prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — Den kan däremot inte användas för attgenerellt begränsa ett utbud som riktar sig till allmän-heten, även om det därmed också finns risk för attungdomar tar del av utbudet.Men det finns nog anledning att tro att en hel delav den pornografi som sprids på nätet är brottslig. Föratt komma åt brottslig verksamhet på nätet krävs ettmodernt och effektivt rättsväsende, som kan utredabrotten på ett bra sätt, och en lagstiftning som försermyndigheterna med de verktyg som behövs. Vi harsådan lagstiftning i . Vi har som bekant dess-utom särskild lagstiftning som innebär att de somtillhandahåller s.k. elektroniska anslagstavlor harskyldighet att hindra spridning av exempelvis olagavåldsskildring samt att ha rimlig uppsikt över detjänster som erbjuds.Här liksom i andra sammanhang är upptäcktsris-ken en viktig brottsförebyggande faktor. Enligt minmening är det ett ansvar också för det civila samhälletatt verka för en laglig användning av nätet. De storaInternetoperatörerna arbetar mycket med självregle-ring, vilket är utmärkt. Branschen har nog mångagånger de bästa förutsättningarna att utveckla deflexibla metoder som krävs. Men lärare, föräldrar ochandra som upptäcker olagligt material på nätet kannaturligtvis och bör uppmuntras att påtala detta förpolisen och Internetoperatörerna.Men även om vi således har möjlighet att ingripamot otillåten pornografi som sprids via Internet inomSverige, går det inte att komma ifrån att personer somvill använda Internet för att sprida brottsligt materialofta är väl medvetna om att ingripande kan ske om desprider materialet från . Dels är det troligt attde svenska operatörerna tar bort deras material, delsriskerar de naturligtvis ingripanden från svenskamyndigheter. De vänder sig därför gärna till utländ-ska operatörer och sprider sitt material från servrarutomlands.Man kan därför inte blunda för att nationella be-stämmelser mot brott på Internet har sina begräns-ningar. Insatser enbart i är alltså inte tillräck-liga. Jag vill framhålla att deltar mycket ak-tivt i det omfattande internationella arbete gällandeIT-brottslighet som pågår inom bl.a. EU och Eu-roparådet.Jag har besvarat frågafrämst utifrån de områden som jag som justitieminis-ter ansvarar för. Av mitt svar framgår att jag inte serhur en ändrad svensk lagstiftning kan motverka denproblembild som beskrivs i interpellationen. Enligtmin mening är det i stället viktigt att arbeta med attstärka unga flickors och pojkars självkänsla och att påolika sätt ge dem kunskap om relationer och sexuali-tet.Det behövs positiva motbilder till de negativa bil-der av sexualitet som annars riskerar att få stå oemot-sagda. Här har vi alla ett ansvar. Det må sedan gälla ivårt arbete, oavsett om vi representerar riksdag ellerregering, myndigheter, organisationer, skolan ellernågon annan eller i privatlivet, som t.ex. föräldrar.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieministern för ettseriöst och genomarbetat svar.Porrindustrins tekniska landvinningar måste stop-pas. Tillgängligheten av grov pornografi och vålds-pornografi har exploderat. En stor andel av handelnpå Internet är relaterad till porr. Lagstiftningen motporrindustrins verksamhet måste skärpas för att alle-mansrätten till Internet ska kunna främjas.Lagen säger att den som tillställer pornografiskbild utan föregående beställning ska dömas till bötereller fängelse , och detta bordeockså gälla vad avser Internet. Vid enkla sökningarpå datorn kan skärmen fyllas med mycket grov por-nografi. Om jag tar emot ett till mig adresserat breveller e-postmeddelande som innehåller sådan infor-mation, är tillställandet straffbart, men om man vid ensökning bara råkar klicka fel, kan man ändå få infor-mationen till sig. Jag tycker att också sådant tillstäl-lande borde omfattas av lagstiftningen.Trots lagstiftning finns det grov barnpornografimed orala, vaginala eller anala övergrepp utförda aven vuxen att tillgå på nätet. Porrindustrin driver påden tekniska utvecklingen för att nå ut till alla över-allt. T.ex. koppleri är av tradition straffbart. Man fårinte tjäna pengar på att någon "annan har tillfälligasexuella förbindelser mot ersättning". Man måsteförsöka hitta ett sätt att få in dessa skildringar underlagstiftningen om Internet.Fru talman! Av det svar som jag fått från justitie-minister förstår jag att vi egentligenhelt följer samma linje. Båda vill vi bekämpa dengrova porren på Internet. Vi vill också skapa motbil-der och gå före med gott exempel. Jag noterar särskiltjustitieministerns sista meningar: "Här har vi alla ettansvar. Det må sedan gälla i vårt arbete, oavsett om virepresenterar riksdag eller regering, myndigheter,organisationer, skolan eller någon annan i privatlivet,som t.ex. "Visst har vi lagar, men de räcker inte, och de tol-kas på rätt sätt. Vi har 16 kap. 10 a §brottsbalken om spridande, upplåtande, förevisandeeller tillgängliggörande av barn samt också innehavav barnpornografibilder. Vi har 16 kap. 10 b § brotts-balken, som berör stillbild, film, videogram, televi-sionsprogram eller andra rörliga bilder. Straff kanenligt denna paragraf utdömas för olaga våldsskild-ring. Vi har 16 kap. 11 § i om förevisan-de av pornografisk bild ägnad att väcka anstöt. Straffkan utdömas för otillåtet förfarande med pornografiskbild.Detta gäller också, som jag tidigare berörde, förper post eller på annat sätt sänd bild utan föregåendebeställning. Jag tycker att motsvarande också skullekunna ske vid en felaktig sökning på Internet, ävenom det är den drabbade själv som klickar fel.Vi har vidare 16 kap. 12 § i om för-ledande av ungdomar. Efter vad jag förstår kan an-svar enligt 16 kap. 10 a och 10 b §§ gälla för publice-ring på en websida, medan ansvar enligt 16 kap. 11och 12 §§ förutsätter att pornografiska bilder sändsdirekt till mottagare, t.ex. via e-post.Jag vill därför ställa två frågor till justitieministerLaila . Borde inte lagstiftningen kunna blitydligare vad gäller 16 kap. 11 § om attsända eller på något annat sätt tillställa någon porno-grafisk bild utan föregående beställning? Det bordevara så just därför att ett enkelt sökande inte är ettmedvetet sökande.Jag vill också ha bekräftat det som MadeleineLeijonhufvud, professor i straffrätt, har framfört. Honhar hävdat att justitieminister redan år1995 fick ett förslag som skulle slå hårt mot densvenska porrindustrin. Det baserades på att koppleriav tradition är straffbart och att man inte får tjänapengar på att någon annan har tillfälliga sexuellaförbindelser mot betalning.Anf. 74 Justitieminister ():Fru talman! Internet omfattas av den lagstiftningvi har. