prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Vifrån vill därför renodla dem på det sättsom vi har tagit upp i vår motion, och jag vill ut-veckla dessa tankegångar en del.Vi har begränsat oss till tre huvudpunkter: frihet,mångfald och kvalitet. Det är en liberal politik somsyftar till att stärka humanismens och demokratinsideal i vårt samhälle och som tar sin utgångspunkt iden enskilda människan, i individens frihet. Och detpekar också på vikten av att vi står för ett rikt ochskiftande kulturliv.Det finns ett väldigt fint ord i svenskan, och det ärskönt att inte behöva importera ett utländskt ord, ochdet ordet är bildning. Det låter lite gammaldags, mendet innehåller så mycket och ger oss som individermöjlighet till personlig utveckling och medverkar tillkreativitet och skapande.Det är också viktigt att kulturen står för sig själv,dvs. den ska inte bara vara ett verktyg för att lösaandra problem i samhället, såsom t.ex. arbetslöshetoch regional obalans.När det gäller våra mål frihet, mångfald och kva-litet har vi tagit fram ett antal delmål som tillika kanvara verktyg. Bland exemplen finns naturligtvis endel som finns med i de gällande kulturmålen, såsomyttrandefriheten, ett utmanande och fritt kulturliv,möjligheter till kunskaps- och idébildning.Under mångfaldens grundprincip har vi som del-mål att bevara kulturarvet, att främja internationelltkulturutbyte, att sprida olika kulturer inom landet.Under kvalitetens grundprincip har vi som delmål attfrämja professionalism och att stödja förnyelse i kul-turlivet.Fru talman! Vi tror att det är bra med en genom-gripande debatt om kulturmålen igen. Jag yrkar bifalltill reservation nr 12 under mom. 12.I skenet av detta yrkande är det inte så underligtatt vi också önskar en utredning om en förändring avden kulturpolitiska strukturen. förordar ettökat regionalt självbestämmande. Det är en del, menvi anser också att det måste finnas en annan modellför att stimulera konstnärer, en modell som ocksåbygger på ökad mångfald vad avser bidragsgivare ochökad mångfald beträffande förvaltare av medel tillutövande konstnärer.Det innebär att t.ex. måste sesöver och också troligen minskas, att personunionenmellan och Stiftelsen , att organisationerna BUS, BONUS och alltvad de heter får konkurrens och öppen insyn m.m.Det jag är förvånad över är att det vara när Väns-terpartiet och som står bakom den härreservationen. Men jag hoppas att flera partier sluterupp när den återkommer under kommande riksmöte.Centern vill i sig satsa mer på den regionala in-frastrukturen, och jag tror att om vi anstränger ossskulle det inte vara så svårt att hitta gemensammainfallsvinklar åtminstone där.Sedan blir jag något överraskad över att Vänster-partiet vill satsa ytterligare medel på ochRiksutställningar. Vi vill delvis göra precis tvärtemot,dvs. minska t.ex. egen turnéverksamhet,inte för att spara pengar utan för att föra över depengarna till den regionala nivån. Jag trodde att enstrukturförändring syftade till att stärka den regionalanivån, och har man inte totalt sett mycket mer pengaratt satsa måste man omfördela, och det som jag sadesyftar just till det.Kristdemokraterna tar ju också i sin reservationom basstrukturen upp att besluten om den närmarefördelningen av bidrag ska fattas så nära verksamhe-ten som möjligt. Det tolkar jag - och jag hoppas attjag tolkar rätt - som att även öns-kar gå i samma riktning som vi, även om man ärnågot försiktigare för närvarande.Som ni förstått har jag stor tilltro till kulturen,också för att profilera i olika sammanhang.Jag tror alltså att ansatsen beträffande den famösaSydafrikaresan egentligen var ganska bra, dvs. attkulturen skulle vara med och dra intresse till Sverigeoch svenskt näringsliv.Jag hoppas innerligt att inte de kringliggande fa-däserna ska hindra att i fortsättningen använ-der sig av kultursatsningar för att stimulera och pro-vocera, så att märks i en tuff internationellkonkurrens. Vi vet vad marknadsföring kaninnebära, och