prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Ifråga om mobiltelefoni kan jag säga, om det inte ärkänt, att där är vi absolut främst. Det är därför Micro-soft och andra amerikanska företag förlägger verk-samhet här.När det gäller och de , ska jagsäga det en gång till: Vi har begärt bemyndigande om49 %. Vi säger också i Teliapropositionen att vi kanåterkomma. Vi gör inget ställningstagande att statenska äga. Jag delar också statsministerns deklaration.Vi har inget intresse av att vara en stor ägare.Avslutningsvis vill jag säga att elektroniska sig-naturer också tas upp i propositionen, och det kom-mer en proposition . Jag hoppas att kan läsa vad som står - det vore tacksamt.Anf. 20 () replik:Fru talman! Om jag börjar med elektroniska sig-naturer, har jag noterat att den frågan tas upp. Det ärjättebra att det kommer. Men den förening som jagnämnde, SEIS, har varit tidigt ute och gjort en stan-dard för hur man ska använda IT på ett säkert sätt.Sverige hade kunnat ta det här greppet tidigare. Detvar det som min kritik handlade om.IT-propositionen är bred, säger ministern. Ja, dethar vi verkligen noterat. Den är tjock också, och vihar inte haft så många timmar på oss att läsa igenomden. Jag kanske har missat något, och jag ber i så fallatt ministern har överseende med det.IT är inget enskilt verktyg, säger ministern. Det ärhelt riktigt. IT-frågorna tar inte heller slut i och medden här propositionen. Vi måste ständigt jobba medde här frågorna. De finns i alla delar av samhället.Jag har inte sagt att är ett mörkt land. Jagsade att redan är etta inom IT-världen, ochdet är något vi ska glädja oss över. Jag sade också attvärlden omkring oss inte står stilla. Just det här medkonkurrensen, det höga kostnadsläget och de högaskatterna är ett problem. Näringsministern vet mycketväl att det är det här som tas upp varje gång manträffar de företag som konkurrerar med t.ex. USA.I Teliafrågan säger näringsministern nu att vi intehar något intresse av att vara stora ägare. Men varfördå inte begära ett större bemyndigande än just ?Det är det vi har svårt att förstå.Anf. 21 Näringsminister () replik:Fru talman! Får jag bara säga att branschorgani-sationerna, företagen som agerar på den här markna-den, IT-företagen, är mycket nöjda med propositio-nen. De borde ju, i varje fall med utgångspunkt frånsin branschs och sitt företags intressen, ha kunskaperoch veta vad de säger. Där känner jag mig ganskatrygg när det gäller propositionen.Får jag sedan också säga att varför vi nu väntar tillmaj månad när det gäller elektroniska signaturer haratt göra med att vi har avvaktat ett EU-direktiv. Detkom så sent som . Troligtvis får Finlandförändra sina elektroniska signaturer just därför att deinte har följt detta EU-direktiv. Det som regeringengjorde var nog klokt.När det gäller statlig förvaltning och statliga orga-nisationer är de längst framme i med att an-vända IT i sitt arbete. De är faktiskt de som har lyck-ats bäst i den utvecklingen. De ska fortsätta meddetta, och vi ska när det gäller statliga myndighetervara framgångsrika. Jag tycker också att det är bra attde statliga myndigheterna får erkänsla för detta.Anf. 22 () replik:Fru talman! Näringsministern säger att branschor-ganisationen IT-företagen är nöjd med denna propo-sition. Vi hade i går här i en konferensanordnad av SPN - Sällskapet möttes riksdagsledamöter och människor frånnäringslivet. Där fanns med, somär vd för . Hon recenserade propositio-nen efter att näringsministern hade presenterat den.Nu tycker jag att det är vanskligt att citera människorutan något skriftligt underlag, men vad hon sade var,som jag minns det, att hon var nöjd med stora delarav propositionen men saknade de strukturella frågor-na. Hon nämnde särskilt optionsprogram.Det är just dessa bitar som jag har försökt att ut-veckla i mitt anförande, fru talman, för att visa att detfinns mycket bra i propositionen men att vi ocksåsaknar vissa strukturella frågor.Anf. 23 ():Fru talman! Under det