prot · GN0997 · 2000-04-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:97Torsdagen den 13 aprilKl. 9.00 - 13.25Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------ParentationAnf. 1 TALMANNEN:Ärade riksdagsledamöter! Vi har just nåtts av be-skedet att förre talmannen haravlidit.Våra tankar går i denna stund till IngemundBengtssons anhöriga och närmaste. Men vi är mångasom av sorg och saknad också medglädje och stor tacksamhet minns talmannen, riks-dagsledamoten, statsrådet ochframför allt vår goda kamrat och läromästare.Ingemund föddes i 1919.Hans liv beskriver en bana som också är en del avSveriges historia och utveckling mot demokrati,framväxten av det goda samhället och av djup ochgedigen folkbildning.Ingemund var verktygsarbetaren somgenom folkhögskola, korrespondenskurser och enga-gemang i det politiska och demokratiska arbetet ge-nom åren anförtroddes uppdrag som riksdagsledamot,1951 till 1988, som jordbruksminister, inrikesministeroch arbetsmarknadsminister.Det var jordbruks- och miljöminister som förberedde och ledde Förenta natio-nernas första globala miljövårdskonferens i Stock-holm 1972. Som arbetsmarknadsminister genomfördehan bl.a. medbestämmandelagen 1976.År 1979 valdes till riksda-gens talman, ett uppdrag han innehade till 1988. Hanledde då bl.a. återflyttningen till Helgeandsholmen.Som erfaren riksdagsledamot, och så småningomsom talman, var ett föredömeför de unga och nya riksdagsledamöterna och för osssom senare skulle axla detta uppdrag.Vi är många som har ljusa och goda minnen avIngemund . Han visade sin omgivning ochde människor han mötte den största omsorg. För dettavar han djupt uppskattad av såväl ledamöter som avriksdagens anställda.Ingemund fanns i och i densvenska politikens hjärta genom flera årtionden. Vihade glädjen att också därefter möta honom vidmånga tillfällen här i riksdagshuset.Vi är många, många, som kommer att sakna dessastunder av värme och vänskap.Vi hedrar förre talmannen av tystnad.1 § Bordläggningsdebatt med anledning avvårpropositionenAnmäldes proposition 1999/2000:1002000 års ekonomiska vårpropositionFinansministern överlämnade ekonomis-ka vårproposition 1999/2000:100.Anf. 2 Finansminister ():Fru talman! ekonomi står stark i börjanav det nya seklet. Tillväxten är hög, jobben blir fler,arbetslösheten minskar och priserna är stabila. Densvenska ekonomiska utvecklingen har inte sedanslutet av varit så god och balanserad. Detär ett resultat av en framgångsrik ekonomisk strategisom regeringen alltsedan 1994 har arbetat med. Detär ett resultat som har stadfästs i denna kammare viaöverenskommelser som regeringen gjorde med bl.a. och underdenna mandatperiod med och Miljö-partiet.Den goda utvecklingen måste komma alla männi-skor och landsändar till del. Delaktigheten ska öka påarbetsmarknaden och i samhället. Demokratin, trygg-heten och rättvisan ska ytterligare stärkas och till-växtens förutsättningar utvecklas. Att föra tillfull sysselsättning är regeringens främsta uppgift.Delmålet om en öppen arbetslöshet om liggerinom räckhåll. Den öppna arbetslösheten beräknas iår bli i genomsnitt , och beräknasden ligga mycket nära 4 %.Under de två senaste åren har sysselsättningenökat med 150 000 personer. Den fortsätter att ökaunder detta år och även . Därför är regering-ens och mål om att nå sysselsatta år2004 fullt möjligt att genomföra. är sysselsätt-ningsgraden i växande och beräknas bli runt77 %.Huvudbudskapen i den vårproposition som fö-reläggs är att vi på denna solida ekonomis-ka grund nu kan både se till att hålla ordning på eko-nomin, de budgetpolitiska mål vi har ställt upp och fåutrymme för ett antal välfärdsreformer som vi längeeftersträvat.Men för att vi ska få möj-lighet till en välfärdsutveckling som alla önskar är detoerhört viktigt att grunden för denna vårpropositionligger i att vi har en stadig tillväxt åren framöver.Därför är grunden för vårpropositionen en fortsattsatsning på jobben. Jobben går som en röd tråd ge-nom hela vårpropositionen.Det görs ett stort antal