det kan inte vara fel att ta hjälp avbland det bästa vi har, nämligen kulturen. I vissaavseenden hör de väldigt intimt samman, och somexempel kan nämnas design som ju är konst i praktisktillämpning.Vi har också en reservation där vi vill ha ett pro-gram för hur kulturen kan stödja exporten. För tidsvinnande yrkar jag inte bifall till den, men jag stårgivetvis bakom den.Jag vill markera att vi i är mycket po-sitiva till sponsring, inte som ersättning för offentligabidrag utan som komplettering. Att jag inte finns medi reservationen från och kristdemokra-terna beror på att man hänvisar till moderaternasyrkande 12 i deras motion - visserligen i den del somgäller sponsring, men avsnittet i motionom kulturens finansiering innehåller så mycket avannat som för mig pekar snarare på ersättning avoffentliga medel än komplettering. Det är orsaken tillatt jag inte följde med i den reservationen.Jag tror inte på Vänsterns tveksamhet beträffandebindningen till sponsorer. Vi behöver inte fler regler,snarare färre.Däremot vill jag instämma i de synpunkter somCharlotta L Bjälkebring tog upp om kulturaktivitetersom påverkar attityder till homosexuella. Det är fort-farande lika tråkigt att det ska behöva poängteras attsådana insatser behövs. Men så länge det är så kom-mer vi i att fortsätta våra intentioner.Fru talman! Slutligen när det gäller funktionshind-rade vill jag hänvisa till det särskilda yttrande som vihar där vi redovisar de reservationer som vi hade närradio- och TV-frågor behandlades. Det är viktigt attsamma synsätt präglar även övriga kulturpolitiskaområden.Anf. 206 () replik:Fru talman! var kulturutskottet på studiebe-sök hos Riksutställningar, ett studiebesök som jag troratt vi alla uppskattade väldigt mycket. Vi fick då klartför oss att Riksutställningar verkligen var mycket aven motor i den kulturverksamhet som finns ute i lan-det. Jag tror att det är bra med en statlig motor. Denvärnar kvaliteten, även regionalt och lokalt. Den stårockså för en hög kompetens.Vi fick också veta att man ute från landetkunde ringa från i stort sett vilket litet klassrum somhelst och fråga om råd när man skulle göra t.ex. well-pappskärmar och sådana saker. Då kunde Riksutställ-ningar direkt hjälpa till med den kompetensen. På såvis är det väldigt bra att staten satsar på den här verk-samheten.När det gäller sponsorer tror vi att det vore bra omdet fanns regler om sponsorspengar. Vi är oroliga föratt den konstnärliga friheten annars kan gå förloradom man som sponsor lägger sig i mer än vad man börgöra när man ger pengar. Därför tycker vi att det ärbra med regler på det här området. Det ska inte varanågra pekpinnar, utan det ska vara någonting som ärgott och som ser till friheten, Lennart.Anf. 207 () re-plik:Fru talman! Jag uppskattar i väldigt hög grad or-det frihet från . Det tycker jag äralldeles förträffligt.När det gäller detta med Riksutställningar upp-skattade också jag studiebesöken. Över huvud taget ärde studiebesök vi gör väldigt givande. Om CharlottaBjälkebring hörde rätt, var det exempel som jag togupp , där jag hävdar att man ska kunna draned på den egna turnéverksamheten. Ute i regionernafinns regionala länsteatrar och liknande. Det finnsinte riktigt samma organisation och kunnighet när detgäller utställningar, och jag valde medvetet att intenämna Riksutställningar i mitt anförande.När det gäller sponsorer kan man ju diskutera vadsom är sponsring. Är de landstingskommunala bidra-gen, de kommunala bidragen och de statliga bidragentill konstnärer sponsring eller inte?Vi lägger vår frihet i yttrandefriheten och dengrundlagen. Jag tror inte att vi behöver ha en massaandra regler på alla möjliga och omöjliga ställen föratt konstnärerna ska kunna känna sig fria. Det hoppasjag att de kan mot bakgrund av yttrandefrihetsgrund-lagen.Anf. 208 ():Fru talman! Givetvis är vår yttrandefrihetsgrund-lag någonting bra. Men jag tror ändå att det skullevara gott att vi också hade regler för sponsring. Detena utesluter ju inte