prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Det är ett väldigt besvärligt val vi står inför.Ambitionen måste vara att göra nästa överenskom-melse så stark som det någonsin är möjligt.Jag håller också med om - det sade jag egentligeni mitt anförande - att det vi nu ser är en ganska blyg-sam början på någonting som vi måste göra betydligtmer kraftfullt under de kommande åtagandeperioder-na. Där kommer det att ställas krav på helt andrautsläppsreduktioner än dem som vi diskuterar förnärvarande.På frågan om ska gå före vill jag säga attjag menar att går före på många sätt. Detgäller det vi gör konkret, lokala investeringsprogramoch allt annat som jag var inne på tidigare. Det ärordentliga konkreta vardagliga insatser för att minskakoldioxidutsläppen. Vi måste också mer och merdiskutera livsstilsfrågorna i detta perspektiv, och vimåste naturligtvis också förbereda olika åtgärder närdet gäller att fortsätta och intensifiera teknikomvand-lingen för att få en hållbar utveckling, som ocksåinnefattar klimatfrågorna.Sverige är kanske det land i EU och i somhar de minsta utsläppen av koldioxid per capita. Viligger på per invånare och år. EU ligger på 10ton och på ungefär . Om vi gjorde oss avmed samtliga koldioxidutsläpp i skulle detmotsvara av totala utsläpp.Anf. 54 PER ():Fru talman! Jag menar att det är oerhört viktigt attvi kommer fram till en ratificering av Kyotoproto-kollet 2002 och att det sätts i sjön, även om det är ensämre överenskommelse än vad vi hade hoppats.Sedan är det viktigt att vi går före. Jag menar att detär det som visar på den politiska viljan och det poli-tiska ansvaret inte minst gentemot . Jagmenar att vi måste hitta de praktiska framgångsvä-garna. Det är en konferens och en proposition pågång. Det är väldigt intressant, och det är viktigt attvägarna framåt stakas ut där.Man kan bl.a. ta frågan om långtradartrafiken,som jag själv motionerat om. Man kan se om maninte kan införa dessa regleringar av långtadartrafiken,som står för en stor del av de utsläpp vi vill kommaåt, för att kunna göra en omställning till järnvägen närdet gäller tunga transporter.Anf. 55 Miljöminister ():Fru talman! Jag är helt överens med Per idet han säger inte minst när det gäller möjligheten attpåverka långtradartrafiken, något som jag tyvärrsaknade i den artikel skrev tillsam-mans med . Vi måste se vilka möjlig-heter det trots allt finns att föra över landsvägstrans-porter till räls, vilket naturligtvis ur miljö- och kli-matsynpunkt skulle vara en väldigt tilltalande lös-ning.Anf. 56 ():Fru talman! Det är lätt att konstatera att västvärl-dens oförmåga att komma överens vad gäller de frå-gor som är vid handen hotar framtida generatio-ner, de fattiga länderna och t.o.m. vårt välstånd ochvår välfärd. Ändå tycks det vara så att det fortfarandefinns människor som faktiskt inte tror på växthusef-fektens varande och ifrågasätter densamma. Det ver-kar t.o.m. som att det finns stora politiska partier idenna kammare som ifrågasätter växthuseffekten.Avser miljöministern att göra några särskilda opi-nionsbildande insatser för att upplysa omkring dennafråga, så att den på ett bättre sätt blir allmänt kändbland svenska folket och hos en del svenska politiskapartier?Jag skulle också vilja återvända till frågan omskatt på biobränsle. Det är onekligen så att det i fi-nansplanen har aviserats ett införande av skatt påbiobränsle. Det är ett faktum som miljöministern intekan förneka. Då måste jag fråga om miljöministern ärberedd att ompröva detta ställningstagande tillsam-mans med de samarbetspartner som regeringen harför närvarande, eftersom denna avisering motverkarde syften som vi i denna debatt vill uppnå. Den mot-verkar de långsiktiga investeringar som behöver görasbl.a. på energiområdet, som industrin och andra ef-terlyser. Man vill alltså ha långsiktighet när det gällerdessa saker. Det är aviserat en skatt på biobränsle inärtid.Anf. 57 Miljöminister ():Fru talman! Min tolkning av de rader i finanspla-nen som hänvisar till är denna: Närvi inte behöver