allra sistareplikskiftet slog mig en sak. Båda talarna säger attIT-företagen är nöjda med propositionen. Det kanskeär lite symtomatiskt. Frågan är om människorna ärlika nöjda eller om det är just IT-företagens hälsa somär det som framstår som tydligast.Annars kan man säga, fru talman, att det vi talarom alldeles uppenbart är ett viktigt område. Jag skainte fördjupa mig i det. Det finns tid för det vid andratillfällen. ligger långt framme. Det är ocksåalldeles klart. Det tredje man ska säga är att vi måsteta vara på utvecklingen och fortsätta att ligga långtframme.När vi diskuterar den frågan, fru talman, blir detlätt att vi pratar lite teknik. Det är egentligen någon-ting som jag tycker att man ska hålla borta från denpolitiska diskussionen. Men det viktiga att diskuterakring IT-frågan är ju egentligen innehållet i använd-ningen. Men där har människor, har det visat sig,väsentligt mycket större fantasi än vi uppbådar ge-nom politiska beslut i denna kammare . Det göratt den saken på något sätt sköter sig självt, om manuttrycker det lite enkelt. Däremot är just detta attskapa förutsättningarna och möjligheterna det viktiga.Det är viktigt att skapa förutsättningar för den kreati-vitet som människor, företag och andra kommer attutveckla i användningen av informationstekniken.Därför, fru talman, blir det alltså även lätt en liteteknisk diskussion, men en motiverad sådan.Jag ska om propositionen säga till näringsminis-tern att den är välskriven. Den beskriver en massafrågor som är viktiga på detta område. Det har säker-ligen både ministern och hans medarbetare skäl att tatill sig. Det är så.Men den rymmer ett mått av ord som alltid ställertill lite oro. Ordet "återkommer" återkommer alltid:jag återkommer, vi återkommer, regeringen åter-kommer. Det står också ofta att vi utreder och att viöverväger. Det finns också en innovationi ordfloran i denna proposition; det talas om att rege-ringen har initierat utredningar. Ofta har jag stött påformuleringen att regeringen tillsätter utredningar,men har regeringen gått en ny väg och initierar ettagerande hos myndigheter eller andra. Möjligenkommer denna flora att utökas framöver i regeringenshantering.Fru talman! Eftersom vi ska ta vara på utveck-lingen hade det behövts diskuteras tre saker på allvari denna proposition. Jag talar förstås om IT-propositionen. Man hade behövt diskutera konkur-rensfrågorna på ett rejält och sant sätt. Det är ju män-niskors behov som vi ska försöka ta till vara. Då ärdet så, tror många av oss, att monopol missgynnarmänniskors möjligheter att välja - missgynnar heltenkelt konsumenterna. Man stöter på det på mångaolika ställen. Man har i kabel-TV-sammanhang kun-nat märka hur de som har monopol kan lyfta ut pro-gram utan att jag som användare av kabel-TV:n kangöra någonting åt det, därför att de har ett lokalt mo-nopol.Om man fortsätter att skapa lokala infrastruktur-monopol får det en del märkliga effekter. Anta att allai ett område måste hålla till godo med en standardlös-ning men att några har lite större behov än andra. Hurska de kunna klara av att skriva nya avtal när detfinns en monopolistisk hantering på det lokala planet?Hur ska man kunna öka sin möjlighet till använd-ning?I frågan om hur man ska se på monopol är mode-raterna väldigt ärliga och tydliga. Man säger att stateninte ska lägga sig i den frågan. Man ska inte lägga sigi vare sig med lagar eller med pengar, trots att mode-raterna gärna lägger sig i med statliga pengar när detgäller annan infrastruktursatsning, som Öresundsbronoch trafikpaket runt . Men i detta fall över huvud taget inte lägga sig i någonting föratt skapa konkurrens och motverka monopol.Så icke näringsministern. Han säger att staten harett ansvar för att motverka monopol, men - här kom-mer problemet - han designar ett stödsystem som blirett stöd till de lokala infrastrukturmonopolen. Det ärprecis det han åstadkommer med den proposition hanhar lagt fram. Genom att ge människor pengar, frutalman, för att välja