prot · GN0980 · 2000-03-15 00:00:00 — Jag vill i sammmanhanget påminna om att detnu är lade framsitt betänkande, och det är viktigt att ta fasta på deförslag som lades fram att kommittén.Transsexuella är en grupp människor som har attkämpa mot såväl stora fördomar som problem vadavser lagstiftning och social acceptans. Lagstiftningentillåter inte att en gift person ansöker om könsbyte.Det finns exempel på långvariga äktenskap där ma-karna tvingas ta ut skilsmässa för att en av dem ska fåden medicinska hjälp vederbörande har rätt till. Dettaär, menar vi, inte ett rimligt förhållande, och det harvi markerat i en reservation där också en utredningföreslås som ska belysa de transsexuellas situation urett helhetsperspektiv.Fru talman! Vi i står bakom vårareservationer, men för tids vinnande väljer jag attendast yrka bifall till reservationerna 1 och 7.Anf. 170 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli fälla en kom-mentar till inlägg. Jag tror att det ärväldigt bra att vi har hastighetsbegränsningar på våravägar även om jag äger en Ferrari.Fru talman! Forskning och beprövad erfarenhetvisar alltmer hur människans hälsotillstånd relaterartill hennes psykiska välmående. Professor vid i Göteborguttryckte det så här i : "Eftersomman inte kan dela upp ohälsa i somatiska orsaker försig och psykologiska orsaker för sig, bör man integöra det i vården heller." Detta stärker insikten omvikten av det förebyggande folkhälsoarbetet och sy-nen på människan som en helhet.I delbetänkadeHälsa för alla påtalas vikten av sociala relationer förmänniskan. De är nödvändiga för att skapa hennesidentitet och känsla av samhörighet med sin familjoch sin kultur. De är också helt nödvändiga för hen-nes psykologiska utveckling. Sociala relationer är avstörsta vikt för att en människa ska kunna känna tillitoch trygghet. Sambandet mellan sociala relationeroch deras betydelse för folkhälsan kan därmed be-kräftas.De ickemateriella värdena måste få ett större ut-rymme i folkhälsoarbetet. Människors behov av ge-menskap och trygghet kan inte ersättas utan måstetillfredsställas redan från födseln. Otrygghet grundadi barndomen följer ofta individen genom livet. Taletom att det är bättre att gråta i en Rolls än i enFolkvagn är inte verklighetsförankrat utan byggt påklichéer om en människas behov för en god hälsa.Långsiktigheten i folkhälsoarbetet är en annangrundbult som måste befästas när man inser vilkentidsrymd som krävs för att nå resultat. Förändringar itänkesätt och livsstilar som kan generera ohälsa kansällan mätas . Satsningar på forskning påområdet är också en viktig förutsättning för ett reelltunderbyggt folkhälsoarbete.På några håll i har det förebyggande ar-betet värderats så högt att man i primärvården avsät-ter av budgeten till det förebyggande ar-betet. De ekonomiska och hälsomässiga vinsterna pålång sikt har fått ett faktiskt genomslag i budgetarbe-tet.Nationella folkhälsokommittén tar i sitt delbetän-kande också upp frågor om bl.a. ojämlikheter i hälsa,de bestående sociala olikheterna i hälsa, de psykiskaoch psykosomatiska besvären hos yngre kvinnor iarbeten med låga utbildningskrav, barn- och barnfa-miljers situation och stressrelaterad ohälsa. Det finnsuppenbart mycket att arbeta med i det framtida arbe-tet för en bättre folkhälsa i . Hälsofrämjandeforskning är en viktig del i det strategiska arbetet fören bättre hälsa.Jag kommer att begränsa mig till att lyfta framnågra av de frågor som berörs i Kristdemokraternasfolkhälsomotion. Ett växande problem är den tillta-gande psykiska ohälsan, särskilt bland barn och ung-domar. Rotlöshet, ensamhet och utanförskap är fakto-rer som bidrar till detta. Avsaknad av sociala relatio-ner med familj, släkt och vänner är andra. Ungdomarssituation och behov måste belysas ur ett större ochsammanhängande perspektiv i folkhälsoarbetet. Det-samma gäller invandrare.Alltfler undersökningar visar att stress håller påatt bli ett folkhälsoproblem. visar isin bok om hjärnstress att detta