undantag vad gäller energiskatten föratt få fram biobränslen ska vi betrakta energiskattensom en skatt på energi och inte på särskilda energi-slag. Koldioxidskatt och annat ska däremot inte läg-gas på denna typ av bränslen.Min bedömning är att vi har ganska långt kvar in-nan vi är i den situationen och att vi under överskåd-lig tid behöver olika typer av stimulanser för att fåfram detta bränsle och göra det konstnadseffektivt,och dessutom för att man ska forska och jobba medteknisk utveckling på detta område.Sedan tar upp en avgörande frå-ga, nämligen människors och gruppers syn på växt-huseffekten. Vi har ett förslag från Klimatkommitténsom vi nu diskuterar inför klimatpropositionen om eninformationskampanj. Vi får återkomma till hur viväljer att hantera det förslaget. Men låt mig säga såhär i den här grundläggande frågan:Jag kan ha respekt för människor som är skeptiskainför klimatförändringen, som menar att det här är såkomplicerade och omfattande förändringar och såkomplicerade sammanhang som bestämmer klimatetunder . Jag kan ha respekt för det ävenom jag inte delar den skeptiska grundhållningen, menjag har svårt att ha respekt för dem som säger att viinte ska göra någonting förrän vi vet exakt hur kli-matförändringarna påverkar oss under 10, 20, 30, 40och framöver.Alla som bedömer den här frågan måste inse , när det stora flertalet av vetenskapsmän är över-ens om grunddragen när det gäller hur den här faranser ut, måste vara beredd att diskutera att sätta inåtgärder i förebyggande syfte av rena försiktig-hetsskäl. Det tycker jag är väldigt viktigt att säga.Anf. 58 ():Fru talman! I den sista delen vad gäller opinions-bildning och liknande tycks miljöministern och jagvara helt överens. Det är utomordentligt viktigt att visprider kunskap kring de här frågorna och att vi på såsätt får alla med på vagnen.Men jag ska vända åter till det här om biobräns-len. Den uppfattning som miljöministern här redovi-sar överensstämmer i mitt tycke inte med det som defacto står i finansplanen. Rimligen borde då miljömi-nistern här och kunna lova att det i nästa ekono-miska dokument från regeringen kommer en skriv-ning som överensstämmer med det som miljöminis-tern nu står här inför kammaren och talar om ochvilket jag kan instämma i.Anf. 59 Miljöminister ():Fru talman! Om det är formuleringar som vi kanläsa på lite olika sätt ska vi naturligtvis försöka klaraut det, så att och jag åtminstone bliröverens om vad som står i finansplanen. Det hoppasjag att vi kan göra.Anf. 60 ():Fru talman! Sammanbrottet i gör det ommöjligt ännu mer viktigt att komma åt trafikens ökan-de, för att inte säga skenande, koldioxidutsläpp.Meningen med koldioxidbeskattningen är ju attgöra koldioxidneutrala bränslen och drivmedel merkonkurrenskraftiga, så att de ska kunna komma frampå marknaden. Då är det väldigt destruktivt att mine-raloljedirektivet och lagen om skatt på bränslen inne-bär att man lägger koldioxidskatt på koldioxid-neutrala drivmedel. Det är ett stort hinder för att dealternativ som ändå finns någonstans på marknadenska kunna komma fram.Jag undrar om miljöministern är villig att verkaför att mineraloljedirektivet och lagen om skatt påenergi ska ändras, så att det blir möjligt att befriakoldioxidneutrala drivmedel från koldioxidskatt.Anf. 61 Miljöminister ():Fru talman! Vi diskuterar den här frågan just nupå . Det förefaller som om detfinns en hel del oenighet om vad mineraloljedirekti-vet egentligen låter oss göra, och vi försöker nu attklarlägga vilka handlingsmöjligheter som mineralol-jedirektivet ger.Sedan är jag självfallet rent allmänt intresserad avatt det skapas möjligheter. Det behövs möjligheter,särskilt i en inledningsfas, för att man ska kunnastödja den här typen av bränslen. Och jag tror attbehovet av sådana möjligheter kommer att öka efterhand som det blir uppenbart att vi behöver göra merockså på det här området för att ersätta fossila bräns-len med från klimatsynpunkt acceptabla bränslen.Anf. 62 ():Fru talman! Biogasen har ju ett undantag från mi-neraloljedirektivet och lagen om skatt på energi, ochdet finns pilotprojektsdispenser för viss produktion avetanol. Men i övrigt koldioxidskattebeläggs koldiox-idneutrala drivmedel. Det är väldigt olyckligt.Jag är väldigt glad om miljöministern vill ta tag iden här frågan eftersom den naturligtvis är central förutvecklingen framöver.Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! Koldioxidskatt har vi ju därför att vivill låta den typ av bränslen som har en klimatpåver-kan vara med och bära kostnaderna för själva klimat-påverkan. Det är den grundläggande tanken. Då är detklart att bränslen som inte har den här egenskapen -bränslen som är förnybara och som finns med i ettkretslopp med skogen eller jorden - inte ska beläggasmed koldioxidskatt. I den grundläggande frågan är vifullständigt överens. Och det är klart att jag verkaräven gentemot EU med den grundläggande utgångs-punkten.Anf. 64 (mp):Fru talman! Jag tycker att det är sorgligt att mil-jöministern fick återvända från Haagmötet utan attkonkreta handlingsplaner hade skrivits under. Jagbeklagar det djupt. Detta skedde trots att det , sommiljöministern här har deklarerat, finns en så storsamstämmighet om vad en fortsatt fossil förbränningkommer att orsaka.Men vi får väl som miljöministern sade nu kon-centrera oss på det svenska ordförandeskapet. Enpunkt som jag skulle vilja kom upp överst på dendagordningen gäller flygtrafikens utveckling. Bådehär i och i ökar flygtrafiken stort. Ochflygtrafiken bär inte sina egna miljökostnader. Hurkommer att hantera denna punkt under ord-förandeskapet?Jag vill också, som sade, att koldi-oxidskatten ska vara gemensam för EU. Visserligenär inte för gemensamma skatter, menäven om vi inte hade haft EU skulle vi behöva ettforum där man just diskuterar och kommer överensom miljöskatter. Detta är en så stor och angelägenfråga eftersom det här gäller över landgränserna. Detgäller också flygtrafikens utveckling. Den berör deländer som flygplanen passerar. Det äruruselt att flygtrafiken ska komma så lätt undan närkoldioxidutsläppet är så stort jämfört med andratransportslag.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det är trevligt att fåfortsätta diskussionen med från itisdags kväll, då vi hade en interpellationsdebatt omflygtrafikens påverkan.Kia och andra vet att jag mångagånger har sagt: Visst bör vi se till att flygtrafiken fårbära sina miljökostnader på samma sätt som trafiken iövrigt åtminstone bär en del av sina miljökostnader.I det här fallet är det lite svårare att komma fram -det vet ju alla - eftersom det här är en så internatio-nell företeelse. Men den svenska inställningen både iEU-arbetet och i det internationella arbetet inomramen för är att vi ska hitta lösningar på dethär problemet.Jag tror också här att det finns en ökad medveten-het om detta i de inblandade länderna, men det är entrög process. Tyvärr tar det väldigt att nå deresultat som vi vill ha.Sedan undrar jag om det möjligen är en litenmissuppfattning när det gäller det här med Sverigesinställning till koldioxidskatt inom EU. Visst vill viha en gemensam koldioxidskatt i EU. Det skulle intefinnas någonting som vore bättre för än omalla andra EU-länder införde koldioxidskatt och lyftesin koldioxidskatt till den svenska nivån. Självfalletvill vi det, av miljöskäl, av konkurrensskäl och av allatänkbara skäl. I det fallet råder det ingen som helsttvekan om den svenska grundhållningen, och det harjag upprepat , naturligtvis också idiskussionen med mina kolleger i det europeiskamiljörådet.Anf. 66 (mp):Fru talman! Det är ju bra att miljöministern inställningen. Men jag har hört . Han vill inte gå denna väg och job-ba för en gemensam koldioxidskatt i EU. Och det ärdet här som vi ideligen träffar på. Jag säger inte dettaför att raljera eller för att försöka få en spricka i rege-ringen, men faktum är att ministrarna uttalar sig påolika sätt i de olika frågorna.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Jag har oerhört svårt att tro att BosseRingholm skulle ha några invändningar om Spanienlade koldioxidskatten på den svenska nivån. Tvärtomskulle han självfallet välkomna det. Jag har väldigtsvårt att tro att , som näringsminis-ter, eller , som handelsminister, skulleha någonting att invända mot att vi utjämnade villko-ren för konkurrensen genom att alla länder tog på sigen högre miljöbeskattning.Anf. 68 ():Fru talman! Man kan väl säga att Haagöverens-kommelsen utgjorde halva vägen i arbetet med attgodkänna Kyotoprotokollet. Så här i efterhand kanman väl också säga att det kanske var bra det somskedde. Miljöministern är ju nu ändå så pass aktiv isitt arbete för att vi som ordförandeland ska driva denhär frågan vidare. Jag tror att vi kan lyckas ganskabra, eftersom jag anser att vi i ligger i fram-kant i de här frågorna. Där lyckönskar jag miljömi-nistern, och jag ser fram emot det arbetet.Det är bara det att ska vi få resultat måste vi ocksåfå med stora länderna - , , - påbåten. Kanske har någon här sagt detta. Ris-ken är nog stor att vi får rucka lite framför allt på demål vi har satt upp inom EU, dvs. att åtgärder ska sketill inom landet och till lika stor del utan-för landet. Det ser jag som en uppenbar risk.Jag skulle vilja fråga miljöministern en gång till:Vad är strategin för att verkligen få med de här storadrakarna i båten? Det är nästan en förutsättning för attvi ska komma i land.Sedan vill jag ta upp en liten sak till, nämligendetta med att få acceptans hos befolkningen. Jagvälkomnar verkligen den klimatkonferens som mil-jöministern nu pratar om, men det handlar ju ocksåom att inte bara se miljöfrågorna som en tagelskjortasom ska vara på utan att också finnas med själv iarbetet. Här vill jag än en gång framhålla det arbetesom sker inom ramen för utmanarkommuner. Vadkan miljöministern göra för att lyfta upp det arbetet,där man själv ser resultat i olika transportlösningar, iutbyggnad av fjärrvärme osv. och där man också kanavläsa lokala resultat?Anf. 69 Miljöminister ():Fru talman! Jag ser också väldigt positivt på ut-manarkommunernas arbete, och också på den responssom andra kommuner har gett på de här utmaningar-na. Jag har bett att få träffa utmanarkommunerna såsnart som möjligt för att med dem diskutera deraserfarenheter och vad vi kan göra tillsam-mans med kommunerna.Glöm heller inte att vi har ett oerhört viktigt kli-matpolitiskt instrument i lokala investeringsprogram.Jag tror att alla utmanarkommuner har använt sådanasom en del av sina ansträngningar för att minskautsläppen av koldioxid. Här finns det redan nu ettmycket aktivt samspel mellan staten och kommuner-na, där staten kan bidra med pengar för angelägnamiljöinvesteringar i kommunerna. Vi har redanåstadkommit beslut om investeringar i storleksord-ningen och därigenom mins-kat koldioxidutsläppen med i storleksordningen 1,7-1,, vilket är ett bra resultat.När det sedan gäller det fortsatta arbetet efterHaag är strategin helt enkelt att med ledning av deerfarenheter vi nu har gjort försöka hitta olika tänkba-ra möjligheter till kompromisser - för kompromissermåste det bli - som vi sedan kan diskutera med deledande grupperna i världen. Jag har själv vid fleratillfällen träffat - jag har besökt henne och hon harbesökt mig - , som är vicepresident ochmiljöminister i och som kommer att tillträdasom ordförande i den viktiga G 77-gruppen, dvs.utvecklingsländernas grupp. Jag kommer naturligtvisatt besöka så fort det är meningsfullt,dvs. när man har fått den nya administrationen påplats, för att med den börja föra de här diskussioner-na. Vi kommer i miljörådet attha en diskussion där vi utvärderar och diskute-rar hur vi lägger upp strategin framöver.Anf. 70 ESCH (kd):Fru talman! Klimatfrågor var tidigare något somframför allt vetenskapsmän sysslade med. Därefterhar, , politikerna gjort detta till en storfråga. Men i och med det har också argumenten, trorjag mig våga säga, både förenklats och förgrovats.Just nu är det koldioxiden som man skjuter in sig på,och det gör att många framstående forskare är mycketolyckliga över att de har svårt att få