insatser att pressa tillbakaarbetslösheten och öka sysselsättningen. Det handlarom tre olika linjer som vi följer. Det handlar om attpå kort sikt göra ett antal insatser för att pressa tillba-ka arbetslösheten. Det handlar om olika strukturinsat-ser för att öka sysselsättningen och nå de långsiktigasysselsättningsmålen. Det handlar om att de grupperpå arbetsmarknaden som har det svårt och i för storutsträckning står utanför arbetsmarknaden, som lång-tidsarbetslösa, som invandrare, som arbetshandikap-pade, lyfts fram och att det görs särskilt riktade insat-ser för de grupperna.Det förslås ett förstärkt anställningsstöd. Det in-fördes ett sådant , och det har varitmycket framgångsrikt. Över 7 000 långtidsarbetslösahar fått jobb på den vanliga arbets-marknaden. går vi vidare och låter dem som harvarit arbetslösa en ännu - mer än fyra år- få ett ytterligare förbättrat anställningsstöd, för attjust stimulera arbetsgivare att erbjuda dessa personerjobb på vanliga arbetsmarknaden.Vi riktar oss också framför allt till dem som äräldre - . Vi ger också dem ökade möj-ligheter att ta del av arbetsmarknaden.Vi inför en aktivitetsgaranti som ska bryta den s.k.rundgången på arbetsmarknaden. Det är en aktivitets-garanti som alla de som har varit arbetslösa underlång tid ska få del av. Den genomförs för närvaranderedan på försök i ett antal delar av vårt land, men allaska få del av den efter sommaren.Vi höjer kraven på aktivitet i arbetslöshetsförsäk-ringen. Vi siktar på en reformering av arbetslöshets-försäkringen för att just markera försäkringens rollsom en omställningsförsäkring. Vi hoppas att arbets-givare i större utsträckning ska kunna erbjuda deltids-arbetslösa önskad arbetstid. Det finns en stor gruppkvinnor, framför allt, som jobbar deltid och som ingethellre vill än att gå upp i arbetstid. Där tycker vi attalla arbetsgivare - privata som offentliga - har ettoerhört stort ansvar för att kunna erbjuda dessa kvin-nor mer arbetstid.Vi ger särskilda resurseroch möjligheter att öka antalet jobb för arbetshandi-kappade. Vi gör en ökad satsning på lönebidrag ochannat. Det handlar om en kvarts miljard kronor iytterligare satsningar på arbetshandikappade och fleratusen nya arbetstillfällen för dessa personer.Personer som har svårt att få fotfäste på ar-betsmarknaden har ofta invandrarbakgrund. Därförgör vi ett antal insatser riktade just mot dessa perso-ner. Det handlar om en kompletterande utbildning förarbetslösa invandrare med utländsk utbildning inomhälso- och sjukvårdsområdet. Det handlar också omatt komplettera utbildningen för personer med ut-ländsk högskoleutbildning inom läraryrken och inomteknik och naturvetenskap, där det finns en stor efter-frågan på arbetskraft.Det handlar om att försöka översätta och värderaden yrkeskompetens och den utbildningskompetenssom många av våra invandrare har, men som inte harkommit till sin rätt på arbetsmarknaden . Dethandlar om att förstärka svenskundervisningen ochintroduktionen av nyanlända personer i vårt land. Vihoppas att samverkan mellan kommuner och olikaorganisationer också ska öka invandrarnas möjlighe-ter att få jobb. Vi ska självfallet också förstärka råd-givningsinsatserna för de invandrare som vill startaeller som driver småföretag.Alla dessa insatser tillsammans ska kunna göra attvi når de mål vi har ställt upp när det gäller syssel-sättningen och jobben för framtiden. Framtiden ärockså ett tema som finns i hela denna vårproposition.När vi nu har skapat en solid ekonomisk grund via desenaste årens budgetsaneringsarbete, som jag nubetraktar som ett avslutat kapitel i svensk ekonomiskhistoria, kan vi på denna ekonomiska grund också taut de framtidssatsningar som vi länge har velat göra.Det handlar om barnen som en del av vår framtid.Det handlar om utbildning och forskning. Det handlarom IT. Det handlar om infrastrukturen, och dethandlar om miljön och ekologin.Barnen och barnfamiljerna i får via dettaförslag möjligheter till en framtid i vårt land somförhoppningsvis också ska innebära