prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — betänkande tar uppangelägna motioner som bl.a. rör hyresrätter, bostads-rätter, ägarlägenheter och tredimensionell fastighets-bildning.Min partikollega kommer attberöra hyresrätten, och jag kommer att här redovisavår ståndpunkt när det gäller de övriga.Bostadsrätten är en attraktiv form av boende, ochfler bör kunna få åtnjuta denna positiva upplåtelse-form med vad det innebär av större engagemang ochinflytande på sin boendemiljö. De regler som väns-termajoriteten införde med kvalificerad majoritet förombildning av hyresrätt har gällt sedan den 1 juli1999. När förslaget om kvalificerad majoritet var utepå remiss svarade en förkrossande majoritet av re-missinstanserna att den nya majoritetslagen inte fyllernågot behov. Två av remissinstanserna hade ävenuppfattningen att förslaget innebär en inskränkning iden kommunala självbestämmanderätten.Vi vill att enkel majoritet ska gälla, dvs. att omminst hälften av de boende vill ombilda hyresrätternatill bostadsrätter ska det vara möjligt för dem. Vianser att detta är det mest demokratiska. Vi kristde-mokrater är allvarligt oroade över vad denna brist pådemokrati, som vi ser håller på att råda, på områdeefter område inom bostadspolitiken. vardet ett förslag att allmännyttans framtid ska avgörasmed kvalificerad majoritet. Varför tror inte vänster-majoriteten på enkel majoritet längre? I denna kam-mare fattar vi ju beslut med enkel majoritet.Det är uppenbart att vänstermajoriteten misstrorkommunernas förmåga att själva sköta sitt eget bo-stadsbestånd. Kommunerna är de som i särklass bästavgör frågan om vilket bestånd av bostäder de självabör äga och vilken blandning av upplåtelseformersom är eftersträvansvärt mot bakgrund av de förhål-landen som gäller lokalt. är det viktigt attpåpeka kommunernas sociala ansvar att se till att allainvånare har en bra bostad. att utveckla detta med hyresrätter.Vi anser därför att det behövs flera åtgärder somunderlättar ombildning av hyresrätter till bostadsrätteri områden med en ensidig social sammansättning. Idessa områden dominerar ofta kommunalt ägda hy-reshus. Fler bostadsrätter i dessa områden kan ökaintresset för inflyttning liksom det kan öka intressetbland dem som redan bor där. Priset för en ombild-ning är starkt beroende av andelen hyresgäster somvill medverka. Förbudet mot dubbelupplåtelse börupphävas så att det blir möjligt att upplåta en bostads-rätt till kommunen eller ett kommunalt bolag oavsettett pågående hyresförhållande. Detta innebär att densom vill vara kvar som hyresrättsinnehavare efter enombildning kan vara det och ha kvar sin gamla hy-resvärd.Herr talman! Ägarlägenheter är en upplåtelseformsom ännu inte finns i . Den finns dock i våranordiska grannländer , och . Idessa länder finns olika former av ägarlägenheter. IDanmark innebär äganderätten att man äger självalägenheten och att denna utgör en egen fastighet,medan mark och gemensamma anläggningar innehasmed samäganderätt.I har man en ytterligare variant, som kal-las aktieägarlägenheter. Den innebär att en i tidenobegränsad nyttjanderätt till en lägenhet är koppladtill innehavet av aktier i ett bostadsaktiebolag. I detfinska systemet är alltså bostadsaktiebolaget fastig-hetsägare under det att föremålet för den enskildesäganderätt utgörs av lös egendom, dvs. aktier i bo-stadsbolaget.Utmärkande för ägarlägenheter är att lägenhets-ägaren i likhet med småhusägaren har en långtgåenderätt att självständigt disponera över lägenheten t.ex.genom att överlåta, pantsätta eller hyra ut den.Riksdagen biföll bostadsutskottetsförslag om att ägarlägenheter skulle införas som enny upplåtelseform i . Socialdemokraterna ochVänsterpartiet reserverade sig mot förslaget.Regeringskansliet har tillsatt en utredare som bl.a.ska utarbeta ett lagförslag om hur man bildar ochnyttjar ägarlägenheter. Denna utredning ska vara klari juni 2001.Herr talman! Vi anser att det i ska finnasmöjligheter till tredimensionell