anslag till attforska om andra orsaker till klimatförändringar än desom har ett direkt samband med koldioxid. För någraår sedan talade man om att det var havsströmmar. Detvar i och det ena med det andra.Detta är det mycket svårt att få gehör för i dag.Den här politiska accenten tyckte jag framkom påett rätt allvarligt sätt när miljöministern tog Arvikasom ett exempel. Den översvämning som de boende iArvika har råkat ut för är oerhört tragisk. Men globaltsett, och det är ju det vi talar om, är trots allt Arvikaen mycket liten del av vårt jordklot. Jag tror att det ärfel att ta detta som exempel på den pågående miljö-förstöringen.Dessutom skulle jag vilja fråga miljöministern: inte klokt att poängtera hur enormt stor osäkerhe-ten är kring all klimatforskning, inklusive koldioxi-den, och att varje klimatförändring inte nödvändigtvisär en förändring till det sämre?Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! Det har självfallet funnits klimatför-ändringar under jordens hela sex miljarder år långahistoria. Växthusgastäcket runt jorden bidrar nu tillatt vi har en medeltemperatur på jorden på ungefär+15 °C. Utan växthusgaser hade vi haft -. Växt-husgaserna är på så sätt en förutsättning för livet påjorden. Sedan industrialismen började har vi ökatväxthusgaskoncentrationen i atmosfären . Om man tänker på vilken oerhörd kraft det lågi växthusgaserna redan tidigare måste man förståsfundera över vilken kraft som ligger i den här ök-ningen och den fördröjning som klimateffekternabevisligen har. har 10-11 varit de varmaste vi uppmätt sedan vi börjademäta genomsnittstemperaturer på jordklotet i mittenav 1800-talet.Det vi nu upplever stämmer väldigt väl med kli-matforskarnas modeller. Det finns inget miljöområdesom varit utsatt för en sådan ingående vetenskapliggranskning som klimatpolitiken. FN:s internationellaexpertpanel om klimatförändringar har 3 000 forskarejorden runt som jobbar för att hitta en ve-tenskaplig konsensus i den här viktiga frågan. Mankommer att lägga fram en rapport, och vi vetredan att man där skärper sina varningar jämfört medden förra rapporten.Men även om vi säger att man nog inte ska ge sigtusan på att det är så här tycker jag att det faktum attså många framstående forskare är så eniga i en sådanhär fråga gör att ingen egentligen har den moraliskarätten att säga: Vi ska inte göra någonting, för jag vetatt det inte sker någon klimatförändring. Alla måstevara inställda, på grund av försiktighetsprincip ochannat, på att ändå vidta åtgärder, både för att hejdaklimatförändringen och för att se vilken sårbarhet ettsamhälle som t.ex. det svenska har inför de föränd-ringar som kommer att ske.Anf. 72 ESCH (kd):Fru talman! Jag håller helt med om att detta na-turligtvis inte är ett argument för att inte göra någon-ting. Det är det inte heller tal om. Frågan är: Kan manäven forska på andra områden? Kan det finnas andrafaktorer än CO2 ? Att det finns omfattandeforskning på området är vi säkert alla bara tacksammaoch belåtna för.Detta är dock en paradox för många som sysslarmed t.ex. kärnkraftsavfallet. Vad sysslar man meddär? Jo, hur vi ska begrava kärnkraftsavfallet så attdet överlever en ny istid. bekymrar vi ossför hur vi ska få stopp på växthusgaserna. Det här ärförbryllande för många.Anf. 73 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet bör och ska man forska påandra områden också. Såvitt jag förstår pågår det forskning om t.ex. solfläckarnas påverkan påklimatet. Jag förstår inte riktigt frågan. Jag har inteupplevt att det är något slags forskningsförbud kringalla andra förklaringar till klimatförändringarna änjust koldioxidutsläppen.Överläggningen var härmed avslutad.8 § FrågestundAnf. 74 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Då återupptar kammaren sina ajournerade för-handlingar. Vi övergår till frågestund. Följande stats-råd kommer att delta: Statsrådet , kul-turminister , statsrådet ,statsrådet och miljöminister besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområ-de inom regeringen. Frågor till övriga statsråd förut-sätts beröra deras ansvarsområde inom regeringen.Jag vill erinra om att frågor och svar ska vara kortaoch inte överstiga 1 minut.Digitala sändningarAnf. 