prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Inte minst viktigt i sammanhanget äratt lyfta fram kopplingen mellan demokrati ochmänskliga rättigheter samt vad som skett när dessarättigheter åsidosatts av totalitära regimer. Stöd behö-ver ges till lärare för att utveckla historieundervis-ningen. Utrymme bör skapas för diskussioner omvärdegrundfrågor i ett historiskt perspektiv, vilketexempelvis kan stimuleras genom att visa på relevant,befintligt referensmaterial om centrala skeendenunder 1900-talet.Med anledning av detta gav regeringen i mars1999 i uppdrag att kartlägga ochgranska hur undervisningen i nutidshistoria i skolanbedrivs samt vidta stödåtgärder för att stimulera un-dervisningen i nutidshistoria med särskild tyngdpunktpå demokrati och mänskliga rättigheter samt de brottsom begåtts mot dessa rättigheter av totalitära regi-mer. ska presentera sitt arbete för rege-ringen i år.I avvaktan på redovisning av sitt ar-bete avser jag nu inte att vidta några åtgärder.Anf. 78 ():Fru talman! Tack för svaret, skolministern, somjag dessvärre tycker var alltför uppgivet. Men om vifortsätter debatten kanske vi kommer fram till någotså småningom.Min fråga sönderfaller egentligen i två frågor.Den första - utan att värdera ordningen - delen avfrågan handlar om innehållet i främst historieämnet,eller i vidare bemärkelse om hur kunskap om folk-mord inte minst i modern tid ska komma våra elevertill del. Den andra delen av frågan handlar om den tidsom står till förfogande i skolan för detta.Till en del har arbetet med att informera om folk-mord påbörjats på ett kraftfullt sätt genom att man harsatt strålkastarljuset på . omdetta må ni berätta . kommer säkerligen att bli ettvärdefullt komplement till all annan historielitteratur iskolan, och det är naturligtvis alldeles utmärkt.Men min interpellation till skolministern tar uppen del av de illgärningar som dessvärre också ägderum . Det gäller t.ex. de mer än 40miljoner människor som mördades under ochStalin i socialismens namn, eller de nästan 40 miljo-ner som mördades i under , också isocialismens namn. Det finns dessutom ett okänt,men mycket stort, antal människor som mördats ellerförsvunnit i under tid. Vi harfolkmorden i , i eller påandra ställen på vår jord.En del av detta ligger så nära att det inte harkommit in i historieböckerna , av naturliga skäl.Jag har gått igenom ett antal böcker på de här områ-dena och letat efter folkmord och förföljelser. Jag kankonstatera att på flera håll är också händelser somborde ha hunnit komma in i böckerna - vissa av na-turliga skäl med mycket god marginal - som socia-lism, kommunism och rasism, tämligen styvmoderligtbehandlade.Med de bristande resurser som skolorna brottasmed finns det, som jag ser det, en uppenbar riskatt man frestas att behandla det ämne som det nufinns material om, nämligen nazismen, och det är ioch för sig viktigt nog. Men det får inte innebära attkommunismens illdåd inte behandlas med det allvaroch med den respekt som de, inte minst med tanke påde människor som drabbats av dessa, förtjänar.Det finns alltså en risk, som jag ser det, att när detfinns ett bra, billigt, lättillgängligt och väl spritt mate-rial så ägnar man sig åt det när, som vi alla vet, sko-lorna har bristande resurser och bristande tid. Då ärdet lätt att man använder det som ligger närmast påens bord.Biträdande statsministern svarade på enfråga i detta ämne till mig, att helt avgörande för attsprida kunskap om kommunismens brott är det enga-gemang som finns i folkrörelser, studieförbund ochpartier. Det ankommer på alla demokratiska krafteratt erinra om kommunismens illdåd under 1900-talet.Det kan jag väl hålla med om, men jag tycker attskolan är den viktigaste demokratiska kraften i sam-hället. Vad tycker, vad gör och vad vill skolministerngöra , inte om när rapportenkommer?Anf. 79 ():Fru talman! Jag ska tala lite om historieämnet.En utbildningsminister besökte ett gymnasium iSverige . Det råkade varaden . Han sade ungefär så här: När jaggick i skolan fick vi lära oss att en svensk kung dogden här dagen, men jag tror inte att det är sådant somni behöver lära er.Efteråt fick han många frågor. Det var journalistersom ställde frågor till honom, och det var också enhel del historielärare som gjorde det via tidningarna.