det andra.Jag tycker också att är en av de moto-rer som finns i svenskt kulturliv. Det är utomordent-ligt bra att man har egna uppsättningar. Därför vill viöka stödet till . Likaväl är ochOperan väldigt bra motorer i det svenska kulturlivetvad gäller scenkonst. Men de har inte samma möjlig-het att komma ut och turnera och sprida sina produk-tioner ute i landet som har. Därför värnarvi särskilt Riksteatern.Anf. 209 () re-plik:Fru talman! Jag kan vara fel underrättad, men jaghar för mig att man inom näringslivet har tagit framfrivilliga sponsringsregler. Det tycker jag är ettmycket bättre sätt. Det är uppenbart bara att konstate-ra att och jag har olika inställ-ningar till det här. är betydligt mer pigg påregler och bestämmelser, medan jag tror mycket merpå att det här kan fungera utan en massa regler ochpekpinnar från vår sida.Sedan är jag fullständigt medveten om att vi harolika uppfattningar när det gäller , efter-som ni har en motion om att just öka stödet och vi harmotioner om att flytta pengarna delvis ut till regio-nerna.Anf. 210 ():Fru talman! Först vill jag bara säga att pengarnatill går direkt ut till regionerna, precissom efterlyser.Jag börjar med att yrka bifall till reservation 8 un-der mom. 7.Det finns två huvudaktörer på kulturmarknaden,alltså den marknad som inte är kommersiell och där-för behöver samhällets stöd för att överleva och ut-vecklas. De är och Framtidens kultur. Detfinns också andra aktörer, men dessa är huvudaktö-rerna.Den förstnämnda ska garantera överlevnad, utvär-dera utfall av insatta medel och möjliggöra utveck-ling. Den andra ska mer se till nyskapande och stödjaigångsättning av nya projekt.Jag tycker inte att dessa båda garanter för den ickekommersiellt gångbara kulturen har en rimlig ekono-misk fördelning mellan sig. Även måstekunna ge ekonomiskt stöd till utveckling av befintligverksamhet. Det gäller allt från i . Deras s.k. obundna medelär alldeles för små och räcker inte till utvecklingoch förnyelse. Dessutom har trenden varit att rege-ringen lagt på dem nya utvärderingsuppdrag - ochäven vi i - men utan att det har tillkommitnya medel. Jag hoppas att den trenden nu är bruten,att den nominella inkomstminskningen stoppas ochatt stödet till utvecklingsverksamhet förstärks.Sedan tänkte jag säga lite mer om de tre R:n, allt-så Svenska , Stiftelsen och Riksutställningar. De behöver ökade resur-ser för sin utveckling.För fem år sedan diskuterade vissa partier seriöstnedläggning av alla tre. har detta antal partierminskat, så nu är det inte alla tre man talar om. Menändå finns det ett hot över dem, tycker jag, trots attverkligheten visar att de tre r:en visatpå mycket positiva resultat. Deras betydelse för attvåga lite mer, stå för idéer och nyskapande inomderas olika verksamhetsområden kan inte nog under-strykas. Den kunskap som de bygger upp delar de jumed sig av till andra och hjälper därmed till att hållautvecklingen i gång i hela landet.Även om vi ger mer ekonomiskt stöd till länsteat-rar, så att de ska ha råd att turnera mer, måste vi väländå unna våra vänner i landet att se ett lite störreutbud även i den egna regionen - det utbud somRiksteatern står för.Jag vill också säga lite om det samiska kulturcent-rumet i som vi har yrkat på. Med det villjag också yrka bifall till reservation 10 under mom.19 och 20.Jag menar att detta är en angelägenhet för helalandet och att vi borde ta ett nationellt ansvar för enuppbyggnad. Den samiska befolkningen har fått delav socialt och ekonomiskt välstånd, visst. Men deraskulturella behov och önskningar, deras egna önsk-ningar, negligeras fortfarande. hänvisar mantill och säger: Ni får lösa problemen där.Här får ni en påse pengar.Men ett samiskt kulturcentrum i är likamycket en nationell angelägenhet som Svenska insti-tutet är när man marknadsför t.ex. svensk litteraturutomlands, tycker jag. Självfallet ska samernas egnaanalyser av den samiska kulturens förutsättningar ochutvecklingsmöjligheter vara utgångspunkt i detsvensk-samiska