prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Även om opto-kabel är den mest kända och bästa tekniken ,observera: den mest kända och bästa tekniken ,där delar jag uppfattning, måste manockså i många lägen kunna tänka sig annan teknik.Det tror jag att alla är ganska överens om.Men med detta har jag inte sagt att vi inte måste taett ansvar från statens sida när det gäller glesbygden.Det är både marknaden och staten. Det är ocksåkommunala operatörer. Det byggs ut. Det läggs nedofantligt mycket optokabel överallt och dagli-gen. Men marknaden kommer långt i från att räckatill. Därför måste det till statlig verksamhet och statli-ga medel. Detta är vi överens om, jag kan inte stå här och säga säkert, och detkommer att bli svårt också för närman ska göra upp budgeten att säga att nu ska vislänga in 70, 80, 90 miljarder för att snabbt bygga utdetta. Vi bygger ut det väldigt snabbt, och vi ska ökatakten. Det lovar jag.Jag skulle också uppskatta om ochjag, om jag nu får personifiera frågan, tillsammanssatte oss ned och tittade på hur en sådan här proposi-tion skulle kunna se ut så att vi får en medverkan fråndet kraftiga engagemang som visar iden här frågan. Jag gillar det, om jag nu ska övergåtill den debatton som ni hade i den förra interpella-tionsdebatten.Anf. 16 ():Fru talman! Först ska jag säga att det är hyggligtav näringsministern att inbjuda mig att skriva propo-sitionerna, men jag tror att jag passar i det här läget,om jag får utrycka det så.Det kan vara viktigt att klara ut den här ekono-miska delen först, så att detta blir sagt. Näringsmi-nistern känner till , som ju kommer att säljasutgår jag från. Jag utgår bara från detta. kom-mer att introduceras på börsen när läget är det riktigaför att åstadkomma en folkaktie.Se den nya tekniken i samband med försäljningenav ! Ta resurser av den försäljningen för attbetala statsskulden, och lägg 60-70 miljarder till detstatliga engagemanget i denna infrastruktur! Det behöver landet.Säg nu inte att staten ska ta ansvar för stomnätet,som näringsministern säger! Stomnätet klarar sig nog.Det handlar om accessnätet. Försök att förstå dettanu! Det intressanta är att man når längst ut. Jag harsett någonstans att näringsministern talar om bred-band som två megabitar. Det är riktigt. Om man väl-jer att resonera på det sättet väljer man bort detta medatt ta ansvar för tekniken. Jag talar, fru talman, själv-fallet bara om tekniken i infrastrukturen. Att det haruppstått problem därför att man inte lyckades sam-ordna en sådan infrastruktur i andra sammanhang ären sak.Fru talman! Näringsministern säger att alla äröverens om att vi måste ha en valfrihet när det gällerden här tekniken och att fiberoptik är en sak. Nej, frutalman, alla är inte överens om det. Tvärtom är allaöverens om att fiberoptiken kommer förr eller senare.Frågan är bara vem som tar ansvar för detta. Det äringen som tror på att de andra lösningarna har någonräckvidd.Näringsministern talar om glesbygden, möjligenom landsbygden. Men det är slut med det , frutalman. Det måste bli slut med talet. måste hangöra någonting i denna fråga.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill än en gång påstå att vi i ettkort perspektiv inte kommer att klara av att dra kabeltill accessnätet hur mycket vi än satsar. Det finnsannan teknik att välja. Men låt oss säga att det i hu-vudsak handlar om optokabel även till accessnätet.Jag försökte helt enkelt säga, och spetsa till de-batten, att detta inte är möjligt på alla ställen i ett kortperspektiv av ekonomiska skäl och kanske t.o.m. avtekniska skäl. Men det handlar alltså både om mark-naden och om statens ansvar. Som jag sade måstestaten kanske ta det största ansvaret just för att man iglesbygden får möjlighet till bredband i accessnätet.Det är vad jag uttryckte. Men vi har självfallet ingetstomnät. Då lär det inte hjälpa. I det avseendet harstaten också ett stort ansvar.Jag hade inte tänkt mig att skulleskriva propositionen. Jag sade att det vore bra om vikunde ha ett samarbete och få en diskussion om den.Det hoppas jag att jag kan ha med flera partier här ikammaren. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:79 omsituationen i SverigeAnf. 18 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att hela ska kun-na leva vidare.Olle har noterat att den ekonomiska ut-vecklingen i är positiv mätt påmånga sätt, men han är bekymrad över attbruttonationalprodukten per person varden lägsta bland de nordiska länderna. Han pekarockså på att den goda ekonomiska utvecklingen ärojämnt fördelad över landet och att detta riskerar attleda till ökade regionala skillnader.Vad först gäller den ekonomiska tillväxten i Sve-rige så ser jag på den nuvarande utvecklingen medtillförsikt. Bruttonationalprodukten beräknas såledesenligt senaste prognos öka väsentligt, med3,och under år 2000.Motsvarande ökning för alla länder i den europeiskaunionen beräknas bli lägre, respektive 2,8 %.Till detta bidrar enligt min uppfattning regeringensekonomiska politik, bl.a. dess näringslivsfrämjandeinslag, i betydande omfattning.Vad beträffar den ekonomiska tillväxtens ojämnafördelning över landet så är det en olycklig utveck-ling. Ännu mer måste göras för att vi inte skamista den tradition av solidaritet och sammanhållningsom präglat det svenska samhället. Jag vill idetta sammanhang särskilt framhålla att det är av storpositiv betydelse både för storstadsbor och för demsom bor i andra delar av landet att den regionala ut-vecklingen blir mer balanserad.Regeringen gör också redan mycket för att påver-ka utvecklingen:Utbyggnad av infrastrukturen i form av järnvägaroch flygplatser samt en ökning av antalet högskole-platser sker över hela landet.Framgångsrika förhandlingar om ökade medel förregionalpolitiska åtgärder från ,sammanlagt ca under perioden2000-2006, har avslutats.En regionalpolitisk utredning, med uppgift attbl.a. utarbeta en strategi för framtida regional balans,har tillsatts, och den ska redovisa sitt uppdrag eftersommaren.Regeringen avser också att för riks-dagen redogöra för sin syn på vikten av att bl.a. före-tag i hela garanteras tillgång till infrastrukturför modern informationsteknik till rimliga priser.De regionala tillväxtavtalen innebär också i dettasammanhang en viktig kraftsamling för ett bättreutnyttjande av befintliga resurser.Anf. 19 ():Fru talman! Tack, näringsministern, för svaret påmin interpellation! Tyvärr är svaret allmänt hållet ochger inget konkret svar på min fråga, men jag åter-kommer till detta.Först har jag en kommentar till de relativt hyggli-ga prognossiffrorna när det gäller ökad tillväxt. Tillskillnad från näringsministern anser jag att det är dentotala avsaknaden av näringslivsfrämjande insatsersom är orsaken till att vår tillväxt inte är högre. Mankan jämföra med t.ex. Sedan har vi faktiskthamnat efter de övriga nordiska länderna. Jag hoppasatt vi kan klättra upp på stegen.Rubriken på den29 var: kantrar. Innehållet iledaren sammanfaller helt med min interpellation ochen uppfattning som jag har hävdat i denna kammarensedan årsskiftet 1995/1996. skriver:"Befolkningssiffrorna bekräftar vad alla redan vet:Sverige är på väg att kantra. Det krävs speciella åt-gärder för att hindra att de regionala klyftorna fort-sätter att öka. "Folkmängden minskar i 16 av 21 län, i 203 av 289kommuner. I ökar den något bara i Gävleoch . I resten av kommunerna minskar den.Trots att vi blev 2 256 norrbottningar färre ökadeantalet arbetslösa med 2 000 personer från december1998 till . Enligt länsarbetsnämndensmånadsrapport för är 13 500 helt utanarbete medan kvarstående arbetssökande är ca31 000. Om man också skulle ta med dem som deltari blir siffrorna naturligtvis än värre.Näringsministern! Varför blir det en så stor ochomfattande obalans mellan glesbygden och storstads-områdena när det nu går så bra för och detväxer så att det knakar och hundratusentals nya jobbskapas? Man har i vackra tal och också i regerings-förklaringar sagt att hela ska leva. Det funge-rar faktiskt inte på det sättet. Regeringens