att solidaritetenmellan generationerna kan stärkas. De som har varitmed och byggt upp vårt samhälle - de äldre, de somverkligen kan ta åt sig äran för det samhällsbygge vihar - har starka band också till barnen, och det ärviktigt att hålla ihop generationsperspektivet vårabarn-våra äldre. Våra äldre är viktiga för deras för-nämliga insatser i vårt samhällsbygge. Våra barn ärviktiga därför att det är de som ska ta över och svaraför framtiden. Vi ska självfallet se till att de också fårgoda förutsättningar i det arv som vi lämnar efter oss.Sverige ska vara ett land där alla barn och allaungdomar får en bra uppväxt. Ingen ska tvingas avståfrån att bilda familj och skaffa barn på grund av eko-nomisk osäkerhet. Regeringen föreslår därför en helrad familjepolitiska reformer som stegvis ska kunnainföras.Vi föreslår att maxtaxa i barnomsorgen införs frånden . Högsta avgiften ska vara 1 150 kri månaden för första barnet, för det andra och383 kr för det tredje barnet. För ytterligare barn beta-las ingen avgift. Så införs det också tak i form avprocentsatser.Vi förlänger föräldraförsäkringen . Vihöjer barnbidraget även . Vi höjer studiebid-raget även på samma sätt som . Vi ger rättför arbetssökande att ha sina barn i förskola från den1 . Vi ger rätt till barnomsorg för barn tillföräldrar som är föräldralediga med yngre syskonfrån . Vi inför en allmän förskolaför 4-åringar och 5-åringar från den 1 januari 2003.Vi avsätter till särskilda insat-ser för att höja kvaliteten i barnomsorgen. Vi refor-merar studiestödssystemet. Det handlar om en sats-ning på när studiestödssystemet idess nya skepnad är i full sving.Utbildningspolitiken är också en viktig del av våraframtidssatsningar. Vi förlänger ochden kvalificerade yrkesutbildningen. Vi prioriterar enförbättrad måluppfyllelse i ungdomsskolan. Vi gerHögskoleverket i uppdrag att analysera hur utbild-ningsutbudet bättre kan samverka mot arbetsmarkna-dens behov . Vi inför ett tillfälligt investe-ringsbidrag för att bygga studentbostäder. Vi byggerut grundutbildningen vid universitet och högskolormed ytterligare 10 000 platser. Vi satsar ytterligare enhalv miljard kronor på förbättrad forskning vid vårauniversitet och högskolor.Regeringen har i en särskild IT-proposition också presenterat sin strategi för hur viska använda den nya tekniken för att möta en bättreframtid. Regeringen lägger i denna vårpropositionockså fram förslag om ett antal satsningar för attförstärka vår infrastruktur med en bättre satsning inteminst mot våra glesbygder vad gäller vägar ochvägunderhåll, men också så att man ska kunna lyftafram angelägna järnvägsprojekt, som vi kan tidigare-lägga via de insatser som görs i vårpropositionen.Sverige ska vara ett föregångsland när det gällerden ekologiska hållbarheten. Dagens levnadsmönsterfår inte bli ett hot mot morgondagens livsbetingelser.Därför presenterar vi nu en rad insatser och tänkeråterkomma med en strategi för en grön skatte-växling som jag kommer att presentera i denna vår-proposition. Vi gör också en rad förbättringar på olikaområden och ökar anslagen exempelvis för markin-köp, biotopskydd, marksanering, kalkning, miljö-forskning och miljöövervakning. Vi bygger vidaremed de lokala investeringsprogrammen, och vi pre-senterar nu gröna nyckeltal i vårbudgeten.Jag vill gärna återkomma till vikten av att hållaihop landet - både regionalpolitiskt och vad gällergenerationerna. När jag är ute och träffar pensionärer- äldre människor i vårt land - är det ofta tre sakersom jag möts av. Det första är en kraftig önskan omatt vi ska se till att de sämst ställda pensionärerna fårbättre ekonomiska villkor. Regeringen uppfyller deönskemålen genom att förbättra bostadsstödet kraf-tigt. Det handlar om en satsning på en bra bit över 1miljard kronor och åren fram-över. Men det handlar också om att det pensionstill-skott som beslutade om nuförlängs till att gälla även nästa år.Den kanske vanligaste fråga som jag möter närjag träffar våra äldre gäller oron för sjukvården iframtiden. Därför