prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Varför inte jämställa dessa bolagstyper?För det andra: När kommer förslaget om yrkesfis-keavdrag?Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag tar den sista frågan först. Om jaginnehade en sådan position att jag satt på ett departe-ment som just nu bereder frågan skulle jag kunna geett rakt svar på frågan om fiskeavdragen.Däremot tycker jag att det är bra att vi får en be-lysning och en beredning så att vi kan få svar på vissafrågeställningar runt det här. Förhoppningsvis har videt på bordet här i riksdagen.När det gäller kommanditbolag och handelsbolagska jag vara ärlig och säga att det är en fråga som jaghar väldigt dålig insikt i. Jag har för mig att manockså tittar på denna fråga på departementsnivå. Åt-minstone tittar man på fåmansföretagen, handelsbola-gen och sådant - det vet jag. Men jag kan tyvärr intege något bättre svar.Anf. 153 () replik:Herr talman! Det är bra om det är så att man i Re-geringskansliet tittar på den här beskattningen. Detkan vara ett steg i rätt riktning. Vi får väl avvaktaresultatet, och jag hoppas att det kan komma.När det gäller yrkesfiskeavdraget och förslagetom detta kan jag förstå att inte kantala för någon annan i . Jag får välomformulera mig och säga så här: Om vore i den positionen - skulle han då kommamed ett förslag? Ett ja på den punkten innebär ju attdet finns vissa möjligheter även för en ledamot somtillhör regeringspartiet att utöka en viss form av opi-nionsbildning över vattnet för att åstadkomma föränd-ringar.Anf. 154 () replik:Herr talman! När har gett ett tillkänna-givande till regeringen förväntar jag mig att regering-en ska återkomma.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att be om ursäkt för att jag var tvungen att avvikaur kammaren. Men det är ju som det är när man harsmå barn - det är inte bara medan man är föräldrale-dig som de behöver tas om hand. När sådana härdebatter drar ut blir det ett visst pusslandeoch ordnande för att klara av att kombinera förvärvs-arbete med familjeliv. Det gäller inte bara oss riks-dagsledamöter, utan det gäller ute i övriga samhälletockså.Därför var det ganska fascinerande att höra justLars U påpeka mansdominansen i skattede-batten inte , utan generellt. Det är en saksom man möjligen behöver fundera på rätt så rejältinom socialdemokratin. I själva verket är det baraSocialdemokraterna som har en förkrossande mans-dominans inom den ekonomiska politiken. Övrigapartier brukar ha en mer varierad uppsättning. Det ärinte bara en slump som handlar om statistik och siff-ror, utan det blir olika resultat. Det är det som är detstora problemet. Jag bryr mig inte så mycket om vemdet är som debatterar, utan det intressanta är vad nisäger. Jag tror att om socialdemokraterna släpptefram fler kvinnor på maktpositioner inom den eko-nomiska politiken skulle ni också tänka om vad gällert.ex. synen på tjänsteföretagande, synen på kvinnorsföretagande och synen på kvinnors behov att kunnadela ansvaret - inte bara med sin man, utan att fak-tiskt också kunna köpa sig lite tid genom att köpatjänster. Det tror jag vore en bra diskussion för LarsGranberg att ta upp inom socialdemokratin.Jag ska ställa en fråga. sade att skatte-samtal pågår. Då är det lite märkligt att vi inte ärinbjudna till dem. Han säger också att han inte ärberedd att sänka skatter eftersom det skulle innebäraen minskning av välfärdssamhället. Men vad vi är uteefter är att ta bort de mest skadliga skatterna för jobb,företagande och tillväxt. Är beredd attsänka skatter för att kunna höja välståndet?Anf. 156 () replik:Herr talman! Det var kanske ändå synd att KarinPilsäter inte var inne i kammaren. Jag vet inte hurmycket hon lyssnade på mitt huvudanförande. Därsade jag en hel del om vad som är gjort på skattesi-dan. Så visst har vi ett intresse av att röra i skatter ochförändra. Men måste man också stannaupp och utvärdera det som man har gjort, och därtycker jag personligen att vi är i dag.Jag har bara en liten grej till. Det är ingen tillrät-tavisning, men jag sade inte att samtalen pågår. Jagsade att de ska återupptas. Det gäller då energiskatteroch tjänstesektorn, men även kapital- och företags-skatter.Anf. 157 () replik:Herr talman! Det är fortfarande helt andra beskedän dem vi får från finansministern. Vad jag är uteefter är ett besked från socialdemokraternas sida omatt de också formellt och officiellt avbryter den härverksamheten. Det handlar ju om att försöka hållaföretagare och journalister på mattan så att de inte skakräva så mycket. Det pågår inga samtal, och detkommer inte heller att göra det. Det finns ingen sådanambition - det är ganska uppenbart.Jag hörde mycket väl vad sade.Det finns nämligen monitorer här utanför där mankan höra vad som sägs även om man inte är inne ikammaren. Vad förre finansministern angavsom ett av de viktiga skälen till att bjuda in till skatte-samtalen var just att man behöver ett internationelltkonkurrenskraftigt skattesystem på företagssidan. Detär ju företagsbeskattning som vi diskuterar här justnu. En del småsaker är gjorda, men det är absolut inteså mycket som vill låta påskina.Vad som verkligen behövs är att man kommer tillskott och får insikt om att rejäla förändringar behövs.Man måste sätta i gång med det arbetet. Jag tror inteatt jag är den enda som är väldigt trött på att höra: Viska titta på det, vi ska titta på det osv. Då kan man gärna gå ned och se på Rederiet!Vad vi behöver är en regering som är beredd attockså göra någonting - och framför allt göra någon-ting som förenklar regelverket och som förbättrarkapitalsidan, vinstbeskattningen och möjligheternatill investeringar för de små företagen som behöverstarta, växa och expandera i det här landet. Det ärnämligen de som skapar det välstånd som både LarsGranberg och jag är så angelägna om att ha en finan-siering för, antingen privat och bekostat av våra egnalöneinkomster eller skattefinansierat.Vi har säkert lite olika synpunkter på hur stor an-del av våra inkomster som bör gå till gemensamtfinansierade välfärdstjänster, men vi delar ambitionenatt vi behöver ha en rejäl sådan sektor. Om det intefinns någon skattebas att beskatta kan man heller intebetala för denna sektor. Då måste man ha ett visstintresse för hur man får en bredare skattebas i form aven privat sektor.Anf. 158 () replik:Herr talman! Jag tror att förra gången jag stod häri talarstolen och debatterade företagsskattefrågor varjust före det förra sommaruppehållet. Då förde vi endebatt runt problemet med att snabbt sänka skatteroch få dynamiska effekter som ska hjälpa till. Samti-digt gäller det att ha pengar över för att betala envälfärd som behöver en input av pengar.Jag tycker att den debatten var väldigt bra.Men låt mig komma tillbaka till detta med småfö-retagen. Vi har ju gjort en hel del satsningar. En delsaker är inte på bord. En del saker liggerför beredning.Sedan skulle jag vilja ta upp förslagen som liggeri reservationerna från bl.a. om ett skatte-uppskov för nystartade företag. Sådana frågor ser jagsom ett problem för företagen. Då är det klart att jagreagerar och säger att vi inte ska genomföra någotsådant. Här kan man prata om en snedvridning avkonkurrensen. Nystartade små företag ska få uppskovmed skatt som gamla företag som har gåttigenom det här problemet som nästan alla företag hari uppstartningsfasen ska fortsätta att betala skatt. Härkan man prata om en snedvriden konkurrens.Sedan kan man ju också ställa sig frågan hur längedessa företag kommer att överleva. Kommer de attöverleva fram tills skattesubventionen eller skatte-sänkningen är borta? Kommer vi att få se massor avföretag som startar för att kunna göra stora skatte-vinster och smita undan skatt? Det är klart att vi idebatter om kapital- och företagsbeskattning inte villacceptera allt vad reservationerna innehåller.Anf. 159 PER ():Herr talman! Jag tror att vi är ganska eniga här ikammaren om att företagandet är väldigt viktigt förSverige. Företagandet är ryggraden för