prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Jag tror att det ligger iinte minst den svenska massa- och pappersindustrinsintresse att gå i bräschen, att vara i framkant, och jagtror att det är en garanti för att utvecklingen ävenframöver ska bli positiv.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Vi behöver kraftiga åtgärder för demiljögifter som skadar ekosystemen och människorshälsa i industriprocesser och direktexponeringar. Vimåste fasa ut vissa ämnen, och det ganska snabbt. Jagtänker på dem som vi redan vet är farligast. Vi kaninte nöja oss med nyårslöften, som jag sade tidigare,utan det måste till åtgärder.Jag skulle vilja fråga : Vilka åt-gärder kan ni tänka er att man ska vidta för att fasa utfarliga ämnen?Anf. 88 () replik:Fru talman! Vi gick en gång, tillsammans medandra, i bräschen för att så snart ett miljövänligarepreparat eller en miljövänligare lösning kunde preste-ras skulle den väljas. Den inriktningen har vi haft,och den kommer vi att ha även i framtiden.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Det gick , och sedan villemoderaterna sänka miljöskatter och undanta vissagrupper från miljöansvar. - sedan är vidär igen.Det är just miljöskatter för lantbruket som IngvarEriksson vill sänka. Det behöver inte kommenterasytterligare, för vi har haft den här debatten så mångagånger tidigare.Jag tycker att det är värt, om vi nu ska ha en jord-bruksdebatt, att läsa vad som står i det nyhetsbrevsom kom från mejerierna . Vi kan där seatt 700 mjölkproducenter satsade på ny- och tillbygg-nad och att man räknar med att likamånga kommer att satsa på ny- och tillbyggnad underår 2000. Det är, som det står i nyhetsbrevet, en boomav aldrig skådat slag. Det finns en framtidstro i bran-schen, står det. Det står också att läsa att det bl.a.beror på att har billiga matpriser, Europasnäst högsta mjölkpris och därmed låga kostnader.Det här är någonting som vi också bör ta upp närvi diskuterar lantbruk.Vad jag vill fråga är: Hur kan på-stå att vi har tagit bort växtnäringsläckage när vi hartagit just godbitarna ur och fört över till andrastödformer i de nya stödprogrammen? Har inte IngvarEriksson läst på?Anf. 90 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag vill erinra om vikten av att hålla de överens-komna tiderna.Anf. 91 () replik:Fru talman! När man genomförde REKO-systemet var det i början en tveksamhet, men succes-sivt har anslutningen till REKO-systemet, dvs. ettsystem som innehåller miljökrav, odlingsfria, göds-lingsfria och sprutningsfria zoner, fått ökad anslut-ning. Vi tycker att det är oerhört positivt att detta harskett, inte minst i områden, som är mestutsatta för eventuella utsläpp. Här har detta systembidragit till en positiv utveckling. Varför ska man dåta bort det?Nu säger man att man ska komma med andra lös-ningar, men vi har ännu inte sett dem. Vi kan befaraatt andra lösningar kanske blir så komplicerade återigen missar pengar från EU som skulle kun-na användas för att gagna miljön, inte minst i framti-den. Vi har förlorat tidigare, men vi har inte råd attgöra det i framtiden.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Om vi ser på verkligheten, IngvarEriksson, var det så att av de program som instiftadesvar det just och vallstödet som utnyttjadessämst och bidrog till att inte fick så mycket ide senaste förhandlingarna om miljöstöd. vardet program som procentuellt utnyttjades minst. Omvi hade använt pengarna på ett annat sätt och inteskapat ett REKO-program med uppblåsta siffror, därpengarna inte utnyttjades, kanske vi hade haft enbättre situation inför det nya miljöstödsprogrammet.Vad vi har gjort är att vi har plockat de bästa bi-tarna, växtnäringsläckagebitarna, kantzon, anläggan-de av våtmark osv., i de nya programmen. vet naturligtvis mycket väl att de redan finnsmed i det förslag som regeringen har lagt. Låt oss inteblunda för det.Det vi har tagit bort ur är bl.a. utbild-ningsinsatserna, för de var inte framgångsrika. Jagtror att alla i lantbruksorganisationerna är medvetnaom att inte blev bra utformat. Däremot får desom gick in finnas kvar eftersom detär femårsprogram som löper.