vilken monopolist som ska bygganätet stimulerar han ju framväxten av monopol. Mankan säga, fru talman, att han ger statliga pengar tillprivata monopol. Det är en av de springande punkter-na.Vi vill i ha marknadsekonomi. Vivill se mer konkurrens och större valfrihet. Men dåmåste vi också se till var vi vill ha konkurrensen ochvar vi vill ha valfriheten. Handlar det om det statiska,långsiktiga och lite tråkiga som att ta ansvar för in-frastrukturen, eller handlar det om det dynamiska ochsnabba, som tjänsterna?För min del är det självklart. Jag tror att det vikti-ga med nätet och den nya ekonomin är alla de tjänstersom utvecklas och levereras över nätet. Där ska vi hakonkurrens och marknadsekonomi. Men för att få tillstånd den marknaden måste man se till att infrastruk-turen finns på plats, öppen för alla, och att vi motver-kar transportmonopol. Det gör icke näringsministern isitt förslag.Den andra svagheten är att det saknas en diskus-sion om likvärdigheten. Det borde ha funnits medmycket tydligt. Jag tror, fru talman, att själva synenpå glesbygd som ett begrepp kommer att förändrasmed IT. Morgondagens glesbygd kommer att varaalla de ställen som inte har snabba förbindelser rakt ini vardagsrummen. Den glesbygden - man kan gärnakalla det den digitala ödemarken - finns i villaområ-den i storstäderna likaväl som i minsta by på lands-bygden.I går kväll kunde man se i diskussionen på Com-puter hemsida att , som bor 18 kilome-ter från , inte kan få ISDN - änmindre ADSL. Han säger lite resignerat att man välfår vara utan det där. på konstaterarockså att det utanför är modem som gäller.Begreppet glesbygd kommer att förändras. Dettatar, fru talman, näringsministern inte hänsyn till i sinproposition. Jag talar om ansvaret att nå ut till allamedborgare, alla människor och alla hushåll.Den tredje fråga som borde ha varit med och dis-kuterats tydligare är förstås frågan om skalbarheten -detta att vi måste ha en möjlighet att planera för allade framtida kommunikationsbehoven och för att viska kunna lyfta systemet utan att behöva förändrakapaciteten till mycket stora kostnader. Inte hellerden delen tas det hänsyn till i näringsministerns för-slag.Fru talman! Det finns många saker man skullevilja säga, men framför allt finns det en mängd frågorman måste ställa. Vem ska betala det här, näringsmi-nistern? Är det så att andra regionalpolitiska anslagkommer att naggas i kanten för att man ska finansieradetta? Hade det inte varit bättre att använda en utför-säljning av för att göra en investering?För det är just en investering det är fråga om. Detär inte konsumtion. Jag menar inte att man ska grävaned i marken och lämna demdärhän. Det är klart att man ska få ut en ekonomiockså av den här investeringen. Men med tanke på på kommersiell nivå numera räknar med tre, ochibland fem, år för att helt få tillbaka en investeringhade det varit lämpligare om staten hade tagit ettlångsiktigt ansvar i stället för att, som näringsminis-tern har upprepat , låta hela utbyggnadenske i marknadens regi. Däri ligger kanske just detsom förleder tanken; marknadens regi - staten hållersig borta.Nu har, fru talman, näringsministern sagt att 98 %av människorna i det här landet ska hafått tillgång till den nya tekniken. Han har upprepatdet : av människorna inom två år.Man ser naturligtvis med spänning fram emot våren2002, då vi ska göra en kontrollräkning av hur detegentligen har gått till.Allra sist, fru talman, vill jag säga att jag har lyss-nat på näringsministern , skulle mankunna säga. har han apostroferat mig,vilket är väldigt hyggligt. Han har ordagrant sagt attjag ställer krav på att man ska kunna skjuta upp NA-SA-raketer från några svenska byar. Det har konfun-derat mig. Jag tänkte att jag i denna stund kanskeskulle kunna få en förklaring på varför just jag skulletro att just NASA-raketer skulle skickas upp frånsvenska byar och vad relationen egentligen är mellanden frågan och den IT-proposition som har lagts frami dag.Anf. 24 PER () replik:Fru