kan drabba vem somhelst. Hon pekar på det ökade tempo som genomsyrarvårt samhälle. Resultatet blir utbrändhet, depression,sämre kontroll över den egna livssituationen, minskadempati och kreativitet. De samhällsstrukturer som viskapar måste vara i samklang med människan ochhennes möjligheter att påverka sin egen situation.Den människa som utsätts förhög belastning med negativ stress riskerar att slås ut.De som hamnar i denna situation behöver oftast långtid för att komma tillbaka till arbetet. är åter-gång omöjlig. Stressen kan inte enbart avgränsas tilldem som arbetar mycket utan förekommer ocksåbland arbetslösa vilka stressas av sin arbetslöshet ochsvåra ekonomiska situation.Föräldrarnas överbelastning får också konsekven-ser för barnens välmående och hälsa. Så sent som kom ännu ett larm om stress hos barn. Flexiblarearbetstider och ökade valmöjligheter för familjen ärinslag som skulle medföra förbättringar för dessagrupper. En slutsats som kan dras är familjers behovav mer tid tillsammans och den hälsovinst detta inne-bär även för samhället.Migrän och annan svår huvudvärk är ett doltfunktionshinder som kan slå ut människor från arbeteoch social gemenskap. Man beräknar att ungefär enmiljon människor i lider av dessa eller lik-nande åkommor med svår huvudvärk. Med tanke påhur många som lider av dessa åkommor borde dettaingå i det nationella folkhälsoprogrammet.Allergier och annan överkänslighet är ett annatökande problem. Trots omfattande forskning har manännu inte kunnat se något definitivt trendbrott. Detfinns dock åtgärder som kan vidtas för att minskaökningen och för att lindra sjukdomsbilden hos demsom drabbats. Allergisaneringar, allergianpassadebostäder och byggmetoder är några. Allvaret i ochomfattningen av problemet är så stora att rejäla sats-ningar på forskning, utbildning och information ford-ras för att vända trenden.Tobakens skadeverkningar är kända. 8 000 perso-ner avlider till följd av tobaksrelaterade sjuk-domar. Dessvärre verkar inte tillströmningen av nyarökare minska - tvärtom. Arbetet med att minskabruket av tobak måste intensifieras och utvecklas pådet lokala planet. Vi tror inte att det räcker enbartmed att dela ut programblad för att komma till rättamed det. Samverkan med ideella krafter är också ettbra sätt. Offentliga lokaler måste göras rökfria. Passivrökare ska ingen behöva bli på grund av att några hardetta behov.Fru talman! vill jag beröra turerna kringden svenska alkoholpolitiken och de nu förväntadenya införselreglerna. Hur gärna vi än vill kan vi krist-demokrater inte beteckna senareläggningen av EU:sinförselregler som en seger för folkhälsan och densvenska alkoholpolitiken. Det som vi nu ställs inför ärett mycket stort förebyggande och lindrande arbetevars syfte är att mildra konsekvenserna av en alko-holpolitik som allt färre experter världen över före-språkar. Våra sociala strukturer och dryckesmönstertalar inte för, som vissa anför, en oförändrad kon-sumtion. Konsekvenserna av anslutning tillEU:s införselregler och vad detta medför av lägrealkoholskatt kommer att omintetgöra de nu effektivastyrinstrumenten tillgänglighet och prisreglering. Demål som satt upp föratt minska alkoholskador blir nu ännu svårare attuppnå. Folkhälsan har alltså förlorat. "Det bästa sättet att hantera en frestelse är attfalla för den" passar bra in i sammanhanget.Vi kristdemokrater anser att det hade varit bättreom hållit fast vid sin alkoholpolitik och, omså verkligen varit nödvändigt, låtit frågan om hälso-perspektivet ställas mot den fria handeln för avgöran-de i EU. Folkhälsan kunde ändå inte ha förlorat merän vad den nu har gjort.