Är det verkligen oviktigt, frågade de, att dagens ung-domar känner till några viktiga händelser i Sverigeshistoria? Statsrådet svarade att eleverna kanske intekan så mycket historia nu som eleverna kunde närhan gick i skolan, men att de kan desto mer samhäll-skunskap. Historielärarna var ju inte så förtjusta isvaret.Kunskapen om vår historia är ju, om man ska varaobjektiv, väldigt viktig för att vi ska ha en gemensamgrund att stå på - en referensram som gör att mankänner igen idéer, även otäcka idéer som bygger påatt vissa människor är mer värda än andra och attandra är mindre värda på grund av hudfärg, folkslageller kanske på grund av klass.Illgärningar och folkmord hör ju tyvärr till vårgemensamma historia. I vår egen världsdel har viunder fått uppleva det som vi kallar Förin-telsen, och vi har manifesterat denna mörka historiafrån vår egen tid här i på initiativ av stats-ministern. Det var en manifestation som jag tycker ärvärd precis den positiva uppmärksamhet som den harfått både i och utomlands. är det, precissom säger både i sin interpellation och isin första kommentar till statsrådets svar, viktigt att vigår vidare och lyfter fram även andra illgärningarsom begåtts i andra ideologiers namn.Det är bra, tycker jag, att kommer attredovisa hur undervisningen i nutidshistoria bedrivsoch vilka stödåtgärder man vill vidta för att stimuleraundervisningen just i nutidshistoria.Vad jag ändå vill tillägga är att alla hemskhetersom vi kan läsa om och som skolan måste undervisaom inte bara gäller vår egen tid och vår egen historia.Historieundervisningen måste ju omfatta en längre tidoch inte göra halt för vissa årtal eller ett visst århund-rade. T.ex. , och även Maos missgär-ningar går ju direkt tillbaka till händelser och värde-ringar och i många fall betydligt längretillbaka än så.Det bästa vore om historieundervisningen blev såheltäckande att det inte behövdes särskilda punktin-satser för att eleverna inte ska missa och glömmaviktiga händelser och skeenden. Men innan vi är därbehövs säkert speciella insatser, precis som skriften. om detta må ni berätta ., men med ett innehållsom bygger på och Maos värderingar ochhärjningar, ungefär av samma typ eller av något annatslag men som i alla fall ger den typ av informationsom vi har fått när det gäller nazismens blodiga histo-ria.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Händelserna under andra världskrigetoch dess förödande konsekvenser lyftes fram avstatsministern. Det skedde också i samband medpartiledaröverläggningar. fördesfrågan fram hur man hanterar kommunism och andratyper av folkmord. Med alla partiledares godkännan-de kom vi fram till det uppdrag som jag nu arbetarmed, nämligen just skolans arbete med 1900-taletshistoria med tyngdpunkt på demokrati och mänskligarättigheter samt brott mot dessa.Vad jag gör nu är alltså att jag fullföljer det sompartiledarna var överens om. Tidsperspektivet är attdetta ska vara färdigt i augusti.Vad är det då som ska göra? De skages i uppdrag att stödja och stimulera undervisningeni nutidshistoria och därmed kartlägga och granska hurundervisningen bedrivs, i vilken utsträckning och påvilket sätt kampen för demokrati och de mänskligarättigheterna samt brott mot dessa rättigheter av tota-litära regimer behandlas i skolansundervisning särskilt inom ämnet historia. Redovis-ningen ska innehålla en kartläggning av undervis-ningen i förhållande till målen i både kurs- och läro-planer. Undervisningen kopplas då till skolans arbetemed värdegrunden.Mot bakgrund av denna kartläggning ska sedan bedöma om förändringar av kursplaneroch andra styrdokument är befogade. De ska underåren 1999-2000 vidta stödåtgärder för att stimulerautveckling av undervisningen i nutidshistoria, särskiltmed tyngdpunkt på