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag är medveten om att man ska prö-va och se om vilken utvecklingen blir ochdå förhoppningsvis kan göra förändringar. Men tidi-gare erfarenhet visar att regeringen inte har varitbenägen att göra förändringar för att rädda pengar.När det gäller REKO-stödet och den långsammaacceptansen av detta, kan man ändå konstatera att detvarit en väldigt hög anslutning . Det ärväldigt många lantbrukare i som går påutbildning. De tappar koncepterna . Vad ska kom-ma? Ska man nu ändra igen? Då tvekar de.Vi måste, när vi satsar på någonting, arbeta lång-siktigt för att på det sättet skapa förtroende för olikaidéer och olika åtgärder, och regeringen har inte bi-dragit till att öka förtroendet genom de förändringarsom ständigt sker.Anf. 94 () replik:Fru talman! Vi har en debatt om miljöfrågor ochen framåtsyftande debatt om att vi måste lyfta miljö-frågorna. Jag skulle vilja ställa ett par frågor till Ing-var Eriksson.När det gäller produktion av livsmedel, både pri-märt i jordbruket och i livsmedelsindustrin, har dendelen av produktionen ökat sedan Sverigekom med i EU. Det beror i första hand på att vi iSverige producerar på ett miljömässigt bra sätt, att vihar säkra livsmedel och att vi använder så lite sommöjligt av kväve och annat. Vi försöker användaavgifter och skatter som styrmedel för att minskaanvändandet av de här sakerna.Ingvar har i debatten här talat om att detär en avsaknad av miljöpolitik när det gäller inrikt-ningen mot miljömässig livsmedelsproduktion. Jagvill fråga hur det kommer sig att niinte kan diskutera att vi ska höja bekämpningsme-delsavgifterna och se till att på så sätt få mindre be-kämpningsmedel i jordbruket.Anf. 95 () replik:Fru talman! När det gäller bekämpningsme-delsavgifterna har vi inte krävt att de ska sänkas, utanvi har menat att de kan bibehållas. Där har vi möjlig-heter att även framöver få en positiv utveckling om vibehåller dem. När det gäller skatterna på handelsgöd-sel, kom de inte till av miljöskäl, utan de kom till föratt svenska staten skulle kunna finansiera exporten avspannmålsöverskottet.Man kan inte hävda att just de skatterna bidrar tillatt på något sätt hjälpa jordbruket. Vi vet att omvärl-dens konkurrenter knappt har några skatter alls. Ös-terrike och exempelvis tog bort sina skatterpå området när de kom med i EU, men behölldem. Det har t.o.m. diskuterats att höja dem.Detta hämmar möjligheter att bibehålladen positiva utvecklingen när det gäller miljövänligproduktion, som också säger att vihar. Vi tycker att det är olyckligt.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det främsta argumentet för jordbru-kets utveckling i är ett gott miljötänkande.Om jag inte missminner mig har iutskottet drivit frågan om den s.k. ryggsäcken. I rygg-säcken låg en av de tegelstenar som det stod bekämp-ningsmedelsavgifter på.Det räcker med att öppnar dörrenoch tittar ut över landskapet i och ser hur detser ut med grundvattnet där. Resterna av bekämp-ningsmedel i grundvattnet ökar årligen.Därför tror jag fortfarande att det är viktigt att vianvänder oss av ekonomiska styrmedel som instru-ment för att minska och kanske t.o.m. avskaffa olikaformer av gifter i vår produktion. Jag tror att Mode-raternas politik är ett hot mot svenskt lantbruk omman inte börjar driva de frågorna hårdare.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag har redan sagt att vi när det gälleranvändningen av bekämpningsmedel vill bibehållaavgifterna. Det är inte så att man kan skylla på jord-bruket om det på något ställe har funnits ökade rester.Det är jordbruket först att vilja bekämpa, och man ärväldigt noggrann med detta . Genom REKO-systemet, exempelvis, har man skapat nya möjligheterför att använda bekämpningsmedel på ett miljövän-ligt och på ett bättre sätt i den mån man använder det.Det sker med stor hänsyn till eventuella risker.Det är en positiv utveckling, och vi är beredda attfortsätta den, så kom inte