prot · GN0999 · 2000-04-25 00:00:00 — Antingen föreligger förutsättningar för hus-rannsakan eller också ska polisen hålla sig borta.På min fråga om vilken polisens uppgift vid dehär PEK-besöken är fick jag svaret att det naturligtvisär skattefolket som gör jobbet men att "polisens upp-gift är att agera dörröppnare - ja, inte bokstavligenalltså". Det här med dörröppnare kan väl bara tolkaspå ett sätt. Avsikten är att den polisiära närvaron skaskrämma människor till att ställa upp på att ta emotde här besöken.Det är alltså inte, som justitieministern hävdar isvaret, fråga om att den här verksamheten ingår somett led i polisens brottsförebyggande arbete i samver-kan med skatteförvaltningen. Det är fråga om attverksamheten är ett led i skatteförvaltningens arbeteför att förebygga skatteundandragande varvid denanlitar polisen som dörröppnare.Jag menar att på detta stadium bör verksamhetenbedrivas av skattefolket eftersom polisen inte fyllernågon acceptabel funktion i sammanhanget och där-för bör hushålla med sina knappa resurser.Vidare undrar jag vilka signaler justitieministernanser att samhället skickar ut till dem som harstartat ett företag när det första som händer är attpolisen kommer och knackar på dörren - alltså tilldem som vi enligt justitieministerns regeringskollegaMona bör betrakta som hjältar.Signalen är naturligtvis att varje företagare i Sve-rige är en presumtiv brottsling. Jag menar att denattityden har inte råd med.Anf. 19 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar inte att det inte i polisens uppgifter ingår attförebygga brott. Jag anser att det är en mycket viktiguppgift för polisen, och den har också kommit tilluttryck i beslut som har fattat och i de reg-leringsbrev som regeringen utfärdar.Det är oerhört viktigt att polisen använder sinkunskap om lokala förhållanden och risker för brotts-lig verksamhet och att man utnyttjar den kunskapenför att förebygga brottslighet.När polisen tar kontakt med t.ex. näringsidkare -men det kan också vara andra grupper i samhället -handlar det inte om att man utgår ifrån att de skullekunna vara presumtiva brottslingar. Tanken att detskulle vara utgångspunkten i det brottsförebyggandearbetet har inte ens föresvävat mig. Tvärtom tar mankontakt med dem som blir utsatta för brott och riske-rar att bli brottsoffer. De behöver få information,hjälp och stöd av polisen. Det gäller också den eko-nomiska brottsligheten i allra högsta grad.Jag anser att det är oerhört viktigt att våra myn-digheter, inklusive polisen, utvecklar sitt brottspre-ventiva arbete och sitt problemorienterade arbetssätt.Polisen kan fylla en viktig funktion i de samman-hangen. Frågan om hur polisen ska använda sinaresurser överlåter jag helt och hållet till polismyndig-heten själv. Jag delar inte be-stämda uppfattning om hur polisen bör prioritera sittarbete. Den bedömningen överlåter jag till polismyn-digheterna att göra.Anf. 20 ():Fru talman! Jag håller med om att det är mycketviktigt att polisen ägnar tid och resurser åt brottsföre-byggande verksamhet. Men just på det här området ärdet faktiskt inte polisen som sitter inne med sakkun-skapen. Jag känner inte någon polisman som kan åkaut till en nyetablerad företagare och tala om exaktvilka skyldigheter han har enligt gällande skatte- ochavgiftslagar.Det är i stället som chefen för ekoroteln beskrevför oss: Det är skattefolket som gör jobbet. Polisenhänger bara med. Därför vill jag gärna att justitiemi-nistern lämnar ett konkret exempel på vilken funktionpolisen kan fylla i ett sådant sammanhang utöver attagera dörröppnare.Justitieministern sade också i sitt svar att hon intekan uttala sig om hur redan beslutade lagar bör till-lämpas i enskilda fall. Men det är väl precis vad rege-ringen har gjort? När den kom med sin strategi motden ekonomiska brottsligheten i mitten av 1990-taletuppmuntrades ju polisen att lägga ned mer tid ochresurser på brottsförebyggande insatser. I bl.a. densenaste budgetpropositionen understryks att det pro-blemorienterade