prot · GN0979 · 2000-03-14 00:00:00 — Ennäringspolitisk utveckling i form av goda och rättvisahandelsvillkor är också viktig, och utrikesministernhar ju indirekt lovat att engagera sig för detta.När det gäller just den näringspolitiska verksam-heten fick vi en del sarkastiska kommentarer från deninhemska befolkningen. Man sade: Om skullesjunka i havet skulle det väl inte göra så mycket för erandra, för det är ju bara ett par procent av världseko-nomin! Så uttryckte man det t.ex.Och det är klart - vi har köpt billigt och vi har såltdyrt. De handelsvillkoren bör vi se över.Vi bör också uppmuntra kulturutbyte och fredligsamverkan. Där tycker jag att och haren särskilt stor uppgift. Jag tror också att vi behöverpåminna varandra om att den skuldavskrivning somKölnmötet delvis tog upp bör få sin fortsätt-ning.Fru talman! vill jag summera det hela.Det som vi har talat om , och det som vi såg varvärre än vi anade. Folkmord i dess värsta form var enrealitet, liksom de hundratusentals döda i de mångamilitära konflikterna, varav många är helt okontrolle-rade. Vi måste säga så här: Detta får inte upprepas!Nu är det viktigt med avväpning, att Lusakaavtaletfullföljs, att humanitära insatser görs och att länderoch enskilda organisationer uppmuntras till insatsersom gör att de själva kan komma i gång. Där harSverige som land och nation med vår erfarenhet ochtradition ett mycket stort ansvar.Anf. 21 Utrikesminister ():Fru talman! Jag instämmer i sistainlägg. Jag tror att vi är fullständigt överens i de härfrågorna, och jag hoppas på ett fortsatt bra samarbete.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:264 omdemokratiutvecklingen i AsienAnf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat vad jag avsergöra för att stödja demokratierna i , Japanoch , och hindra att de utsätts för hot frånNordkorea. Det gäller även, för del, medhänsyn till hotet från Kina.Den nordkoreanska missilskjutningen över ja-panskt territorialhav skapade stor orooch upprördhet i , som reagerade med att bl.a.omedelbart frysa samtalen om normalisering av debilaterala förbindelserna. Dessa samtal har nyligenåterupptagits. Därtill driver en aktiv enga-gemangspolitik gentemot . Såväl Japansom har livskraftiga demokratier och starkaförsvar. Båda länderna har även bilaterala säker-hetsavtal med , som skyddar demytterligare. försöker aktivt främja dialogenmellan de berörda parterna i Nordostasien och bidratill att spänningen i regionen minskar. Samtalen mel-lan och om bl.a. avvecklingen av detnordkoreanska missilprogrammet är inne i ett viktigtskede. Också EU har inlett en dialog med Nordkorea.Det är angeläget att fortsätta de internationella an-strängningarna att förmå att bli öppnare isitt umgänge med omvärlden. Därigenom kan hotenmot de berörda demokratierna reduceras.Frågan om upprepade hotom militärt angrepp på har jag berörti frågor från och . Jagframhöll där att den reagerarkraftigt mot att använder militä-ra hot som påtryckningsmedel i konflikten omTaiwans framtida status. uttalanden i den nyas.k. vitboken om , där förklarar sig harätt att med våld tvinga fram en återförening, är oac-ceptabla.Anf. 23 ():Fru talman! Demokratierna i är under tryck.Kina har gång på gång hotat med militärtvåld och utplåning. När 1996 höll sitt förstafria presidentval hotade landet med invasion.Man försatte armén i högsta beredskap, höll flottöv-ningar i , placerade ut robotar och avfy-rade också missiler mot . Fyra missiler slogned i vattnet i närheten av . gjorde alltför att påverka valdebatten i , där bl.a. förhål-landet till diskuterades. I stället för att hukaunder hoten genomförde dock ett lyckat pre-sidentval.Det som fruktade var sannolikt det goda ex-emplets makt. visar att demokrati av väster-ländsk modell, marknadsekonomi och respekt förmänskliga rättigheter utmärkt låter sig kombinerasmed kinesisk kultur. Exemplet visar ocksåhur fel statsministern hade när han berömde förpolitisk stabilitet , och kopplade ihop stabi-liteten med ekonomisk tillväxt. Få länder i världen -om ens något - har haft en så rasande snabb och ge-nomgripande ekonomisk utveckling som Taiwan.Detta har skett parallellt med att landet demokratise-rats. visar att demokratin är av stor vikt för ettlands utveckling.Den 18 mars håller på nytt fria president-val. Den här gången måste och världen varatydliga, och stå på demokratins sida.Som utrikesministern berörde publicerade Kinaalldeles en vitbok om relationerna till Taiwanför att sätta press på folk och politiker införvalet. I den är tonläget mycket högt.Om myndigheter vägrar gå med på enåterförening genom förhandlingar tvingas den kine-siska regeringen vidta alla tänkbara drastiska åtgär-der, inklusive bruk av maktmedel, sägs det enligt NyaKina i vitboken om Taiwan.Taiwans enda framtid är återförening med Fast-landskina. Varje försök att avskilja från Kinagenom en s.k. folkomröstning skulle endast föra tillkatastrof för folk, sägs det vidare.Alla tänkbara drastiska åtgärder, inklusive bruk avmaktmedel, ska användas, säger man alltså och hotarmänniskorna i med katastrof. Det följer sam-ma mönster som inför presidentvalet . Då följdesde verbala hoten av att robotar också sändes motTaiwan.Taiwans svar på vitboken har dock varit utan hot. "Republiken är en oberoende suverän stat. Dettafaktum ändras inte av ." Det sade ord-föranden i den kommitté som hanterar rela-tioner med . President däremot liknade Ki-nas agerande vid huliganism.Jag tror att det är viktigt att slå fast att en återför-ening av bara kan ske på en grund av demokratioch mänskliga rättigheter och därför att de båda fol-ken så föredrar. söker i ställetdriva igenom en förening genom att sätta press på ochbruka våld mot och försöka styra ett demo-kratiskt presidentval. Enligt mitt sätt att se det är dettaalldeles oacceptabelt.Jag vill fråga: Delar utrikesministern den uppfatt-ningen?Anf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! Vi tycker naturligtvis alla att det ärpositivt att se utvecklingen mot demokrati i Taiwan.Den har dessutom gått förhållandevis snabbt. Det varinte också var en diktatur.Därför är den här utvecklingen glädjande. Det kanockså vara ett gott exempel för många andra länder iAsien, och inte minst för Kina.Om det ska ske en återförening mellan Taiwanoch måste den självklart bygga på att demokra-tin i också kan bevaras.Anf. 25 ():Fru talman! Låt mig först tacka utrikesministernför tydligheten. Hoten mot var lätta att förut-se. slog försvarsmi-nister fast att PLA, som armé kallas, var fulltberedd att bruka våld för att hindra taiwanesisk själv-ständighet. Försök att, som man sade, splittra moder-landet skulle bestämt krossas.Nu var det inte en självständighetsförklaring somvar upphov till de här starka reaktionerna. Det varTaiwans president som i en tysk intervju hadesagt saker som faktiskt rymdes inom ramen för en ett-Kina-politik. Förenklat sade han följande: En återför-ening av måste ske på en grund av demokrati,mänskliga rättigheter och marknadsekonomi.Det är något som enligt vårt sätt att se det är all-deles okontroversiellt och självklart.Det andra han sade var att de facto inte ären underlydande provinsregering. Därfördefinierade president relationen mellan Folkre-publiken och som special state-to-state-relations.Kinas reaktion blev ändå vapenskrammel och hot.Av någon underlig anledning gav den här situationenupphov till ett antal västliga kommentarer, bl.a.svenska om jag minns rätt, där man ombad båda sidoratt inte provocera utan i stället normalisera situatio-nen. Därmed jämställs öppna resonemang av en de-mokratiskt vald president i det lilla demokratiskamarknadsekonomiska som respekterarmänskliga rättigheter med direkta hot om militärtvåld från en diktatur och kallas för provokation. Dettycker jag är alldeles orimligt.Sverige bör behålla sin ett-Kina-politik. Där ärförmodligen utrikesministern och jag överens. Mankan inte behandla och som vore de likagoda kålsupare. måste alltid hävda yttrande-frihetens, demokratins och rättsstatens fundamentalauniversella värden. har inga offensiva