prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Andra, t.ex. personer meddålig studievana eller småbarnsföräldrar, kan viljaläsa svenska i långsammare takt över en längre tid.Vissa kommer att vilja ha svenskundervisning medinriktning mot ett visst yrke, medan andra väljer un-dervisning av mer humanistiskt allmängiltigt slag -alltså en valfrihet för individen.Många invandrade personer behöver kompetens-komplettera för att kunna komma in på arbetsmark-naden. Vi förordar därför en särskild kompetensut-vecklingspeng. På samma sätt som med sfi-checkenflyttar man makten från politiker och byråkrater tillde enskilda människor som är berörda.Kompetensutvecklingspengen ger möjlighet tillvidareutveckling inom vars och ens specialområde.Dels kan formell kompetens och behörighet erhållas,dels ökar anställningsbarheten för individen.Fru talman! Många nya vägar måste prövas för attta till vara den enorma kompetens, kunskap och ut-bildning som många invandrade personer har medsig. Ett sätt skulle vara att införa ett system medhögteknologiska inkubatorer. Pengar skulle kunnaavsättas i en speciell fond. Personer med idéer omhögteknologiska exportprodukter skulle via fonden,efter en noggrann prövning, hjälpas att starta företagför att utveckla idén till en färdig produkt. De företagsom lyckas, kanske av dem som startar,återbetalar både sin egen insats och de misslyckadeprojektens investeringskostnader till fonden. Det bliralltså självfinansierande. Därefter står dessa nya fö-retag på egna ben, och exporten får ett stort tillskott.När det gäller begreppet invandrare lämnar bådenuvarande praxis och arbets-grupp mycket övrigt att önska. En person som in-vandrat hit är naturligtvis invandrare, men så snartsvenskt medborgarskap erhållits är terminologininvandrare både felaktig och kränkande. Personervilka är födda här kallas invandrare. Utövergrunddefinitionen talas i debatten ej endast om andragenerationens invandrare, utan man diskuterar tredjeoch fjärde generationens invandrare. Begreppsförvir-ringen blir faktiskt total. Begreppet invandrare klum-par ihop människor med helt olika bakgrund. Varförska en somalier och en finne betraktas med sammaglasögon och anpassas till samma statiska svenskastandardform? Redan som mycket små lär vi oss attrunda pusselbitar passar dåligt i kvadratiska hål. Själ-va begreppet invandrare ger känslan av en tillfälliggäst. Denna känsla är direkt kontraproduktiv när detgäller att uppnå delaktighet och gemenskapskänsla,dvs. verklig integration.Nu är det att byta fokus. I t.ex. talarman inte om invandrare utan om första, andra ochtredje generationens amerikaner. Det är dags att vihär i börjar tala om första, andra och tredjegenerationens svenskar.Fru talman! pekar på miss-förhållanden för invandrare. Demokratigapet mellaninfödda svenskar och utrikes födda personer har ökatavsevärt. Enligt utredningen tycks inte förklaringenligga hos de invandrade själva. Slutsatsen måste gi-vetvis bli att det svenska samhället har misslyckatsmed att ta till vara det tillskott till den demokratiskautveckling som de invandrade människorna utgör.Fru talman! är det att bryta utanförskapet.Den moderata politiken går ut på att stoppa det poli-tiska fixandet av människors liv och i stället införaverklig egenmakt. Utanförskapet drabbar inte barainvandrare. Jag besökte i går och i förrgår Sundsvalltillsammans med socialutskottet. Vi koncentreradeoss på utvecklingen inom psykiatrin - precis sammaproblem med utanförskap som är svårt att bryta, pre-cis samma fördomsfulla bemötande och precis sammapolitiska fixande och förment välvilliga omhänderta-gande. I har man startat ett samarbetspro-jekt mellan kommun, landsting och försäkringskassaför att förändra förhållandena för psykiskt handikap-pade och förändra deras utanförskap. Återigen visardet sig när det gäller samordning av SOCSAM-typ,som detta är, att det finns en svag länk, nämligen attmakten över resurserna/pengarna inte finns samlad.Det vanliga revirbevarande ställningskriget lurar