politikleder faktiskt till en avveckling av glesbygden. Fram-för allt inland har stora svårigheter.Enligt min mening är den misslyckade regional-politiken endast en liten del av problemet. Det är dengenerella politiken som drabbar glesbygden väsentligthårdare än övriga delar av landet. Jag har några ex-empel. Jag ska ta upp ett till att börja med. Det gällerpunktskatterna på energi och bränsle, som slår vä-sentligt hårdare för företag, hushåll och enskildaindivider i glesbygden. Klimatet innebär ju att ennormalfamilj i förbrukar dubbelt så myck-et energi som motsvarande familj i de södra delarnaav landet. Och de långa avstånden och bristen påkollektivtrafik tvingar de allra flesta familjer att hatvå bilar med höga kostnader som följd. Nuvaranderegler för avdrag för arbetsresor är heller ingen hjälp.Dessutom försämras driften och underhållet av väg-nätet i Region . Därmed utarmas glesbygdenytterligare.Eftersom punktskatterna har blivit en reglerings-post i statskassan kan man faktiskt tala om en om-vänd regionalpolitik. För företagen är avståndet tillmarknaden för varu- och tjänsteproduktion ett storthinder och därmed också kostnaderna. Jag återkom-mer till det senare.Det räcker inte, näringsministern, att nu hänvisatill strukturfonder, en utredning om regionalpolitikenoch tillväxtavtal. Nog måste väl näringsministern hanågon uppfattning om vad man konkret måste göra åtdetta?Anf. 20 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med påståendet att det gårsämre för än för övriga nordiska länder. En-ligt senaste prognos för bruttonationalpro-duktens utveckling beräknas tillsammansmed få en betydligtbättre tillväxt än de övriga nordiska länderna.Jag vill därtill säga att arbetslösheten i ärbetydligt högre än i . var den10 % i och i . För att taLapplands län, som ligger österut från , ärarbetslösheten där mer än dubbelt så hög som i . Låt oss ta bort myten att det går sämre förSverige än för de övriga nordiska länderna.När det gäller regionalpolitiken är det ganskaspännande att själv säger att vi numåste satsa. Men han företräder ett parti som intebrukar det som i riksdagsbehandlingarna är för regio-nalpolitik. krävde för en minsk-ning i anslagsramen för regionalpolitiska åtgärdermed . Skulle det ha varitbra för , för eller för någotannat län? Knappast.Jag delar däremot uppfattningen att vi har pro-blem med en oerhört stark tillväxt i storstadsområde-na och en väldigt dålig tillväxt i exempelvis Norrbot-ten. När det gäller handlar det väldigtmycket om att det sker strukturella förändringar. Destora basnäringarna som har sysselsatt väldigt mångamänniskor tar till sig ny teknik och producerar allt-mer. Man producerar dubbelt så mycket med ungefärhälften så många som tidigare och får således storaförändringar i produktionsprocessen. Det har varitsvårt att hänga med. har ut-vecklats oerhört snabbt inom IT-området.Vad jag kommer att göra , förutom det jag härhar talat om när det gäller näringspolitiken, är attväldigt tidigt förelägga en proposition om arbets-marknaden. Mycket av den arbetslöshet vi kan se iNorrbotten bottnar i att vi har alltför många långtids-arbetslösa. Ungefär hälften av 10 000, 11 000 öppetarbetslösa har varit arbetslösa och längre. Därmåste det till speciella åtgärder.Det är väldigt olyckligt att vi har en minskning avbefolkningsutvecklingen i länen. Det bottnar i attfödelsetalen är väldigt låga. Det föds för få, och detdör fler än det föds. Vi har också tidigare i detta landhaft en kraftig invandring. Inte minst har mångaskogslän tagit emot dessa människor. Det är inte så att vi har en utflyttning där männi-skor så att säga flyr länet. Det är tvärtom så att vi intehar en sådan starkt inflyttning och så höga födelsetalsom vi hade tidigare.Detta är lätt att säga, men det förbättrar inte situa-tionen. Vi måste göra mer på det regionalpolitiskaområdet. Det kommer förslag i vår. Vi måste ocksågöra mer på det arbetsmarknadspolitiska området. Vimåste där skilja ut storstädernas problem, som väldigtmycket handlar om flaskhalsar. Det finns inte demänniskor man söker. måste vi tillse att delångtidsarbetslösa får en chans att komma tillbaka påden öppna arbetsmarknaden. Det berör exempelvisNorrbotten, och mycket.Anf. 21 ():Fru talman! Vad gäller jämförelsen mellan och har det i vart fall ända fram till år1998 gått bättre för . Det har passerat oss närdet gäller BNP per capita. Sedan kan det hända att detändras framöver, och det vore i så fallbra.Det är inte så att har sagt nej till re-gionalpolitik. Däremot har vi velat ha en annan in-gång i det hela. Vi har velat ha mer av generella in-satser än direkta stöd som mer eller mindre har varitkonkurrenssnedvridande. Det har inte precis varitnågon lyckad regionalpolitik. Det kan finnas ett ochannat inslag som har varit bra. Men generellt sett inte varit lyckad.Det är klart att både inflyttningen och utflyttning-en har förändrats . Men av de 2 250 sombefolkningen minskade med i under förraåret berodde en stor del på utflyttning.Jag vill återkomma till företagandet. En av Norr-bottens framgångsrikaste företagare skrev för någradagar sedan i en tidningsartikel: Samverkande negati-va faktorer bidrar till en utveckling som i accelere-rande riktning driver länet mot det fria fallet. Denföretagaren vågade inte investera ytterligare i Norr-botten på grund av den osäkra och instabila närings-politik som regeringen har bedrivit under de senareåren. Löften om förändringar som inte fullföljs ärockså en av orsakerna till det. Där försvann ett hund-ratal jobb.Det finns sådana exempel som man skulle kunnaräkna upp. Det är viktigt att skapa stabila förhållan-den som räcker över tiden när investeringar ska görasför företag oavsett om de finns i ellernågon annanstans. Men det är än mer känsligt i ettglesbygdslän.Det finns andra samverkande faktorer som ocksåpåverkar hela utvecklingen. Vi kan ta yrkesfisketutefter . Där fanns tidigare flerahundra yrkesfiskare. är det bara några styckenkvar. Det beror på laxfiskeförbud och att man inte harklarat av att bemästra sälstammen. Fisket är också enyrkesgren som är på väg att avvecklas.Man ser också skillnaden mellan finska ochsvenska entreprenörer. Skillnaderna är stora när detgäller ekonomin. Bränsle är billigare, och man harinte någon grusskatt som vi har i . Den eko-nomiska gränsen är flyttad in i . Dethär påverkar naturligtvis också företagandet. Företa-garna ser inte en utvecklingspotential på det sätt somman skulle hoppats.Alla dessa både små och stora faktorer samverkar.Ta större kostnader när det gäller energi och bränsle.Ta företagsamheten och övrigt. Det visar ändå att detär sådana saker man måste ta itu med och göra nå-gonting åt. Det är inte förtroendeskapande för nä-ringslivet när man har ett antal samverkande faktorer.Därför menar jag att man borde kunna få ett beskedav näringsministern just i dessa frågor. Hur ska nä-ringsministern åstadkomma en förändring?Anf. 22 Näringsminister ():Fru talman! Åter till , ljuset österut, enligtinterpellanten. Arbetslösheten i i norraFinland, som ligger rätt österut från , ärdubbelt så hög som den i . Är det någon-ting att glänsa över? Den öppna arbetslösheten i helaFinland ligger på . Är det någonting att skrytaöver?Vi måste klara ut vad det är vi vill med vår eko-nomiska politik. Jag vill inte påstå att arbetslöshetenhar uppnått acceptabla nivåer i . Långtifrån.Vi måste bli mycket bättre, inte minst om vi tarskogslänen. Men det är ändå viktigt att slå fast detta.Om nu vårt mål är att minska arbetslösheten och attöka tillväxten kanske inte exemplen från ärde bästa.Om vi tar , vårt län, kan vi konstateraatt det har hänt väldigt mycket . Detetableras nya företag inom IT, och det etab-leras en hel del andra företag som sysslar med handel.Men vi har inte riktigt hunnit med att möta den starkaomstrukturering som sker inom de gamla basnäring-arna. Det kommer att ta tid, och mer måste göras.Här får vi nu ungefär 250 miljoner, och med med-finansiering nästan 500 miljoner, att hantera föratt få en bättre tillväxt