ambi-tioner. Dem har man avskaffat , menFolkrepubliken har dem fortfarande kvar.I snart sagt alla andra sammanhang hänvisar Sve-rige till varje folks rätt att välja sin väg. Detta måstesjälvfallet också gälla för folk som i fria valfaktiskt kan uttrycka sin uppfattning.Enligt min uppfattning måste inseatt man bara genom att demokratisera sitt land kanlocka till återförening. Många människor iTaiwan, säkert de allra flesta, önskar en återföreningmed . Men jag vet ingen som ärberedd att offra demokrati och personliga fri- ochrättigheter för det.Fru talman! Det är inte bara som utgör etthot mot demokrati. Som utrikesministernberörde gör också det. och Japanlever, precis som , granne med kommunistiskadiktaturer som inte bara förtrycker den egna befolk-ningen utan också är mycket utrikespolitiskt aggres-siva.Nyårsbudskapet från diktator var attlandet måste öka satsningarna på militären trots attden egna befolkningen svälter i hundratusental. Lan-det strävar efter kärnvapenkapacitet. hargenomfört missilprov där roboten passerade i riktningmot . Både EU och har gjort betydandeansträngningar för att förhindra nya prov, men desenaste uppgifterna talar ändå om att fort-sätter att sträva efter kärnvapenkapacitet.Det är oerhört viktigt att den demokratiska ut-vecklingen i får fortsätta och att inte de kvarva-rande diktaturerna tillåts att intervenera i demokratis-ka presidentval eller parlamentsval. Det är oerhörtviktigt att den här situationen uppmärksammas i Sve-rige, i EU och i västvärlden över huvud taget och attvi ger vårt stöd till de folk som faktiskt kan väljasina länders framtid fritt. Vi får inte låta maktens rätttala.Demokratins värde är universellt, och det bör varaen i den svenska utrikespolitiken när detgäller Asien.Anf. 26 Utrikesminister ():Fru talman! Mänskliga rättigheter och demokratiär något som tar upp i alla internationellasammanhang, även med alla de berörda länderna iAsien.Vi kan se en glädjande utveckling också. Vår fjär-de mest folkrika stat, , verkar nu vara påväg mot demokrati. Det kommer naturligtvis också attunderlätta en fortsatt demokratisering i . Detfinns ett antal positiva exempel i som vi hoppaskommer att utvecklas och också innefatta de sistakvarvarande diktaturerna.När det gäller kan jag bara upprepa att omdet ska ske en återförening kan det bara beslutas avparterna själva på fredlig väg genom förhandlingar.Självfallet ska den taiwanesiska demokratin respekte-ras och bibehållas. När de äntligen har uppnåttmänskliga rättigheter och demokrati är det klart attdetta också måste bibehållas.Nordkorea är ett ganska apart land, om jag ut-trycker det diplomatiskt. Därför är det viktigt att manockså fortsätter att försöka öppna . Det ärbara genom att öppna och slå in på denväg som har börjat, nämligen att försöka fånågot slags engagemangspolitik som det kallas, somman också kan börja få någon form av dialog medNordkorea. Det kan förhoppningsvis göra att Nordko-rea också kommer att normaliseras och bli ett landsom lite mer påminner om övriga länder runtomkring.Anf. 27 ():Fru talman! Vi behöver en mycket tydlig svensklinje mot . Vi måste stödja dedemokratiska krafterna i . Vi måste uppmärk-samma de oppositionella som löpande förtrycks. Vimåste uppmärksamma de företrädare för de-mokratiska parti som arresteras och förföljs. Vi måstekritisera konventionella och nukleära upprust-ningar som vi ska prata om i nästa interpellation. Vimåste avvisa aggression mot grannar. Vi måstekräva respekt för mänskliga fri- och rättigheter föralla i . Vi måste använda den gemensamma utri-kes- och säkerhetspolitiken för ett gemensamt age-rande och förhållningssätt för att den vägen få ökattryck i våra synpunkter.Samtidigt måste vi uppmuntra handel som skaparvälstånd, öppnar landet, underblåser uppbyggnad avmarknadsekonomi och skapar kontakter som kandriva fram kraven på demokrati. Vi måste också sågott vi kan tillse att börjar utövasitt ledamotskap i med ett störreansvar.Vi ser också att det finns en rädsla hos människori , och för missilangrepp ochmilitärt våld. Då måste vi markera med största tydlig-het att det inte är acceptabelt att hota sina grannar.