ikulissen. Också personer som försöker bryta medkriminalitet och missbruk har svårt att ta sig ur väl-färdsstatens kvävande välvilliga grepp.Fru talman! är det för en ny politik; enpolitik som innebär att alla människor, fattiga somrika, ges verklig valfrihet utan att plånbokens storlekska vara avgörande; en politik som innebär att männi-skor blir bemötta med respekt och värdighet; en poli-tik som innebär att människor ges makt över sin situ-ation och möjlighet ett genom eget arbete påverkaoch förändra sin situation; en politik som ger helamakten tillbaka till människorna.Därmed vill jag yrka bifall till reservation nr 1under hemställanspunkt 2.Anf. 98 ():Fru talman! Dagens betänkande om integrations-politik vittnar om en välkommen självkritik, även omden är sällsynt varligt formulerad. I betänkandet an-ges:"Utskottet kan konstatera att utvecklingen inomintegrationsområdet inte är tillfreds-ställande i förhållande till de mål som ställts upp. Denetniska och sociala segregationen är fortfarande stor. "Man hade förstås kunnat skriva någonting i stil med:Utskottet kan konstatera att utvecklingen inom integ-rationsområdet är åt skogen. Klassklyftorna i sam-hället fortsätter att växa och att vara invandrad bety-der för många att uppleva sig vara utan rätt, utanarbete, utan värdighet och utan framtid.Det hade kanske varit lite väl mycket klarspråk attformulera i betänkandetext. Det är därför jag tänkteatt jag får väl säga det här i debatten i stället.Vänsterpartiet kan konstatera att utvecklingeninom integrationsområdet är åt skogen. Klassklyftor-na i samhället växer fortfarande och att vara invand-rad innebär för många att uppleva sig vara utan rätt,utan arbete, utan värdighet och utan framtid. Så är detsom är sant också uttalat och fört till dagens proto-koll. Att dölja verkligheten lönar sig sällan. Mot denbakgrunden kan man - och det är det å ena sidan och jag och i stor ut-sträckning socialdemokratin å den andra gör - drahelt olika slutsatser av denna analys.Fru talman! Integration handlar ytterst om rättentill arbete, rätten till bostad och rätten till att bli likabehandlad och ha samma möjligheter oavsett ur-sprung och hudfärg, att inte bli diskriminerad. Vissthandlar det också om särskilda insatser riktade direkttill de områden där utanförskapet är tydligast, meninsikten om att det inte finns någon integrationspoli-tik som är särskiljbar från all annan politik är för ossgrundläggande. har också lagt fram ettantal förslag för allas rätt till arbete, för en bostads-politik som motverkar segregationen och för ett ut-bildningssystem där ingen slås ut. Om dessa genom-fördes skulle det innebära en kraftsamling också förintegration och omvänt om ingenting görs på andrapolitiska områden kan vi tala i all evighet om viktenav alla människors lika värde och ett värdigt motta-gande av alla människor som kommer till vårt land.Det blir ändå bara tomt prat.Det är viktigt att inse att det finns en skillnad påatt ta emot människor och se till att de inte syns ochmärks alltför mycket och att å andra sidan se var ochen av dem som kommer som en tillgång också förvårt samhälle. När vi som enigt utskott vill ge rege-ringen till känna att målet för integrationspolitikeninte bara är lika rättigheter och möjligheter utan ocksåallas lika skyldigheter, ser vi i dettasom riktat inte minst till alla oss som är inföddasvenskar, som en skyldighet för oss att integrera osssjälva och vårt samhälle.På så sätt måste det stå klart för alla som kommerhit och för alla som lever här: Integrationen måstebörja dag ett. Den utgångspunkten är en nödvändighetför ett värdigt mottagande och en förutsättning för attdet svenska samhället ska kunna integreras, för att demänniskor som kommer hit ska kunna känna förtro-ende för vårt gemensamma land och för det samhällesom ska bli deras hem.Fru talman! Utskottsmajoriteten, där vi i mångafall själva ingår, redogör också för en del arbete somfaktiskt utförs för att bryta utvecklingen, och det ärgivetvis mycket välkommet. Vi