prot · GN0960 · 2000-02-03 00:00:00 — Hur ska den gamla ener-giöverenskommelsen kunna fungera i det samman-hanget?Slutligen, fru talman: finansministern inteheller problem med att statsministern efter den s.k.försoningslunchen i nu också harstartat egna skattesamtal med Vänstern och Miljöpar-tiet?Anf. 64 Finansminister ():Fru talman! I motsats till ser jag flermöjligheter än problem. såg i varje me-ning som han yttrade problem.Vi har från regeringens sida med ochVänsterpartiet ett samarbete om hela budgeten. Sombekant gick den budgetproposition som presenteradesi höstas och som behandlades här i kammaren igenomograverat, som ett uttryck för ett gott samarbete mel-lan våra tre partier.Parallellt med detta för vi samtal med alla partierom skattefrågor. Jag är förhoppningsfull om att bådeMats Odells parti och andra partier vill delta i dediskussionerna om exempelvis energibeskattningen.Om vi alla är konstruktiva och - som jag sade somsvar på en tidigare fråga - intresserade av att pågrundval av exempelvis det material som tog fram , tror jagatt det bör finnas möjlighet att få till stånd ett brasamtal om den framtida energibeskattningen.Det förs naturligtvis en diskussionmellan regeringen, och Vänsterpartietinför kommande vårpropositioner och budgetpropo-sitioner, men jag tror att det går att hantera det här iett sammanhang.Anf. 65 ():Fru talman! Det var en lätt överdrift att säga attdet förs samtal med alla partier. Det har inte häntnågonting . Men ska vi tala omenergibeskattningen och enligt finansministerns löfteockså om beskattningen av hushållstjänster.Ursprungligen, fru talman, var vi-sion en översyn av hela skatteproblematiken, att meraanpassa svensk beskattning till globaliseringens pro-blem och utmaningar för att få stopp på att företagmed kunskap och kapital flyr . Har den ambi-tionen helt avsomnat, eller kan vi så småningomförvänta oss en kallelse från finansministern ocksåom detta?Anf. 66 Finansminister ():Fru talman! Från början fördes ju skattesamtalenöver hela skattefältet. Det resulterade inte i en över-enskommelse mellan alla sju riksdagspartier. I ställetföreslog regeringen med stöd av Vänsterpar-tiet och skattesänkningar för alla in-komsttagare via kompensationen för egenavgifterna.Det gällde skattesänkningar om ,som trädde i kraft . Därtill kom skatte-sänkningar för företag om , somockså trädde i kraft vid årsskiftet.Efter de besluten här i kammaren fannsdet ingen anledning att på nytt starta en diskussion påde områdena, och vi kom därför fram till att vi nuskulle koncentrera våra krafter på energibeskattningoch tjänstebeskattning, och det är det som vi nu iförsta hand kommer att gå vidare med.Anf. 67 ():Fru talman! Låt mig ta tag i det positiva i finans-ministerns svar och fråga: När kommer nästa steg ide skattesänkningar vars första steg trädde i kraft ?Anf. 68 Finansminister ():Fru talman! Det var delvis en ny fråga, som interörde den ursprungliga om skattesamtalen. Jag villgärna upplysa om att regeringen har varit myckettydlig på den punkten och sagt att vi gärna vill fort-sätta att sänka skatten på inkomster på det sätt som viinledde och fortsätta den förändring av före-tagsbeskattningen som vi då också inledde.Vi vill dock vara väldigt tydliga på så vis att viinte lovar ut någon bestämd tidpunkt och något be-stämt belopp. Den avstämningen görs varje höst iseptember månad i samband med budgetpropositio-nen, då vi ser vilket realekonomiskt utrymme somfinns för fortsatta skattesänkningar.Vi har en tydlig ambition, och vi ska återkommatill en bedömning av de förutsättningar som finns.Går det bra för svensk ekonomi - och det gör det förnärvarande - bör det finnas goda sådana förutsätt-ningar också för framtiden.Dokumentation om FörintelsenAnf. 