiella. Dessa värdenbör vara helt öppna.Gränsvärdet, som mäts i , är ett tidsmedel-värde för när kroppsvävnad under sex mi-nuter har utsatts för strålning från en mobiltelefon.För GSM-telefoner är gränsvärdet per kilo.Utgångsvärdet för gränsen är satt utifrån att kani-ner som exponerats för mikrovågsstrålning fickgrumlade linser. Detta är en säkerhetsmarginal för attinte få grumlade linser men det visar inget vad gällert.ex. nervpåverkan.Öppenhet från tillverkarna är faktiskt ett rimligtkrav. Oron hos människor ökar naturligtvis när mät-ningarna är hemliga. Den stora undersökning somutförts av docent av vid Umeåuniversitet omfattar 11 000 personer. Denna under-sökning visar på symtom som trötthet, huvudvärk,minnesluckor och koncentrationsproblem, värme påoch bakom örat, brännande hud, stickningar och yr-sel.I det här avseendet har forskningen visat på attytterligare forskning behövs för att man ska kunna tareda på eventuella samband med allvarligare konsek-venser nu när mobiltelefonpratandet tenderar att blialltmer frekvent och pågå under längre tid.På kontor och i hemmen blir nu sladdlösa telefo-ner vanliga. Det har konstaterats att s.k. DECT-telefoner avger tio gånger mer strålning än de vanligamobiltelefonerna. Anledningen är att signalen till dehär telefonerna är , och sändaren avger helatiden ett strålningsfält. De människor som använderdessa mobila telefoner utsätts nu för en onödig expo-nering.Runtomkring oss i vår livsmiljö, i luften, finns nuen mängd olika elektriska fält som samverkar, intera-gerar, med varandra. Lodräta fält uppstår från satelli-ter i rymden som används av digital-TV. Dessa lod-räta fält korsas av vågräta fält från elektrisk utrust-ning, bl.a. telefoner. Luften är nu så mättad att detfattas frekvenser, och de stora telefonbolagen blirtvungna att ta fram nya system.De här korsande elektriska fälten i atmosfären kanliknas vid en enorm mikrovågsugn. Man kan säga attmänskligheten nu ingår i ett gigantiskt jätteexperi-ment där jorden med atmosfär är denna enorma mik-rovågsugn, och ingen kan säga vad detta kommer attinnebära.Med detta, fru talman, avslutar jag och önskar attvi alla kan titta framåt och ta åt oss nya tekniker menmed en viss försiktighet när det gäller liv och hälsa.Anf. 60 () replik:Fru talman! Det är lite svårt att förstå varför Mi-kael är raljant i överkant mot Centerpartiet.Orden "bredbandssocialister" och"svartfibersocialister" har vi hört förut. Men vi targärna den här attacken, eftersom vi tror att vi har enmodell som fungerar väl när det gäller den fria kon-kurrensen bland operatörerna.Jag har i mina tidigare inlägg redovisat hur detfungerar här i . Där ställer t.ex.Stokab, kommunalägt och landstingsägt, ett opera-törsneutralt nät till förfogande, och där äger konkur-rensen rum mellan dem som ställer tjänster till förfo-gande.Jag noterade att konsekvent vägradeatt svara på frågan om hur man från sidaser på , om det ska privatiseras eller om det ärklokt att det finns i samhällets ägo. Jag kan väl ställaden frågan till : Hur ser Miljöpartietpå det här i ? Är det bra att manhar ett samhällsägt nätbolag som ställer detta tillförfogande, så att aktörerna i övrigt kan operera pånätet? Eller vill ni också sälja ut ? Det låter juså när man lyssnar på argumenta-tion här.Vi har ju sett många exempel på hur utbyggnadenav accessnät leder till monopol med långa bindnings-tider och med försämrad valfrihet för konsumenterna.Är det så vill utveckla IT-branschen ochIT-marknaden ?Vi förordar vår modell just för att vi är så överty-gade om att det är klokt att samhället, liksom det engång byggde vägar och järnvägar, nu också byggerdatanätet och tar ett ansvar för att det blir likvärdigtutbyggt i hela landet. Det är lite märkvärdigt att Mil-jöpartiet går i fällan, om man får uttrycka sig så. Menjag förstår att samarbetet med regeringen har ett prisoch att det kan ha betydelse i sammanhanget.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Frågan om samarbete har ett pris ellerinte kanske bäst kan svara på med an-ledning av den erfarenhet som ni har av tidigare sam-arbete, både borgerligt och gentemot socialdemokra-terna.När det gäller är det ett kommunalt initia-tiv och ett landstingsinitiativ. Det är självklart att desjälva får avgöra om de ska ta sådana initiativ. Det ärinte någonting som jag härifrån ska be-stämma att de inte får göra eller får göra.Däremot tycker jag att det är lite underligt attCentern tror sig se en framtid som inte är lik densituation som vi har där teknikföretag och destora aktörerna har lett till en tätposition pådet här området inom IT-sidan. Man gör det till att viskulle tillbaka till då t.ex. var detstatliga och gjorde utbyggnaden i en gans-ka lagom takt med lite lagom nonchalans gentemotkunder och annat. I det här fallet går ju staten in ochstöder en knivskarp konkurrens och ser till att detockså uppstår en konkurrens.Om det skulle bli monopol på olika marknader harvi en konkurrenslagstiftning. Vi har i olika samman-hang gått in och petat i den. Vi har tillsynsmyndig-heter - i det här fallet är det -som är väldigt skarpa gentemot de aktörer som finnspå marknaden. Det handlar om stora bötesbelopp ochmöjligheter att göra sanktioner gentemot de företagsom inte ser till att sköta sig, så att det uppstår en braoch vettig konkurrens som oftast leder till låga priser.Anf. 62 () replik:Fru talman! Det är rätt fantastiskt att försöker dra en parallell med . harju opererat på marknaden på många olika sätt. Manhar inte bara haft tillgång till nätet. Man har ocksåerbjudit tjänster.Vår modell är ju - och det bör väl till - att vi säger att det är ett samhälleligtansvar att ställa nätet till förfogande. Sedan får allaaktörer och entreprenörer där jobba i fri konkurrens.Parallellen kan ju dras med vägnätet. Tänk om viskulle ha ASG och som ägare av vägnätet! Hurskulle det se ut? Man skulle debitera avgifter osv. ochbestämma vem som får köra på nätet. Vi tycker attdet är rimligt att man, precis som vägnätet har byggtsut i statlig regi en gång i världen och samhället hartagit ansvar för järnvägsnätet, också ska ta ansvar fördetta nät. Det är ju på det sättet man kan stimulera frikonkurrens och låta ett antal olika operatörer i mång-fald verka på nätet. Det är skillnaden mellan oss ochMiljöpartiet.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Det är ju bra att tarupp vägarna som ett exempel. Jag kan ju kontra medatt ta upp exemplet med hamnarna. Tycker Center-partiet att hamnarna ska förstatligas? Det bedrivs juen utveckling på hamnområdet, likväl som det be-drivs en utveckling på IT-sidan. Konkurrensen gerutvecklingen, som svarar mot det som marknadenönskar och det som marknaden ser , vilkalösningar som kommer att gälla. Det är en väsentligskillnad att göra jämförelsen med vägarna. Det är interiktigt samma sak med IT-sidan. Den är i så fall merjämförbar med hamnarna och deras utveckling. Statenhar frånhänt sig sitt ansvar för att föra en övergripan-de statlig hamnpolitik.Nu är vi inne på rätt väg när det gäller bådehamnpolitiken och IT-politiken, och det är mycketpositivt.Anf. 64 () replik:Fru talman! Först skulle jag vilja ge ett erkännan-de till för sättet att arbeta med frågan omstrålning från mobiltelefoner. Jag tycker att miljöpar-tisterna har tagit ett bra ansvar, och de har ocksådrivit de här frågorna ganska länge.Fru talman! Jag blir en aning förvånad och nästanlite förvirrad. Det kan möjligtvis ha att göra med attjag vanligtvis återfinns i näringsutskottet och i våradebatter där. Men jag blir en aning förvånad. Miljö-partiet hävdar t.ex. den knivskarpa konkurrensensoerhörda betydelse