kommer från Väns-terpartiets sida att noga följa det arbete som bedrivsoch återkomma med egna förslag om vilken politiksom behövs för att vända utvecklingen. För oss är deninsikten viktig att - och där skiljer vi oss från denpolitiska högern - det med gemensamma politiskaansrängningar går att göra någonting. Så är det inteför alla, och här finns en skillnad mellan höger ochvänster som så ofta annars. Högern vill lämna detmesta utanför politisk påverkan till ett spel för de s.k.fria marknadskrafterna, ofta välvilligt omformulerattill att handla om människans fria val. Vänstern sermöjligheterna i att med politisk kraft styra samhälletsutveckling. Det är en gammal motsättning som fun-nits genom hela historien, men den är likafullt giltigän i dag.Fru talman! Låt mig så tala om den grupp enligtVänsterpartiet diskrimineras, marginaliseras ochosynliggörs mest av alla på arbetsmarknaden i dag:kvinnor med utländsk bakgrund. Skillnaderna i ar-betskraftsdeltagande är påtagligt större mellan in-vandrare och svenska kvinnor än mellan invandrademän och svenska. Under arbetskraftsinvandringensårtionde var invandrade kvinnor i högregrad än svenska aktiva på arbetsmarknaden.De rekryterades huvudsakligen till industrin därbristen på arbetskraft var stor och där de arbetade ifysiskt krävande miljöer som slet ut dem i förtid.Arbetsskador och arbetsrelaterade sjukdomar domine-rar i denna generation invandrade kvinnor. De byggdevälfärden i till priset av sin egen hälsa.I dag är situationen direkt omvänd. Över hälftenav de utlandsfödda kvinnorna står utanför arbets-marknaden och många är långtidsarbetslösa trots attde är högutbildade. De unga kvinnorna har en alldelessärskilt svår situation. I åldrarna saknar55,arbete. De kvinnor som kommit som flyk-tinginvandrare och liknande till löper den allra största risken att bli ställda åtsidan i svenskt arbetsliv. Det gäller framför allt kvin-nor från den fattiga delen av världen.Som jag tidigare i mitt inlägg betonat går vägentill integration via bl.a. rätten till arbete. Integrationenpå arbetsmarknaden är en förutsättning för integrationi samhället, och att kunna försörja sig är en mänskligrättighet. Det svåra läget på arbetsmarknaden förkvinnor med utländsk bakgrund kommer att bestå ominte integrationspolitiken ges en medveten, tydlig ochoffensiv könspolitisk inriktning. Och det är här sommajoriteten i utskottet inte har förmått att se hur detstrukturella och systematiska underordnandet avkvinnor i samhället går igen också i dessa frågor.Genuskontraktet - som säger att män och kvinnorska göra olika saker och att det som män gör ska varavärt mer - genomsyrar vardagen för alla kvinnor, ochför den delen också för alla oss män. Arbetsmark-nadspolitiken, liksom integrationspolitiken, är köns-blind, en blindhet som permanentar och könsmärkerutanförskapet. Kvinnor som rekryteras som arbets-kraft, kvinnor med flyktingstatus, kvinnor som fåttuppehållstillstånd av humanitära skäl, asylsökandekvinnor - alla sorteras ohämmat in i ett konstrueratkollektiv som lätt frammanar en bild av"invandrarkvinnor" som passiva, hjälplösa offer försin kulturs förtryckande sedvänjor och familjetradi-tioner, oförmögna att ta till sig av det svenska sam-hällets goda.Vi menar att det, förutom att det är nödvändigtmed ett genusperspektiv inom arbetsmarknads- ochintegrationspolitiken, också fordras ett helhetsgreppmed samordnade insatser för att bryta invandradekvinnors underordning och utanförskap. Mottagandetvid ankomsten till det nya landet har stor betydelse.Oavsett varifrån kvinnan kommer, oavsett om honkommer ensam eller tillsammans med anhöriga harhon rätt att bli betraktad och behandlad som en själv-ständig individ på samma sätt som svenska kvinnorhar den rätten.I dag är det ofta via mannen som hon får informa-tion om det nya landet och ofta via någon manligsläkting som fungerar som tolk. Många kvinnor vitt-nar om att de först senare har förstått att de undanhål-lits viktig information som ansetts olämplig för dematt känna