kulturarbetet.När jag föreslår ett samiskt kulturcentrum är jagspråkrör för samerna i , för de saknar enegen röst här i . Jag framför alltså derasegen kulturella önskning.Jag blev så stimulerad av när hontalade om kulturella infrastrukturer så jag tänkte talalite bypolitik här.I storstäderna är kulturell infrastruktur samma saksom nationalstadspark, som tysta områden, t.ex. Halloch , och sammanhängande grönområdensom i . Hoten mot dessa tysta kulturella in-frastrukturer är en sanslös och, i vissa fall,länspolitik som inte ser längre än till kommungränseneller sin egen näsa.Jag ser det här som ett hot mot hela Mälardalensregionala utveckling. En flygplats i t.ex. skulledrabba tredje största arbetsplats. De olikaantroposofiska verksamheterna som ,trädgårds- och jordbruksnäringen är av världsintresseliksom medicinsk verksamhet som Vidarkliniken ocharbete med utvecklingsstörda med bl.a. musikinstru-ment till hjälp.När landshövding beskriver för riksda-gens ledamöter vad som behöver göras för att Hallsflygplats ska bli av, säger han att det endast handlarom att lösa in ett par hundra fastigheter och att ägarnaska få betalt enligt ett riktigt marknadsvärde för sinahus. Inte med ett ord nämner han den bullermatta somdå skulle läggas över hela det här området. Han näm-ner heller inte att området är kulturhistoriskt intres-sant ur gravplatssynpunkt eller att man i hela världenomtalar denna stora antroposofiska verksamhet sominte finns samlad någon annanstans. Hans agerandeutgör ett hot mot regionens kulturella infrastruktur.Han nämner inte heller att det finns möjlighet tillökad flygkapacitet i eller i , om nutrafiken ska öka. Länets egen egoism lyser igenom.Allt tal om nödvändigheten av en västerled frånsocialdemokrater och moderater i länet handlar baraom ett krav för att man ska kunna exploatera . av biltrafiken ska fortfarande in tillcityområdet. Att den kulturhistoriskt värdefulla Lov-ön beläggs med en bullermatta nämns inte med ettord. De här herrarna - det är nämligen herrar - värde-sätter inte ett område som har bebotts sedan stenål-dern och förmodligen mycket längre. Deras planerutgör ett hot mot hela . Att bristvarantyst kulturmiljö exploateras runt innebären minskad tillväxt i , , ,, osv. - alla de här städerna i som har t.ex. utbyggd tågtrafik.I år yrkar jag inte på ett nytt nationellt kulturpoli-tiskt mål där livsstilsmönster ska gynna kommandegenerationer. Jag tror att vägen dit bl.a. handlar omatt man ska förstärka länsstyrelsernas verksamhet ochRiksantikvarieämbetet. Deras ställning måste stärkas.I de planer som presenteras ska deras kunskap ocksåfinnas med. 211 () re-plik:Fru talman! Repliken gäller inte den regionalpoli-tiska utläggningen; den kan jag inte.Ewa tar upp att hon önskar mer resursertill de tre R:n. nämner i sitt anförandeatt man också behöver ökade resurser ute i regioner-na.Ewa parti tillhör ju regeringsunderlaget.Därför är jag intresserad av vilka omprioriteringarsom vill göra med tanke på att det finnsså mycket resurser till de tre R:n och till teatrarna ochliknande i länen.Anf. 212 () replik:Fru talman! På detta kan jag bara svara att mycketvill ha mer. Om vi är riktigt ärliga mot varandra ochskalar bort kulturbudgetens del när det gäller ung-dom, idrott och folkbildning så finner vi att det baraligger på lite drygt 4,7 miljarder. Det är inte mycket.Jag tror att alla partier behöver hjälpas åt för att stärkakulturens ställning. Vi vet att varje extra krona som vikan satsa på kultur ger tillbaka.