osv. Man talar sig varm för hurdetta ska rädda . Sedan skriver Miljöpartietunder en proposition som innebär att man med statli-ga medel ska gräva ned eller hänga upp miljarder istolparna där den fria konkurrensen redan har löst,eller håller på att lösa, problemen. Jag förstår det interiktigt.Man säger att inte vill satsa framåt ochinte vill gå med på de här stora satsningarna utantvekar. Ja, tro sjutton för det! Vi vill inte slänga utskattebetalarnas pengar i onödan.Sedan säger att man egentligen intevet om bredband gynnar utmarkerna i , dvs.glesbygden. Hur kommer det sig då att ni skriverunder en sådan här proposition som man ju tror skaleda till att glesbygden gynnas?Fru talman! Jag känner mig en aning förvirrad.Mikael kanske kan reda ut begreppen.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Vi har jobbat med frågan om hälso-risker med mobiltelefoner. Det bygger mycket på detarbete som har lagt ned under denförra och den nuvarande mandatperioden. Det är honsom i så fall ska äras.Att hänga upp fiberkabel i ledningarna är ingenstatlig satsning. Det ska ske på kommersiella villkor.Om det inte finns någon marknad för den utbyggna-den görs den inte. Syftet med det här är naturligtvisglasklart, dvs. att det ytterligare ska skärpa konkur-rensen mellan , , eller vilka detnu kan vara. Och det här kan nå så enormt mångaorter i på ett mycket enkelt sätt. Att hängaupp detta i ledningarna innebär ett väldigt litet in-grepp i det hela.När det gäller glesbygden vet vi inte. De olikahändelseutvecklingar som vi har haft under årtionde-na har alltid lett till förändringar i samhället. Vi kaninte alltid förutse dem. Jag är dock övertygad om attglesbygden kommer att tjäna på detta. Men jag kaninte stå här och säga på vilket sätt. Det får man i gles-bygden själv bestämma. Det är också den modellensom gäller för oss att de där själva kan välja att gå in idessa projekt eller inte. De kan avstå. De kan vänta.Det är det som är finessen, och det är det jag välkom-nar som miljöpartist, eftersom jag tror på ett decent-raliserat sätt att styra i politiken.Anf. 66 () replik:Fru talman! Om det nu är så att man ska bestäm-ma själv i glesbygden så är det ju fri konkurrens vitalar om - inte statliga medel eller en statlig satsningmed ett statligt företag. Jag får över huvud taget intedetta att gå ihop.Sedan säger också , och det ärväldigt intressant tycker jag, att finns inte förutsätt-ningarna ska vi inte göra det. Vad är det då vi inte skagöra och vad är det vi ska göra? Vad är det vi skagräva ned eller hänga upp i ledningarna? Vilken delav det här åttamiljarderspaketet är det vi inte skagenomföra?Det här med att utreda, återkomma osv. känner viju till. Men den här upphängningen av kablar, ska viinte göra den heller? Vad är det i så fall som det skavisa sig inte behövs? Vilka signaler ska till för att viinte ska göra det här och slänga ut skattebetalarnaspengar på det här? Jag vill nog ha ytterligare svar, frutalman.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Det jag nämnde var att finessen är attdet inte är jag eller här i somska bestämma var denna satsning ska ske. Det skaavgöras på den nivå där det bäst passar, dvs. så näramänniskor som möjligt. Det är därför vi vill ha medkommuner i delfinansieringsprojekt. Det är en vits idet. Det är en politisk styrning. Vi ska gå ifrån destora statliga besluten som ska bestämma över allaoch envar på samma sätt. Det ska inte vara en likadanlösning över hela . Det tycker jag som miljö-partist är väldigt viktigt att framhäva.Sedan gäller det de här investeringarna och huru-vida det är statligt eller inte. Antingen kan vi görasom vi gjorde med mobilnätet, gå in och säga attfinns det överkapacitet ska det öppnas för olikatjänsteoperatörer att komma in på mobilnätet, eller såkan vi lägga till ett nät