talman! Först noterar jag att vi har enighetmellan och om att vi inte ska hanågra nya digitala motorvägar som byggs i statligregi. Sedan har vi olika uppfattningar om hur vi skaklara det här med av- och påfarter och distributions-system ute i glesbygder och småorter.Låt mig först, fru talman, slå fast att i praktiken blev privatfinansierad. Den blevfinansierad via avgifter - och i viss mån statliga låne-garantier. Det var ett sätt att finansiera det, för mankunde inte gärna räkna med att bygga ett koppel avbroar över för att därmed upprätthålla kon-kurrensen.Det är gravt fel att säga att vi inte vill göra någotmot monopol. Tvärtom har jag nog i den här kamma-ren slagits mer än de flesta för en skarp konkur-renslagstiftning, inte minst på de här områdena därdet finns betydande risker. Vi ser olikatyper av skadliga konkurrensbegränsningar och miss-bruk av marknadsdominerande ställning. Det vill tillatt vi följer med i lagstiftningen. Jag vågar säga attNäringsdepartementet är väldigt långsamt med attreagera. Jag skulle vilja se betydligt mer kraft för attkomma fram.När det gäller distributionsnäten ut från tätortertill villaområden och liknande vill jag se konkurrens-neutralitet mellan olika bolag - privata bolag. Vi seratt det är det uppbrutna monopolet som skapat denenorma investeringsvågen i . Jag tror på initi-ativet. Jag tror på stimulansen från staten.Jag tror vidare att det är viktigt att inte binda fastsig vid en teknik utan att vi är neutrala i förhållandetill tekniken i och med att den går så fort. Det finnsmånga som hävdar att det kommer att vara andrasystem än de vi just för dagen har som tar hand omdistributionen ut till villaområden och ibland i gles-bygden. Jag tror att det vore bättre att förhålla signeutral där.Jag är ändå glad att vi är ense på ett antal centralapunkter.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag vet inte om vi är så ense på såmånga centrala punkter. En punkt kanske är synen påatt stomnäten inte är det största problemet, den störstafrågan. Jag håller också med om att transportnätenkommer därefter. Men den tredje punkten säger juPer och inte någonting omalls, nämligen hur man ska lösa situationen ute hosmänniskor, inne i väggen hos människor.Det är det som är problemet. Jag vet att Per We-sterberg också vet att om det är så att man låter pri-vata aktörer lösa detta med att få in det i väggen hosmänniskor, då kommer de privata aktörerna att krävaen motprestation från människorna, nämligen att deska vara bundna till just den aktören. Är det inte, PerWesterberg, ungefär det vi kallar ett monopol? Då ärfrågan: Vet Per det? Och hur tänker i så fall undvika det? Hur kommerhan att se till det här?Jag kan nämna hur det är hemma hos mig. Jag gillar att se på den franska kanal -eller gillade, ska jag säga. Plötsligt plockade operatö-ren bort den. När jag ringde och klagade sade man:Ja, det var inte så stor efterfrågan. Och jag kan alltsåinte få tillbaka den. Det är för att jag är fast hos enlokal monopolist. Det är den situationen som nä-ringsministern håller på att skapa genom att ge statli-ga pengar till att skapa lokala monopol. Då är minfråga till Per : Vad tänker Per Westerberggöra åt det?Anf. 26 PER () replik:Fru talman! Jag tror att man måste använda sig avkonkurrensrättsliga grepp här. Precis som när detgäller samtrafik inom ett antal andra områden måsteman ge möjlighet till konkurrens i fråga om trans-portnäten och också i fråga om innehållet och de somopererar näten. Det är det som delvis har gjorts närdet gäller mobiltelefonin, men som inte är fullföljtfrån departementets sida. Det gäller t.ex. att man skakunna byta leverantör. I fall gälldedet innehållet i TV-utbudet.Där hoppas jag att vi kan få mer stöd, för jag gil-lar vare sig statliga eller privata monopol. Och jagkan försäkra att jag inte har större tilltro till att ettstatligt monopol löser det här. Tvärtom ser jag dåligdynamik i det. Jag vill att vi ska kunna ha konkurrens.Men det förutsätter