välfärden ochskatteintäkterna. Det är väldigt viktigt att det finns ettbra företagsklimat. Jag tror att vi kan vara ganskaeniga om det.Däremot känner jag inte riktigt igen mig i CarlErik verklighetsbeskrivning. Han säger atttillväxten är låg i landet och att den ligger under ge-nomsnittet i . Den ena rapporten efter denandra visar ju att tillväxten i är väldigt hög.Den ligger på en osedvanligt hög nivå. Den är högreän i de flesta jämförbara länder i och inomEU. Den ligger faktiskt en bra bit över genomsnittetdär.Det är väl konstaterat att företagsklimatet i Sveri-ge också är väldigt bra. Vi hade en viss nedgång närdet gäller nyföretagandet för eller ett årsedan, men är det på väg upp igen. startas detfler företag igen. Konjunkturen är naturligtvis enbidragande orsak till detta, men jag tror inte att denpolitik som förs har gjort det hela sämre.Carl är i och säger: Tänk omvi fick det som de har de där!Vi kan titta på Bologna- eller Romanaområdet.Där har de ett arbetsgivaransvar som är betydligt merlångtgående än det som finns i . Skatterna ärinte heller särskilt låga. Däremot har man satsat gans-ka intensivt på nätverksbildning osv. Det tycker vi ärväldigt viktigt och bra. Om man tittar på arbetsgivar-nas ansvar för de anställda och den arbetsrättsligalagstiftningen är den tuffare än den i . MenCarl vill kanske införa samma lagstift-ning här i som man har där nere? Jag tror inteatt det skulle vara så lyckat i alla delar. Jag tror inteheller att företagarna i skulle acceptera dentypen av lagstiftning.Sedan finns det naturligtvis problem också. Delarav 3:12-reglerna är ett problem. Det är väl ocksådärför de är under översyn. Vi kan väl gemensamthoppas att det läggs fram ett förslag här i kammareninom en ganska snar framtid där man förändrar 3:12-reglerna så att de som verkligen är företagare kan taut en större del av tillväxten i form av kapitalbeskat-tad utdelning. Det är en viss form av diskriminering ide regler som finns i dag.Däremot har vi väldigt svårt att se att det skulle fånågon nämnvärd effekt att ta bort dubbelbeskattning-en fullt ut, dvs. att göra aktieutdelningen skattefri.Ska man få bra effekter för företagen ska pengar ochresurser riktas dit där de ger effekt. Att generellt settta bort beskattningen av aktieutdelningen ser vi intesom en särskilt framkomlig väg. De pengarna kananvändas på ett betydligt bättre sätt.När det gäller reservationen om sponsring är det ioch för sig bra att det ska klargöras vad som är tillå-ten sponsring. Men vi är mycket tveksamma till attutsträcka möjligheterna till sponsring. Det är välsnarare så att man kanske borde avgränsa en del av deprejudikat som finns . Det har kanske gåttlite för långt när det gäller sponsring i förhållande tillbegreppet marknadsföring.Sedan har vi reservation 3 om skatteuppskov förnystartade företag. Först säger att företageninte ger några vinster i början. Men vad ska de dåmed ett skatteuppskov till? Om de å andra sidan gerväldigt stora vinster direkt är det faktiskt en väldigtfarlig sak för konkurrensen, som . sade i sitt anförande här attföretagen inte ger några vinster . Då ärdet väl inga problem att införa ett skatteuppskov? Detblir ju plus minus noll.Sedan säger att majoriteten intetror på företagarvärlden. Men bara för någon veckasedan hade vi en debatt här där kristdemokraternasade att stora delar av svenskt näringsliv skulle betesig som ekonomiska brottslingar och fiffla om manskulle införa rätt att återköpa aktier. Jag tog upp denhär diskussionen då. Vad säger då?Han förnekar inte uttalandet att så är det. Det är krist-demokraternas syn. Sedan har han mage att gå uppoch säga att vi inte tror på företagandet. Jag stod härför sedan och försvarade svenskt näringslivmot de kristdemokratiska attackerna. Jag tycker attdet är fruktansvärt magstarkt. Jag tror att alla som varhär i kammaren och lyssnade på mer eller mindre chockade över de attackerna.Det misstänkliggör svenska företag och företrädareför svenskt näringsliv. Om man införde sådana