demokrati och mänskliga rättig-heter samt på de brott som har begåtts av totalitäraregimer.Verket ska även se över vilka eventuella konsek-venser detta får för undervisningen i historia i stortmen även i andra näraliggande ämnen, som t.ex.samhällskunskap. Uppdraget omfattar det obligato-riska skolväsendet, gymnasieskolan, fristående grund-och gymnasieskolan.De erfarenheter och kunskaper som erhålls genomdenna kartläggning, som verket tidigare gjort i sam-band med uppföljning och utvärdering av skolansarbete med bl.a. demokrati, bör i detta arbete upp-märksammas liksom arbetet med värdegrunden.Som jag sagt i flera interpellationssvar är det inteallting som passar in i våra mönster. Vi kommer, somjag sagt , att fatta beslut omkursplanerna för . Givetvis tas ändå de här aspek-terna med.Men det intressanta är egentligen, som inne på, hur skolan hanterar frågan i praktikenoch vad det är som styr, kunde jag nästan höra i frå-geställningen. Är det kursplanerna och målen i dessa,eller är det en lärobok? Detta är en fråga som jagtycker är oerhört intressant att ta upp. Vi får se till attdet verkligen är kursplanerna som styr, så att man inteförst tittar på läroboken utan går igenom kursplanernamed eleverna och sedan funderar över hur målen skakunna nås. Först därefter får man fundera på vilkaläromedel som behövs för att kunna uppnå målen.Jag delar också oron över att inte alla läromedelstämmer med kursplanerna. Vi kommer i skrivning-arna till kursplanerna att understryka även detta medelevernas inflytande och hur viktigt det är att gå ige-nom vad som står i kursplanerna.Anf. 81 ():Fru talman! Tack, skolministern! Det var ett literoligare svar än den första varianten.Jag skulle först vilja kommentera det som sadesom läromedel och kursplaner. Jag tror, med tanke påden bekymmersamma ekonomiska situation somskolorna är i , att det är väldigt lätt hänt att detinte ens är läromedel som styr undervisningen utanden information och det material som man råkar ha.Har man dessutom fått det gratis, som . om detta måni berätta ., tror jag att det är väldigt lätt hänt använder sig av det materialet. Det är säkert bramaterial i olika sammanhang, men man har inte råd,möjligheter och kanske inte heller tid att skaffa mate-rial om annat som också har med illdåd och folkmordatt göra. Det är det som jag är lite rädd för.Innan jag kommer till mina andra fråga, somhandlar om tid, skulle jag vilja berätta om , somjag träffade i . Hon berättade hur detvar när hon som barn hörde att det knackade på dör-ren och någon kom och hämtade hennes föräldrar.Hon var ganska liten. Lägenheten skulle utrymmasför att det skulle flytta in andra människor från delarav det i deras lägenhet. Hon såg aldrigsina föräldrar mer utan växte upp hos släktingar, ochhon vet att de forslades till . Det fanns ingenanledning till detta annat än att man skulle görafolkomflyttningar. Det var inte så att de deltog i enverksamhet som på något sätt var förbjuden. Detta är,menar jag, en historisk utveckling som det vill till attvi också berättar om.Jag sade att jag hade delat upp min diskussion itvå delar. Den andra handlar om hur skolans historie-undervisning ser ut.Tiden för lärarledd undervisning i SO-ämnena harminskat de senaste drygt tio åren med ungefär 15 %.Undervisningen på t.ex. naturvetenskapliga pro-grammet har nära nog halverats räknat i timtid. Detfinns säkert en förklaring till detta, men jag tycker attdet är än värre och än mer bekymmersamt att näranog hälften av gymnasieskolans elever går på pro-gram där historia över huvud taget inte är ett sche-malagt ämne om man inte valt ämnet som tillval. Detär det, såvitt jag vet, ett fåtal som har gjort.Det gäller alla elever på barn- och fritids-, bygg-,el- och energiprogrammet, på estetiska programmet,på fordons-, handels-, hotell- och restaurangpro-grammet och på industri-, livsmedels-, medie-, natur-bruks- och omvårdnadsprogrammet. Jag kanske möj-ligen har glömt något program. 