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till reser-vation nr 2, men vi står givetvis bakom våra övrigareservationer.Anf. 171 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 3, men jag står självfallet bakom övrigareservationer där förekommer.Fru talman! Den medicinska utvecklingen under1900-talet är enastående. Behandlingsmetoder, läke-medel och diagnostik har sammantaget gett impone-rande hälsovinster. Men finns andra ut-vecklingstendenser som oroar. Flera larmrapporterdet visar att folkets välmående förändrassnabbt. Inom vården märker vi att köerna och vänte-tiderna är orimligt långa. Den kraftiga ökningen avsjukförsäkringskostnaderna visar att stressen, dåligaarbetsmiljöer och känslan av vanmakt över den egnasituationen ibland leder till utbrändhet och långasjukskrivningar. Den psykiska ohälsan bland barn ochungdomar ökar osv. Svenska folket måste få må bätt-re. Därför är det bråttom med flera förändringar somkan bidra till en förbättrad livssituation för mångamänniskor.Folkhälsoarbetet bör genomsyra allt samhällsar-bete och de politiska besluten grundas på principenom en hållbar hälsoutveckling och att människor gesmöjlighet att leva ett hälsosamt liv. Ekonomisk till-växt innebär inte med automatik förbättrad socialutveckling, om stora delar av befolkningen inte fårdel av de växande resurserna. anser attnationalräkenskaperna bör inkludera positiva respek-tive negativa effekter på folkhälsan, dvs. ett hälso-justerat BNP-mått.Ett lyckat folkhälsoarbete kräver flera aktörer ochett sektorsöverskridande arbete. Alla beslutsnivåermåste vara beredda att göra insatser för att klarläggariskfaktorer och för att förbättra miljön inom sittansvarsområde. Vi vill från särskiltbetona vikten av arbetet på den lokala nivån. Enskildaindivider, föreningar, bostadsföretag, kommuner ochlandsting har alla möjlighet att påverka och förbättraden lokala miljön. Betydelsen av det lokala arbetethar vi utvecklat i vår motion.Centerpartiet anser även att det före viktiga beslutska göras en omfattande analys av vad besluten kanfå för betydelse för hälsoutvecklingen, motsvarandevad som görs på miljöområdet. Metoderför hälsokonsekvensanalyser bör med andra ord ut-vecklas.Den nationella nivån har ansvar för att utvecklastrategier för individprevention och mer befolk-ningsinriktat förebyggande arbete. Just nu arbetarNationella folkhälsokommittén med att ta fram fram-åtsyftande mål för hälsoutvecklingen samt föreslåstrategier för att nå dessa mål. Andra viktiga uppgif-ter för är att föreslå åtgärder föratt minska hälsoklyftorna och redovisa förslag på hurmålen kan förankras i olika beslutsprocesser och inteminst hur medborgarengagemanget kan stimuleras.Centerpartiet anser vidare att ett omfattandeforskningsprogram bör initieras om den sociala ge-menskapens betydelse för folkhälsan. Det behövs nykunskap om social integration och om vilka meka-nismer som påverkar människors levnadsvillkor.Tyvärr glöms kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetetofta bort. Detta är två viktiga områden på forsknings-området som vi har utvecklat i vår motion och som viockså framför. För att klara forskningen kring hälsaoch dess bestämningsfaktorer krävs dessutom tillgångtill könsuppdelat statistiskt underlagsmaterial.Folkhälsa blev 1994 ett formellt samarbetsområdeinom EU genom antagande.Amsterdamfördraget ger folkhälsofrågorna en ännuviktigare roll i EU:s framtida arbete. Inom EU hardiskuterats ett eventuellt behov av ett hälsoobservato-rium. har välkomnat detta och av fleraskäl framfört att borde vara ett lämpligtvärdland för en , och då gärna förfolkhälsa. Jag vet att även socialministern arbetat församma linje men fått ge sig för andra intressen i rege-ringen.Fru talman! har , på annan platsi detta hus, tillsammans med socialministern redovi-sat hur långt vi har kommit i arbetet med de 8 miljar-der som ska tillskjutas till vården och omsorgen. Detär ett viktigt arbete, som kommit ganska långt.Primärvården, vård och omsorg om äldre, psykiatrinoch ökad tillgänglighet och mångfald är prioriteradeområden. Det handlar om att lösa akuta problem, menframför allt att starta processer.Utvecklingen framåt kommer att ställa krav på entydligare hälsoinriktning för vården. I vår prioriteringav just primärvården ligger utöver att säkra den lång-siktiga personalförsörjningen av