härändringar i reglerna skulle den ekonomiska brottslig-heten öka lavinartat. Skäms ni inte?Det är inte alls så att jordbruksöverlåtelser omöj-liggörs med den nuvarande beskattningen. Att detsker färre generationsskiften och att det framför alltblir fler trottoarbönder beror på att det många gångerär mer lönsamt att låta marken ligga i träda. Det finnsdelar av jordbruksbranschen som är krisartad. Detgäller t.ex. svinproduktionen. Man får nog titta litegrann på lönsamhetsfaktorer och andra saker också.Dessutom har vi fortfarande en jordbrukarkår som ärpå väg nedåt, dock inte i samma takt som under tidi-gare år.Folkpartiet är verkligt företagarvänliga. Samtligariksdagspartier utom stöder fusionenmellan och och uppmanar att godkänna affären. Men inte Folk-partiets företrädare i ekonomiska frågor . Hon går emot strömmen. är det i och för sigdementerat. Efter lite kritik finns det en dementi hosTT där man säger att nu stöder motEU. Men förut stod det att EU:s konkurrenslagstift-ning är till för att värna om EU-medborgarnas intres-sen av låga priser och konkurrens, inte att värna omföretagens intressen. Man försvarar inblandning i det här fallet. Det är litemärkligt, måste jag säga.Sedan har vi , som står i talarstolenoch slåss för småföretagarna. Man säger att man harinfört så väldigt mycket bra för småföretagarna.Man införde lättnadsregler, dvs. man införde ettenkelbeskattat utrymme. Men de allra minsta företa-gen fick inte del av en del av de här nedsättningarna,nämligen det lönebaserade utrymmet. Där tog manbort de tio första basbeloppen. Det var somvar med och genomförde det. De krångliga reglerkring detta som säger sig gå emot var manmed och genomförde. Mycket av detta skedde jut.o.m. på inrådan.Sedan slåss man här för yrkesfiskaravdraget.Det finns en reservation som säger att yrkesfiskarav-draget ska införas så fort som möjligt. Det finns redanett uttalande från regeringen i detta. Man avvaktarockså att EU ska besluta om detta är tillåtet med dekonkurrensregler som finns. Det vet de borgerliga ochändå skriver de en reservation om yrkesfiskaravdra-get. Det är patetiskt.Det är ganska intressant. Det är faktiskt ett rentbranschstöd att man ger ett yrkesfiskaravdrag. Detkan ju inte vara ett avdrag för fördyrade levnadskost-nader. Snarare är det väl, som jag har sagt här i talar-stolen en gång förut, ett avdrag för icke havda kost-nader. De kostnader ni är ute efter finns ju inte. Ettyrkesfiskaravdrag är ju ett direkt branschstöd och skagå över näringen i så fall. Men här blandar man inskattelagstiftningen för att stödja en bransch. Det ärdet här EU också inser. Man inser att det här försöketär ett rent branschstöd. Det är därför vi är tvingade attfå EU:s godkännande. Ni vet detta och ändå kräver niett tillkännagivande. Hur många tillkännagivande skani ha? Ska ni ha tillkännagivanden ned till EU, ellervad är ni ute efter?Jag har svårt att förstå att ni fortsätter den här ty-pen av demonstrationspolitik. Det är ju nästan löjligt.Men ni har haft en chans att verkligen göra någotför småföretagen, och den sumpade ni. Det finns ettproblem för ett antal småföretag när det gäller bilför-måner. En småföretagare som har en privat bil ochdessutom en firmabil, som kan vara fullastad medinstallationsgrejer eller vad som helst, blir ofta debite-rad bilförmån för näringsbilen.Vi har en reservation i ett tidigare betänkande häri dag. Den säger att om man har en privat bil av litebättre kvalitet, så att det inte bara är en ren alibi-bil,ska man inte påföras någon bilförmån.Då ska naturligtvis några av de borgerliga partier-na, och , vara snäppetbättre. Man ska inte ens behöva ha en privat bil för attundgå förmånsbeskattningen. Det är ju ganska märk-ligt. Ni är så maximalistiska att ni inte kan försöka fåigenom en förbättring. Ni ska ha allt och mer än allt.Jag har väldigt svårt att förstå den demonstra-tionspolitik som de borgerliga har för sig. Här hade nichansen att faktiskt göra någonting för en gångs skull.Men ni försitter