finns det också stora satsningar påsjukvården. En annan viktig åtgärd är satsningar påpolisen och rättstryggheten, som också är viktigt förvåra äldre.Man kan sammanfatta de många insatser som görsi denna vårproposition och säga att vi nu på en solidekonomisk grund har kunnat skapa utrymme för väl-färdsreformer. Då ska det vara en långsiktig tillväxt ikombination med rättviseinsatser i vår välfärd somska vara vägledande. Jag tror att inledningen kan vara en god garanti för att vi också flera årframöver ska kunna ha denna goda ekonomiska ut-veckling och kunna bygga ut till ett rättvistvälfärdssamhälle.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! När konjunkturen är som bäst har enregering två tydliga uppgifter. Den ena är att hålla deoffentliga utgifterna under kontroll. Den andra är attutnyttja tillfället till att genomföra de reformer sombehövs för framtiden. Men ni väljer att göra tvärtom.Trots att vi har en ekonomisk tillväxt som ger ossde bästa möjligheterna att göra starkt införframtiden väljer ni att göra det sämsta. Ni bryter uppfrån 1990-talets reformagenda, och ni vänder tillbakatill löftespolitik. Ni låter deoffentliga utgifterna växa som ni sätterstopp för reformerna.Sverige har en bra ekonomisk tillväxt. Denberor på en stark internationell konjunktur, och denbygger på en reformpolitik som genomfördes under1990-talet. Vi kan tvista om vem som gjorde vad ochnär det gjordes, om det var som värst 1993 eller omdet vände uppåt 1993. I vilket fall som helst blevresultatet av den politik som fördes under 1990-taleten bra grund för företagande och ekonomisk tillväxt.Det blev sanerade statsfinanser, kontroll över budget-processen, avreglering och marknadsreformer, valfri-hets- och mångfaldsreformer som gav medborgarnamöjlighet att välja och EU-medlemskapet som gavstabilitet och öppnare marknader.Det är detta som vi ser resultatet av . Det ärdetta som politiken borde bygga vidare på. Mennu bryter regeringen upp från den reformpolitik somhar gjort dagens ekonomiska tillväxt möjlig. Man gördet tillsammans med och Miljöpartietsom konsekvent bekämpade och fortfarande bekäm-par 1990-talsreformerna.Utgifterna höjs. Det är ständigt nya löften om nyaoffentliga miljarder av skattebetalarnas pengar. Nyautgifter pressas in under taken, och över 10 miljarderi ytterligare nya utgifter döljs i budgettricksande vidsidan om den budget som taken ska täcka. brännerpengarna i fickorna, och är de offentliga finanser-nas sårbarhet på väg tillbaka till de nivåer som dehade . Det är ett misslyckandeför den ekonomiska politiken.Ni ökar hellre utgifterna än sänker skatterna. Där-för finns det inga förslag om sänkta skatter som gertrygghet åt vanliga hushåll. Det finns däremot väldigtmånga förslag om ökade utgifter. Därmed blir ocksåmänniskor mer beroende av stat och kommun samti-digt som de själva får mindre makt över den egnavardagen.Ni föreslår inga skattesänkningar som ger ökat fö-retagande och nya jobb, inga skattesänkningar somgör starkare i en global ekonomi. Ni gör ingetför att sänka de skatter som driver företagande, forsk-ning och företagsägande att flytta utomlands. I en tiddå välstånd inte längre avgörs av enskildaföretags konkurrenskraft utan av konkur-renskraft om företagande och kunskap är detta an-svarslöst. Det urholkar framtidens välfärd och framti-dens möjligheter.Med vårpropositionen, fru talman, har utgiftspoli-tiken ersatt den reformpolitik som gav oss den godatillväxten. Utan reformer riskerar att bli ettalltmer tudelat land där en del är med om en snabb,växande och spännande utveckling medan andra stårvid sidan av. Det är de partitaktiska eftergifterna,internt, till och som nublockerar alla de nödvändiga reformer som så mångaruntomkring i samhället talar om och är medvetnaom. Det är ett svek mot alla dem som behöver refor-merna för att vårt samhälle ska kunna bli öppnare ochbättre för dem.Mikael har gett ut en gammal ame-rikansk sång i svensk version med en underbar text.Jag är inte säker på att han tycker att jag är den