och påstå att vi vill äventyraden. Men genom att äventyra totalproduktionen avlivsmedel i kommer vi att tappa andelar iproduktionen, och det är det olyckligaste som kanhända om vi ska bibehålla den miljövänliga produk-tionen framöver.Anf. 98 ():Fru talman! Jag ska använda min tid till ett förmig kärt ämne. Jag bor i och Sölvesborgoch tänker därför uppehålla mig kring Östersjönsmiljö och möjligheter.För 14 var täckt av is.2 kallades för Baltiska issjönoch var en väldig smältvattensjö med sitt utlopp vidÖresund. För 9 kom i förbin-delse med världshaven via Närkesund och benämndesdå . Det innebär att vattnet var salt viddenna tid. 1 därefter blev åter eninsjö med sitt utlopp vid Stora Bält. För omkring6 kom åter i förbindelse medvärldshaven via de danska sunden och kallades förLitorinahavet. I ungefär 4 har haftsin nuvarande utformning.Fru talman! Jag känner en stor ödmjukhet ochförundran över utvecklingen. Jag tror också att det ärnyttigt att vi, när vi diskuterar den miljöpåverkan somvi utsätter vår planet för, sätter in oss själva i ett his-toriskt perspektiv.Det har alltså tagit mer än 10 för Östersjönatt hitta den ekologiska balans som den befinner sig ii dag. Hur tar det då för vår generation attrubba denna balans? Med den intensitet som vårtsamhälle påverkar är det inte längre enfråga om att ange detta i termer av 1 , som jaggjorde tidigare. Frågan är om man ska använda 100år, eller om det t.o.m. är så illa att allvarliga föränd-ringar kommer att kunna märkas efter tiotalet år.Vi som är ledamöter i denna kammare kan påver-ka förhållandena i på olika sätt. Vi kanförvärra dem eller förbättra dem beroende på vilkaåtgärder vi väljer att föreslå och stödja. Jag vill ta upptre saker.Först är det näringsläckaget. Det består framförallt av kväve och fosfor. Det förändrar på ett drama-tiskt sätt den ekologiska balansen. Vissa delar i floranoch faunan gynnas så kraftigt att andra kraftigt mins-kar eller helt försvinner. Stränder växer igen, vattnetblir grumligt och fisket blir lidande. Näringsläckagetökar inte längre. Kurvan har planat ut, men utma-ningen är att få den att peka nedåt.När vi började åtgärda den alltför höga näringstill-förseln i fanns det ett antal större objekt attbörja med. Flera industrier har lagt ned stora resurserför att vända sina avloppstuber in i processen igen.Jag bor själv mellan två papppersbruk som har åstad-kommit väldigt mycket på ganska . En alltmerkunnig och krävande opinion har krävt det och gjortdet möjligt. Kommunernas reningsverk har successivtförbättrats och minskat sina utsläpp betydligt, ävenom här finns mer att göra.Problemet för oss är att det läckage somfortfarande sker kommer från många små källor.Åtgärderna måste därför bli annorlunda.Den andra del jag vill ta upp är fisket. I Östersjönbedrevs det på ett sådant sätt att mantog ut räntan - alltså inte mer än det som föryngring-en gav. har ett antal stora trålarebedrivit storskaligt industrifiske i . Dessafartyg kör med mycket stora trålar och med hög has-tighet, så att de dammsuger havet på fisk - stor somliten - där de drar fram. Såväl torsk- som ström-mingsbeståndet är starkt decimerat. Skarpsillenär på väg att gå samma öde till mötes. Lekbeståndetär inte tillräckligt stort för att man med säkerhet skakunna säga att beståndet beskattas inom säkra biolo-giska gränser. Detta tillsammans med övergödningengör att vi inte har ett balanserat fiske i Öster-sjön.Här finns flera åtgärder som skulle kunna förbätt-ra situationen, och om de sätts in snabbt finns detockså stora möjligheter att fisket i kanbedrivas på ett uthålligt sätt. Exempel på sådana åt-gärder är att anpassa kvoterna till vad som är biolo-giskt säkert och gärna göra det med råge. Sätt enmaxgräns på t.ex. 500 hästkrafters motorstyrka förfiskebåtarna som ska bedriva fiske i . Mankan öka maskstorleken vid torskfiske så att den fång-ade torsken blir så stor att den hunnit leka i flera år.Man kan avsätta ett antal områden för reservat- dels för att freda fauna och flora, dels för forskningoch som referensområde.Det tredje jag vill ta upp är som trans-portled. Att använda som transportled hartvå sidor vad gäller miljön. Vi vet alla att också har drabbats av förödande oljeutsläpp och fåttfungera som avstjälpningsplats för krigsmateriel. Deöverenskommelser som har gjorts inom HELCOMinger hopp om framtiden vad det gäller båttrafiken.Våra ansträngningar för att nå internationella över-enskommelser här måste öka.