arbetssättet ska ligga till grund förall polisiär verksamhet. Konsekvenserna av detta servi nu.Det är inte heller fråga om några enskilda fall, ef-tersom den här verksamheten bedrivs på om inte alla,så i alla fall de flesta håll i landet.Statsrådet hänvisar till JO:s och JK:s tillsyn. Detär väl inte osannolikt att anmälningar till exempelvisJO kommer att göras. Jag har i alla fall haft kontaktmed en person som var minst sagt upprörd. Grannar-na hade nämligen sett att han fick besök av polisen,och genast var ryktena i gång på byn. "Undras vadAndersson nu har för sig, eftersom polisen kommeröver till honom? Det vet man ju hur företagare är -bovar och banditer hela bunten!" Detta är den andrasidan av det signalsystem som jag just frågade justi-tieministern om.Om nu någon skulle anmäla de här "PEK-besöken" och JO skulle dela min uppfattning omlämpligheten i dessa, är det väl inte så bra att rege-ringen inte bara känner till hur myndigheterna tilläm-par lagen utan rentav har sanktionerat verksamheten?Det är därför jag efterlyser ett initiativ från statsrådetFreivalds i syfte att strama till den preventiva ekono-miska kontrollen. Den ska bedrivas utan att skadaenskilda personers integritet, utan att sända ut felakti-ga signaler och utan att ta polisiära resurser i anspråksom skulle kunna göra mycket större nytta på annathåll.Anf. 21 Justitieminister ():Fru talman! när jag besökte en jär-naffär på råkade två poliser komma insamtidigt som jag befann mig i affären. De represen-terade närpolisen på . De kom in spon-tant, presenterade sig och hälsade på butiksägaren. Deförde ett samtal som gick ut på att polisen var intres-serad av vilka bekymmer den här butiksinnehavarenkunde tänkas ha. De gav en del praktiska råd när detgäller att skydda sig mot inbrott och lämnade vissaupplysningar om hur man kunde ta kontakt med poli-sen på Kungsholmen.Jag upplevde detta som åskådare från sidan ochinsåg hur värdefullt det är att polisen på det här sättettar kontakt med företrädesvis små företag och visaratt man finns i samhället och att man är till också förderas skydd och kan innebära en hjälp i vissa situa-tioner. Självfallet är det inte polisen som lämnar in-formation om avgifter eller skatter. Det är därför manmåste samarbeta med andra myndigheter när dentypen av information ska lämnas. Men polisen har enannan sakkunskap och en annan funktion att fylla idessa sammanhang.Jag anser att det är oerhört väsentligt att polisenutvecklar sina kontaktytor och sitt sätt att arbeta, inteminst när det gäller det lokala näringslivet. Men detgäller faktiskt också på regional och central nivå. Ettnärmare utvecklat samarbete med branschorganisa-tioner och näringslivets organisationer i brottsföre-byggande syfte är också något som ingår i strateginför att bekämpa bl.a. ekonomisk brottslighet.Anf. 22 ():Fru talman! Med all respekt - nu har vi glidit övertill en helt annan debatt. Det jag ville att vi skullediskutera var preventiv ekonomisk kontroll.Den är mycket målinriktad. Den går inte ut på ska besöka företagare som presumtiva brottsof-fer, utan som jag sade inledningsvis besöker manföretag i riskzonen, vad nu det är. Man gör det i syfteatt skrämma dem och upplysa om skyldigheter vadgäller skatter och avgifter och om andra skyldighetersom en företagare har, bokföring, ordning på räken-skaper osv. När man ändå är där passar man också påatt titta runt lite grann, kollar om det bedrivs någonverksamhet och försöker bilda sig en uppfattning omomfattningen på den verksamheten.Detta görs inte i syfte att vara småföretagarna be-hjälpliga med att skydda sig mot brott. Det här är enhelt annan verksamhet. Jag sade inledningsvis att jagi och för sig tycker att verksamheten är okej. Menvarför ska polisen ägna sig åt det? Det är inte de somsitter inne med sakkunskapen. Det är också en väldigskillnad på om polisen besöker en företagare i dennesbutikslokal eller om man knackar på hemma hosnågon som har kontoret hemma.Kan justitieministern ha någon förståelse för attmånga personer