mestlämpliga att framföra den här, men jag gör det ändå.Texten är så här:Det här är ditt land, det här är mitt land, från Alesstenar till norra , från klippor tillGotlands raukar. Landet, det tillhör dig och mig.Det är vårt land, inte Socialdemokraternas, inteVänsterpartiets och inte . Det är allasvårt land. Politikens uppgift borde vara att genomreformer öppna hela vårt samhälle för alla, för denomvandling som den nya ekonomin, Internet ochglobaliseringen innebär. Annars delas vårt land allt-mer mellan och , mellan dem som ärdrabbade av den gamla tidens arbetslöshet och demsom har trätt in på den nya tidens arbetsmarknad,mellan dem som arbetar inom det offentliga inomskola och sjukvård och dem som får verka inom denöppenhet som det nya kunskapsföretagandet innebär.Det är fyra stora reformuppgifter som ni nästintilltotalt försummar i denna vårproposition. Det handlarom hur man ska göra starkt ,vilket ni försummar men som borde göras.Den första uppgiften handlar om att skakunna möta globaliseringen. Det är faktiskt ofattbartatt det i vårpropositionen inte finns ett ord om hurSverige ska möta den nya ekonomin för att ta vara pådess möjligheter. Ni nämner inte ens ordet strukturre-former annat än på ett enda ställe. Där skriver ni:Strukturreformer är nödvändiga för en god ekono-misk utveckling. Men det handlar om utvecklingen iJapan. Det finns ingen analys över vilka problem ochutmaningar som den nya ekonomin skapar. Än mind-re finns det någon politik för att möta det faktum attdet är svensk politik som driver fram en utflytt-ning av företagande som urholkar framtidens välfärd.Fru talman! Vi lever i då de geografiska av-stånden betyder allt mindre och tiden och omedelbar-heten betyder alltmer. Överallt på hela vår jord finnsländer och ekonomier som på en och samma gångkan vara våra konkurrenter, kompanjoner och kunder.De kan nå våra marknader, och vi kan nå deras. Pro-duktion, investeringar och handel kan precis sommänniskor och kunskap röra sig fritt över gränsernamed en omedelbar verkan. Det är en frihet för männi-skor, men det är också en utmaning för varje nationsom vill vara ett välfärdssamhälle. Då blir det avgö-rande för vår välfärd inte längre de enskilda företa-gens konkurrenskraft utan konkurrenskraftom företagande och kunskap. Åt detta gör ni ingen-ting i denna vårproposition.Den andra stora uppgiften handlar om att möta enväxande brist på arbetskraft mitt i en arbetslöshet somär långt större än den som finansministern här be-skrev. Det är nödvändigt att vi gör detta om vi skakunna möta den eftersläpning i ekonomin som bådekonjunkturinstitut och långtidsutredning har talat omoch som över huvud taget inte berörs av finansminis-tern och regeringen. Det är nödvändigt att vi kan göradetta och på bred front kan få fram flera nya jobb tillmånga fler om vi ska undvika den tudelning somäven finansministern varnar för. Men för att kunnagöra det här måste vi anpassa den svenska arbetslag-stiftningen till en modern tids arbetsmarknad. Vilever med den gamla tidens arbetslöshet menmed den nya tidens arbetsmarknad. kunde fackoch arbetsgivare anse att den enskilde var en utbytbardel i ett kollektiv. betyder var och en något ikraft av sin kunskap, sin kompetens och sitt engage-mang. Det är en fantastisk förändring. Vi ser det allratydligast inom IT-branschen, som egentligen är allralängst bort från den socialdemokratiska politikensvardag. Där är man delägare. Där är man medarbeta-re, och där växer som allra bäst.Tänk om man kunde lära sig av det som är grun-den för framgångarna i IT-branschen! Jag tror nämli-gen inte, allvarligt talat, att någon i denna kammareriktigt genuint tror att framgången inom IT-branschenberor på politik. Tänk om vi kundelära oss av den miljö och de förutsättningar som ska-pas där! Då skulle vi kunna frigöra resurser i hela vårtsamhälle och inte bara där. Det skulle ske inom sjuk-vården, skolan och företagen i hela vårt samhälle omvi anpassar oss till de krav som den nya tidens ar-betsmarknad ställer. Men ni