69 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till kulturminis-tern. På resan upp till hördejag på nyheterna att det på finnsinsamlade intervjuer med de människor som kom frånkoncentrationslägren. Intervjuerna finns i ett arkivmen har tydligen inte bearbetats, bl.a. på grund avmedelsbrist. Det finns runtom i vårt land också fortfa-rande personer med egna erfarenheter av världskri-gets fasor.Under konferensen om Förintelsen underströksvikten av dokumentering. Jag tror att ögonvittnes-skildringar av människor som själva har varit med ärväldigt effektiva i kampen mot nazism och rasismsom ett komplement till rena fakta.Jag undrar om kulturministern delar min uppfatt-ning och är beredd att medverka till att vi på ett bättresätt utnyttjar de möjligheter som vi har till dokumen-tation av krigets fasor.Anf. 70 Kulturminister ():Fru talman! Det finns mängder av material i hand-skriftsarkivet i och på många andra ställen, påforskningsinstitutioner, på universitet och på andrahåll, inte minst också på museer. Detta är sådant somvi har avsatt medel till och arbetat med.Det kommer fram nytt material, som översätts ochtillgängliggörs. Det är en lång procedur, och vi kom-mer att fortsätta med samma inriktning.Materialet från Ravensbrückintervjuerna finnsmed i den sedvanliga budgetberedning som pågårinom och som intensifierasunder våren inför budgetpropositionen. Jag är inte beredd att redovisa vad de pengarna kommer attanvändas till, men arkivmaterial och forskning kringdetta ämne är en viktig del av vår verksamhet.Anf. 71 ():Fru talman! Det är bra att vi får fram mer materialoch att kulturministern är positiv till det. När materi-alet väl är framme gäller det också att få ut budska-pet. Traditionellt säger vi då alltid att vi ska användaskolan, och det är bra, men finns det fler kanaler? Jagtror att det inom kulturministerns område finns fleramöjligheter. Det finns väl utbyggda nätverk inomflera områden, både vad gäller ungdomar och vadgäller vuxna.Jag tänker t.ex. på länsteatrar, länsmusiken, Skå-debanan och inte minst folkbildningsverksamheten.Jag menar att man genom att utnyttja dessa nätverkockså bidrar till den nödvändiga utvecklingen avdemokratin.Anf. 72 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar helt frågeställarens syn-punkter. Jag vill gärna tillägga att museerna har ett mycket tydligt uppdrag, somupprepas i varje regleringsbrev till varje enskild in-stitution, om att demokratiaspekterna på kulturarvetär så oerhört viktiga, eftersom det har tagits i de anti-demokratiska krafternas tjänst.Det här ser museerna som en oerhört viktig upp-gift. De har fått särskilda medel för det, och många avmuseerna arbetar oerhört ambitiöst på detta område.Men det finns mycket mer kvar att göra. Dessutomhar vi numera inom domänerockså , som har särskildamedel för att fortsätta att arbeta med detta.EBRDAnf. 73 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till finansminis-tern och rör , den europeiska banken för åter-uppbyggnad och utveckling.Omvärlden har ett stort intresse av att den olycks-drabbade Tjernobylreaktorn slutgiltigt stängs, menpresidenten i har ställt som ultimatum att fåstöd till att bygga två nya reaktorer i , de s.k.K 2 och R 4.Jag undrar vad som har hänt i den härfrågan och hur finansministern har agerat.Anf. 74 Finansminister ():Fru talman! Det pågår en diskussion inom EBRDoch dess styrelse i den här frågan. Den var uppe förinformation på finansministermötet i straxföre jul. Därefter har jag inte nåtts av någon ytterliga-re information. Jag vet att det pågår ett intensivt ar-bete inom för att hitta en lösning.Anf. 75 ():Fru talman! Det ukrainska folket delar inte presi-dentens förtjusning över att få de här kärnkraftverkenbyggda. Det finns många andra alternativ som är bramycket bättre. Bl.a. finns det en väldigt stor potentialför energieffektivisering, för vindkraft och för mångaandra energiformer.Det är därför min förhoppning att finansministerninte stöder att västvärlden ska hjälpa till att finansieratvå ytterligare reaktorer i Ukraina.Anf. 76 Finansminister ():Fru talman! Jag ska ta med mig de synpunktersom här framfört inför den fort-satta hanteringen i . Jag sitter intesjälv i styrelsen, men jag har representanter i den.DjurskyddetAnf. 