reagerar mot detta och tycker attsamhället skickar ut mycket olyckliga och obehagligasignaler till dem som beslutat sig för att försöka för-verkliga sina idéer som egna företagare? Kan minis-tern förstå att de upplever sig som misstänkta, sompresumtiva skattebrottslingar?Anf. 23 Justitieminister ():Fru talman! Som jag sade tidigare överlåter jag tillpolisen att avgöra var den gör mest nytta och vilkaarbetsmetoder den bör använda sig av i de enskildauppgifter som regering och riksdag har givit polisen.Jag hoppas att polisen i alla lägen uppträder på ettsådant sätt att det inte uppfattas som negativt utanalltid upplevs som en positiv åtgärd från polisenssida. Det gäller inte bara i den här typen av speciellaåtgärder utan i alla slags åtgärder som syftar till att påolika sätt förhindra brottslig verksamhet. Det kan varaatt man tar kontakt med människor som riskerar attbli utsatta eller hamna i situationer där brott kan be-gås och lämnar information.Det är ett grundläggande krav som vi ska ställa påvåra poliser, och jag tror att de generellt uppfyller dekraven mycket väl. Finns det undantag så gäller detsituationer där det kan finnas anledning till kritik.Men då rör det enskilda fall och bedömningar somvarken eller jag ska göra.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:279 omsvensk flykting- och integrationspolitikAnf. 24 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att redovisa total-kostnaderna för flykting- och integrationspolitikenfrån 1985 och framåt.Sten påstår att flykting- och integra-tionspolitiken varit och är ett socialt och ekonomisktfiasko. Jag håller inte med honom.Frågan om hur mycket invandringen kostar sam-hället dyker upp med jämna mellanrum som ett ar-gument i debatten om invandrings- och flyktingpoli-tiken. Ett genomgående tema är jakten på en siffrasom beskriver totalkostnaden för invandringen. Detfrämsta skälet till att varken nuvarande eller tidigareregeringar aktivt har verkat för att ta fram en sådansiffra är att man anser att det är andra värden ochvärderingar som bör ligga till grund för invandrings-och flyktingpolitiken. ska fortsätta att bedrivaen human flyktingpolitik som innebär att människorsom flyr undan förföljelse och krig ska kunna få enfristad här. Lika lite som vi mäter nyttan av barn ochpensionärer i kronor och ören bör vi ensidigt betraktainvandrare som kallt kalkylerade investeringar somkräver avkastning.Ett annat skäl är att det inte är någon enkel sak atträkna fram en totalkostnad, vilket också kan förklaravarför inte fått sin fråga besvaradtidigare. Några forskare har gjort försök att beräknainvandringens totala samhällsekonomiska utfall vilketvisar att metoderna är flera och också kan skilja sigåt. En metod som används av forskaren är att beräkna skillnaden mel-lan samhällets intäkter och kostnader för invandrareunder . , forskare vid Institutetför internationell ekonomi vid universi-tet, använder en annan metod. Han har använt sig aven nuvärdesberäkning av invandrarnas framtida skat-teinbetalningar och statens utgifter för gruppen.Den totala kostnaden är helt beroendeav hur många personer som sökt och erhållit asyl ochuppehållstillstånd i vårt land. Det är en faktor somvarierat kraftigt och som styrs avomvärldsfaktorer som ensamt inte kunnatpåverka. Därtill är totalkostnaden starkt beroende avinvandrarnas sysselsättningsgrad.Erfarenheten från och andra länder visaratt ju man varit i landet, desto högre äretableringsgraden på arbetsmarknaden. Det tar tid attlära sig ett nytt språk och ett lands sociala koder - attskaffa sig nycklarna till ett nytt samhälle. Men om ettland främjar integration och har en fungerande ar-betsmarknad är invandring samhällsekonomiskt lön-sam.Slutligen vill jag återigen påminna om att Sverigeska följa sina internationella åtaganden och att rättentill asyl aldrig får mätas i pengar.Anf. 25 ():Fru talman! Flyktingpolitiken och dess kostnaderär en stor fråga - åtminstone utanför den här kamma-ren. Här inne är det en närmast bedövande enighet,som