Östersjön har också som transportled en outnytt-jad sida som är positiv för miljön. Handeln och utby-tet med förväntas öka kraftigt under kom-mande år. Mycket gods går på lastbilar genomsydvästra och vidare genom ochTyskland. Genom att bygga ut järnvägarna fram tillÖstersjöhamnarna bidrar vi till ett mer miljöanpassattransportsystem, och då minskar luftföroreningarnaockså i Östersjön.I , som jag kommer ifrån, finns det brahamnar. De kan med intelligenta järnvägssatsningarbli porten mot ett nytt Östeuropa.Fru talman! Stormen ställde till storaproblem för många. Men vad gäller när vinu stora förhoppningar om att det har kommit insyrerikt och salt vatten i sådana mängder att det ocksånår djupen. Då ökar möjligheterna betydligt för re-produktion av torsk. Det gäller för oss att gripa dennamöjlighet och fatta beslut som stöder en positiv ut-veckling av miljön i Östersjön.Fru talman! har utvecklats till ett fre-dens hav. Låt oss tillsammans också göra det till ettrent och levande hav.Anf. 99 ():Fru talman! "Miljön - en hållbar utveckling" ärsamlingsnamnet på det debattområde som vi betar avjust nu här i kammaren. En hållbar utveckling ärockså det som vi alla, oavsett partifärg, säger osssträva efter. Men vi kan konstatera att vi har lite olikavägar att nå det målet, och vi har lite olika takt.I går, i partiledardebatten, sade statsministern attkoldioxiden är ett problem. Lite längre fram i debat-ten sade han att miljöfrågorna är så mycket mer änbara koldioxidfrågan. Statsministern berättade att hansjälv och miljöministern nu ska dra i gång en omfat-tande miljösatsning - ett grönt kunskapslyft i form aven stor och bred folklig kunskapssatsning. Man startarmed att väcka svenska folkets förundran över skapel-sen.Så bra! Miljöfrågorna måste lyftas,och det är bra att det sker genom ett sådant rege-ringsinitiativ. Miljöfrågorna har inte varitsärskilt prioriterade i regeringen. Snarare har rege-ringens arbete inom flera områden varit negativt förmiljön.Den förda energipolitiken är ett praktexempel påhur regeringen agerar. I internationella sammanhangställer man sig bakom överenskommelser om mins-kade utsläpp av koldioxid, men raskt därefter ansökerman om undantag och begär i stället att få öka utsläp-pen.De koldioxidutsläpp som statsministern förringa-de i går på partiledardebatten får inte negligeras,tvärtom. Alla vet ju att ökade utsläpp leder tillväxthuseffekt, klimatförändring, försurning, allergier,luftbesvär och många andra problem på kort och pålång sikt. Utsläppen borde vara ett högprioriteratområde för regeringen.Undersökningar har visat att svenska folket anseratt klimatfrågan och miljöfrågorna är de viktigastefrågorna för framtiden. Jag tycker att det är trevligt attse att miljöministern har tittat in, även om vi nu kan-ske håller på att närma oss slutet av miljödebatten häri kammaren. Jag vill passa på att rikta en uppmaningtill regeringen och miljöministern: mer påsvenska folket! Ta folkets oro när det gäller klimat-frågorna på allvar!Bland det sista vi gjorde här i kammaren före ju-luppehållet var att debattera energifrågorna. Energioch miljö går hand i hand, och vi kristdemokraterkräver att miljöeffekterna av den energipolitik som s,c, v och mp driver måste redovisas. Vi är starkt kri-tiska mot regeringens hantering av kärnkraftsfrågan.Jag tycker faktiskt att det är en skandal att regeringeninte ställer samma krav på miljökonsekvensanalys närdet gäller sina egna beslut som man med stöd avlagen gör när det gäller andra som planerar åtgärdermed mycket mindre miljöpåverkan.Man har haft på sig fram till detslutliga beslutet om en stängning av , menman har