chansen. Det är ganska typiskt.Jag yrkar bifall till det liggande betänkandet.Anf. 160 () re-plik:Herr talman! Det är inte alltid lika intressant atthöra på Per . Här rör vi oss på de storamakroekonomiska arenorna, och sedan diskuterar vibeskattningen av firmabilar.Jag vill komma tillbaka till Per påstå-ende om att det går så bra för . Ja, det gördet. Just nu har vi en tillväxt som är i nivå med vadflertalet länder inom EU har. Och det är bra. Men detär också känt för de flesta ledamöter i den här kam-maren att det här är stora problem. När deninternationella konjunkturen går upp går det bra förSverige. Då flödar pengarna in i landet. Men samti-digt är vi oerhört konjunkturkänsliga. När vi fårsvängningar åt andra hållet blir det på samma sättoerhört stora hål, inte minst i statsbudgeten.Tidigare har vi löst det här med devalveringar. Påden utförsbanan har vi sjunkit från det tredje rikastelandet i världen till det sjuttonde artonde inomOECD-sfären till nu.Det beror på att vi inte har tagit hand om struktur-problemen. Ett av de allvarligaste är den höga be-skattningen av aktivt företagskapital, ägarkapitalet.Ta dubbelbeskattningen. Om det skulle innebäraatt ägare av aktier fick mer pengar att röra sig medkunde de allokera de pengarna på ett nytt sätt, distri-buera vinsterna till nya grenar inom näringslivet ochfå en tillväxt. 350 miljarder har försvunnit ut ur lan-det. Hur mycket jobb skulle inte de ha skapat i landetom de hade funnits kvar. Vilken dynamik skulle vi dåinte ha haft.Det är frågor jag vill ställa till Per , somsäger att han också är för ett positivt företagarklimat.Men vi kanske har olika definitioner av vad som är ettbra företagarklimat.Anf. 161 PER () replik:Herr talman! Låt oss prata om den första sakenförst.När jag pratar med småföretagare är de mer bryd-da över sin situation, sin direkta beskattning och deregler som gäller för dem själva, t.ex. att man blirpåförd en bilförmån för en bil som man i stort settaldrig kan använda. Det tycker de är betydligt värre.Sedan till det här med makroekonomin. Jag vetinte om ni kommer ihåg Honken , en kändgammal ishockeymålvakt. Han sade att stolparna varhans bästa vänner. Han ville säga att en målvakt skaha tur.Det är likadant med politiker och regeringar, detär bra om de har tur. Det är ju konstigt att den bor-gerliga regeringen alltid har haft en sådan vansinnigotur, att det bara beror på konjunkturerna att det sågså fruktansvärt ut . När Boh-man tillträdde sade han att han skulle halvera infla-tionen. Den var när han började och närhan slutade.Det såg inte bättre ut . Man kan i ochför sig säga att det var otur med konjunkturerna. Mendet är så konstigt att de borgerliga regeringarna alltidhar otur, och det är bra för det svenska folket att detdessemellan kan komma regeringar med tur.Jag säger inte att allting bara beror på de politiskabesluten. Men det är konstigt att ni med er fantastiskapolitik inte lyckas när ni sitter i regeringsställning.Devalveringar, vilka var det som stod för det?Vad gjorde ni ? Hur mångadevalveringar använde ni er av då? Och vad hände1992 med den svenska kronan? Vad hände då, CarlErik ? Var det den sjönk när vi vartvingade att släppa den fri? och rapade iTV att man inte skulle släppa den svenska kronan ochatt det vore ett svek mot småföretagarna. Och vadgjorde de ? Jo, de svek desvenska småföretagarna som stod där med sina ut-landslån. Det är er politik. Så mycket trodde markna-den på er politik då.Anf. 162 () re-plik:Herr talman! Man blir faktiskt beklämd när manhör den här argumenteringen som passar bättre påMynttorget här utanför under en valturné än här iriksdagens kammare.Jag tror att Per är väl medveten om destrukturella problem som har, de konjunktu-rella problem vi har. Oavsett vilken regering som harsuttit vid makten har vi inte städat tillräckligt mycketi skattelagstiftning, arbetsmarknadslagstiftning ochäven näringsstruktur.Om vi tar de två exempel som Per drarupp hade det faktiskt hänt något innan de regeringar-na