faktiskt inte representerar den uppfattning somvåra uppdragsgivare, alltså väljarna, har.Jag har frågat aktuellt utskott omdetta, och jag har ställt frågan till reviso-rer. Vad har egentligen flyktingpolitiken kostat från1985 och framåt? Jag har fått svaret att man inte villutreda det. Jag ställde frågan för en månad sedan tillstatsrådet - samma svar: Man vill inte utre-da det. Varför?Fru talman! Jag anser att i ett öppet, demokratisktsamhälle ska varken stora eller små utgifter döljas förmedborgarna. När man gör det frågar nämligen med-borgarna: Varför döljer man det?Sedan tycker jag att det är fel att prata om kostna-derna för invandrarpolitiken. har vi ingenarbetskraftsinvandring till , med undantag förEU-medborgare, vilket blev aktuellt 1995. Vi haralltså i praktiken ingen arbetskraftsinvandring tillSverige.Svaret är en undanflykt. Man säger att maninte tar fram uppgifter om vad barn och pensionärerkostar. Men det vet vi om! Vi vet exakt på kronan vadpensionärerna kostar, och vi vet exakt vad barnenkostar - barnbidrag, skolgång, sjukvård och allt detdär.Men det här vill man inte ta reda på därför attkostnaderna är unikt höga. Jag vågar påstå att de medråge överstiger 80-talets fastighetskris - och det fort-sätter.Fru talman! För ordningens skull, och för att slip-pa påpekanden i en replik, vill jag också säga att härär samtliga partier i varierande grad skyldiga till att viför en politik som helt skiljer sig från vad nästan allapartiers väljare har för uppfattning. Därför är fråganså tyst.Det förvånar mig också att medierna i den här sto-ra frågan agerar på det sätt som de gör. De agerar påett sätt som ibland liknar det som deras kolleger påandra sidan arbetade sedan.Vi har haft en flyktingpolitik i som jäm-fört med alla övriga EU-länder vad gäller antal ochkostnader är helt unik i sin omfattning.Jag anser att politiken har havererat. Statsrådetsäger att den inte har gjort det. ser man allaområden runt om i utanför våra storstäder därdet i stort sett bara bor utländska medborgare. Vi fårrapporter om skolan. Många barn med utländsk bak-grund klarar inte av utbildningen. Många med ut-ländsk bakgrund har mycket svårt att få jobb, oftastpå grund av bristande språkkunskaper. Tyvärr finnsdet en jämförelsevis hög brottslighet bland en delmed utländsk bakgrund.Detta är alltså en krissituation, och jag anser attdet är fel att inte våga redovisa vad detta kostar. Jagundrar vad det beror på. Det kanske inte är medbor-garna som inte klarar av att hantera sanningen, utandet är väl politikerna som inte klarar av att hanterasanningen om deras uppdragsgivare får reda på vaddet här har kostat. Det har nämligen kostat storasummor.Jag skulle vilja ha en lite bättre och mer utförligförklaring till varför man har lagt locket på i den härfrågan på det sätt som man faktiskt har gjort.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Svensk migrationspolitik bygger, somjag sade tidigare, på värden. Den bygger på solidaritetoch på humanitet, och den bygger inte på bedöm-ningar av huruvida en person skulle vara ekonomisktlönsam eller ej för vårt land. Däremot, som jag ocksåsade i mitt svar tidigare, är den bedömning som all-mänt görs att invandringen i sin helhet har varit lön-sam för vårt land.Jag har tagit del av en situation i en kommun i ettav våra skandinaviska grannländer som styrs av etthögerpopulistiskt och främlingsfientligt parti. Där harman faktiskt försökt sig på detta - att räkna ut vadvarje invandrare i kommunen kostar. Därmed harman satt ett pris på människor. Det är en utvecklingsom jag med all kraft kommer att motarbeta i vårtland.Förutom de frågetecken som jag själv har rest omhuruvida det är möjligt att över huvud taget hitta ensådan här metod, så anser jag att det är oerhört olyck-ligt att värden som solidaritet för skyddsbehövandeoch humanitet, som nära anhöriga eller svårt sjukamänniskor verkligen behöver känna av, ska åsidosät-tas.När jag lyssnar på och hör hansplädering undrar jag verkligen vad det är för skäl somhan