prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — Annars har allamyndigheter inom åklagarväsendet ett operativt an-svar för miljöbrottsbekämpningen.Det finns ett antal specialiståklagare, och äveninom polisen finns det kvalificerade utredare för attkomma åt miljöbovarna. Men även på det här områ-det måste samverkan mellan polis, åklagare och till-synsmyndigheter bli bättre.Ekobrottsmyndigheten skapades för att förstärkasamhällets insatser mot den ekonomiska brottslighe-ten. har en central roll när detgäller att bekämpa den alltmer komplicerade ekono-miska brottsligheten.Det arbetet bedrivs i nära samarbete mellan åkla-gare, poliser, ekonomer, folk, Finansin-spektionen, m.fl. Och det här har gett goda resultatsom visar sig bl.a. i fler och hårdare ekodomar och attlagföringen stiger.Men inget är väl så bra att det inte kan bli bättre.Därför satsar man ytterligare på att förbättra utred-ningsverksamheten. Och flera samarbetsprojekt medbåde svenska och utländska myndigheter har inletts.Det här har gjort att det har utvecklats nya arbetsfor-mer för att angripa den ekonomiska brottsligheten.När jag skulle förbereda mig för den här debatteni dag funderade jag över vilka speciella områdeninom åklagarväsendet som jag ville lyfta fram. Jaginsåg ganska snabbt att det var svårt att lämna någotämne helt utanför. Det pågår de facto ett ständigtutvecklingsarbete inom åklagarväsendet, och det ärmassor av intressanta projekt på gång som bordelyftas fram. Men det blir ohållbart att försöka få medalltsammans, så jag får nöja mig med några väl valdadelar.Det är, som också har sagts tidigare i debatten,tillfredsställande att följa det ambitiösa vidareutbild-nings- och kompetensutvecklingsprogram inomåklagarväsendet som pågår och som kommer att fort-sätta framöver. Det handlar bl.a. om en moderniseradgrundutbildning för 200 åklagare, ett treårigt utbild-ningsprogram för 200 specialiståklagare samt 60stycken från och ett tvåårigtchefsutvecklingsprogram för 60 chefer.En mycket viktig satsning är också att man nu skasäkerställa ett nettotillskott på 50 åklagare undernästa år, så att vi alltså kommer tillbaka till sammanivå som vi hade 1995.Andra större satsningsområden inom åklagarvä-sendet är att ta fram program för bekämpning avorganiserad gränsöverskridande brottslighet, grovbrottslighet - som vi tyvärr har exempel på från och - och även program för be-kämpning av den grova vardagsbrottsligheten.Det blir också fortsatta satsningar när det gällerrasism, miljöbrott och våld mot kvinnor.För att alla dessa satsningar ska bli möjliga att ge-nomföra krävs även inom det här området mer resur-ser. Åklagarväsendet får därför, likt andra myndig-heter inom rättsväsendet, ett välbehövligt tillskott iekonomin. Som jag sagt pågår ett gediget ochambitiöst utvecklingsprogram för hela åklagarväsen-det.Men återigen till detta med helhetssynen ochmedborgarnas krav på snabbhet, rättssäkerhet ochhög kvalitet i hela rättskedjan. För det är vad det helahandlar om. Det spelar ju egentligen ingen roll hurbra vårt åklagarväsende fungerar om inte resten avrättskedjan hänger med.Ett av målen för hela rättsväsendet måste vara attminska tiden mellan brott och lagföring, och manmåste på ett tydligare sätt förbättra samverkan mellande olika myndigheterna med respekt för varandrasolika roller och ansvarsområden. Det här har ocksåjustitieministern uttalat vid ett antal tillfällen underhösten. Det tål att sägas igen:Det är nödvändigt för människors tilltro till rätts-väsendet. Det är nödvändigt för omsorgen ombrottsoffren. Det är nödvändigt i en levande demo-krati.Anf. 123 () replik:Fru talman! , som är ordförandei Riksåklagarens rådgivande nämnd, har med enga-gemang talat om utvecklingsprojekten inom åklagar-väsendet. Det är intressant att ta del av utvecklings-projekten, men det är också intressant att notera attHelena Zakariasén inte säger ett ord om det dagligaarbetet för våra åklagare. Det är arbetet att driva för-undersökningar framåt, arbetet med att föra talan ibrottmål. Förhoppningsvis