allmänläkare, sjuk-sköterskor m.fl. att möjliggöra för primärvården attutveckla sin preventiva kompetens och nyckelroll.Primärvårdens förmåga att nå alla, men göra detindividuellt, är här av stor betydelse. Bra tillgänglig-het och hög kompetens är en förutsättning för attprimärvården ska lyckas. Självfallet är folkhälsoas-pekterna mycket viktiga avseende äldre och även förgruppen psykiskt sjuka. Det får vi återkomma till iannat sammanhang.Fru talman! Träffen mellan socialutskottet ochskatteutskottet och kommissionär ominförselreglerna för var åtmins-tone för mig något av en tragikomisk upplevelse - enmanifestation från alla partier i riksdag utomModeraterna om att vi står bakom en folkhälsoinrik-tad alkoholpolitik. har känslan varit tydligareatt vi pratade för döva öron. Jag känner mig å Center-partiets vägnar uppriktigt orolig för utvecklingen påalkoholområdet.Större införselkvoter leder med största sannolikhettill en större okontrollerad marknad i , som isin tur tvingar fram sänkta alkoholskatter. En ökadtillgång leder till flera alkoholskador, med ökadefolkhälsoklyftor som följd. Till på köpet ska det expe-rimenteras med lördagsöppet och annat. Det känns,tycker jag, inte bra.Solidaritet måste visas med dem som lever näraden negativa sidan av alkoholen. Den sidan syns inte ibrevskörden till , men den linjenföreträder jag och Centerpartiet.Regeringen har dribblat bort den svenska linjeni alkoholpolitiken, och det tycker jag är tråkigt. Jagser helt klart att det hade varit bättre att strida för attfå en förlängning och helst ett permanent undantagnär det gäller införselkvoterna och , paral-lellt med det, göra insatser för att förbättra den svens-ka alkoholpolitiken och ta fram nya instrument somstärker den folkhälsoinriktade politiken.Fru talman! Det var synpunkter närdet gäller betänkandet Folkhälsofrågor m.m.Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag ska inte ta upp någon alkoholpo-litisk debatt, men eftersom det framförts synpunkterbåde av och andra kan jag intelåta bli att kommentera detta. Här framför man justsynpunkter så tvärsäkert på att alkohol påverkar folk-hälsan på ett negativt sätt, men det är ett svagt under-byggt resonemang. Det är ingen tvekan om, och ingenhar sagt att det är fel, att missbruk av alkohol påver-kar folkhälsan negativt. Men det är snarare starkarebelagt att de stora vinnarna alltid är måttlighetsdrick-arna. De visar sig ha den bästa hälsan av alla.Jag kan be att läsa senastenumret av , som innehåller två artiklarjust om hur ett måttlighetsbruk har mycket gynn-samma effekter på individens hälsa och att måttlig-hetsdrickarna, som jag sade, visar sig vara vinnare ialla lägen.Det visar att man inte kan föra detta resonemangoch säga att det är svart och döden bara åt ett håll, istället för att se på den andra sidan. Vi måste ha enaktiv modern alkoholpolitik - inte en förlegad. Vimåste ha en alkholpolitik som faktiskt bejakar båderiskerna och farorna, som så riktigt poängteras här,och andra sidor om vi ska vara trovärdiga i befolk-ningens ögon.Det finns inte skäl och inte underlag för att uttalasig så kategoriskt om folkhälsoeffekter. Det är fak-tiskt så att det är problem för missbrukare.Resten av befolkningen har inte det problemet. Då ärdet de vi ska hjälpa till hälsosamt bete-ende.Anf. 173 () re-plik:Fru talman! När det gäller alkoholpolitiken körmoderaterna lite av ett eget race. Det gör att jag tyck-er att det är lite av en extremlinje. Det får moderater-na stå för. Jag respekterar och tar till mig synpunkter,men det är ett eget race.