till, t.ex. information rörande kvinnors rät-tigheter i . Det är därför nödvändigt att kvin-nan får tillgång till en kvinnlig, professionell tolk. Enannan viktig förutsättning är att kvinnan erbjuds ettintroduktionsprogram som tar fasta på de resurser honhar där språkundervisning och praktik knyter an tilllivserfarenheter, utbildning och yrkesbakgrund.För att motverka diskriminering av kvinnor medutländsk bakgrund på arbetsmarknaden är mångfalds-planer med könsperspektiv och jämställdhetsplanermed antidiskrimineringsklausuler viktiga hjälpmedel.Staten, kommunerna och landstingen har som arbets-givare ett särskilt ansvar för att kvinnor och män medutländsk bakgrund anställs i en omfattning som svararmot befolkningsunderlaget och med beaktande avjämställdhetslagen.Kvinnors möjlighet att organisera sig och varaaktiva i föreningslivet är också ett viktigt led för attnå integration, och vi vet att invandrarföreningarnaoch deras verksamhet ofta är starkt mansdomineran-de. menar därför att det behövs ettsystem för uppföljning av de ekonomiska bidragenskönsvisa fördelning och användning.Fru talman! Sammanfattningsvis menar att när det gäller invandrade kvinnors situationfordras det en rad samordnande insatser för att mot-verka diskriminering. Vi föreslår att gerregeringen i uppdrag att återkomma med ett samlathandlingsprogram riktat till kvinnor med utländskbakgrund där de anförda synpunkterna beaktas.Vi har svårt att se varför majoriteten, utan attegentligen kunna hänvisa till särskilt många konkretaåtgärder för just dessa kvinnor, inte vill bifalla vårtförslag, trots att texten så att säga andas att man harinsett att det finns problem.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 11under mom. 6.Anf. 99 () replik:Fru talman! säger inledningsvis attbetänkandet är sällsynt varligt formulerat. Vidaresäger han att har en massa idéer ochförslag. Men, , varför har ni då inteframfört dem? I det här betänkandet hade man kunnatanföra den kritik som man har mot regeringen.Hur är det egentligen, , är ni kritiskatill det som står här? Eller står ni bakom det, såsom nihar röstat i utskottet? Det vore intressant att klara ut.Kalle tog upp en viktig fråga, och det ärde invandrade kvinnornas situation. På den punktenkan vi bli ganska så överens. Vi har ett förslag somgår ut på att man ska ge makten till de enskilda män-niskorna, att man ska individanpassa undervisningen isvenska och kompetensutvecklingen, vare sig det ärfråga om en man eller en kvinna. Då undrar jag: Var-för kan inte ansluta sig till det? Det ärju bra för både kvinnor och män.Anf. 100 () replik:Fru talman! Om det är så att är över-ens med oss om behovet av att lyfta fram invandradekvinnors situation, är det fullt möjligt och mycketvälkommet att också rösta för den reservation som vihar avgett. Den tar på ett helt annat sätt ett helhets-grepp om den situation med underordning och utan-förskap som invandrade kvinnor upplever i idag.Så till frågan om ifall vi står bakom betänkande-texten eller inte. Vi står bakom den förutom där vi haravgett reservationer. Men jag vill gärna att GöranLindblad lyssnar lite noggrannare den här gången:Ska vi kunna bryta utanförskapet och ska integrationkunna skapas måste åtgärder till på en mängd olikaområden.I andra utskott och i andra debatter i denna kam-mare avhandlas alla de förslag som harlagt fram och som skulle kunna bryta utanförskapet.Det handlar om att ge rätten till arbete, rätten tillsex timmars arbete, nyanställningar i den offentligasektorn osv. - mängder av förslag som skulle kunnaleda till att fler - faktiskt alla - människor i detsvenska samhället skulle kunna få ett arbete. Detgäller rätten till utbildning för alla oavsett bakgrund.Också sådana förslag har vi presenterat för Sverigesriksdag.Men problemet, , är ju att mode-raterna bara vill avslå dessa förslag. Det är ett pro-blem för , men det är också ett pro-blem för oss att våra förslag inte går igenom. Menframför allt är det ett problem, eftersom man då intekan komma till rätta