har för den här interpellationen. Är det enbartekonomiska skäl, eller är det andra skäl som gör atthan är så angelägen om att tydliggöra kostnader förinvandringen?Anf. 27 ():Fru talman! Statsrådet plockar fram ett exempelpå en icke namngiven kommun i ett av våra grann-länder. Jag kan nämna ett land, , som vi oftabeundrar. bedriver en asyl- och flyktingpoli-tik som skiljer sig ljusår från den vi har i . Jaghar aldrig upplevt ännu att man i talarstolfrån ett statsråds sida står och säger att man i Finlandbedriver en populistisk invandrarpolitik eller har ensådan attityd.När jag hör svaret här, och när jag vet hur mångaflyktingar man tar emot i övriga EU, måste jag frågaom vi verkligen är så mycket bättre än alla andraländer i EU. Har vi kunskap och kompetens som allaandra länder saknar? Det är faktiskt lite rasism i detpåståendet i praktiken. Är vi så mycket bättre?Nu säger statsrådet att den här politiken i stort setthar fungerat bra. Jag påstår att den inte har gjort det. IRinkeby, , och flera andra orter inärheten av våra större städer kan man inte prata omen framgångsrik och lyckad politik. Det handlar inteom pengarna i sig; det handlar om de stora pengarsom vi har satsat på den här politiken där vi har fåttett så klent resultat.Statsrådet frågar vilken min avsikt var med denhär frågan. Jag tycker att vi för en felaktig politik iSverige. Jag skulle vilja föra den politik som ett ge-nomsnitt av EU-länderna för . Jag har aldrig hörtatt statsrådet eller hennes chef har sagt att det harfunnits några antydningar där. Jag förstår vilka an-tydningar statsrådet menar. Jag hoppas att någontidning refererar det här, men det gör de säkert inte.Detta är ett typiskt sätt att försvara en dålig sak. Manfrågar om det finns antydningar i en viss riktning.Enligt alla undersökningar har t.o.m. en majoritet avstatsrådets egna väljare antydningar som grund försitt ställningstagande i den här frågan. En kvalificeradmajoritet av länderna i EU gör också antydningar i enviss riktning i den här frågan. Jag är vaccinerad motde här påståendena. Jag påstår att jag i den här fråganpå ett betydligt bättre sätt företräder den väljarmajo-ritet som finns i än vad statsrådet gör medsina, för att tala klartext, bruna antydningar om bak-grunden till min interpellation.Låt mig ställa frågan en gång till. Vad är det somgör att vi, trots att vi inte har någon kompetens ocherfarenhet, är så mycket bättre än alla andra länder iEuropa?Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Vi kan se en utveckling i en del län-der i vår omvärld som är skrämmande. Där flyttarfrämlingsfientliga partier fram sina positioner. Jagkan också se att det finns likheter i den här argumen-teringen när man talar om kostnader och misslyckan-den. Det är naturligtvis bakgrunden till min fråga tillSten Andersson.Det som ändå är intressant är att vi har en annansituation i vårt land. Om vi tittar på den Sifounder-sökning som gjordes om vilken bedömningdet svenska folket gör av vår politik på det här områ-det, säger den att vi tar emot lagom många eller t.o.m.för få invandrare i vårt land. Om vi ser till det offent-liga samtalet som vi möter i medierna, präglas detockså i stor utsträckning av krav på en ännu meröppen och human politik. Jag tycker att det är väldigtfint att det debattklimatet finns i vårt land. Tänk omdet skulle vara tvärtom, att regeringen skulle varautsatt för påtryckningar från just främlingsfientligagrupper och partier som vill föra en mer restriktivflykting- och invandringspolitik.Det är i ljuset av detta som jag känner en starkolust när jag har att behandla fråga.Jag hade hoppats att vi skulle kunna lämna främlings-fientligheten och bristen på solidaritet bakom oss närvi gick in i ett nytt sekel. Jag hoppas att vi är mångasom kommer att sträva åt det hållet, så att det nyaseklet ska innebära mycket mer humanitet och solida-ritet.