Övriga partier uppfattar jag ändå ställer upp bak-om en princip som det allra mesta av forskningenstöder. Jag vet att har några exempel påundantag, men det mesta av forskningen stöder tesenatt man ökar konsumtionen och skadorna om manökar tillgängligheten. Det är ganska självklart ochnaturligt att det är så.Om det är som har problem med att hanteraalkoholen tycker jag att vi som tror oss klara att han-tera alkoholen ska visa solidaritet med de 10 procen-ten, även om det kostar på att planera sina inköp så kan göra dem på vardagar i stället för på lörda-gar och även om det kostar på att i andra avseendengöra lite avkall på sin egen bekvämlighet. Det börman göra just för att visa solidaritet med dem sominte klarar av hanteringen. Det är för mig en solida-risk handling som man ska ställa upp på. Man skaställa upp på de medmänniskor som har det svårt ochär utsatta i olika situationer.Anf. 174 () replik:Fru talman! Jag tycker att man ska koncentrera sigjust på att som säger hjälpa de10 % som behöver det. Det gör man inte genom attföra en politik som gynnar illegal hantering och dyg-netruntöppen handel till låga priser till såväl ungdomsom missbrukare. Det gör den politik vi har . Denär alltså en stor del av det problem vi har. Vi måsteskaffa oss en modern politik.Kenneth må uppfatta oss som extremaoch ensamma. Det beror på vilket perspektiv man har.Det är riktigt av vi är ensamma om vi bara ser ossomkring här i landet, men vi ingår ju i en union. Jagtror att ni som förespråkar den linje som KennethJohansson förespråkar måste anses vara den mindregruppen - mer extrem och mer avvikande än genom-snittet av medborgare.Anf. 175 () re-plik:Fru talman! Det handlar ytterst om huruvida mantror på den svenska modellen. Jag tror på den svenskamodellen - står bakom det - att prispo-litik och tillgänglighetsfrågor är viktiga för att se tillatt man har en så låg totalkonsumtion som möjligt.Det tycker inte jag är någonting som man ska skäm-mas för, utan det är tvärtom viktigt att vi ser till attbegränsa tillgängligheten.Det gäller inte minst vissa grupper. Jag tänkerspeciellt på ungdomar. Ju längre vi kan skjuta uppalkoholdebuten bland våra ungdomar, desto bättre. Juflera alkoholfria miljöer vi kan erbjuda, desto bättre.Här finns en rad olika insatser som samhället kangöra.Det jag konstaterar är att vi är på väg att dribblabort den svenska linjen i alkoholpolitiken. Vi är påväg att missa de möjligheter att begränsa tillgänglig-heten som prispolitiken har inneburit. Jag påstår attdet mesta av forskningen ger stöd för att man ökarkonsumtionen och skadorna om man ökar tillgänglig-heten.Jag tycker att vi ska visa solidaritet med dem somhar problem. Vi vet inte vilka av oss som har de pro-blemen i morgon.Anf. 176 ():Fru talman! Folkhälsan har stadigt förbättrats un-der , om man mäter den i ökning av medel-livslängd. Det beror på flera olika saker. Det handlarinte minst om tillgången till verksamma mediciner,vaccinationer, bättre bostäder och fullgod kost. Sam-tidigt ökar en del hälsoproblem, t.ex. allergier ochrörelseorganens sjukdomar. Bullerskador är en reali-tet. Tobaks- och alkoholrelaterade sjukdomar är ettstort problem.En framgångsrik folkhälsopolitik måste grundasig på goda kunskaper om den pågående samhällsut-vecklingen, om ohälsans orsaker och om vilka meto-der som är framgångsrika. Hälso- och sjukvården harett givet ansvar för folkhälsoarbetet. Det är i hälso-och sjukvården som man möter patienter med olikahälsoproblem och har möjlighet att identifiera ochdärmed förebygga de bakomliggande orsakerna. Häl-so- och sjukvården har en viktig uppgift på individni-vå, men den måste också kunna känna sitt samhäll-sansvar när det gäller att bidra med förmedling avkunskaper om hälsorisker till andra sektorer i sam-hället som också de kan spela en betydelsefull roll ifolkhälsoarbetet. Naturliga samarbetspartner är kom-munerna, eftersom de har ett ansvar för skolan, äldre-omsorgen, etc.Andra viktiga samarbetspartner är de ideella or-ganisationerna. Stat, landsting och kommun måste tavara på organisationernas engagemang och bidra tillatt de kan utföra sitt viktiga arbete. kanockså hjälpa till med att bryta onda cirklar som berorpå sociala omständigheter, men kun-skap om att fånga upp, förstå och se tidiga varnings-signaler behöver utvecklas. Apoteken spelar också enviktig roll i folkhälsoarbetet genom att ge informationtill kunder som inte behöver söka hälso- och