lagstiftning som framtvingarkonkurrens när det ofta nog bara finns en lina in ihuset. Det gäller såväl teletråden, som vi hoppas få ettlagförslag om , som många andra av de härdragningarna.Anf. 27 () replik:Fru talman! Men vad är detta? Per Westerbergkan inte mena detta. Han ser ju vilka problem nä-ringsministern har för att få att släppa till. Då ärdet ett redan existerande nät, ett redan existerandesystem. Hur tror Per att näringsministernmed hjälp av lagstiftning i förväg dels ska kunna fåprivata aktörer att bygga ut nät, dels lägga en hämskopå hur de egentligen får använda den investering dehar gjort? Per kan inte tro att detta ärmöjligt med mindre än att det blir en märklig lagstift-ning och sedan en väldig massa statliga pengar somläggs i att skapa detta privata monopol. Kan vi intevara överens om att det inte är så det ska gå till?Låt infrastrukturen vara statlig, precis som i frågaom de svenska vägarna. ska inte äga vägarna iSverige. Det ska staten göra, så att , , Fiatoch vad det nu kan vara kan åka på vägarna och er-bjuda oss tjänster.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det är dags för frågestund. Följande statsrådkommer att delta: Vice statsminister , jordbruksminister , ut-bildningsminister , statsrådet och finansminister statsministern besvarar allmänpolitiska frå-gor. Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Avdragsrätten för pensionssparandeAnf. 29 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Över två miljoner svenskar pensionssparar. De läggerundan en slant för att kunna ha den på ålderns höstoch för att utjämna inkomsterna över tiden. Detta ärju något som statsmakterna har sett posi-tivt på, och man har särskilda regler för en avdrags-rätt, alltså en uppskjuten beskattning.För sedan föreslog en utredning attdessa avdragsmöjligheter skulle avskaffas. Om dettagenomförs tror jag att det skulle få stora konsekven-ser för det långsiktiga sparandet i samhället och förmånga människors möjligheter att planera för sinålderdom.Jag tror att det skulle vara av mycket stor vikt omfinansministern kunde ge ett definitivt besked om attmänniskor inte behöver oroa sig på den punkten ochatt avdragsrätten för pensionssparande kommer attfinnas kvar. Kan finansministern lämna ett sådantbesked ?Anf. 30 Finansminister ():Herr talman! Det förslag som åberopas är den s.k.finansmarknadsutredningen som är gjord av förreriksbankschefen . Det är ett förslag somhandlar om både avdragsrätten och kapitalbeskatt-ningen. De är nära förknippade med varandra.Jag kan nämna att regeringen har inga planer påatt ändra den beskattningen, men vi kommer själv-fallet att lyssna på de synpunkter som kommer inunder remissomgången.Anf. 31 ():Herr talman! Jag tror att det skulle vara utomor-dentligt viktigt om finansministern ville ge ytterligareskärpa åt det svaret. Att regeringen inte planerarnågonting är möjligen en sak. Men jag tror att detskulle vara väldigt värdefullt om finansministern villege ett klart besked till alla de pensionssparare somfinns att avdragsrätten kommer att bestå när det gällerpensionssparande. Kanske ska svaret tolkas på detviset. I så fall är jag glad. Jag skulle vilja be finans-ministern att göra ett förtydligande på den punktenför att underlätta för alla de människor som sparar pådet sättet och för de människor som planerar att börjaspara och för att värna det långsiktiga sparandet isamhället som helhet.Anf. 32 Finansminister ():Herr talman! Det finns önskemål från olika hållom lättnader i kapitalbeskattningen. Det innebärsamtidigt också, eftersom det är kopplat till avdrags-rätten, en diskussion om både kapitalbeskattningenoch avdragsrätten.Jag kan bara konstatera att regeringen för närva-rande inte har några planer att ändra när det gäller denhär typen av beskattning och den här typen av av-dragsrätt. Men självfallet vore det helt fel av rege-ringen om man har tillsatt en särskild utredning attinte ens låta utredningsförslag få remissbehandlas.Sedvanlig remissbehandling kommer alltså att göras.Professorer till de mindre högskolornaAnf. 