75 ():Herr talman! Jag skulle vilja fråga kulturminis-tern. Enligt uppgifter som har läckt ut avserSveriges Television att lägga ned de digitala sänd-ningarna . Detgör man som har beslutatatt vi ska satsa mer pengar och bygga ut digital-TV-verksamheten. Detta kan få oanade konsekvenser förpublic service framtid.Delar kulturministern min upfattning att det är ettmärkligt beteende? Vad avser kulturministern vidtaför åtgärder för att göra det möjligt att tekniken skakunna byggas ut även , att alla ska kunnase TV överallt i landet i fortsättningen och att pub-lic service ska räddas?Anf. 76 Kulturminister ():Herr talman! Dessa uppgifter är nya för mig. Jagkan alltså inte reagera på dem. Det enda jag kan sägaär att har fattat ett beslut med anledning avregeringens förslag som innebär att vi lyfter bort detförbud som har legat för att se till att denanaloga tekniken skiftas till digital teknik i hela lan-det.Det finns nu en möjlighet att bygga ut den digitalaverksamheten i marknätet i hela landet. Det är enväldigt viktig markering. Det betyder väldigt mycketför public service framtid. Jag utgår från att styrelsenför också är uppmärksam på det.Anf. 77 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det är enviktig markering. Det är egentligen en vida störrefråga än just en fråga om de åtta månaderna. Detgäller att public service får grepp om den nya tekni-ken. Jag förstår att kulturministern avser att reagera.Jag utgår från att så sker.Anf. 78 Kulturminister ():Herr talman! Vi befinner oss just nu mitt uppe iarbetet med det nya avtalet mellan public service-företagen och staten, där samtliga partierockså är involverade i Public service-beredningen.Där är frågan om den digitala sändningstekniken imarknätet en central framtidsfråga. Det finns här ingadelade meningar i förhållande till public service-företagens styrelser.Jag utgår från att det finns någon förklaring till dethär beslutet, om nu uppgifterna som läckt ut är kor-rekta.De funktionshindrades rättigheterAnf. 79 ():Herr talman! FN:s internationella handikappdag,som är nu , uppmärksammades här i riks-dagen i går och bl.a. genom en konstutställningoch ett antal seminarier.Under gårdagens seminarier blev vi nog allaganska chockade och mycket upprörda när vi fickhöra att det fortfarande i f.d. kommunistländer före-kommer mycket omänsklig behandling av funktions-hindrade.Jag kan ta ett exempel. I ett hus som är avsett för12 personer bor det 80 personer. Det finns inga föns-terrutor i fönstren. Det är tre personer som personal.Det finns inget rinnande vatten.Bland dessa länder är flera ansökarländer till EU.Deras regeringar försöker att dölja problemet. Jag vetatt inget EU-land har tagit upp den här frågan än.Därför är min fråga till , eftersomSverige är ordförandeland : Är rege-ring bredd att lyfta den här frågan och få upp den påbordet?Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! Barnens rättigheter över huvud taget,och naturligtvis gäller dessa också barn som har sär-skilt skyddsbehov, är sådana frågor som ingår i dis-kussionen kring det vi kallar för den sociala agendan.Sverige har i olika sammanhang lyft upp barns rättig-heter.Det är självklart att det som har lyfts fram vidkonferensdagarna är sådana saker som också måstetas upp när man diskuterar de sociala skyldigheterna iansökarländerna. kommer som ordförande-land att också bevaka dessa frågor.Anf. 81 ():Herr talman! gäller det kanske inte i förstahand barn. De kan ibland få en lite bättre behandling.Det här gäller vuxna.Vi har fått dessa uppgifter från . socialminister, som är FN:s speciella rapportörom handikappfrågor. Vi som har lyssnat på dessaseminarier representerar alla partier, och vi är likamycket upprörda allihop.Bengt sade i klartext att inget land börslippa in i EU så länge detta förhållande råder. Det ärfråga om mänskliga rättigheter.