fastighetsbildning ochatt detta intimt hör ihop med ägarlägenheter. I jorda-balkens 1 kap. 1 § står det att fast egendom är jord.Det är alltså fråga om enbart en tvådimensionell,vertikal fastighetsbildning. En fastighet består av ettbestämt markområde. Den som äger marken är medfå undantag ägare till de byggnader som finns påfastighetens mark.Dagens lagregler gör det omöjligt att bygga en ny,fristående fastighet ovanpå en befintlig, eftersom deninte står på jord. Det innebär att man kan äga bostädersom sitter ihop vertikalt som radhus men inte bostä-der som sitter ihop på höjden i flerfamiljshus. För attmöjliggöra ägandet av bostäder även i flerfamiljshusoch för att kunna bygga nya fastigheter på redanbefintliga behövs nya regler för fastighetsbildning.Den borgerliga regeringen tog fram ett förslag tilltredimensionell fastighetsbildning, som också re-missbehandlades. Med detta förslag som grund, därman även inkluderar ägarlägenheter, skulle utred-ningen kunna presentera ett förslag som skulle kunnaläggas på bord . Detskulle vara positivt om Socialdemokraterna ochVänsterpartiet då kunde ställa sig bakom förslaget attinföra ägarlägenheter i Sverige.Jag är övertygad om att när vi inför möjligheternatill tredimensionell fastighetsbildning och till skapan-de av en ny upplåtelseform i ägarlägenheter skulledetta innebära nya områden och platser att bebygga,och det skulle skapas många fler lägenheter i våratillväxtregioner.Vill inte Socialdemokraterna och Vänsterpartietråda bot på bostadsbristen och vara med när det ska-pas nya former, där detta möjliggörs?Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationernanr 8 och 5.Anf. 178 () replik:Herr talman! Jag kan inte låta bli att fundera överhur tänker när hon jämför förslagetom en kvalificerad majoritet vid omvandling frånhyresrätt till bostadsrätt med det förslag till kvalifice-rad majoritet som eventuellt kommer fram efter enremissbehandling när det gäller kommunernas rätt tillförsäljning. Det är ju en avsevärd skillnad när deenskilda hyresgästerna har rätten att välja.I det här fallet handlar det om ett minoritetsskyddför dem som redan bor i en fastighet, ett skydd avderas rätt att fortfarande ha kvar sin hyresvärd ochfaktiskt, som jag ser det, slippa få sina grannar somhyresvärdar. Det är också ett skydd för dem somtänker omvandla hyresrätt till bostadsrätt. Det har vidett flertal tillfällen visat sig att man när för få går medi bostadsrättsföreningen får ekonomiska problem medbostadsrätten. Det är ytterligare ett skäl.Annelie Enochson talar vidare om segregationenoch förutsättningarna för att ombilda hyresrätter tillbostadsrätter. Jag delar i viss mån hennes uppfattning.Jag tror att det är väsentligt att man har förutsättning-ar för boende överallt, men det är inte så enkelt. Hurgör vi i sammanhängande områden där det bara finnsbostadsrätter eller där det bara finns villor? Är detbara en form av segregation som ska brytas?För mig är segregationen alltid tvåsidig. Att göraförändringar på bara ett ställe i tron att man då brytersegregationen framstår för mig som något naivt. Detstora problemet är väl snarare de stora och enhetligasegregerade villaområden där folk med mycket storaplånböcker har förutsättningar att självvalt kunnasegregera sig.Herr talman! Har några förslagtill hur vi ska kunna bygga in hyresbostäder i dessaområden, dvs. bryta sönder de enhetliga bostadsrätt-sområdena och få in hyresfastigheter? Eller tror An-nelie Enochson fortfarande att segregation är en plågabara på ett ställe i samhället?Anf. 179 () re-plik:Herr talman! Vad först gäller kvalificerad majo-ritet tycker att förbudet mot dub-belupplåtelse ska vara kvar. Om man hade tagit bortdetta förbud och möjliggjort dubbelupplåtelse, hademan kommit förbi just det som tarupp. Som säger vill väldigt många bokvar i sina hyresrätter. Har man då möjlighet att låtadet kommunala bostadsbolag som äger fastighetenföre ombildningen ta över bostadsrätten och hyra utden som hyresrätt, kommer man