lämnar de i och för sigviktiga utvecklingsprojekten lite tid över för att klaraav den dagliga uppgift som våra åklagare i förstahand är satta att verkställa.När talar om medelstillskottetbör som ordförande i vara medveten om att det tillskott tillåklagarverksamheten som majoriteten står bakominnebär att det blir kvar 4 miljoner för att anställa nyaåklagare. Det ger ungefär åtta åklagare. harman konstaterat från centralt håll att det skulle behö-va anställas 50 nya åklagare med det snaraste.När nu är så nöjd med projek-tet undrar jag vad hon gör i sin funktion som ordfö-rande i för att se till att åkla-garna klarar den primära uppgiften att beivra de brottsom har begåtts.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Självklart följer vi alla i Riksåklaga-rens rådgivande nämnd - det är inte bara en roll förmig som ordförande i nämnden - verksamheten välute i de olika åklagarmyndigheterna. Jag är själv uteoch besöker åklagarmyndigheter för att bilda mig enegen uppfattning om hur det ser ut på plats. Det ärviktigt att ha med sig.Jag är också väl medveten om hur budgeten ser utför och för åren framöver.Det är klart att man alltid kan önska mer. Nukommer det ett tillskott till åklagarväsendet nästa årpå 15 miljoner, på 30 miljoner. Man harinom åklagarväsendet gjort en verksamhetsplaneringsom sträcker sig över de åren. Det innebär alltså tänker rekrytera de nya åklagarna såatt det kommer att vara ett nettotillskott på 50 åklaga-re under nästa år.Anf. 125 () replik:Fru talman! Då måste jag gå tillbaka till ett exem-pel som jag använde i mitt inledningsanförande. Detär nu på gång en förflyttning och centralisering av defyra åklagare som har varit lokaliserade iYstad. De ska nu flyttas till . Resultatet blirrestid , som alltså tar bort effektiv ar-betstid, med effekten att man förlorar närheten mellanåklagare och poliser.Låt oss tala om utveckling. Jag tar först upp detsvar jag fick av justitieministern när jag frågade omvad han tänkte göra. Han påpekade att närheten mel-lan polis och åklagare är viktig, men att det är enekonomisk fråga. Med det tolkar jag att det är heltenkelt pengarna som är orsaken till att Ystadåklagar-na lokaliseras till Malmö.Med tanke på alla utvecklingsprojekt finns detfaktiskt skäl att starta ytterligare ett utvecklingspro-jekt som går ut på att förbättra närheten mellan åkla-gare och poliser. Det skulle vara intressant att höraom skulle vara beredd att drivaden typen av utvecklingsprojekt.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Närvaron är viktig. Jag kommer inteatt nu speciellt uttala mig om situationen i ochförflyttningen av åklagarna till . Den frågankommer förmodligen att tas upp i Rådgivande nämn-den.Men visst, närvaron är viktig, men det finns andrasaker som också är viktiga när det gäller rättssäker-heten om vi fortfarande ska utgå från ett medborgar-perspektiv - som jag tror att vi alla är överens om skastå i främsta ledet. Då är inte alltid närvaron det pri-mära. Det kan vara lika viktigt med en liten . Nutappar jag ordet. Jag börjar om från början.Åklagarna kan finnas på en liten plats, men imånga fall har man faktiskt sagt att det har fungeratmycket bättre när man har samordnat sig på en störreort. Det har minskat sårbarheten när det bl.a. gällersjukfrånvaro, semester osv.Närvaron och kunskapen om de lokala förhållan-dena är naturligtvis viktig, men det behöver inte varauteslutet bara för att man befinner sig en bit därifrån.Det finns alltid möjligheter att samverka med poliserpå plats. Det gör man på olika ställen i landet genomatt åklagarna finns i närheten av polisen.Anf. 127 (m):Fru talman! Jag ska säga några saker om domstol-sväsendet. Men det ligger en given lockelse att eftersex timmars debatt, där vi rimligtvis har passerat litedrygt halvtid, göra några reflexioner kring vad somgår att få ut av debatten genom att sitta i kammarenoch lyssna och även på läktaren - även om ingen därhar suttit i sex timmar.Ingvar , lagledaren för vänsterplanhal-van, gläds åt det ökade intresset