132 000 elever gickpå dessa program 1998 utan den historieundervisningsom kan ge kunskapen om mekanismen bakomrasism och främlingsfientlighet. Man kan alltså gå utgrundskolan och sedan gå på ett gymnasieprogramutan historieundervisning över huvud taget. Jag skullegärna vilja ha skolministerns synpunkt på det förhål-landet.Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi är överensom att det har varit nedskärningar i skolan. Därförhoppas jag på allt stöd från när det gälleratt stärka statsbidragen till skolorna och satsa pengarpå kompetensutvecklingen, så att vi ska kunna mot-verka det faktum att eleverna inte har de läroböckersom vi eftersträvar att de ska ha.När det sedan gäller frågan om synen på olika re-gimer kan jag säga att det inte är så - det beskrivs inteså i våra kursplaner, och det kommer inte heller attgöra det i de nya - att vi enbart ska vara inriktade motden del av historien som omfattar Förintelsen. Detkommer att omfatta, precis som det står i uppdraget,alla totalitära regimer och de folkmord som har be-gåtts. Det är återigen viktigt att följa upp, ha tillsynoch se att skolorna verkligen gör det som står i kurs-planerna.Det vi vet - det får väl i detta sammanhangses som positivt, fast jag i andra sammanhang sägeratt det är negativt - är att det som styr, och det somlärarna har mest kunskaper om, är det som står ikursplanerna. Däremot vet vi att kunskapernaom vad som står i skollag och läroplan är mindre. Detman ska ha kunskaper om är givetvis alla tre doku-menten, för det är de nationella styrdokumenten. Menkursplanerna är man väl bevandrad i.Jag anser också att lärare ska vet var man kan sö-ka information. Vi har trots allt en förnämlig möjlig-het att söka information via Internet. Vi har vårabibliotek. Man måste helt enkelt lära sig att gå ifrånden traditionella läroboken och söka andra sätt attförkovra sig. Det ansvaret lägger jag på lärarkåren.Det får lärarna ta. De får inte bara skylla på att de hargamla läromedel, även om jag också beklagar det.Jag har själv ett förflutet i . Jag hararbetat mycket med dessa frågor - med hur det harsett ut och vad som har påverkat. Det är min person-liga uppfattning att vi när vi pratar om koncentra-tionslägren under Förintelsen också ska kunna föra indiskussionen på vad som händer i modern tid. Vi vetdet , som en följd av att de barn som vi har i vårteget land har upplevelser. Vi behöver inte lämnalandet. Det är barn som är krigsskadade och varsanhöriga har dött eller suttit i koncentrationslägersom fanns för bara några år sedan.När vi pratar om Förintelsen ska vi använda till-fället till att göra kopplingen både till det som liggermycket nära i tiden och kanske t.o.m. sker precis närvi pratar om Förintelsen och till det som har skett idåtid. Det finns grymma material om folkmord ochvåldtäkter mot kvinnor. Vi kan resa runt i världen ochse att detta inte har varit någon engångsföreteelse.Detta material finns. Det står tydligt i våra läro-planer att lärarna ska uppmärksammas på den typ avdokument som FN och andra har givit ut och också påhur vi beter oss. Där finns en oändlig flora av materi-al som man ska använda.Det bästa av allt är kanske ändå alltid att utgå fråndem som är omkring oss och fundera över vad de harvarit med om, och sedan koppla det till historieskriv-ningen.Anf. 83 ():Fru talman! Jag delar, förstår och är glad överskolministerns engagemang, men det finns möjlighe-ter för skolministern att ta egna initiativ och intevänta på utredningar som har kommit till stånd pågrund av den överenskommelse som man har gjort.I dag är dessa frågor dessvärre, kan man säga,mycket aktuella. Det är nu skolministern måste sättain åtgärder som är verkningsfulla på kort och långsikt. När en brasa brinner kan man inte börja släckaden . Man får börja genast, och så små-ningom får man fortsätta med eftersläckningsarbetet.Jag vill ändå tacka skolministern. Jag skulle kan-ske ställa en interpellation igen , för jagär allvarligt oroad över dessa frågor och kanske ocksåöver hur de behandlas i skolorna. Jag är än så längeinte så hemskt imponerad av svaret. Vad jag däremotmåste säga är att jag är imponerad över skolminis-terns sisu. Det är ganska långa arbetsdagar i det härjobbet.Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Tack för de orden. Det första kon-kreta beskedet kommer . Då har vi tittat pådet. Då lämnar vi ifrån oss kursplaner,som är reviderade. kan jag alltså intekomma med något ytterligare konkret, men det ärbara kvar.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:208 omSveriges undantag från införselregler inom EUAnf. 85 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om regeringen i denna fråga kommer att rättasig efter EU:s beslut och vilken beredskap man har påFinansdepartementet för att införselundantagupphör . Vidare har de frågat mig om alkoholskatterna kommer attsänkas och om detaljhandelsmonopolet kommer attupphävas och öl och vin som ett första steg få säljas ilivsmedelsbutiker.Sverige fick vid anslutningen till EU möjlighet atttillämpa vissa begränsningar i fråga om privatperso-ners införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror.Undantaget utformades i överensstämmelse med ettredan gällande undantag för . Enligt detsvenska undantaget får en privatperson föra in 1 litersprit eller s.k. starkvin eller mousserande vin, 5liter vin, öl samt 300 cigaretter eller 150 ciga-riller eller 75 cigarrer eller röktobak utanatt betala svensk punktskatt. Vid större införsel skasvensk punktskatt betalas för varorna.Under våren 1996 inledde kommissionen diskus-sioner med de nordiska länderna i denna fråga. I de-cember 1996 beslutade rådet att de nordiska ländernaska få ytterligare tid för anpassning på detta område.De danska och finska undantagen ska vara helt av-vecklade vid utgången av . En översyn av detsvenska undantaget ska ske före den 30 juni 2000.I de diskussioner som förts medkommissionen om införselbegränsningarna verkarSverige för att så långt möjligt behålla restriktivaregler vad gäller rätten att privat föra in alkohol ochtobak utan att svensk punktskatt ska betalas. Dettaskulle ge oss möjlighet att bygga vidare på de delarav vår alkoholpolitik som är EG-rättsligt godkänd ocheffektiv som det också ger oss ytterligaretid för att komplettera vår alkoholpolitik med delvisnya metoder. Det handlar bl.a. om att utveckla meto-der som påverkar människors förhållningssätt tillalkohol så att man tar ett ökat eget ansvar. Detta är enomställningsprocess som kräver insatser under långtid framöver.Regeringens ambition vid diskussionerna medkommissionen är att få till stånd en överenskommelseföre . Innan dessa diskussioner äravslutade ser jag ingen anledning att uttala mig i defrågor som de har ställt tillmig.Anf. 86 ():Fru talman! Det är lite svårt att tacka för ett svar,eftersom jag inte har fått något svar. Skälet till dettaär enligt finansministern att det pågår förhandlingarmed , och då kan han inte svara påmina frågor. Men jag anser att mina frågor går attsvara på ganska bra ändå, eftersom jag frågar: Kom-mer regeringen att rätta sig efter EU:s beslut? Vilkenberedskap har finansministern och Finansdeparte-mentet för att undantag upphör iår? Kommer höga alkoholskatter att sänkas?Och kommer detaljhandelsmonopolet att upphävas?Dessa frågor går väl ganska bra att svara på även omman har förhandlingar med ?10 liter sprit får man föra in om man bor i andraEU-länder. får manföra in om man bor i andra EU-länder. öl får man föra in om man bor iandra EU-länder. Dettasäger jag därför att jag har en fråga till finansminis-tern om han kan förklara för mig vad som gör att visvenskar är så annorlunda och så unika - detta gälleräven om man inte är svensk - att man så fort mankommer innanför gränser inte kan ha sammaregler som gäller i andra EU-länder.När detta undantag, vilket jag tror, kommer attförsvinna kommer hela den svenskaalkoholpolitiken och skattepolitiken att ramla ihop.Det är därför inte konstigt att jag frågar vilken bered-skap som finansministern och Finansdepartementethar för detta. Då kan vi ju absolut inte ha kvar vårahöga alkoholskatter. Visst kan