ifrån detta problem.Det skulle alltså vara en klar fördel att få bort för-budet mot dubbelupplåtelse i våra förorter, där detfinns många kommunala bostadsbolag.Vad gäller den andra frågan tror jag inte att segre-gationen är ensidig. Jag menar också att det är enkommunal angelägenhet. I har vi bl.a. imånga områden med småhus sett till att det byggshyresrätter.Anf. 180 () replik:Herr talman! Jag upplever det sista som AnnelieEnochson sade så att hon faktiskt uttalar sig för detsom kommer att kräva i samband medett senare betänkande, nämligen en boen-deplanering. En förutsättning för att bryta segregatio-nen är faktiskt att kommunen tar det ansvar som manuppenbarligen har tagit i Göteborg.Jag ska också svara på frågan om ägarlägenheter.Annelie Enochson undrade om vi kommer att ändrainställning. Jag kan mycket enkelt svara att vi intekommer att göra det. Vi tycker att det är en onödigupplåtelseform. Den kommer att ytterligare skärpasegregationen och kommer dessutom att skapa ettantal små fastighetsägare som har sina risker utsprid-da i tio eller elva olika fastigheter och lever på atthyra ut dem till andra. Det blir ganska dåliga hy-resvärdar med ett litet bestånd. Vi behöver inte fler avden sorten.Anf. 181 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara beklaga att Vänsterpar-tiet inte tycker att ägarlägenheter är en positiv upplå-telseform. Det gör man bl.a. i alla våra grannländer.Varför ska vi i alltid särskilja oss? Jag tror attdetta skulle kunna göra att vi får i gång ett ökat bo-stadsbyggande också på platser som man nu inte kanbebygga.Det sades att vi är positiva till en bostadsförsörj-ningsplan. Det är vi inte alls, och absolut inte hellertill en bostadsanvisningsplan. Vi tycker att det är heltfel att inte låta kommunerna själva bestämma. Det ärupp till kommunen själv att bestämma om man vill haen bostadsförsörjningsplan och en bostadsförmedling.Vi ska inte gå in i det kommunala självbestämmandetgenom att stifta lagar som tvingar kommunerna attgöra sådana saker.Anf. 182 ():Herr talman! I detta betänkande finns en rad ge-mensamma reservationer. Jag har inget direkt yrkan-de. Min avsikt är att redovisa var står idessa frågor. De berör i första hand bostadsrättslag-stiftningen och hyreslagstiftningen. De är en del av ensamlad bostadspolitik.Vår helhetssyn i bostadspolitiken bygger på tvåviktiga principer. Den ena är valfrihet i fråga omboendet. Man ska kunna välja var i landet man vill booch i vilken boendeform. Det viktigaste är då att detfinns tillräckligt med bostäder tillgängliga. Den andrahuvudprincipen är demokratin i boendet. Var och enska ha möjlighet att bestämma över sitt eget boendeoch boendeplanering. I bostadsrättslagstiftningen ochhyreslagstiftningen sammanfaller de principerna väl.Herr talman! För det första vill jag ta upp bostads-rättslagstiftningen. Vi tycker att bostadsrätten är enviktig boendeform. I den finns ett ägande. Att äga sinbostad har ett värde i sig. I det här fallet är det fråganom en kooperativ ägandeform, och den tycker vi ärriktig. Vi tycker också att det ska finnas kooperativhyresrätt. Det ska finnas ett brett spektrum av boen-deformer att välja mellan.Demokratin har kommit i kläm när det gäller bostadsrätterna. Regeringen ochstödpartierna har infört regler som gör våld på demo-kratin och försvårar i stället för att underlätta boendet.I stället borde man främja en ökning av boendet ibostadsrätter och av ägande.Annelie Enochson pekade också på en annanfaktor som diskuteras . Principen en man en röstska inte längre gälla i fråga om kommunernas möjlig-heter att själva besluta om boendeformer. Demokratinpå bostadspolitikens område sitter trångt hos majori-teten . Majoriteten försöker förhindra uppkoms-ten av nya bostadsrätter. Det man egentligen gör är attförhindra förändringar. Det har gjorts förr.Den moderate statsministern villeverkligen värna det bestående. Han hittade på demo-kratiska regler som innebar att principen en man enröst inte skulle gälla. gick