för rättsfrågor. Det ärväl bra. Då är frågan om det är det negativa ellerpositiva intresset. Jag kan också glädjas över att manengagerar sig i Brottsofferfondens verksamhet och iförebyggande verksamhet. Jag gläds kolossalt över attvuxna och föräldrar är ute och hjälper till med attförebygga en hel del på stan.Jag tror ärligt talat att det går att mäta detta intres-se för rättsfrågor i antal artiklar i tidningarna. Det ärhelt klart, , att det har varit ett betyd-ligt större antal än tidigare.Det går att mäta på annat sätt, t.ex. insändare ochartiklar där människor beklagar sig över att poliseninte är närvarande när de tycker att det är rimligt attpolisen är närvarande. Det går också att säga att denökade försäljningen av låsanordningar vittnar om ettintresse för rättstrygghet och trygghetsfrågorna. Mendet är kanske inte riktigt det som på. Vi är överens om att intresset såsom detspeglas i medierna, människors beteenden kring frå-gorna, har ökat. Men jag tror, fru talman, att intressetmer avspeglar den oro som människor känner.Margareta gjorde en märklig distink-tion. Hon sade att vi medvetet har prioriterat nedpolisfrågorna och rättstrygghetsfrågorna till förmånför välfärden.Vi har inte satsat så mycket pengar på poliser, förvi har satsat på välfärd, sade hon.Min fråga framför allt till lagledaren är då: Är inte rättstrygghetsfrågorna enväsentlig del av välfärden för den ensamståendemamma som får reda på att hennes barn blir mobbateller utsatt för ungdomsligor? Många ligor med barneller ungdomar härjar, främst i storstädermen kanske inte så mycket på landsbygden, som dettidigare har talats om. Är inte detta en väsentlig väl-färdsfråga?Det är ett utomordentligt intressant besked i dennakammare som och rimligtvisockså socialdemokratin ger. Socialdemokratin hållerihop och har givetvis samma budskap. Man gör enuppdelning mellan välfärd och rättstrygghet. Det ärfaktiskt - måste jag säga - ett mycket avslöjandebesked i dag.Vi har också helt klart kunnat konstatera att vi harett polisväsende i djup ekonomisk kris. Jag ska intedirekt citera vad rikspolischefen sade i utskottet - detankommer på utskottet att hålla det för sig - men närman betraktar de kurvor som finns är det inget tvivelom att polisekonomin är på snabb vandring ned i ettmoras.Det är ju så, - och även om detvill jag ha ett besked - att regeringen faktiskt upp-manar att fortsätta att förbruka merpengar än vad den tilldelas. Man påminns då omanslagskrediten. Budskapet skulle av vanliga männi-skor uppfattas på följande sätt: Fortsätt att leva överdin lön! på checkräkningskrediten tills någonsätter stopp!Ingvar är för principer och hög moral,och jag tycker att det är väldigt bra att många är det.Regeringens chef har sagt att den som är satt i skuldicke är fri. Samma regering uppmanar framför alltpolismyndigheten men även andra myndigheter attleva på anslagskrediten. - Utnyttja den maximalt, såfår vi se hur morgondagens problem löser sig! Vad ärdet för moral, ?Det är inget tvivel om och jag behöver inte nuupprepa att polisen behöver tillföras resurser för attkunna undvika det ekonomiska moraset.Det är också helt nödvändigt att personellt få ettgrepp om problemen. Det har berörts här tidigare ochjag ska inte redovisa fler siffror. Det är inget tvivelom att de 3 000 nya poliserna upp till nivån 19 000poliser ger tillräckligt många polistimmar. Det ställervi från Moderata samlingspartiet oss helt bakom. Mendet är då också nödvändigt att se till, precis som harsagts i debatten, att utbildningen snabbt ökar.Jag vill markera att jag och Moderata samlings-partiet inte tror att ett utbildningsställe till för Polis-högskolan räcker. Enligt uppgift ska det komma be-sked . Vår uppfattning är kris-tallklar: Ska man nå nivån 1 000 utbildade poliser perår , är det nödvändigt att bedriva ut-bildningen på flera orter än tre. Så är fallet av fleraskäl, bl.a. att det kommer att var oändligt mycketenklare att i landets alla delar rekrytera både aspiran-ter och sedan poliser när de är färdigutbildade.Det