Även detta krav måste finnas med i ageran-de i den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitikenså att vi och EU alltid finns på demokratins sida.Som jag ser det kan det lika lite vara moralisktförsvarbart för att stå neutralt mellan demo-krati och diktatur i som att göra det någonannanstans i världen. Jag vill därför avsluta med attsäga att jag välkomnar den nya och, enligt mitt sätt attse det, tydligare linjen från utrikesministern jämförtmed vad vi kanske varit vana vid från hennes företrä-dare.Anf. 28 Utrikesminister ():Fru talman! Alla de punkter som tarupp när det gäller kritik mot förhållanden för mänsk-liga rättigheter i är också sådant som Sverigeframför.Jag tror också att det viktigt att vi har möjlighetatt framföra kritiken direkt. Det är därför vi ocksåfortsätter att ha en öppen politisk dialog med föratt kunna framföra kritiken. Det är den politik somnästan alltid visar sig vara den mest lyckosamma föratt kunna ta upp kritiken direkt med Kina.Detta är någonting som vi också driver inom EUdär vi för en diskussion gentemot för att kunnapåverka läget för mänskliga rättigheter, inte minst närdet gäller dödsstraffet i . Tyvärr har vi inte underdet sett så stora framsteg för mänskligarättigheter i . Jag hoppas att en fortsatt MR-dialog med kommer att ge bättre resultat.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:265 omKinas kärnvapenrustningarAnf. 29 Utrikesminister ():Fru talman! ställer i en interpella-tion frågan vad regeringen avser göra för att proteste-ra mot kärnvapenrustningar.Regeringen delar oro över Kinasnukleära rustningar. All nukleär upprustning är oac-ceptabel, och kärnvapenstaterna har ett moralisktansvar och en formell skyldighet att nedrusta. Trotsdetta har kärnvapennedrustningen gått i stå under desenaste åren. Ett årtionde efter slut be-finner sig fortfarande tusentals strategiska kärnvapeni alarmberedskap. och vill bli erkändakärnvapenmakter och bidrar tillsammans med Kinatill en farlig nukleär rustningsspiral i . Rege-ringen oroas också av tendensen att imilitära doktriner tilldela kärnvapnen en ökad bety-delse. Allt detta bidrar till att sätta den internationellaickespridningsnormen i farozonen.Regeringen har drivit kärn-vapennedrustningen framför allt genom samarbetet iden s.k. koalitionen för en ny dagordning. I dennaingår, förutom , också , ,, , och . Bland dekrav som koalitionen riktar specifikt till kärnvapen-staterna ingår följande:· Entydiga utfästelser att fullfölja ingångna åtagan-den att nedrusta och slutligen avskaffa kärnvapen.· Åtgärder för att ta kärnvapnen ur beredskapsläge.· Ett internationellt avtal beträffande negativa sä-kerhetsgarantier.· Undertecknande och formell anslutning till prov-stoppsavtalet för kärnvapen.· Omedelbara förhandlingar vid nedrustningskonfe-rensen i (CD) om ett avtal om förbud motproduktion av kärnvapenmaterial.Kina omfattas av samtliga dessa krav, inte minstdet sistnämnda, då fortsatt hårdnackat blockerarredan ingångna beslut om förhandlingar i CD om ettsådant avtal och försöker koppla detta till förhand-lingar i andra frågor som är i intresse. ärockså en av de tre kärnvapenstater som visserligenskrivit på, men vars parlament ännu inte ratificerat,provstoppsavtalet.I år anordnas den sjätte granskningskonferensenför ickespridningsavtalet för kärnvapen (NPT) sedanavtalet trädde i kraft . Det är denförsta granskningskonferensen sedan avtalet för femår sedan förlängdes . Jag avser attleda den svenska delegationen vid detta möte och atthålla det svenska anförandet. Regeringen kommerdärvid att understryka den centrala kopplingen mellankärnvapennedrustning och ickespridning, dvs. ominte kärnvapenmakterna nedrustar riskerar ickesprid-ningsregimen att undermineras. och övrigakärnvapenstater kommer att uppmanas att besinna sigsitt ansvar och infria sina åtaganden under NPT.Detta är av yttersta vikt för att trygga den