i . Dessa pengar harregeringen förhandlat fram i EU. Men handlar detväldigt mycket om oss själva. Detta gäller självklartockså och Västernorrland.Jag menar att det finns stora förutsättningar, menmer måste göras. Vi måste framför allt få fler företagsom flyttar in. Det finns stora förutsättningar för det.Det finns en infrastruktur när det gäller t.ex. IT iNorrbotten som få län kan visa upp. Med infrastruk-tur menar jag också kunskap. Vi måste också se tillatt människor flyttar in till och att ungdo-mar inte lämnar länet.Jag är inte så pessimistisk. Men det kommer attkrävas stora insatser från regeringen, från dennakammare och inte minst från norrbottningarna själva.Anf. 23 ():Fru talman! Det är klart att det krävs insatser frånalla håll och kanter. Men om det är någon som måstehålla i rodret och gå före är det väl regeringen.Jag delar uppfattningen att har högre ar-betslöshet. Vi har ju också hög arbetslöshet om manräknar in alla som är föremål för olika typer av insat-ser. Men det var ju framför allt konkurrenskraftensom jag talade om, och har en bättre konkur-renskraft. har gåttväldigt starkt framåt, medan det inte gick lika bra föross. Om det sedan blir bättre, ska vi alla vara gladaöver det.Etableringen av IT-företag i är jät-tebra. Det finns ett antal företag som har goda fram-tidsmöjligheter. Det tycker jag är bra. Men det ärfortfarande bara en del av de möjligheter som skullekunna finnas. När företagen i har uppfatt-ningen att det inte är nog stabilt - det är instabilt istället - när det gäller förutsättningarna för att drivaföretag, blir man som politiker orolig över utveck-lingen. Om de har den uppfattningen förstår man juatt problemen finns och att man måste göra någontingåt dem.Jag såg i dagens tidning att det nu blir förseningarnär det gäller strukturfonderna. Vi vet också att be-slutsgruppen inte är tillsatt . lärdet väl knappast bli några pengar från strukturfonder-na, vad jag kan förstå. Därför menar jag att det ärviktigt att regeringen sätter in insatser redan nu.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att ta upp EU-fonderna. Där lyckades vi bättre den här gången änförra gången därför att vi inte gav oss. Förhandling-arna drog ut väldigt långt . För oss var det vikti-gast att uppnå de nivåer som vi har eftersträvat och nufått. Det har gjort att det tog . Det gör ocksåatt vi kommer att skjuta på utbetalningarna, men dekommer. Detta var viktigare för oss. Vi hade kunnatgöra upp tidigare och fått det att fungera tidsmässigt,men då hade vi med all sannolikhet också fått mindrepengar. För oss var det viktigt att få upp nivåerna.Låt mig sedan återgå till frågan om regionalpoliti-ken. tycker illa om den socialdemokra-tiska regionalpolitiken som de vill pruta påanslagsramen för regionalpolitiska åtgärder för år2000 med . Det låter inte så bra.Jag har här och presenterat en hel del åtgärder sommåste vidtas. Jag har därtill tagit upp frågan om attarbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitiska åtgär-der måste hanteras på ett annat sätt i ochdess kommuner än vad man exempelvis gör i storstä-derna.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:103 omkärnkraftsavvecklingenAnf. 25 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig på vilkagrunder regeringen har fattat beslut om en förtidaavveckling av , hur kostnaderna för av-vecklingen ska finansieras, om jag avser att föreslånågon kompensation för dem som tvingas till arbets-löshet till följd av regeringens energipolitik och omjag är beredd att ompröva den förtida kärnkraftsav-vecklingen och i stället utnyttja befintliga miljövänli-ga kraftverk.Fru talman! Om de förväntade effekterna av rege-ringens beslut att stänga skulle leda tillde negativa effekter som antyds i frå-gor, skulle hans frågor ha varit mer än berättigade.Men så är det naturligtvis inte. Till allra största delenär det inte effekter av själva kärnkraftsavvecklingenutan effekter av mycket stora elprishöjningar som hanbeskriver. Regeringen accepterar emellertid