är dessutom väldigt viktigt för utbildningensmångfald. Ingen skulle drömma om, fru talman,att utbilda t.ex. ekonomer på bara ett eller två ställen ilandet. Det finns ett egenvärde i att ha en mångfald.Jag tror också att det är viktigt att - för att dra enparallell till bilindustrin - man som en gemensamplattform kan ha en viss gemensam grundutbildning.På den kan man bygga upp olika typer av profiler närdet gäller poliskompetens. Det är helt nödvändigt.Det har tidigare diskuterats här om det är mycketmed avgång. Jag tror ärligt talat att framöverkommer en väsentligt större andel av varje utbildadkull att lämna polisverksamheten. Det ingår i det nyarörliga sättet att leva och tänka, framför allt blandunga människor. Då är det än viktigare att polisut-bildningen snabbt dimensioneras upp för att klaraavgångarna, som då inte behöver uppfattas somonormala.Något ytterligare som också har varit uppe här äratt det krävs ett radikalt ökat teknikstöd för polisen,så att det blir en hög verkningsgrad på dem som läg-ger ned hela sin själ i dess arbete. Det är helt nödvän-digt. Det är en investering för ökad effektivitet. Menäven det kräver resurser, , och alltryms ju inte inom anslagskreditens ram. Tack och lovhar regeringen i alla fall infört någon limit på an-slagskrediten.Jag hoppas att funderar på ett brasvar på frågan vad det är för moral i att leva över sinatillgångar. Det är många i kammaren, inte minst poli-ser som lyssnar på den här debatten, som är utomor-dentligt intresserade av den moralen, eller rättareutifrån mina värderingar omoralen. Jag tror att bådeIngvar och jag har lite gammaldags värde-ringar. När man sätter sig i skuld skapar man en vissform av ofrihet.Personellt, ekonomiskt och tekniskt är det heltnödvändigt att polisen får resurser. Eljest kommermänniskorna ännu mer, , att intresse-ra sig för rättstrygghetsfrågorna i den bemärkelsen är orolig inför framtiden.Så några ord, fru talman, om domstolsväsendet.Vi kan konstatera att vi i denna kammare har haftmånga tillfällen att diskutera det framtida domstol-sväsendet. Man kan väl i stort sett säga att det finnsen ganska god enighet och samstämmighet om att detbehövs en reformering i olika avseenden av domstol-sväsendet. Jag tror att det finns en utomordentligtbred enighet om detta.Vi har från Moderata samlingspartiets sida sagt attkraven på ett framtida domstolsväsende måste präglasav mycket hög kompetens i dömandet. Det kräverockså att vi säkerställer möjligheterna att rekrytera deduktigaste juristerna till domarbanan. Medborgarnaska i ett rättssamhälle absolut ha rätten att bli dömdaoch bedömda av den yppersta juridiska kompetensen.Det kräver också att man har ett system där man kanbehålla duktiga människor, om man väl har fått ditdem, genom vidareutveckling. Det är av vikt ävenlönemässigt.Det finns exempel på exempel, som jag inte skatrötta kammarens ledamöter med, på att människorsom har varit inne i domstolsväsendet under ett antalår nu väljer att gå ut i andra verksamheter, där löne-nivån är väsentligt mycket bättre. Ett visst flöde åtbåda hållen kan man väl räkna med, men det är inteönskvärt att de duktigaste krafterna systematiskt flö-dar från domarbanan. Det inger oro om man ska haett domstolsväsende präglat av hög kompetens i rätts-säkerhetens namn.Från moderat sida hävdar vi också att det är vik-tigt att man kan finna former för samverkan domsto-lar emellan. Mycket av debatten har handlat om ska lägga ned den ena eller den andra domstolen.Vi menar att man genom en administrativ och teknisksamverkan mer systematiskt eller ibland lite ad hocska kunna ge möjligheter för mindre och även andradomstolar att leva vidare på ett mycket bra sätt.Det finns många goda exempel på att man hargjort detta utan att har haft sina pek-pinnar framme. T.ex. har domstolarna i ochVäxjö - dessutom över länsgränsen - inlett ett myck-et bra samarbete, som även verkar ha Domstolsver-kets gillande, vilket kan vara intressant att notera.Vad säger då socialdemokraterna när vi moderaterönskar