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Man gör det ju väldigt enkelt för signär man inte har några konkreta förslag t.ex. när detgäller den senaste budgeten, att gå utöver och kunnaförverkliga de önskemål som ger ut-tryck för här. Hon står bara här och försöker lova ochhar sedan inget att komma med. Det är en sak.En annan sak är att sade att Rikste-atern var så oerhört bra, eftersom man vågade prövanya saker. Jag skulle vilja fråga om hon menar attlänsteatrar och fria grupper som också kan turnera utei landet - det är det som jag menar med samarrange-mang och samverkan - inte vågar detta utan är låstaav gamla tankegångar eller något liknande.Anf. 214 () replik:Fru talman! Först vill jag påminna om att jag inte har lovat någonting. Jag talar omvad vi vill, och vi jobbar för framtiden. Det ena ärdagspolitik. Det andra är framtiden. Det är de småstegens tyranni, och mycket vill ha mer.Lennart Kollmats undrar om inte länsteatrarnaskulle kunna stå för nyskapande. Det kan de själv-klart. Kanske i synnerhet de fria teatergrupperna stårför många nyskapande och spännande idéer. Anled-ningen till att jag tar upp att behöver merpengar för utveckling och kvalitetsarbete är just attdet är som ger de pengarna till länsteat-rarna. har man knappt råd att betala lönerna ochännu mindre en löneutveckling. Det finns stora be-hov, och det är självklart att vi ska ta upp de behovenhär i kammaren och tillsammans jobba för att det skabli bättre arbetsmöjligheter inte bara inom Teatersve-rige utan inom hela Kultursverige.Anf. 215 ():Fru talman! Det senaste replikskiftet speglar attmånga av motionskraven handlar om att man vill ökastatens åtaganden och insatser på kulturområdet.Även om reservationerna möjligen kommer att avslåssenare och motionerna också röner samma öde villjag konstatera att det i många av dem finns en ut-gångspunkt som jag sympatiserar med, nämligen attstaten har ett ansvar för ett rikt och mångfasetteratkulturliv.Undantaget är som vanligt . Det varinte så länge sedan som vi i kammaren debatteraderadio- och TV-frågorna. Också då hade jag anledningatt peka på att föredrar att gå sin egenväg. vill som vanligt skära ned kulturan-slagen. Det grövsta dråpslaget vill man rikta motfolkbildningen. Man uttrycker sig inte alltid så rakt påsak. I reservationen skriver man t.ex. att statens kultu-ransvar ska avgränsas och tydliggöras. I reservationenskriver man också att staten bör ha ett finansi-ellt ansvar endast för de teatrar som är nationalscener.Samtidigt går moderata politiker i landstingen ut ochsäger att vi ska koncentrera oss på det som är hälso-och sjukvårdsverksamhet. Vi ser motsvarande reso-nemang i kommunerna när det gäller kulturen.Det intressanta är att skiljer ut sigmycket klart i det här avseendet. Det var intressant atthöra anförande tidigare. Han sade:Just beroende på den attityden från villvi i inte vara med på den reservation sommoderaterna har skrivit under. Vad innebär det här?Om man ska avveckla det statliga finansiella ansvaretkan man fråga sig hur det går med just de länsteatrarsom , om jag förstod honom rätt, ärså rädd om och snarare vill ge mer resurser. Hur gårdet då med ? Hur går det då medMalmö musikteater? Kulturen bör enligt moderaternavila på flera finansieringsvägar. Jag instämmer, men idet här fallet skär man alltså av en finansieringsvägEftersom vi diskuterar ekonomi ska jag kommen-tera frågan om sponsring. vill öka möj-ligheterna till sponsring medan oroarsig för att sponsringen ska få negativa följder.Jag anser för min del att det är glädjande att före-tagen vill stödja och medverka i kulturen i mer tradi-tionell form än i den speciella form av kultur somheter idrott. Jag tror faktiskt att både kulturinstitutio-nerna och sponsorerna är kapabla att utforma vettigaregler. Jag tror att de flesta företag inser att det inte ärnågon bra reklam, marknadsföring, att försöka läggasig i den verksamhet som de stöder. Om de skullegöra det är jag övertygad om att de snart skulle blivarse att de har gjort ett misstag.Möjligen kan jag i det här sammanhanget säga attjag är något förvånad över att görrättssak när det gäller sponsring av vissa kulturinsti-tutioner. Man menar att det inte är tillräckligt klart attdet är en del av marknadsföringen för företaget. Mankan undra om blir nöjt först när mandöper om till & Upjohn.Kristdemokraterna redovisar i en reservation ut-gångspunkter för kulturpolitiken samt basstrukturerför kulturell frihet och