77 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela med anledning av en ny EU-förordningsom trädde i kraft vid nyår och som försämrar djur-skyddet.Veterinärer får inte längre använda lokalbedöv-ning på djur som ska användas till livsmedel omjordbrukaren producerar ekologiska livsmedel. Dethär, anser väldigt många, försämrar naturligtvis djur-skyddet. Man ska ersätta den traditionella behand-lingen med homeopatiska medel, och det omfattasinte veterinärerna av. Vi tycker naturligtvis att detinte får gå till så här.Skälet till det här anges också vara att de läkeme-del som används på djur som sedan ska användas somlivsmedel ska testas och innehålla ett visst s.k. MR-värde, alltså ett gränsvärde som visar hur dettar för läkemedlet att gå ur kroppen så att det intefinns kvar i köttet.Jag vill, med anledning av att jag har fått kraftigareaktioner, ställa frågan: Hur tänker regeringen agerai den här frågan?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Visserligen ankommer det på mig attsvara på den allmänpolitiska frågan, men jag måstenog erkänna att just i den här speciella frågan kännerjag mig inte särskilt informerad. Jag skulle vilja upp-mana att antingen ställa en enkelfråga till jordbruksministern eller också interpellera,eller möjligen återkomma vid frågestunden i nästavecka, då det finns möjlighet att förbereda lite bättre.Anf. 79 ():Fru talman! Jag har all respekt för att det här inteär statsrådet område, men jag ville ändåväcka frågan och göra fler uppmärksamma på vadsom sker. Jag återkommer med en fråga till jord-bruksministern i stället.Avgiften på ÖresundsbronAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet som berör integrationsarbetet i Öresundsregio-nen.Först vill jag säga att det är glädjande att Öre-sundsdelegationen har tillkommit för att samordnainsatserna och integrationsarbetet, undanröja hinderoch förbereda oss för det gemensamma arbete som viska kunna uträtta där nere.Men det finns en fråga som är överskuggande, ochdet är den om broavgifterna. De är beslutade till ennivå som är alldeles för hög för att det ska kunnafungera för arbetspendling för vanliga människor medvanliga inkomster. Ett problem för oss som försökeragera är att det är svårt att klara ut vem som egentli-gen har ansvaret. Avgifterna är inte satta på mark-nadsmässiga grunder, utan man hänvisar till ett tilläggtill en regeringsöverenskommelse 1991.Nu har det framkommit i massmedier att Öre-sundsdelegationen vid sitt första möte tog upp den härfrågan, och jag skulle vilja fråga statsrådet på vilketsätt man tänker agera.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst måste man slå fastatt det avtal mellan och som regle-rar de här frågorna är alldeles solklart på en punkt,nämligen att beslut om taxor och avgifter på bron skafattas av brobolaget, och det ska göras enligt vissariktlinjer som vi har avtalat med om. Ensådan riktlinje är att en utgångspunkt ska vara kost-naden för att åka över mellan och Hel-singør med färja. Detta är alltså en utgångspunkt, ochdet lämnar ett betydande manöverutrymme för attsätta priserna för överfart över den nya bron.Konsortiet har inte utnyttjat denna frihet, utanfaktiskt lagt sig lite högre, om jag minns rätt, än vadfärjeförbindelsen kostar. Jagtycker att det har blivit alldeles för högt, framför alltför dem som vill ta familjen med över och hälsa påbekanta, gå på en teaterföreställning eller dricka kaffehos en släkting. Då kostar det tur och retur. Deresorna blir inte av vilket inte ger några inkomster förbrobolaget, och detta alldeles i onödan. Jag hoppas attbrobolaget kommer att ompröva det här så fort sommöjligt.Vi hade den här frågan uppe vid i går, och jag berättade om min avsiktatt föreslå den danska regeringen att vi tillsammansbeställer en analys från ett helt oberoende forsk-ningsinstitut, en konsultbyrå eller något annat, averfarenheterna från andra storstadsregioner där manhar den här typen av broar för att få ett bättre under-lag för en allmän debatt om detta, så att brobolagetsenare kan ompröva sina höga avgifter.Anf. 82 ():Fru talman! Tack för svaret! Jag måste bara sägaatt den här kopplingen till prislistan för färjetrafikenmellan och inte är specielltändamålsenlig. Det finns en väldig massa rabatter-bjudanden, inte minst för lastbilstrafik men även förprivatpersoner, vilket gör att det ju inte är prislistansom gäller i verkligheten. Det måste ju vara en abso-lut ambition att komma överens med den danskaregeringen om att få en rimlig prisnivå. Jag hoppas attdet ska ske så fort som möjligt.