för att skapa den här konkur-rensen. Det finns alltså två olika sätt att göra det härpå.Sedan är det ju så att det anses att kapacitet be-hövs. Vi kommer att ha för lite kapacitet om fem-tioår anser de här IT-experterna. Då får vi försöka lyssnalite grann på dem också så att vi kan möta framtidenpå ett väldigt snabbt och flexibelt sätt.Anf. 68 () replik:Fru talman! Många i vår omvärld imponeras avSveriges framsteg. Den svenska modellen, eller densocialdemokratiska modellen som jag kallar den,innebär att våga ta den utmaning som inte andra län-der gör att både klara tillväxten och tillgänglighetenoch utjämna de klassmässiga och geografiska skillna-derna. Vi är beredda att både ta ansvar för att byg-gandet fortsätter och koppla samman den infrastruk-tur som redan finns.IT-betänkandet handlar dock inte bara om in-frastruktur. Det handlar lika mycket om kompetensoch tillit. Med hög kompetens, öppna lösningar ochett vitalt näringsliv kan befästa sin plats somvärldsledande nation och bli unikt eftersom vi satsarbåde på bredd och kompetens.IT ska vara tillgängligt för alla. Att knyta sammansamtliga kommuner i ett öppet och väl förgrenatstomnät är ett viktigt steg för att hävda hela Sverigeskonkurrenskraft. En väl fungerande IT-infrastrukturmåste finnas tillgänglig och kunna användas av allaöver hela landet. Människor och företag bör ha tillångtill snabb dataöverföring till en rimlig kostnad i stor-städer såväl som i glesbygd. Staten har ett ansvar attse till att bredband i IT-infrastruktur byggs ut även påde platser där investeringarna inte är lönsamma förprivata företag. För att främja låga priser och snabbutveckling måste en mångfald av operatörer och IT-företag ha möjlighet att utnyttja näten.Det är viktigt att slå fast rollfördelningen mellanprivata initiativ, kommuner, län och statens ansvar.Staten har inte bara ansvar för att stimulera utbygg-naden av ett öppet nät och för regional- och närings-politiken. Man har också ett sammanhållande ansvarför att nätet är säkert och tillgängligt till rimliga pri-ser. Öppenheten innebär att ledning ska kunna hyrasav alla operatörer till rimliga priser. Därför behövslikvärdig konkurrens mellan samtliga operatörer påicke-diskriminerande villkor.Den nya tekniken måste kunna användas av alla.Den får inte innebära att nya gränser dras mellanmänniskor och att nya klyftor skapas. Alla måste hamöjlighet att skaffa sig kunskap om hur man använ-der IT i vardagslivet och i arbetslivet. IT-utbildningeni skolan ska stärkas, och kunskap om IT ska föras inpå alla nivåer i utbildningsväsendet.För att ska behålla sin ledande IT-positionkrävs en hög specialistkunskap i forsknings- ochutvecklingsarbete. Därför fortsätter vi satsningen påITIS, alltså IT i skolan, och genomför en väsentligökning av antalet högskoleplatser när det gäller IT. Vihar också fortsatta åtgärder och fortsatt kartläggning ifråga om kvinnors IT-användning.IT ska utveckla den gemensamma sektorn. Kon-takter mellan medborgare och myndigheter kan påflera sätt underlättas och förbättras med den nya tek-niken. De offentliga myndigheterna ska vara före-gångare i användandet av den nya tekniken. Vi skaockså ha ökad säkerhet på nätet. Tydliga spelregleroch hög säkerhet i elektroniska transaktioner är enförutsättning för att skapa en sådan tillit till teknikenatt den kan utnyttjas i hela sin kraft.Elektronisk handel ska stimuleras mer. För säkert ska kunna skriva avtal, betala räkningaroch göra transaktioner över nätet behövs ett systemför digitala signaturer. Den enskildes integritet är Aoch O om e-handeln ska få den ekonomiska uppgångsom många räknar med. finns också en annanproposition, nämligen propositionen om elektroniskhandel, på bord. Den kommer att behand-las . Där ska vi också se till att EU-direktivetinförlivas och att konsumentmakten