inte om-fattande elprishöjningar som en följd av kärn-kraftsavvecklingen. Detta framgår klart av regering-ens proposition om en uthållig energiförsörjning ochav de politiska överenskommelser som ligger bakomden gällande energipolitiken. Det är faktiskt så attriksdagen , strax efter folkomröstningen,uttalade att "kärnkraften skall avvecklas i den taktsom är möjlig med hänsyn till behovet av elektriskkraft för att upprätthålla sysselsättning och välfärd".Det finns naturligtvis olika bedömningar av vilkentakt som är möjlig. Men det kan knappast ha undgåttOla att den strategi för kärnkraftsavveck-lingen som lades fast i den nämnda propositio-nen innebär att något slutår för avvecklingen av densista reaktorn inte längre anges. Detta är just uttryckför vår fasta föresats att aldrig hamna i ett läge där enplanerad kärnkraftsavveckling leder till oacceptablaeffekter för sysselsättning, välfärd och miljö. Tvärtomär den omställning av landets energisystem somkärnkraftsavvecklingen är en del av, avsedd att ge ossett långsiktigt hållbart energisystem som ger oss möj-ligheter att upprätthålla sysselsättning och välfärdäven i framtiden.När det gäller fråga om vad jag av-ser att göra åt den arbetslöshet som blir en följd avregeringens energipolitik är svaret alltså att någonsådan arbetslöshet inte ska tillåtas uppstå. Ett starktbidragande skäl till beslutet att nu inleda kärn-kraftsavvecklingen är att därigenom vinna en längretotal tidsperiod för hela omställningen.När det sedan gäller frågorna om kostnaderna föravvecklingen och hur de ska finansieras, avser rege-ringen att i en proposition i för riksda-gens godkännande redovisa det avtal om ersättningtill ägare som har förhandlats fram. Idet sammanhanget och i vårens förslag om tilläggs-budget kommer de ekonomiska detaljerna kring av-vecklingen att bli väl belysta.Anf. 26 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaret,om man nu ska kalla det för ett svar. Det är i alla fallinte särskilt utförligt.I min interpellation tar jag upp ett antal negativakonsekvenser och kostnader som drabbar skattebeta-larna, industrin, hushållen och miljön. Näringsminis-tern väljer att säga att detta i stort sett enbart handlarom stora elprishöjningar. Men så är det ju inte.Effekterna för skattebetalarna handlar om utläg-gen till för avvecklingskostnaden. Effekter-na för hushållen handlar om kostnader till följd avomställningsprogrammet. Näringsministern vill ipraktiken tvinga hushållen att ändra sin energiförsörj-ning och tvinga fram mycket dyrbara investeringar iolika nya system. Det handlar om miljardbelopp förhushållen.De negativa effekterna på miljön handlar om 4miljoner ton koldioxid för att ersätta bara den förstareaktorn i med kolkraft samt 2 000 tonvardera av kväveoxider och svaveloxider för att er-sätta bara den första reaktorn i Barsebäck.Däremot är effekten för industrin och jobbenkopplad till elpriset. Där är statsrådets svar: Rege-ringen accepterar emellertid inte omfattande elpris-höjningar. Då kan man, som i katekesen, ställa frå-gan: Vad är det? Vad menar statsrådet med sitt svar?Det kan inte gälla hushållen, som får vidkännasmycket höga elprishöjningar genom höga elskatter.Det kan inte gälla den del av industrin som drabbasav höjda produktionsskatter på kärnkraften.Normal ekonomisk teori säger att om man mins-kar utbudet på en marknad och efterfrågan samtidigtökar leder detta till höjda priser. Men vad är det förekonomisk teori som gör att regeringen inte accepte-rar detta? Vad menar statsrådet? Vad innebär statsrå-dets svar?Sedan gällde det kostnaderna över statsbudgeten.Vi vet att staten kommer att betala ut 660 miljo-ner kronor för att ersätta stängningen av för singeldriftstillägg och 228miljoner kronor för avställningskostnader m.m. San-nolikt blir det också ytterligare ikostnader som hänför sig till fjolåret. Jag menar attdet är nonchalant mot att så här en månadin på budgetåret inte kunna redovisa detta för riksda-gen, det budgetår som pengarna faktiskt ska betalasut.