med det stora utanförskap sommånga människor i fortfarande upplever. Denverklighetsbeskrivning som jag gav i inledningen tillmitt anförande står jag för till punkt och pricka.Anf. 101 () replik:Fru talman! Det blir definitivt ett problem omVänsterns och förslag skulle gå ige-nom. och har gammalmodigalösningar på moderna problem. ochVänsterpartiet föreslår att man ska ha mera av sammapolitik, att man ska ha mera av samhällsingripandenoch att man ska ha mera av politisk styrning, somKalle sade i sitt huvudanförande, för att för-ändra politiken och komma till rätta med utanförska-pet.Vi moderater tror precis tvärtom. Vi är alldelesövertygade om att man ska ge mera makt till denenskilda människan. Varför är det så i ochvarför försvarar att rika och människormed mycket makt har möjlighet att påverka sin situa-tion, medan fattiga människor som står utanför intehar den möjligheten? Varför vill Vänstern och KalleLarsson förmena människor som står utanför att fåmakt och inflytande över sina egna liv och i ställetvärna om ett system som bara är bra för dem som harnågonting? Svara på det, !Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag ska mycket gärna svara på denfrågan. Det är en billig och enkel retorik som GöranLindblad nu ägnar sig åt. Han använder ett språkbruksom väldigt tydligt och klart beskriver det som att viskulle stå för något slags överhetspolitik, när det isjälva verket är och som genom den politik som han och hans partihar bedrivit gång på gång har bevisat att man inte ärintresserad av vanliga människors rättigheter. Vi kangå hur långt tillbaka som helst för attse att många av de förslag som har flyttat fram posi-tionerna för vanliga människor har drivits igenom avSocialdemokraterna, och ibland med stöd avFolkpartiet. Men och hans parti harju stått för en helt annan politik och gör det dessvärrefortfarande.Den politik som parti före-träder handlar om oerhörda skattesänkningar somkommer att innebära att den gemensamma offentligasektorn får mindre resurser för att utjämna skillnader-na mellan människor.Ja, det är riktigt att vi mellan höger och vänsterskiljer oss i synen på politikens möjligheter. Jag sergemensamma ansträngningar, en gemensam organise-ring och människors gemensamma strävan för bättrevillkor som förutsättningar för att vi ska lyckas byg-ga ett solidariskt samhälle.Göran och alternativ är attvar och en ska klara sig själv bäst, alldeles oavsettvilken retorik han nu försöker utmåla sina förslagmed här i kammaren. Sänkt skatt ger mer sänkt skattför de rika. En offentlig sektor som kan ta till varaalla människor och se till att vi får ett samhälle sompräglas av solidaritet, ja, det är det alternativ som jagställer som Vänsterns.Anf. 103 ():Fru talman! Inledningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 8. För övrigt står jag självfallet bakomsamtliga kristdemokratiska reservationer.I dag ska vi ta upp betänkandet Integrationspoli-tik.Man hör ofta att alla som kommer hit ska integre-ras. Menar vi verkligen det, eller menar vi att de skaassimileras? Assimilera betyder uppta, omvandla tilllikhet med något, införliva.För mig är integration en process som omfattarhela livet, och den kommer inifrån. Den berör ocksåhela samhället. För varje person som kommer hit kandet ta att integrera sig i samhället.Alla har olika utgångspunkter när de kommer hit tillSverige.Fru talman! beslutade om en ny integ-rationspolitik 1997. Målet för integrationspolitiken ärbl.a. lika rättigheter och möjligheter för alla oavsettetnisk och kulturell bakgrund. För att understryka attalla omfattas av lika skyldigheter liksom lika rättig-heter har utskottet under mom. 1 enhälligt föreslagitett tillkännagivande om att det i målen och grundenför integrationspolitiken även bör införas att alla harlika skyldigheter. Vi kristdemokrater är mycket nöjdamed just detta förtydligande och de kompletteringarav målen som föreslås.Vi ser att den negativa segregationen till stor delberor på bristande delaktighet. Den enda möjlighetentill