33 ():Herr talman! När man är ute och åker och besökerframför allt mindre högskolor i landet tycker jag hos ledningen ofta möter en oro för att det finnsen minskad mobilitet bland professorerna mellanhögskolorna och till de mindre högskolorna. Detverkar som om incitamenten inte räcker till för attskapa en, som jag tror att vi alla kan vara överens om,nödvändig och viktig mobilitet. Det verkar som omman behöver öka incitamenten för professorer attsöka sig just till de mindre och medelstora högskolor-na.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern om hangör samma iakttagelse som jag, om det är på det sät-tet, och vad han tänker göra åt det.Anf. 34 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar helt åsiktom vikten av rörlighet i den akademiska världen. Detär viktigt att vi ser till att forskare inte bara har sinforskarutbildning och sedan sin forskarbas vid en ochsamma högskola utan att vi har ett flöde mellan hög-skolorna.Det som vi har sett och somvi ser är ju en kraftig ök-ning av antalet professorer på alla våra högskolor ioch med den reform som är gjord, dvs. att profes-sorsutnämning framför allt är ett tecken på har nått till professorsnivå och att det inte är entjänst i sig. Den ökningen sker vid alla våra högsko-lor.Senast var jag vid högskolasom hade haft en professorsinstallation ochkraftigt ökat antalet professorer.Rörlighetsfrågorna kommer vi att återkomma till iframtida propositioner, bl.a. i den forskningspolitiskapropositionen.Anf. 35 ():Herr talman! Det finns en liten specialfråga här,och det är en fråga som vi har diskuterat alldelesnyligen här i kammaren, nämligen det som heter IT.Det håller på att uppstå en bildning av en grupperingav professurer som kan relateras till IT-frågorna påsamma sätt som vi hade en grupperingför arbetsmiljöfrågor, och harenergifrågorna också haft en särskild ställning i denakademiska världen. Något liknande kan vara på vägatt hända, och då kan man också få lite av en geogra-fisk snedfördelning av den kompetensen och deninriktningen.Jag ska ställa samma fråga här. Gör utbildnings-ministern samma iakttagelse som jag, och i så fall,vad tänker han göra åt det?Anf. 36 Utbildningsminister ():Herr talman! Först och främst ser vi en kraftigförstärkning av forskningen på samtliga våra hög-skolor, inte bara i form av professorsutnämningarutan också i form av fler disputerade lärare. Det är också riktigt, som sä-ger, att IT-frågorna har fått en ökad tyngd i den aka-demiska världen. gjorde alldelesnyligen en översikt över hur det såg ut med IT-utbildningar. Det visar sig vara en mycket störreomfattning på dem än vad man kan tro i förstone, intebara vid de traditionella universiteten utan också vidde nya högskolorna. De kännetecknas inte av attkallas för civilingenjörsutbildningar utan detkan vara magisterexamen med inriktning mot IT.Sedan har vi också en del av våra starkaste på mer otraditionella ställen. Karlskro-na/har ju utvecklats till att bli ett för landetväldigt viktigt centrum för IT-forskning och IT-utbildning.Beskattning av riskkapitalbolagAnf. 37 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministernsom rör beskattning av riskkapitalbolag i . Detfinns problem för många svenska riskkapital-bolag när det gäller beskattningen av de reavinstersom man gör när man omplacerar sitt kapital till nyaföretag. Detta har fått till följd att många svenskariskkapitalbolag har sina legala säten utomlands, t.ex.i . senast hörde vi att t.o.m. Investorkommer att lägga sitt nya IT-bolag i . Detfinns många andra kända bolag som har gjort det-samma, t.ex. Icon, , osv. Problemet är att be-skattningen av reavinster är bättre i Holland.Jag vet att det finns en utredning som ser överdetta problem här i . Finansministern har självsagt att den utredningen kommer att lägga fram för-slag nu 2000, förslag som skulle kunna inne-bära att man slopar reavinstbeskattningen av närings-betingade aktier.