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Det här villkoret i avtalet tillkom pådanskt initiativ, och det var ett viktigt krav från dansksida som den dåvarande gick medpå.Jag tror att tiden talar för att det här villkoret somdanskarna ställde blir mindre och mindre viktigt. Närtiden är mogen kanske danskarna är beredda att om-förhandla den här delen av avtalet, och i så fall harjag svårt att tro att den version av den här svenskaregeringen som sitter då - det kanske dröjer ett tag -skulle ha någonting emot att detta ändrades. Men iavvaktan på det tycker jag att det är viktigt att slå fastatt brobolaget har stor frihet att tolka det här avtalet.Inte minst den rabattflora som råder för Helsingborg-Helsingør-förbindelsen gör att det finns utrymme föratt sätta avgiften mycket lägre, inte minst vid lågtra-fik, , och vid andra tillfällen, ock-så för transporter och annat. Jag hoppas på en positivutveckling och att de höga avgifter som sätts i börjansnart kommer att omprövas.StressAnf. 84 ():Fru talman! Jag har en fråga till ,och den gäller de senaste årens larmrapporter omstress. Det är möjligt att det är statsråd från fler de-partement som känner att de vill svara på den härfrågan.Forskare i medicin har slagit fast att alltflersjukdomar utvecklas negativt och kan orsakas avstress. Vi har också sett på den ökade sjukfrånvaronnu att stress är en orsak. För några tiotal år sedan vardet ju belastningsskador i kroppen på grund av tungtoch ensidigt arbete, och säger man att det är stres-sen. I mitt eget län, län, har sjukskrivningarnaökat , och det är ju mycket.Samtidigt ser vi att samhället är mera benäget att talaom materiell välfärd än icke materiell välfärd. Pro-duktivitet och effektivitet är honnörsord.Min fråga när vi pratar om välfärd är om rege-ringen har funderat på, inför det nya decenniet, hur viska kunna komma till rätta med att stressen ökar,människor mår sämre och välfärden inte är så brasom den ser ut att vara ibland.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! kan jag inte svara påfrågan. Men vad jag kan säga är att den diskussionsom rör stress kopplad till arbetslivet har uppmärk-sammats i olika sammanhang, t.ex. i den utredningsom pågår nu som handlar om rehabilitering ochvägar tillbaka till arbetslivet, men också av statsrådetSahlin, som har lyft upp frågan om arbetslivets vill-kor kopplade till psykisk hälsa eller ohälsa.Sedan ska man vara klar över att det finns bådepositiv och negativ stress. Den negativa stressen äroftast kopplad till att man inte har makt över sin egentid. När det gäller arbetslivets villkor är det ingentvekan om att det jag tidigare nämnde, samtal medarbetsmarknadens parter, är viktigt när det gällerutformandet av hur arbetslivets villkor ser ut. När detgäller privatlivet har det naturligtvis också att göramed vilket förfogande man har över sin tid tillsam-mans med t.ex. barn och familj.Anf. 86 ():Fru talman! Jag är naturligtvis tacksam att detgörs saker för att undvika det här, men jag tror ändåatt vi måste vara medvetna om att som människor harvi oerhört mycket mera behov än behovet av materiellvälfärd. I välfärdsstatistik kopplas välfärden ofta ihopmed antalet mobiltelefoner, datorer osv. medan deicke materiella värdena, som oftast är mycket viktiga-re, inte finns med ens som delar av faktauppgifterna.Jag tror att man i samhället inför det nya millen-nium som har startat och med tanke på våra barn ochfamiljer måste tala mer om avstressning och skapamer tid med varandra. Vi måste också få utrymme förde icke materiella värdena. Funderar också regering-en i dessa banor?Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Välfärd kan beskrivas på många olikasätt. Ett sätt är att se till livslängden hos människor. ISverige ökar livslängden. Man kan också se till anta-let barn som överlever sitt första dygn. Späd-barnsdödligheten i går ned. Man kan se tilltandhälsa. Man kan se till ett allmänt välbefinnande.Faktum är att det som tar upp,nämligen stressen som uttrycks också i ökad sjuk-frånvaro, är ett varningstecken. För min del handlardet - i det närmaste perspektivet - omatt diskutera på vilket sätt arbetslivets villkor kanförbättras. Det är klart att regeringens senaste budge-tar, som innebär att man för över resurser till kom-muner och landsting för att öka kvaliteten på arbets-platserna där, spelar en stor roll när det gäller att göradet möjligt att minska stressen åtminstone där.Det är klart att arbetsmarknadens villkor över hu-vud taget behöver diskuteras. Det gäller just sjukfrån-varon och att man skapar bättre hälsa på arbetsplat-sen. Det tror jag har en stor betydelse för det allmän-na välbefinnandet.Sanering av PCBAnf. 88 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillKjell . I morse, på text-TV, kunde man läsaatt fastighetsägarna och byggarna kommit överens omatt PCB ska bort i . Det ska var borta om se-nast . Det är bra därför att PCB innehåller äm-nen som kan misstänkas ge både cancer och hormon-rubbningar.Det finns tyvärr i många hus, och det innebär attdet blir dyrt. Först måste man göra en kemisk analysoch se om det finns PCB i fogmassan. Sedan ska manåtgärda det om det finns PCB i en mängd som maninte vill ha. Det krävs byggställningar i bägge fallen.Då är frågan vem som ska betala. För sedanstod i kammaren och sade - hansade samma sak i medierna - att svenska bokostnaderär unikt höga jämfört med övriga . Ska dettabetalas av fastighetsägaren kommer det garanterat attkomma upp på hyreslappen.Kan man räkna med att få någon form av statsbi-drag till denna verksamhet?Anf. 89 Miljöminister ():Fru talman! Man ska nog inte räkna med att fånågot statsbidrag. Det finns inga pengar till dennaåtgärd. Det betyder inte att det inte är viktigt. Det ärnaturligtvis oerhört viktigt att sanera alla de fastighe-ter som har PCB inte minst i fogmassan. Det ärett grannlaga arbete. Det kommer att ställas stora kravpå säkerhetsutrustning, osv., vid detta arbete, för inte ska utsätta de byggnadsarbetare som skagöra jobbet för svåra problem.På rak arm kan jag inte ha någon överblicköver hur dessa kostnader kommer att se ut när arbetetväl sätter i gång. Jag kan inte heller säga att detblir något statligt stöd till denna insats. Vi har stöd förmotsvarande insatser när det gäller t.ex. radonsane-ring, så det är i och för sig inte uteslutet, men detfinns ingen möjlighet att utlova något sådantstöd.Anf. 90 ():Fru talman! Jag kan bara säga att det framför allt idet s.k. miljonprogrammet finns många hus där manpå goda grunder kan misstänka att det finns storahalter av PCB i fogmassan.Detta är besvärligt. Om man inte får bidrag - detfinns så många hus som är aktuella för sanering -kommer många hyror att höjas. Det blir lite besvärligtmed tanke på att ett annat statsråd för sedansade att hyrorna i är alldeles för höga.Jag hoppas att ni tar detta till omprövning, så attdet kan utgå statsbidrag till denna typ av viktig verk-samhet. Där delar jag uppfattning.Anf. 91 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig gärna säga att det är en viktiguppgift att göra denna sanering. Vi får titta närmarepå hur kostnaderna kommer att se ut. Det är också såatt många av fastigheterna i 70-talsbeståndet måsterenoveras även bortsett från PCB-problemet.Låt mig sedan ge en liten allmän kommentar. Manhar ifrågasatt det vi kallar för försiktig-hetsprincipen inom miljöpolitiken inte minst frånSvenska . Detta är väl ett alldelesutmärkt exempel. Vi laddade in mängder med PCB ifogmassor i bostäder . Det fannsinget vetenskapligt underlag för att säga nej, och allatrodde att det var helt okej. efteråt ser vi att vi drarpå oss stora kostnader, och har videssutom dragit på oss stora hälsorisker. Det tyckerjag är det bästa exemplet som finns på att det är vik-tigt att använda försiktighetsprincipen inom miljöpo-litiken och också på andra områden.Public serviceAnf. 