tillträdde. Det var ju inte precis Fälldinregeringensom skapade varvskrisen, utan den kom beroende påatt vi hade ett alldeles för högt kostnadsläge. Det ärinte bara politikerna som har ansvar, utan det är na-turligtvis även arbetsmarknadens parter och andrasom skapar det här. Vi hade invaggat oss i en säker-het och trodde att det var annorlunda.Jag tycker vi ska vara ärliga nog att erkänna attdet finns många stora problem i strukturerna påmånga olika områden inom svensk ekonomi, och deär inte åtgärdade. Och gör vi inte det kommer vi attfortsätta i den här utförsbacken.Som jag sade: Vi har gått från det tredje rikastelandet 1970 till att ligga på sjuttonde artonde plats.Just nu har vi en bra tillväxt, men det har vi ocksåhaft vid ett flertal andra tillfällen. Och det har straffatsig därför att vi inte har dragit slutsatserna och ut-nyttjat tillfällena till att göra förändringar.Per ! Låt oss vara överens om att dethär är kärnproblemet, och låt oss försöka föra enkonstruktiv diskussion kring hur man ska åtgärda deti stället för att hålla den här formen av politiska torg-tal.Anf. 163 PER () replik:Herr talman! Jag försöker faktiskt föra konstrukti-va diskussioner när det gäller de enskilda företagensproblem. Men har inte nämntproblemet med småföretagarnas bilförmånsbeskatt-ning. Han tar inte upp varför ni inte stödde detta. Närni för en gångs skull har möjlighet att göra något förde små företagen gör ni inget. Ni tar hellre en diskus-sion om ekonomiska utveckling under desenaste 30 åren. Ni tar avstamp 1970.Visst har svenskt näringsliv haft strukturella pro-blem. Men jag skulle vilja hävda att den nuvaranderegeringen och den nuvarande majoriteten faktisktinser detta. Ni insåg inte det val. Vadgjorde ni då? Jo, ni öppnade någonting som hetteÅslingakuten för att pumpa in pengar i just de struk-turellt förödda företag som inte hade någon marknadeller någon framtid. Det var vad ni gjorde. Sedan stårCarl här och säger att vi inte förstår destrukturella problemen. Detta är ju ett av de mestkända exemplen i svensk politik på att en regeringinte förstod ett dugg av vad som hände strukturellt ilandet. Jag skulle vilja hävda att den nuvarande rege-ringen och den majoritet som styr faktiskthar ganska bra pejling på vad det är som håller på atthända.När det sedan gäller att faktiskt är en avde ledande IT-nationerna tack vare dessa företag ochföretagare som satsar tycker jag att detta är ett ganskabra bevis på att vi faktiskt förstår i vilka branscherframtiden finns. De här företagen verkar också gans-ka nöjda med det företagsklimat och ekonomiskaklimat som finns i ; annars skulle de inte växaså mycket som de faktiskt gör.Anf. 164 () replik:Herr talman! Per börjar vänligt ochtalar positivt om att företagandet och småföretagandetär grunden för välfärden. Men sedan tar han till alltförkraftiga brösttoner, vill jag bestämt hävda. Jag hållermed en föregående talare om att vi nästan upplevdeoss vara på ett torgmöte i stället.Det vore absolut främmande både för mig och förkristdemokraterna att på något vis arbeta emot småfö-retagarna eller ifrågasätta deras ärlighet och upprik-tighet. Dessa tankar förekommer absolut inte hos oss.Att möjligtvis har de här tankarna ochkänner andra som sig själv får stå för honom. Men detvill jag klart deklarera: Sådana tankar finns definitivtinte hos oss.Sedan tycker vi att det är angeläget att skapa reg-ler som hjälper i stället för stjälper. Vi ska inte lockasin i en massa överträdelser bara för att överleva. Härkan jag återkomma med fler exempel. Vi har nämntt.ex. tjänstesektorn, och det finns anledning att åter-komma och ställa frågor om det här.Jag skulle t.ex. kunna fråga Per varförhan och i utskottsarbetet agerar emotatt vi ska kunna lyfta frågan om tjänstesektorn framåtoch komma vidare. Vi har sagt att vi skulle vilja läraoss ytterligare om detta genom någon form av semi-narier eller utfrågningar, men det har vi inte fått någotgehör för. Likaså har vi skrivit motioner till förmånför detta.