socialdemo-kraterna kraftigt emot den politiken. Gäller inte denprincipen ?Här har man tydligen funnit varandra på sammademokratifientliga barrikad. Det är inte särskilt trångti mitten av svensk politik, där vi värnar den bredaallmänhetens boende . Hur känns det, StenLundström, att prata om de sämst ställda på bostads-marknaden och , tillsammans med Miljö-partiet, jaga socialdemokraterna så långt åt höger sommöjligt? Ni har kommit så långt åt höger att t.o.m. desom stod där tidigare, tillsammans med , för länge sedan har flyttat sig mot principenenkel majoritet och en man en röst.Det får en rad konsekvenser när man inför krav påkvalificerad majoritet vid ombildning av hyresrättertill bostadsrätter. En väl balan-serad och varierad bostadsmarknad är ett av de vikti-gaste bostadssociala målen. Därför borde man upp-muntra och inte förhindra tillblivelsen av nya bo-stadsrätter, åtminstone i sådana områden där det en-dast finns hyresrätter. Om man förhindrar det innebärdet att man konserverar situationen och försvårar fördem som vill få bort segregationen.Det är också svårare att bilda bostadsrätter pålandsbygden och i små orter, med de förhindrandereglerna. Ska inte valfriheten för de boende väga likatungt där som i t.ex. centrala ?Det är betydligt lättare att få två tredjedels majo-ritet i attraktiva områden, som i inner-stad. Det är naturligtvis betydligt svårare att uppnåtvå tredjedels majoritet ute i ytterområdena, där detfinns många hyresrätter. Man måste fråga sig varkampen mot segregationen förs från ,och regeringen.Driver ni denna politik för att hjälpa de redan be-suttna, som har råd att gå över till bostadsrätt i ? Eller är det verkligen för att hjälpade svagaste på bostadsmarknaden, ute i ytterområde-na, som skulle vilja bo i bostadsrätt men inte har enchans att göra det? De här förslagen försvårar ju fördem. Det kunde vara intressant att få höra från StenLundström, i stället för gammal retorik. Man måsteha klart för sig hur systemet fungerar för att hitta derätta lösningarna.Varför vill inte majoriteten och attvanligt folk ska kunna bo i bostadsrätt? Man går juemot förslag som skulle underlätta bildandet av bo-stadsrätter. Det finns motionsförslag från Centerparti-et och flera andra, som ni nu avslår. Varför ska maninte få göra det? Det är en fråga som det vore intres-sant att få svar på.Herr talman! För det andra tänker jag beröra hy-reslagstiftningen och bruksvärdessystemet. Hyresrät-ten kommer tyvärr inte till sin rätt . Det beror påflera saker. För det första börjar vi få orimligt högahyror och besittningsskyddet håller på att försvagas,på grund av svår bostadsbrist i attraktiva områden.Bostadsbristen drabbar i första hand de svaga männi-skorna på bostadsmarknaden. Det är de som får lidamest när inte bostadspolitiken fungerar.Bruksvärdessystemet kom en gång till för att stär-ka besittningsskyddet, framför allt för de svaga hy-resgästerna, och för att förhindra höga hyror i enbristsituation. Det var då det. Men tiderna förändras,och man måste rätta politiken därefter. I praktikenverkar systemet fortfarande mot hyreshöjningar ibristområden. Framför allt konserverar det dock ettgolv i hyressättningen i de mindre attraktiva område-na. Systemet medverkar alltså till att över lag pressaupp hyror. Man får inga möjligheter till variation iboendet.Bruksvärdessystemet motverkar också nybyggna-tion. Jag menar inte att hyrorna skulle vara så högasom den nivå de pressas upp till på den svarta bo-stadsmarknaden . Men med intäkter från högrehyror skulle fastighetsägarna kunna bygga nya bostä-der, nya hyresrätter.Pengarna hamnar alltså hos dem som har råkatfå en förstahandslägenhet. Det är andrahands- ochtredjehandshyresgästerna som får betala. Och pengar-na hamnar på den svarta marknaden i stället för atthamna i fastighetsbranschen och därmed komma tillnytta vid tillskapandet av nya bostadsrätter.Jag måste fråga majoriteten om detta också är ettutslag av sociala inslag i bostadspolitiken. I och