har fullständigt gett uppnär det gäller de krav och de behov av reformer avarbetsmarknaden som ni själva har talat om.Det står ingenting om detta i vårpropositionen. Nirustar inte för att möta framtidens arbets-marknad.Den tredje uppgiften borde vara att möta alla demöjligheter som skulle kunna öppnas för företagandeinom hela den svenska ekonomin. Avregleringen avtelemarknaden gav en bättre telefonserviceoch lägre kostnader, konkurrens och mångfald och endynamik inom IT-företagandet.Tänk om vi kunde göra samma sak inom sjukvår-den och inom skolan, så att alla de som jobbar därfick samma möjligheter, samma öppenhet och sammafrihet - samma möjlighet för patienterna och för ele-verna att välja de bästa verksamheterna. Men ni går ini kunskapssamhället genom att förbjuda kunskapsfö-retagande inom några av de viktigaste sektorerna ikunskapssamhället. Det är, , att gåbaklänges in i kunskapssamhället. Det är att stängamängder av människor ute från de möjligheter somden nya ekonomin skulle kunna innebära.Den fjärde utmaningen borde handla om att göradet möjligt för människor att i sin kraft av individerforma och ha kontroll över den egna vardagen. Därförborde vi inleda en reformpolitik för att ge de enskildamänniskorna makten över den egna välfärden. I dennya ekonomin är det människorna, den enskilde indi-viden, som står i centrum.Men ni väljer den omvända politiken, tillsammansmed och . Ni sänker inteskatterna. I stället för reformer ökar ni statens ochkommunernas utgifter på skattebetalarnas bekostnad.När det gäller familjepolitiken är det de stora kom-munernas makt ni slår vakt om, inte de små barnensomsorg. I ett modernt samhälle måste både män ochkvinnor kunna förena arbete med familj, men ni villbestämma att det är kommunens barnomsorg som skaanvändas, utan att man ska kunna välja något annatom man ska ha nytta av sina skattepengar. Det är dengamla tidens politik.Ni glömmer att ett bra samhälle handlar om att gemöjligheter för människor att uppfylla sina bästastunders längtan, i den egna vardagen tillsammansmed barnen och i förhoppningarna om yrkesliv ochalla andra möjligheter som finns. Det gäller i vårtarbete och i våra familjer. Det gäller i synen på osssjälva och på andra. I ett modernt samhälle formasden ekonomiska politiken och politiken över huvudtaget, för att det är människor och individer som väl-jer, inte den offentliga makten.Fru talman! Ser vi våra medmänniskor som indi-vider, att respekteras som medborgare, vill vi ocksåöka friheten för var och en. Ser man däremot männi-skor som undersåtar till den politiska makten, ochlåter man inte den enskilde styra över barnomsorg,sjukvård och skola, bygger man upp stora offentligaapparater och gör människor små. Då förstelnar mansamhället, då skapar man kategorier, då öppnar manför en ny tudelning av samhället och då stryper mandynamiken som finns i enskilda människors förmågaatt forma nytt och tänka nytt.Nu har ni brutit upp från den politik som lagtgrunden för den goda ekonomiska tillväxt vi ser i dag.Ni försummar de möjligheter som finns . Precissom 90-talets reformer gav styrka och möjligheter , är det dagens reformer som skulle kunna gestyrka och möjligheter åt framtiden.Men ni gör inte detta. Ni väljer att blockeras avMiljöpartiet och . Ni väljer att block-eras av interna stridigheter. I av bästa möjlig-heter väljer ni det sämsta alternativet: att bryta uppfrån det som har gett nya möjligheter.Därmed är alternativen inför valet tydligaredefinierade än vad de varit tidigare . Därmed, fru talman, tror jag nog att depolitiska alternativen är så tydliga som behövs förväljarna.Vi kommer att redovisa vårt alternativ i den mo-derata motionen, och där kommer vi att välja frihetenför enskilda människor.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Jag tänker på AndersAndersson som brukar sitta i TV. Vore ettbörsbolag skulle nog rådet bli entydigt: Köp. Men nuär inte något börsbolag. Och en av Vänsternsuppgifter är att se till att vårt land inte blir det heller.Fru talman!