denna mer långsiktiga plan? Mycket av dis-kussionen har ju gått ut på att vi från oppositionen -eller högerhalvan, för att använda - har önskat en mer långsiktig plan frånregeringens sida, där ett antal principer och riktlinjerska redovisas. Då kan ta ställning.En väsentlig poäng, , är ju att medett sådant beslut i riksdag får ett nödvändigtarbete med reformering av domstolsväsendet en vä-sentligt högre legitimitet än om det bara är sprungetur ledningen för . Legitimiteten ärviktig i dialogen med domstolarna, och det är därförsom vi definitivt hävdar att vi ska ha en form av plansom vi kan fastställa i riksdagen.Vi har från moderat sida också rest frågan omDomstolsverkets ställning rent konstitutionellt. Vimenar att det finns goda förebilder, bl.a. i ,där man ger motsvarigheten till , dvs.Domstolsstyrelsen, en friare ställning. Den lyderdirekt under , och på det sättet minskaskopplingen till den danska regeringen.Vi tycker att detta är riktigt. Det markerar i så fallockså denna styrelses speciella karaktär. Den styrel-sen ska inte jämställas med vilken annan verksstyrel-se som helst, där departementet kan utöva ett, som vimenar, alltför stort inflytande.Vi menar också att principerna för förändringar avframtida domkretsindelningar bör kunna redovisas iden långsiktsplan som regeringen aldrig verkar kom-ma med. Vi tycker att de domkretsarna bör regleras ilag. Det svarar mycket väl mot regeringsformens kravpå lagreglering av domstolarna, och det följer ocksåen del av rekommendationer.Vi ser fram emot en allt större möjlighet att över-föra viss form av dömande från förvaltningsdomsto-larna, länsrätterna, till tingsrätterna. Det redovisar viockså i någon reservation. Vi ser på godamöjligheter att de två olika domstolssystemen förssamman till ett. Det är en utveckling . Man kanbörja med att systematiskt föra över vissa ärendetypertill de allmänna domstolarna. Det skulle också bl.a.innebära en större möjlighet för vissa mindre dom-stolar att få ett bättre målunderlag.Vi har också tagit upp frågan om tillsättning avdomare. En utredning arbetar nu med de frågorna. Jagvill gärna markera redan nu vad vi tycker. Det kundevara intressant att höra rent principiellt vad någonsocialdemokratisk talesman säger. har jag plågatIngvar med många frågor om skuldsättningoch moralen i det, så det kan finnas någon annan. Jagkan vända mig till som kom-mer att diskutera domstolsfrågorna.Kan finna något positivt idet vi moderater föreslår? Vi menar att man bör läm-na det mer slutna kallelsesystemet för domare och haett mer öppet system, där man söker olika tjänster.Jag vet att utredningen tittar på det. Men en marke-ring från och från Moderatasamlingspartiet skulle skapa en gedigen majoritet förförslag i den riktningen.Fru talman! Som avslutning någonting om åklage-riet, åklagarväsendet. Rent allmänt är vi utomordent-ligt tveksamma och skeptiska mot den centraliseringsom var uppe alldeles i ett replikskifte med bl.a.Gun . Vi är utomordentligt kritiska till dencentraliseringen. All erfarenhet utifrån fältet, där vialla vistas, är att den nära samvaron, samlokalisering-en med polis och åklagare ger en högre verkningsgradi arbetet. Den upplevs både av polis och åklagare somutomordentligt värdefull. Det gagnar hela rättsmaski-neriet. Därför finns det stor anledning att vända sigmot den centralisering som pågår.Jag kan konstatera att det är utomordentligt ange-läget med åtgärder mot miljöbrottsligheten. Rege-ringen har inte varit alltför snabb och fingerfärdig närdet gäller exempelvis hanteringen av oljeproblemen iÖstersjön. Utskottet har påpekatvad som borde till. Det är utomordentligt angelägetatt man har en kompetens så att man kan säkra bevisoch lagföra misstänkta för brott mot framför allt mil-jön i västerhavet och Östersjön.Fru talman! Avslutningsvis vill jag instämma iGun yrkande vad gäller hemställanspunkteroch reservationer.