vi ha det, men helasystemet ramlar ju ihop. Systembolaget kommer juinte att sälja speciellt mycket.Jag vill fråga finansministern: har ingen-ting gjorts? Vi har ju ändå vetat om att vårt undantagförsvinner . Finansministern säger nu ska hitta på nya saker och nya metoder. Mendet har man ju haft tid på sig att göra. Vidare sägerfinansministern i sitt svar att vi har en effektiv alko-holpolitik. Då börjar jag undra vad det är som är såväldigt effektivt, förutom att vi har systembolag ochen ganska restriktiv hållning till alkohol. Finansmi-nistern måste ju ändå vara medveten om att 35-40 %av den alkohol som konsumeras i är inte iförsta hand sprit som är köpt på Systembolaget. Detär ju smuggelsprit, hembränt eller svartsprit. Därförlorar ju finansministern iskatteintäkter . Att alkoholpolitiken är effektivkan jag alltså inte hålla med om. Och jag undrar var-för ingenting har gjorts tidigare.Finansministern har inte heller svenska folket medsig. Det framgår ganska klart av en Temoundersök-ning som presenteras i . Där framgår det atten majoritet av svenska folket vill att vi ska ha sam-ma införselregler som övriga EU. Och det gäller juinte bara svenska folket i stort, utan även en stormajoritet av finansministerns egna väljare tycker det.Till sist, finansministern, handen på hjärtat, nog ärdet skatteintäkterna som regeringen och finansminis-tern värnar om? Detta tal om folkhälsan, är inte detbara kosmetika när man nu vill behålla un-dantag för införsel av alkohol och tobak inom EU?Anf. 87 Finansminister ():Fru talman! Det är lätt att konstatera att interpel-lanten är okunnig och aningslös. Huvudskälet till attSverige har haft särskilda införselregler för alkoholunder den tid som vi har tillhört Europeiska unionenär naturligtvis värnet om vår folkhälsa. Och jag be-klagar att interpellanten och hennes parti inte längrehar samma intresse av att slå vakt om vår folkhälsasom alla andra partier i riksdag har. Det harju varit en styrka för att alla partier har slagitvakt om folkhälsan och därmed om de införselreglersom vi har haft. Jag beklagar att interpellantens partinu har mält sig ur denna gemenskap.Skälet till att vi har dessa införselregler är ju attSverige faktiskt är det land inom Europeiska unionensom har den lägsta alkoholkonsumtionen och deminsta alkoholskadorna. Men jag förstår att man i ettparti som inte har några större sociala ambitioner inteeftersträvar att slå vakt om denna goda position ochdenna mycket effektiva alkoholpolitik som vi har ochsom har lett till låga dödstal när det gäller alkohol-skador och en betydligt bättre situation än mångaandra länder har. Och jag beklagar att interpellantenhar velat lämna det synsätt som även hennes partitidigare omfattade, att det var viktigt att slå vakt omsvensk folkhälsa. Men jag vill bara konstatera att dethar funnits andra intressen som har varit viktigare förinterpellanten än värnet om svensk folkhälsa.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vet inte hur finansministern kandra slutsatsen att jag är så väldigt aningslös och allaandra uttryck som finansministern använde om mig.Jag försökte få finansministern att förklara vad detär som gör att när man kommer innanför Sverigesgränser så klarar man inte alkoholen som man gör iandra länder. Jag vet i och för sig att olika expertersäger olika saker. Men det finns experter som sägeratt alkoholkonsumtionen inte kommer att öka.Finansministern säger faktiskt själv i sitt svar attdet gäller att ta eget ansvar. Man kan ju knappast sägaatt alla de restriktioner som vi har haft i , därvi har haft både statlig livrem och statliga hängslen,har gjort att människor har kunnat ha ett ansvarsfullteget förhållningssätt till alkoholen, utan det har varitmycket pekpinnar och mycket restriktioner och för-bud. Och det gör ju att människor inte tar eget ansvar.Nu plötsligt över ska människor ta eget an-svar. Och det säger finansministern att man ska byggaupp.Men min fråga är: Varför har man inte påbörjatdetta tidigare? Varför har man inte gjort det?