sjukvår-den. Oavsett vilken ställning apoteken kommer att fåi framtiden anser liberalerna att det ärviktigt att även de spelar en aktiv roll inom folkhälso-arbetet.Fru talman! Att förebygga ohälsa är mer humantoch billigare än att reparera i efterhand. Det behövsdärför kunskap för ett målinriktat och effektivt folk-hälsoarbete. Det finns områden där det har visat sigatt förebyggande arbete lönar sig. Exempel på det ärskadeprevention och åtgärder mot tobaksbruk. Förandra områden, som primärprevention av hjärt-kärlsjukdomar och cancer, behövs mer forskning föratt man ska kunna utröna vilka metoder som är mestkostnadseffektiva. Därför är det mycket viktigt attforskningen rörande vilka förebyggande insatser somär mest effektiva utifrån en mänsklig och hälsoeko-nomisk utgångspunkt prioriteras och stimuleras. Ettannat forskningsfält som måste stimuleras är forsk-ning kring hur kunskap om livsstilars betydelse förfolkhälsan kan förmedlas.Folkpartiet anser att roll är atttill stöd för folkhälsoarbetet göra systematiska kun-skapsöversikter på basen av den vetenskapliga forsk-ningen. bör också initiera ochstödja forskning av strategisk betydelse för det hälso-främjande och förebyggande arbetet. Man bör ocksåsystematiskt utvärdera olika arbetssätt för att före-bygga olika hälsoproblem. Utskottets majoritet är inteavvisande till forskning inom folkhälsoområdet utananser att den har en stor betydelse. Det är bra, men vivill från sida ändå genom vår reservationlyfta fram våra förslag när det gäller inriktningen påforskningen och vikten av den.Fru talman! Problemet med höga ljudnivåer upp-märksammas alltmer. Det är oroande att så mångaunga människor får tillfälliga eller bestående hörsel-skador. Ungefär var tionde person i lider av en hörselskada. Att höra illa och behöva hö-rapparat innebär inte sällan också ett socialt problem.Det är därför väsentligt att bullerstörningarna i sam-hället minskas, så att ljudnivåerna sänks och färremänniskor utsätts för buller. bördärför enligt mening få i uppdrag attutveckla ett åtgärdsprogram mot bullerstörningar isamarbete med berörda samhällssektorer som skolan,m.fl. Vi är medvetna om att detpågår arbete kring skadliga ljudnivåer, och utskotts-majoriteten delar också den oro som vi har uttryckt.Men den handlingsplan som antog 1994,och som man hänvisar till, har dock inte visat sigspeciellt verkningsfull, eftersom hörselskadorna ökarår . Därför finns det all anledning, trots olikautredningars pågående arbete med bullerfrågan ur ettfolkhälsoperspektiv, att ta fram det här. Det gäller attsnabbt förhindra att ännu fler ungdomar drabbas avett livslångt handikapp. Problemet med att ungdomarriskerar att få hörselskador togs för övrigt upp i förraveckans nummer av . I en artikel fram-fördes bl.a. krav på att ett gränsvärde för ljudnivånska fastställas i lagstiftning. Det gäller musikkonser-ter där det ofta är väldigt höga ljudnivåer.Fru talman! I en undersökning omfattande nära400 elever, hälften pojkar och hälften flickor, visadedet sig att drygt en tredjedel hade haft självmordstan-kar. har gjort självmordsförsök. Intervjuernavisade att eleverna sällan hade talat med sina föräld-rar om problemen. I första hand hade de vänt sig tillkamrater eller andra vuxna. Som en röd tråd genomsvaren gick att ungdomarna önskar att vuxenvärldenska bry sig, prata med dem, ha tid för dem. Bristandekontinuitet i den psykiatriska vården kan också varaen självmordsrisk för unga. En undersökning av denpsykiatriska slutenvården för 34 unga människor somsenare tog sitt liv visar att kontinuiteten inom denbarn- och ungdomspsykiatriska vården är god men attden brister inom vuxenpsykiatrin och att detta harhaft betydelse för att de här ungdomarna har tagit sinaliv.Hälften av dem som tog sina liv gjorde det i an-slutning till sin vård inom vuxenpsykiatrin, på vår-davdelningen, vid förflyttning mellan vårdavdelning-ar eller efter utskrivningen. Folkpartietanser att dessa brister måste uppmärksammas ochåtgärdas.