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag trodde att vi hade endebattordning där skulle diskute-ra med . Eftersom frågornaställs så direkt till mig vill jag svara.Jag undrar om har lyssnat häri kammaren när han frågar om rättssystemet inte ingåri välfärden. sade inte så somAnders G Högmark säger. Jag var oerhört tydlig imitt anförande. Jag har första sidan här. Jag talade omrättsväsendets centrala betydelse, den sociala trygg-heten och hur viktigt det är att vi har en helhetssyn pådet.Det är riktigt att intresset för rättsväsendet till endel, kanske en relativt stor del, handlar om oro. Menjag möter också mycket positivt och konstruktivtintresse hos människor som tycker att vi bör diskuteraett gemensamt ansvar för tryggheten.Anders G Högmark tar också upp anslagskrediten.Vi har varit överens om att ha ett system där vi kanflytta pengar mellan åren. Jag kan också anknyta tillvad någon har sagt tidigare. tar iväldigt om detta med att leva på kredit. Då måste jagåtervända , då ett parti som hantillhör satt med i regeringen. Då togs allting på kredit,i varje fall till minst en tredjedel. Det är att kasta steni glashus.Anf. 129 (m) re-plik:Fru talman! Jag var förvånad över hur MargaretaSandgren uttryckte det. Ord kan falla på ett sätt sominte riktigt är önskat. Det är jag medveten om. Vidflera tillfällen uttryckte uppfatt-ningen att man hade en helhetssyn och att man valdevälfärden i stället för polisen. Men rätt ska vara rätt.Ingvar ser, förhoppningsvis inte helt över-raskande, rättstrygghetsfrågorna som en del av väl-färden. Det kan jag glädjas åt. Det är förvånande gör den uppdelning som kan begås. har lagledaren rättat tilldem.Anf. 130 () replik:Fru talman! Så var det inte. en diskussion i frågan som jag tycker är viktig.Under en rad år har vi haft debatter med moderaterna.I budgetalternativ säger man ensidigtatt det är de sjuka och de arbetslösa som ska betala iform av fler karensdagar, lägre ersättning osv. Vi harsatsat på välfärdsfrågor som vi har bedömt som vikti-ga. Därmed har man inte sagt att rättsväsendet inteingår i välfärden.Jag vill ta upp detta med krediten en gång till. Vardet rätt när regeringen åkte världen runt till bankpa-latsen och lånade upp mängder av pengar för kredittill poliser och annat? Men om man nu skulle lånanågon krona till myndigheterna är det hemskt demo-raliserande. Jag tycker att det är en konstig inställ-ning.Anf. 131 (m) re-plik:Fru talman! Det kan finnas situationer där mantvingas låna. Vi behöver inte hålla på med någon långhistorieskrivning. Det är tämligen uttjatat. Inte enspolitiker tycker om att lyssna på det. Vad jag vändermig emot är inte att man överför medel temporärt,från budgetår till budgetår. Det var avsikten, heltriktigt. Men har man god ekonomi. Det finns ingagränser för vad man har råd med. Ändå har man interåd att göra satsningar på polisväsendet, utan polis-myndigheten i m.fl. har stora underskott.Det kan man inte klara av, utan man hänvisar till attmyndigheten ska leva på anslagskrediter. Nog sagtom detta.Vi har satsat på välfärden, säger ni, men vi harinte glömt polisen. Ingår rättstryggheten i välfärden?Man glider . Det är något av samma reso-nemang som förs när man säger: Vi har en annan synpå de frågorna. Vi har en helhetssyn. Vi vill ha etthelt annat samhälle. Tankarna förs till det som står iskriften, att vårt samhälle är icke av denna värld. Varfinns exempel på det?Jag tycker också att det finns många fina exempelpå intresset för rättstrygghetsfrågorna, . Det gäller framför allt om och när vuxenvärldenengagerar sig och fungerar som normöverförare. Därhar vuxenvärlden sitt största ansvar - som föräldrar,vårdnadshavare, lärare och över huvud taget sommedmänniskor. Vi har ett ansvar för att överföra engrundläggande, västerländsk norm, som jag tror gälleri många stora kulturer. Det handlar om att behandlasina medmänniskor som man själv vill bli behandlad.Det är en gyllene regel.Anf. 132 (mp) replik:Fru talman! Naturligtvis anser vi att rättssamhälletingår i välfärden och tryggheten. Men det ena är di-rekt avgörande för det andra. Egentligen finns detingen motsättning, som det nu ges sken av här ikammaren.