verklig delaktighet är att behövas, att ha ett jobb,att kunna ta ansvar för sina barn, att kunna ta handom sin försörjning och att kunna delta i samhällsde-batten.För att kunna komma till rätta med problemet förinvandrade personer att komma in på arbetsmarkna-den måste något göras. Det som är viktigast när mankommer hit är att lära sig det svenska språket. Detmåste finnas bra utbildningar som passar alla olikabehov. Det är olyckligt att blanda personer som haren lång utbildning bakom sig med personer som kan-ske inte har nått så långt i sina utbildningar. Svenskaför invandrare måste vara av hög kvalitet. Det görsväldigt mycket , men det kan bli bättre.Fru talman! Efter utbildningen måste det finnasarbetsplatser som kan ta emot arbetskraften. Man skatillvarata allas kompetens. är reglerna grumligaför dem som inte kan nå sfi-nivå, dvs. Även om många har studerat länge ochkan tala och göra sig förstådda, vägrar vissa arbets-förmedlingar att låta dem vara arbetssökande. Manbollar dem tillbaka till skolbänken i stället för att gedem en enda chans att prova ett jobb.Fru talman! Vi måste se över och undanröja deregler som hindrar. Vidare anser vi att möjligheten tillegenförsörjning är en avgörande fråga för ett effektivtarbete inom integrationsområdet.Fru talman! Information om bosättning till nyan-lända ska ges till både asylsökande som väntar påbeslut och de personer som beviljats uppehållstill-stånd. är det väldigt stora problem på bostads-marknaden. Vi måste bevaka att hyresvärdar intebryter mot bestämmelsen om olaga diskriminering.En annan viktig fråga är invandrares valdeltagan-de. Sedan utländska medborgare fick rätt attdelta i kommunal- och landstingsvalen har derasvaldeltagande sjunkit. av dem deltog idet senaste kommunalvalet. En del av lösningen är attlåta invandrare vara delaktiga i partierna. Sätt invand-rare på valbar plats!Fru talman! Jag vill med dessa ord understrykavikten av integrationsarbetet som ska genomsyra allamyndigheter i deras dagliga arbete. Integrationen kanaldrig genomföras uppifrån. Man måste få mycketinformation, möjligheter och förutsättningar för attkunna gå vidare. Man måste känna sig trygg i det nyasamhället innan man kan gå vidare.(forts.)VälkomsthälsningAnf. 104 TALMANNEN:Jag vill passa på att hälsa talman med delegation, som är här på officielltbesök, hjärtligt välkommen hit.12 § (forts.) Integrationspolitik (forts. SfU10)Anf. 105 () replik:Fru talman! Det är förstås extra intressant att föraden här debatten när man har så prominenta gäster påläktaren.Låt mig ställa en fråga till . MagdaAyoub och jag har vid tidigare tillfällen diskuteratliknande saker. ser jag i den reservation som ärgemensam mellan , faktiskt också en formulering som jagskulle vilja att kunde utveckla lite förmig. Formuleringen lyder: För att komma till rättamed problemet för många invandrade personer attkomma in på arbetsmarknaden måste av ar-betsmarknadsåtgärder stramas åt kraftigt och en radkrångliga företagsstöd tas bort.Magda talade lite om detta med arbets-marknadsåtgärder, men jag skulle vilja be henneutveckla det något. Jag skulle gärna vilja att hon gerexempel på krångliga företagsstöd som Kristdemo-kraterna vill ta bort.Anf. 106 () replik:Fru talman! Vad jag menade i mitt anförande varjust de krångliga vägarna till arbetsmarknaden. Detgäller ju att komma in på arbetsmarknaden på ettvettigt sätt.Jag såg själv hur det fungerade när jag gick ochlärde mig svenska. Man kanske har gått en lång ut-bildning men har inte kunnat nå svenska för invandra-re, som kallas för sfi. Om man kommit in på utbild-ningen kan man inte skriva in sig hos arbetsförmed-lingen som arbetssökande. En del arbetsförmedlarehar tagit till sig detta och har kunnat samarbeta medskolorna och kommunerna, men väldigt många avdem har inte gjort det.Jag ser en stor fara med att så många somgår på utbildningar men som inte har tänkt att fort-sätta utbilda sig inte kan komma in på arbetsmarkna-den. Det är sådana tankar jag har.Anf. 107 () replik:Fru talman!