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ger inte speciellt mycket för detoffentliga samtal som bedrivs i medierna. Det är alltidprecis samma ansikten som uttalar sig i den här frå-gan. Men gå ut och fråga vanliga människor som bori de här områdena! De syns aldrig i TV och de fåraldrig skriva på ledarsidorna, som dessbättre baraläses av ett fåtal. De har sina uppfattningar. Det ärmycket bättre att fråga dem än att åka på guidadestudiebesök där allting är välstädat. Då hade statsrå-det kanske fått en annan uppfattning.Sedan har vi detta med främlingsfientliga partier iEU. Är de partier som har regerings-makten i de olika EU-länderna främlingsfientliga? Debedriver ju faktiskt en politik som är mycket merrestriktiv än vad man gör i . får statsrådetlov att bestämma hur hon ska ha det.Fru talman! Jag vet att tiden är knapp, men medtanke på de problem som vi har i med den härpolitiken skulle jag vilja säga att det inte handlar ommänniskorna utan om de signaler som vi har skickatut om att vi inte bara ska ge dem fysiskt skydd utanockså trygghet, framtidstro och arbete. Gå ut ochfråga människorna i , och ! Jag tror att det finns ett stort antal människordär ute som säger att de har ett fysiskt skydd, menframtidstro, trygghet och arbete för sig och sina barnfinns inte i deras värld.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! När jag försöker sammanfatta vadSten har sagt i de här inläggen blir detväldigt dubbeltydigt. Å ena sidan vill fram siffror. Han vill ha en prislapp på de asylsö-kande. Å andra sidan pläderar han faktiskt för ytterli-gare insatser för de som finns i vårt land ochsom har ett utländskt ursprung. Det är något svårt attriktigt förstå vad är ute efter.Min sammanfattning blir ändå att jag beklagar attSten som företrädare för Moderata sam-lingspartiet här i uppenbarligen är ute efteratt vi just ska sätta prislappar på de asylsökande somkommer hit.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:314 omrätten till familjeåterföreningAnf. 31 Statsrådet ():Fru talman! har ställt fyra frågormed anledning av fram-lagda förslag till direktiv om rätt till familjeåterföre-ning.Ulla har inledningsvis frågat när rege-ringen avser att besluta om direktiv till den av riksda-gen beställda utredningen om tillämpningen av utlän-ningslagens regler om familjeåterförening. På denfrågan kan jag svara att ett sådant beslut kommer attfattas inom kort.Ulla har vidare frågat om regeringen ärberedd att stödja förslag till di-rektiv om rätt till familjeåterförening. Låt mig dåförst påminna om att i enlighet med desamrådsformer som råder, har tillställts en faktapro-memoria och att frågan kommer att beredas vidare iEU-nämnden i samband med kommande rådsmöten.Jag vill även passa på tillfället att tala om att jag ärglad att kommissionen presenterat detta förslag. Jaganser det nämligen angeläget att reglerna inom dethär området harmoniseras. Som det nu är, skiljer siglagar och praxis i medlemsstaterna åt rätt ordentligtpå vissa punkter. måste man komma ihågatt när det här förslaget lades påbörjades en förhand-lingsprocess, och den måste få ta sin tid. Som alla vetska samtliga länder som deltar i beslutet vara överensom texten innan den kan antas.Arbetet har dock satts i gång, och förslaget hargåtts igenom en första gång på arbetsgruppsnivå.Kommissionen kommer sedan att justera förslaget påflera punkter, dels utifrån denna genomgång, delsäven utifrån kommande yttrande.Vad jag vill säga med detta är att förslaget med sä-kerhet kommer att genomgå förändringar innan det ärklart att antas. Vi kommer alltså att få anledning attåterkomma till med en reviderad faktapro-memoria.Från svensk sida har vi, som jag redan antytt, varitpositiva till förslaget i stort men haft invändningar pånågra punkter. Som exempel kan jag nämna att vianser att det bör finnas ett större utrymme att beviljauppehållstillstånd till myndiga barn och att det inteska vara möjligt att undanta föräldrar och myndigabarn från rättigheter såsom utbildning och arbete. Vianser även att det måste bestämmas efter vilkenföräldrar och myndiga barn alltid måste beviljas ettsjälvständigt uppehållstillstånd.