fortfarande inte redovisat en miljökon-sekvensanalys. I förhoppning om att man ska slippabåde se och höra de allt tätare alarmerande klimatrap-porterna och i förhoppning om att några grava pro-blem inte ska uppstå gör man som strutsen: Mangömmer huvudet i sanden. Men jobbar dedanska kolkraftverken för högtryck för att leverera eltill . Stängningen av förstareaktor innebär ju ett bortfall av ca 4 terawattimmar.Det är i huvudsak danska och tyska kolkraftverk somstår för leveransen av den kraft som nu måsteimportera.4 terawattimmar medför ökade utsläpp med ca 4miljoner ton koldioxid och ca svaveldioxi-der och ungefär lika mycket kväveoxider. Dennamiljöförstöring ställer vi kristdemokrater inte upp på.Att regeringspartiet saknar en stadig och fast miljö-linje har vi insett för rätt länge sedan, men att partiersom kallar sig för gröna och miljöpartier kan stödjabeslut med sådana allvarliga miljökonsekvenser ärobegripligt för mig. Var har ni ansvaret för framti-den? Var finns ansvaret för kommande generationer?Kristdemokraterna vill förstås avveckla kärnkraf-ten. Men den ska fasas ut i takt med att motsvarandemängd energi kan tillföras, och tillförseln ska baseraspå förnybar energiproduktion. behöver enlångsiktig och medveten energipolitik med fasta spel-regler, där inhemska förnybara energikällor ochbränslen utgör en växande bas. Det är den endakända vägen mot det ekologiskt uthålliga energisys-temet.Fru talman! Ett grönt kunskapslyft i all ära, mendet är en rak energipolitisk linje och konkreta beslutsom värnar om miljön som vi behöver om inte pratetom ett uthålligt bara ska bli tomma ord.Jag vill avsluta med att citera en del av regerings-förklaringen från . Där stårdet: "Till nästa generation ska vi lämna över ett sam-hälle där de stora miljöproblemen är lösta." Jag kon-staterar, fru talman, att miljökonsekvenserna avstängningen av går stick i stäv mot detregeringslöftet.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Jag tycker inte att kristdemokraternasmiljöpolitik imponerar särskilt mycket. på att de gick emot att man skulle lägga en skattpå sopförbränning motsvarande den på deponering.Nu när det pratas om kärnkraften hör jag inte ettord om det stora miljöproblemet i det sammanhanget,nämligen avfallsfrågorna. Är det kristdemokraternasuppfattning att avfallsfrågan slutligen är löst?Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag blir förvånad om som sitter i miljö- och jordbruksutskottet interiktigt har satt sig in i miljöpoli-tik.Kärnkraften ska avvecklas, och vi måste natur-ligtvis arbeta allt vad vi kan för att ta hand om avfal-let. På den punkten är vi alla rörande överens. Krist-demokraterna nonchalerar absolut inte den frågan,även om jag inte tog upp den i mitt anförande. HaraldNordlund behöver alltså inte alls oroa sig på denpunkten.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Jag medger att jag kan ha vissa luckori kunskapen om program. Menjag vet ändå hur har agerat i olikamiljöfrågor. Jag nämnde skatt på förbränning som ettexempel.När det gäller frågan om kärnkraftsavfallet är detväl ändå rimligt att vi tydligare betonar nödvändig-heten av att vi har dessa problem lösta innan vi för-klarar att det här är en energikälla att bygga vidare på.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag har inte sagt att vi ska bygga vi-dare på och vidareutveckla kärnkraften och starta flerkärnkraftverk. Jag sade tvärtom, att kristdemokrater-na vill avveckla kärnkraften. Men de verk som vi nuhar måste vi, som jag ser det, behålla ett tag framöveroch avveckla systematiskt i den takt som man kantillföra ny energi. Vi vet att energibehoven ökar. Vivet att det kanske tyvärr bara behövs en några dagarlång köldknäpp i för att vi ska få ener-giproblem. Vi måste lösa frågan om energitillgången.Och vi har internationellt sett ganska säkra kärnkraft-verk som det vore både ett miljömässigt och ett eko-nomiskt slöseri att snabbavveckla. Vi vill avvecklakärnkraften men med förnuft.Anf. 104 ():Fru talman! och framför allt i daghar vi här i kammaren