globalasäkerheten i det nya århundradet.Anf. 30 ():Fru talman! Jag välkomnade tidigare en ökad tyd-lighet från utrikesministern när det gällde . Dettaär dock ett område där tydlighet har saknats, och detbeklagar jag.Kina har ökat sin kärnva-penkapacitet högst betydligt, och det har knappt note-rats i . har tillsammans med ochRyssland full nukleär förmåga och kan avlossa robo-tar från marken, luften och havet.Kina har löpande utvecklatsina möjligheter att utsträcka militär förmåga utanfördet egna området. Ett exempel är ny långdistansmis-silteknik som förändrar hela den strategiska balanseni regionen.I augusti i fjol testade långdistansrobotenDongfeng 31. Den bedöms ha en räckvidd på ca8 . Den kan avfyras både stationärt och -vilket är en nyhet - från rörliga avfyrningsramper.Den kan ta en stridsspets på ca 1 megaton och använ-das mot rörliga mål.TV i har lyft fram att Dongfeng 31 klarar attslå ut på den ochockså mål i ligger nu inom räckhåll. Baradetta att det i TV talas om förmågan att nå ameri-kanska mål är illavarslande.Folkrepubliken har också ubåtsbaseradelångdistansrobotar med kärnvapenkapacitet. Man hari dagsläget bara en atomubåt med denna typ av be-styckning. Den heter Xia och har en förmåga att bäratolv interkontinentala missiler.Kinas sjöbaserade robot heter Julang och bedömsha en räckvidd på mellan 8 000 och 10 000 kilometer.Det är tillräckligt för att också den roboten ska kunnanå mål i och i Europa.Som det verkar har inte MIRV-förmåga idagsläget. Detta kan dock snabbt ändras. För närva-rande utvecklar man nästa generation robotar, somheter Dongfeng 41, som ska klara att bära tio strids-spetsar mer än 12 000 kilometer.Sverige har inte varit tillräckligt observant på Ki-nas kärnvapenkapacitet. Jag frågade ivåras om hon hade tagit upp kärnvapenpro-gram - och för den delen också hoten mot -med utrikesminister när han besökte Sverige.Anmärkningsvärt nog hade hon inte det. Jag citerar:"kärnvapenprogram berördes inte, och inteheller , mer än indirekt." Så blev svaret.Utrikesministern sade också: "Många frågor åter-står att diskutera, och det kommer att ges tillfälle vidvåra fortsatta kontakter med . "Då inställer sig frågan om så har skett. Jag har intekunnat hitta att så har varit fallet, trots påstötningarfrån oppositionen, senast på utrikes-debatt här i Stockholm.Jag frågade vilka ut-talanden utrikesministern hade gjort om underde , och ingenstans i dessa har jagkunnat hitta att utrikesministern ens nämner Kinaskärnvapenrustningar. Jag hoppas att dessa uppgifterär felaktiga.Sverige berömmer sig av att vara ett land som dri-ver nedrustningsfrågor. Men tyvärr verkar det fortfa-rande enklare att kritisera än kommunistiskadiktaturer. måste markera att kärnva-penrustningar inte är acceptabla. Även detta är enfråga som måste tas upp inom ramen för den gemen-samma utrikes- och säkerhetspolitiken.Det är rätt och rimligt att kritisera och Pa-kistan för deras provsprängningar och deras kärnva-penprogram. Men jag vill hävda att man från rege-ringens sida har missat den stora kärnvapenupprust-ningen som har skett i , och detmåste det bli ändring på.Anf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! är det inte bara utrikesministernsom för en dialog med . Jag tror inte att jag harträffat den kinesiske utrikesministern något mer eftervårt möte i . Men jag har också ett antaltjänstemän som driver svensk utrikespolitik.De har bl.a. gjort klart för att regeringen sermycket allvarligt på nukleära upprustning. Detsom vi har krävt av är bl.a. ett konkret och enty-digt nedrustningsåtagande, ratifikation av prov-stoppsavtalet, stopp för produktion av klyvbart mate-rial för kärnvapen, stöd för förhandlingarna vid ned-rustningskonferensen och mer öppenhet i nukleärarustningar. Det är ett mycket tydligt budskap till Ki-na.Men skälet till att det är och somblir mer offentligt diskuterade, inte bara i Sverigeutan också i andra länder, är naturligtvis att - ävenom den kinesiska upprustningen är väldigt allvarligoch ett hot, inte bara mot det globala nedrustningsar-betet utan framför allt mot det regionala arbetet -man måste se det hela i ett globalt perspektiv. Kinahar ett tjugotal interkontinentala robotar medanRyssland har ca 5 500 utplacerade kärnvapenstrids-spetsar och har ca 6 750 kärnvapenstridsspetsar.Det är bara en jämförelsesiffra.Så är bilden när vi går igenom det nuvarande rust-ningsläget. Även om vi med kraft kommer att fort-sätta att diskutera i och i andra länder ochprotestera mot kinesisk upprustning är det ändå USAoch som har huvudansvaret för att se till attden enorma kärnvapenarsenal som finns rustas nedoch fogas in i en internationell nedrustning så att viockså kan göra länder som , , ochövriga länder som ligger på gränsen till deltagare i eninternationell nedrustning.Vi ställer kraven på alla men huvudaktörerna, ochde är och , måste ta sitt ansvar.Anf. 32 ():Fru talman! Det är mycket bra att svenska tjäns-temän för upp dessa frågor i samtal med sina kinesis-ka kolleger. Men jag vill hävda att denna fråga är såviktig att den faktiskt platsar också på högsta politis-ka nivå. Jag hoppas därför, och kanske t.o.m. utgårfrån, att utrikesministern tar också denna fråga somsin egen framöver.Sedan är det sant, som utrikesministern säger, attdet finns andra länder som har större kärnvapenarse-naler än vad har. Men det ärKinas ambition som är intressant. Man arbetar nuaktivt för att skaffa sig ny kapacitet både vad gällerstridsspetsarna som sådana och vad gäller kärnvapen-bärarna. Dessutom är det nu vi kan begränsa den. Omvi väntar får vi bara ett större problem.Jag menar att den bristande tydligheten mot Kinavad gäller landets kärnvapen och missilpolitik faktisktlångsiktigt är riskabel. Tystnaden riskerar att sända ensignal att omvärlden accepterar landets nukleära rust-ningar, att det är fritt fram och okontroversiellt förKina att fortsätta rusta.Jämför den totala tystnad som har visatvisavi rustningar med den mycket kraftfullareaktionen på och provsprängning-ar. Den reaktionen var befogad i många delar. Menstörre tydlighet är i högsta grad befogad gällandeKina.Det faktum att har en snabb ekonomisk till-växt och stor betydelse som framtida handelspartnerfår inte tillåtas hindra kritik när sådan är befogad.Både jag och många, många andra hoppas mycket påKinas framtida utveckling. Men förhoppningarna kaninte motivera att vi underlåter att ta vårt ansvar attpåtala brister i mänskliga rättigheter och landets mi-litära rustningar. Man får inte bedöma FolkrepublikenKina med annan måttstock än andra länder.Om man ser till är många bedömare där,alltifrån enskilda presidentkandidater till forskare,oroliga. Vissa menar att måste anlägga en be-tydligt fastare politik mot i dagför att undvika farligare konfrontationer i morgon.Jag tror att det ligger en del i detta.Förra året avslöjades det i att genomspioneri i Los vunnitkunskap om hur mest moderna kärnvapen-stridsspets, som för övrigt heter W-88, är konstrueradoch att sedan också genomfört provmed liknande konstruktioner.Vad är då det allvarliga med detta? Jo, den härnya generationen kärnvapen är små och lätta, och detgör det möjligt att utrusta en robot med ett större antalindividuellt styrbara stridsspetsar. På så vis kan mannå fler mål på längre avstånd. Dessutom uppnår manatt vapnen blir flyttbara, och det är en betydandeskillnad.I hävdas det också att under två decen-niers tid har spionerat på det amerikanska kärnvapen-programmet. Kongressen behandlade också en rap-port om just detta.Hur som helst, när kommenterade och av-färdade spionerianklagelserna, kom det fram väldigtintressanta uppgifter. Man försökte bevisa att maninte behövda stjäla amerikansk teknik, eftersom manhade en tillräckligt stor egen förmåga.Kinas informationsminister sade då, och jag cite-rar igen: "Eftersom redan har tillgång till atom-och vätebombsteknik, är det både naturligt och lo-giskt att vi lärt oss att behärska tekniken för att fram-ställa neutronbomber genom egna ansträngningar ochpå ." Enligt detta har alltså redan neu-tronbombskapacitet.