92 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturminister . Det gäller Radiosmöjligheter att sända via Internet.I dag finns det inte i radions uppdrag, men detfinns frivilliga experiment runtom i landet. Jag tyckeratt det känns angeläget att man ska kunna komma utpå nätet. Det gör ju tidningar och andra kommersiellamedier.I , t.ex., har man satsat statliga pengar påBBC:s verksamhet som kallas News on line. Man gårut med webbtjänster med ljud, bild och text. Dettycker jag skulle vara behjärtansvärt även i Sverige.Jag undrar om kulturministern är redo att jobba fördet.I samband med det uppstår också ett annat pro-blem. Det är STIM-pengar. får radion betalaextra om den sänder musik via Internet. För mig gårdet inte ihop. Oavsett om jag lyssnar på musiken somradion sänder på webben eller på radion är det sammasändare.Därför undrar jag om kulturministern är redo attgöra ett tilläggsavtal där man kan tillåtas att kommaut på Internet och där man slipper att betala ytterliga-re till STIM.Anf. 93 Kulturminister ():Fru talman! Man kan lyssna till public service-radion på Internet . Det är möjligt att bara genomatt trycka på knappar välja vilket program man villhöra. Man kan gå och veckor bakåt itiden. Däremot är det inte försett med bild.Det pågår med DAB-radion en mängd experimentoch ett utvecklingsarbete. Jag hoppas att SverigesRadio ska ha möjlighet att fortsätta att hålla sig meddenna viktiga utvecklingsavdelning.De upphovsrättsliga frågorna är en viktig del avkonstnärspolitiken. Det är helt enkelt så att man intekan få betalt bara en enda gång när man har skapatt.ex. ett musikaliskt verk. Det är STIM-pengarna -det tonsättarkollektiv som faktiskt är - somutgör en så viktig del när det gäller att man ska kunnafå inkomster från det man har gjort inte bara när manär alldeles som mest populär och intressant medialtutan också så länge verket fortsätter att spelas.Jag tror att det är viktigt att finna en rimlig balansmellan de upphovsrättsliga ersättningarna och publicservice innehåll. Att se över det ingår också i uppdra-get som public service-utredaren inför den nya tillståndsperioden.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att publicservice ligger i tiden. Visst är det så att man kan lyss-na på orden, men det kan man på grund av att vissalokalradiostationer osv. är intresserade av att sändadet. Det är på frivillighetens väg. Det finns alltså inteinskrivet i tillståndet.Jag håller med om att ska få pengar, menjag ser inte logiken. Radion sänder, och jag väljer attlyssna via Internet. Varför ska radion då betala merän om jag lyssnar på samma program på radion?Därför hoppas jag att kulturministern är redo att tittaöver detta, så att vi ligger i tiden och inte halkar efternär tekniken utvecklas.Anf. 95 Kulturminister ():Fru talman! Det är kolossalt viktigt att public ser-vice som public service alltid har gjort liggeri frontlinjen när det gäller den tekniska utvecklingen.Det är därför viktigt att har en möj-lighet att ha en effektiv utvecklingsverksamhet ochutvecklingsavdelning. Det kan handla om mycket merän att man kan höra på Ekosändningar, på sam-hällsprogram och liknande från en bra bit bakåt itiden. Det kan utvecklas. DAB-radion är en del avdenna utveckling.När det gäller de upphovsrättsliga ersättningarnahar vi nu en konvergens i fråga om distribution avradio, television och musik. Man kan lyssna på musiköver nätet som man tidigare köpte på grammofonski-vor. Om de upphovsrättsliga organisationerna inte sertill att försvara konstnärskollektivens intressen i denya spridningsformerna kommer de att råka väldigtilla ut.Jag vill inte ge mig in i just den här enskilda frå-gan. Den får utredaren belysa närmare, men det är enviktig framtidsfråga när det gäller konstnärernas vill-kor.RadonAnf. 96 ():Fru talman!