medatt systemet är oförändrat hissas hyrorna över mark-nadsnivå i attraktiva områden. Det konserverar ocksåen hög hyresnivå i andra områden där man skullekunna sänka hyrorna och få kapital till attbygga nya bostäder och ta bort bostadsbristen.Från sida vill vi modifierabruksvärdessystemet på fyra punkter.Vi vill för det första ta bort den kommunala le-dande rollen i bruksvärdeshyressättningen.Vi vill för det andra att förstahandshyran i ny-byggnationen inte ska omfattas av bruksvärdessys-temet.Vi vill för det tredje stärka besittningsskyddet ge-nom att oskäliga hyror ska kunna prövas i hyres-nämnd eller domstol.Vi vill för det fjärde öppna möjligheten för hyres-gästen att kunna teckna längre hyresavtal med enhyresvärd.De flexibla hyresavtalen tar vi upp i reservationnr 4 i betänkandet, som ensamt stårbakom. Jag yrkar, herr talman, bifall till reservationnr 4. En utredning bör se över detta och komma medförslag till sådana ändringar att det blir en rimligavvägning ur hyressynpunkt och tidssynpunkt.Herr talman! Vi har en besvärlig situation påbostadsmarknaden där de svaga stämplas ut. De soci-ala inslagen i bostadspolitiken får vika eftersom desom sitter i majoriteten vill bevara de system som vihar och som har överlevt sig själva.De förslag från och från flera partierom ändringar i bostadsrättslagstiftningen och i hyres-rättslagstiftningen som vi här har att behandla löserinte alla problem. Men det är ett steg på vägen mot enbetydligt bättre fungerande bostadsmarknad för alla.Ju förr det blir verklighet desto bättre. Jag kan ba-ra uppmana och även attbörja jaga socialdemokraterna i rätt riktning för att fåverkligt sociala inslag i bostadspolitiken. Bl.a. StenLundström talade så vackert om det här. Men det ärtyvärr bara ren retorik i dag.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! För att rätta till min felsägning ochgöra det helt klart yrkar jag bifall till reservationerna8 och 15 och inte till reservation 5.Anf. 184 () replik:Herr talman! Jag blev uppmanad att gå i replik,och då får jag göra det.Herr talman! liksom AnnelieEnochson blandar ihop två olika saker. Det ena är detförslag som är ute på remiss avseende försäljningav allmännyttans fastighetsbestånd och på vilket sättman eventuellt ska kunna skydda det och se till att detfinns någon hyresrätt kvar även i ochandra storstadsområden om några år.Jag tycker att det är rimligt att vi avvaktar remiss-rundan innan vi tar den debatten. Framför allt ska vita debatten när förslaget är klart och det finns enproposition och ett betänkande i kammaren. Än sålänge är detta ett utredningsförslag. Jag avvaktargärna den debatten.När det däremot gäller skyddet för de enskildasom redan har en bostad, dvs. de som redan bor i enhyresrätt och som inte vill bo i en bostadsrätt och sominte vill ha sina grannar som hyresvärd, tycker jag attdet är rimligt med tvåtredjedelsmajoritet. Det är ettnormalt minoritetsskydd.Det är ett minoritetsskydd för dem som redan haren bostad. Det handlar inte om en politisk möjlighetatt lägga hinder i vägen för att bilda en bostadsrätts-förening. Det är ett skydd för de människor som villbo kvar i en hyresrätt. Det tycker jag är ganska rim-ligt.Jag konstaterar också att talar omatt tvåtredjedelsskyddet för dem som bor i hyresrätt skulle skapa en tilltagande segregation. Dethandlar inte om en tilltagande segregation. Segrega-tionen varken minskar eller ökar därför att priserna påfastigheter eller lägenheter stiger. Tvärtom.Jag får återkomma senare.Anf. 185 () replik:Herr talman! Nej, jag blandar inte ihop någonting.Jag belyser att demokratiaspekten på bostadspolitikenfinns på flera områden.Det berör kommunerna, vilket framgår av , som har lagt fram sitt förslag. Detär ett förslag för sig. Det är riktigt. Jag tar upp det häreftersom jag vill försöka påverka attverka för en lösning i rätt riktning, dvs. att gå tillbakaoch låta kommunalpolitikerna bestämma detta.Jag pekar också på samma enkla majoritetsprincipnär det gäller