stärks.Fru talman! Det är bra att aktörerna inom bred-bandssektorn bygger - och bygger i snabb takt. Menman kan bli lite förbluffad över den marknadsföring-sattack vi nu kan se exempel på. Marknadskrafternaär starka och vill inte ha neutrala lösningar. De villinte ha öppna lösningar. De vill vara ensamma omsina erbjudanden till kunderna. De vill binda uppkunderna med långa kontrakt. Det känner vi till sedantidigare.Det är också förståeligt att ställer sigpå deras sida. De har alltid stått på kapitalets sidagentemot folket. Det är trist att det ska behöva varaså. Om inte vi som folkvalda ska ge folket chansen attkomma med i den nya tiden, den nya ekonomin, vemska göra det då? Det är vi som ska ta ansvar när intemarknaden räcker till. Det är allvarligt att Moderater-nas företrädare här ger så tydliga uttryck förcentralistiska lösningar och vill strunta i människor igles- och landsbygd. Det är cyniskt.Rakt motsatt uppfattning har i det härfallet. De är för mer av statligt ägande än vad som ärvanligt i den här kammaren. Visst är tanken fin; attbygga bredband för . Men är detinte bättre att använda de miljarderna på ett effektiva-re sätt? Vi vet att marknaden faktiskt bygger, och dåkan vi använda pengarna på ett smartare sätt och fåstörre utväxling på de pengar vi använder.Statligt stöd ska kunna utgå till regionala nät ochanslutning till bredband i glesbygd. Även här använ-der vi oss alltså av den svenska modellen. Stat, kom-muner, regioner och privata intressen ska gemensamtse till att alla får chansen att komma med i IT-samhället, men staten har det övergripande ansvaret.Den svenska jordmånen är god, säger företrädare här i kammaren. Trevligt att vi fårhöra så goda erkännanden. Och visst är det bra. Detgår bra för . Företag dras hit, och mångaarbetare och folk med tekniskt kunnande från helavärlden får jobb här. Samtliga talare har också i sinatal framhävt att det går mycket bra för inomden digitala världen. är mycket framgångs-rikt. Det är bra att vi får ett sådant erkännande.Fru talman! IT är inte allt, och bredband är defi-nitivt inte allt. Bredband är ingen teknik i sig somvissa kan tyckas tro, utan det är ett samlingsnamn förmånga olika sätt att ha höga hastigheter. Det kan varafiber. Vi har en stor tilltro till fiber, inte minst densvarta fibern, med öppna lösningar.Men det kan också vara mobilt eller via satellitvissa bitar. Vi ska ha klart för oss att utbyggnaden avdet fasta nätet är en förutsättning för att man skakunna ha en mobil lösning den sista biten. Vi kan inteanvända mobila lösningar hela vägen från en kund annan, utan man använder fasta nät så långt det ärmöjligt och sedan mobilt sista biten. Det är viktigt attklargöra detta, eftersom några här har gjort en visssammanblandning.Många kan tycka att det räcker med modem, ochdet är klart att det gör ett tag till för vissa. Det ärprecis som när vi tyckte att det räckte med smalagrusvägar . Men i takt med att möj-ligheterna och servicen, t.ex. telemedicin, sjukvård,trafikinformation, distansgäster till middag, smartakylskåp och framför allt möjligheter för företag, ökar,så kommer vår efterfrågan på snabbare lösningar attöka. Det är viktigt att man har det klart för sig redannu.Betänkandet visar hur vi ska kunna använda ITför ökad tillväxt, ökad sysselsättning, regional ut-veckling, ökad livskvalitet, jämställdhet och mång-fald, en effektiv offentlig förvaltning och ett hållbartsamhälle. Det är viktigt att vi har klart för oss att alladessa beståndsdelar behövs för att vi ska få ett brasamhälle framöver. Men, som sagt - bredband är inteallt.Jag ska säga några ord om tillgången till access-nätet. Utskottet är enigt om att vi måste få enlösning. Vi vet också att regeringen vill agera skynd-samt för att skapa konkurrens och därmed också lägrepriser ända in i hemmen.