utveckling. Som utskottetframhåller sammanfaller mycket av det som sägs medde kulturpolitiska mål som antog 1996. Ireservationen understryks vikten av att det allmännastöder kulturen. Jag kan inte annat än instämma. Mendet är klart att jag undrar vad tyck-er om reservation där man vill inskrän-ka det allmänna stödet.Många har diskuterat de kulturpolitiska målen.Lennart Kollmats vill ändra dem, skära ned dem tilltre mål och ge dem en annan principiell inriktning.Charlotta Bjälkebring vill tillföra ett genusperspektiv.Jag ska inte ta upp någon längre debatt utan barakonstatera att det grundläggande målet för kulturpoli-tiken är yttrandefriheten, friheten för alla. Frihetenoch kvaliteten går ju, om inte explicit så dock impli-cit, genom de kulturpolitiska målen.När det gäller genusperspektivet handlar målen pånytt om att yttrandefriheten ska skapa reella förutsätt-ningar för alla, verka för att alla får möjlighet tilldelaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelsersamt till eget skapande. Jag vill understryka detta.Man kan möjligen göra en annan fundering också.År 1996 fattades beslut under stor enighet - dock intemed fullt ut - om att vi skulle anta dehär kulturpolitiska målen. Jag tror faktiskt att det ärav värde att de får nötas in i det allmänna medvetan-det på ett hyggligt sätt innan man börjar ändra alltförmycket på dem.Jag ska kommentera någon mer reservation. Bir-gitta diskuterar bl.a. kulturens regionalpolitis-ka betydelse och vill ha fortsatt satsning på det mankallar den kulturella infrastrukturen.Att jag yrkade avslag på reserva-tion berodde naturligtvis inte på att jag tycker att denär dålig eller felaktig. Tvärtom, jag instämmer imycket av det som sägs i reservationen. tycka att det är bra att göra den markering somden innebär. Att jag yrkar avslag på den beror givet-vis på att vi arbetar i den anda som äruttalad i reservationen. Därmed tillförs ingenting nytt.Den andra saken som jag vill ta upp, eftersom denockså har nämnts i diskussionerna, handlar om funk-tionshindrades rätt till delaktighet i kulturlivet. Efter-som vi kunde diskutera trafikpolitik för en stundsedan under kulturutskottets betänkande kanske jag idet här fallet kan hänvisa till den proposition somregeringen har lagt fram om handikappolitiken, Frånpatient till medborgare. Där får kulturen just i det häravseendet ett särskilt avsnitt som gäller ökad till-gänglighet för funktionshindrade. Det föreslås också ipropositionen att bidrag till funktions-hindrades deltagande i kulturlivet ska bli kraftigtförstärkt.Slutligen, fru talman, ska jag bara kommentera detsom gäller . Jag måste säga att jag gärnainstämmer i mycket av det som har sagt.Jag tycker att man fyller en viktig uppgift när detgäller att erbjuda andra orter än storstäderna ett utbudmed hög kvalitet inom teaterområdet. Det är viktigtatt upprätthålla detta. Man har ett samarbete med t.ex.Dramaten. Det är ett ömsesidigt tagande och givandesom bidrar till att hålla kvaliteten på hög nivå. Manhar nu ingått ett samarbete med Kooperativa förbun-det, som innebär att man ska kunna bedriva tur-néverksamhet.Eftersom har gjort studie-besök på Riksutställningar rekommenderar jag Len-nart Kollmats att göra ett studiebesök på Riksteaternute i . Då får han möjligen anledning attändra uppfattning.Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter.Anf. 216 () re-plik:Fru talman! Först en uppskattning, . Det gäller ställningstagandet till sponsring. Jagdelar den uppfattningen. Jag tror inte att företagenlägger sig i. När man sponsrar idrott lägger man sig juinte i spelet. Möjligen kan man ha synpunkter på fuskoch publikuppträdande. Men det tror jag inte gällerinom kulturen. Jag har inte sett de tendenserna i detavseendet.Jag skulle vilja fråga när detgäller det ekonomiska stödet och förmedling av bi-drag till konstnärer om kan tänka sigen ökad konkurrens i det avseendet, t.ex. Bonus, ifråga om det lite svåruttalade uttrycket droit de suite.Anf. 217 () replik:Fru talman!