ombildning av bostadsrätter. Det ärockså ett demokratiskt problem. I ena fallet är detdemokrati på nivå, i andra fallet är detdemokrati för hyresgästerna och de boende. I bådafallen blir utfallet att det ytterst drabbar de boende omman inte löser det enligt de gängse principer som vihar.Sten måste naturligtvis ha varit full-ständigt döv om han inte hörde det, eller annars lyss-nade han inte på vad jag sade. Jag beskrev just cykelnför hur segregationen ökar. Man låser in det system vihar så att det är omöjligt för dem som vill att i vissaområden bilda bostadsrätter och underlättar bara fördem som har råd att bilda bostadrätter i de områdensom är attraktiva.Jag behöver inte nämna några namn. Vi har settett skeende och hur lätt det är. Men varför kommerdet inte till några bostadsrätter ute i de andra bostads-områdena? Hur ska man lösa det med en ensidigbostadsmarknad och bara en boenderättsform? Detmåste väl ändå vara någonting som påverkar segre-gationen i allra högsta grad.Anf. 186 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att om inte har någon som helstsyn på vad segregationen innebär.Segregationen uppstår inte bara i de enhetliga om-rådena med hyresrätter. Segregationen uppstår precispå samma sätt i de enhetliga villaområdena i storstä-derna. Segregationen uppstår på exakt samma sätt ide enhetliga bostadsrättsområdena i storstäderna.Jag kan inte se någonstans i era motionsförslaghur man ska bryta den segregationen. Jag har försöktatt titta en gång till. Hur ska man t.ex. kunna brytasegregationen i i eller i iStockholm?Det finns inga förslag hur man bryter den segre-gationen. Uppenbarligen tror man att segregationenbara finns ute i , i , i och iGårdstånga. Segregationen är alltid tvåsidig. Därförmåste det finnas möjligheter när man angriper segre-gationen att titta på lösningar på båda ställena.Segregationen ökar också ju färre hyresrätter detfinns kvar. Det är ett av skälen till att vi på något sättmåste se till att en allmännytta finns kvar ochåret därefter. Vi måste på något sätt värna hyresrät-tens förutsättningar att överleva och se till att allmän-nyttan finns kvar.Jag bjuder gärna in till en diskus-sion om hur vi kan bilda en majoritet för att räddakvar allmännyttan och de hyresrätter den omfattar iframtiden så att människor kan efterfråga bra ochbilliga bostäder som motsvarar de krav de har.Anf. 187 () replik:Herr talman! slår vakt om allmän-nyttan. Om inte visste det kan jaguttala det än en gång. Det är oerhört viktigt. Det ärdärför som vi inte kan behandla den på det sätt sommajoriteten gör nu.Det är just ensidigheten, oavsett om det är vil-laområdena i eller i ,som är segregation. Det är därför vi vill att man skakunna ombilda hyresrätter i till bostadsrät-ter: för att få bort ensidigheten. Det är därför vi villatt de pengar som hamnar på svarta marknaden,de pengar som andrahandshyresgäster i attraktivaområden får betala i form av vansinnigt höga hyror,hamnar hos sådana fastighetsägare som kan byggahyresrätter i . Det är bara på det sättet vikan få en varierad bostadsmarknad och få bort segre-gationen. Det är vårt recept för att skapa ett varieratboende - inte att konservera en marknad som finns,som man inte kan göra någonting åt och som bara desom har väldigt mycket pengar kan köpa sig ur eller i.Anf. 188 ():Herr talman! Om man vill göra en översyn av bo-stadspolitiken med syfte att få i gång byggandet avhyresrätter och öka rörligheten är det nödvändigt attdiskutera hyressättningssystemet, som är ett samspelmellan bruksvärdessystemet, hyresförhandlingar ochallmännyttans eller de kommunala bolagens roll.Bruksvärdessystemet kom ju till, som påpekade, som ett sätt att stärka besittningsskyd-det för hyresgästerna. En tydlig glidning har dockskett , då det kanske mera har innebu-rit att dämpa hyresutvecklingen. Vi kan se hur situa-tionen är i . re-dovisade detta på ett förtjänstfullt sätt.Men det är inte bara i somdet här skapar problem. Även i min hemkommunUmeå är detta ett problem.