hört att det har framförts kravpå att vi ska ha en politik som leder utvecklingen motett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle. Skälet tilldet här är naturligtvis den tekniska utvecklingen, somhar lett till en produktion och konsumtion som vuxitpå ett sådant sätt att den allvarligt ingriper i en annanoch större utvecklingsprocess: den naturliga utveck-lingen av liv och livsbetingelser på jorden.Den naturliga utvecklingen av liv har skett i enmiljö med en viss kemisk sammansättning i berg,jordar, vatten och luft - den fysikaliska grundförut-sättningen för livet på jorden. Livet självt har sittursprung, så långt vi kan följa det bakåt, i encelligaorganismer som bildades för mer än tre miljarder årsedan. Från dessa våra anfäder har livet utvecklatssuccessivt och antagit olika former, varav vi seren del. Det är ett myllrande liv med växter och djuroch människor, över en miljon arter, på jorden.Det är publicerade sittverk om arternas uppkomst och utveckling. Sedandess har det pågått en intensiv forskning kring hurden här utvecklingen har skett, och vi börjar så små-ningom få en bild av när olika arter utvecklades ochav släktskapet mellan arterna. Vi börjar också förståorsaken till olikheter och likheter mellan arter, varförlejonet är så starkt och har sina huggtänder och klor,varför hjortdjur har så god hörsel och springer såsnabbt, varför fåglar har så lätt benstomme osv. Mendet är inte bara fysiologiska och morfologiska egen-skaper som är begripliga i ljuset av evolutionsteorin.Vi förstår också varför vissa djurarter har en lång-sam utveckling från barn till vuxen, med få barn ochstora insatser från föräldrar och andra för att skötabarnen och lära dem olika saker. Vi förstår varförvissa arter har utvecklat starka känslomässiga bandmellan hanne och hona och starka emotionella bandmellan föräldrar och barn. Vi förstår varför det är sålätt att lära sig vissa saker för vissa arter och så svårtför andra. Vi förstår varför vissa arter glömmer vissasaker lätt medan andra arter kommer ihåg dem så väl.Sättet att tänka är olika hos olika arter. Nyfiken-heten ser vi hos många arter, lusten att leka likaså.Allt det här - kroppsbyggnad, motorik, känslor, moti-vation, drivkrafter, inlärningsförmåga, sätt att se ochhöra, sätt att tänka - är genetiskt förankrat och harutvecklats under årmiljoner genom att det har över-levnadsvärde för individerna i arten.Den genetiska förankringen bidrar också till enstabilitet i samspelet mellan alla de arter som i ettekologiskt system är beroende av varandras existensoch sätt att vara.Vi vet också att utvecklingen av liv på jor-den har skett i små steg och över en med vanliga måttmätt närmast ofattbart . Detaljerna iden här processen har vi än så länge mycket litenkunskap om. Steget från gener till individens beteen-de, känslor, varseblivning, tankar osv. är kompliceratoch i stort sett outforskat.Det här bör man ha klart för sig när man diskute-rar villkoren för att i experimentella undersökningarstudera effekten av genmanipulerade djur.Det ekologiska systemets funktioner är också i si-na detaljer till stor del okända. Det ömsesidiga bero-endet mellan växter, djur, bakterier och virus i en vissbiotop är alltför komplicerat för att man med dagenskunskap ska kunna förutse effekterna av ett ingrepp,t.ex. det som vi nu har aktuellt: utplaceringen avgenmanipulerade växter eller mikroorganismer. Så-dana exempel finns alltså tyvärr redan.Det förekommer odling av grödor som genmani-puleras för att tåla ett visst bekämpningsmedel somman sprider för att slå ut andra växter, s.k. ogräs. Attförutse effekterna av ett sådant ingrepp i det ekolo-giska systemet är alltså , med dagens kunskap,omöjligt. Självfallet kan vi inte tillåta att man på dettasätt för in genmanipulerade organismer i ett ekolo-giskt system.När vi uttalar viljan att skapa ett samhälle som ärekologiskt långsiktigt hållbart måste vi inse att vi meddagens kunskap är helt hänvisade till att försöka setill att de livsbetingelser som gäller för utvecklingeninte ändras.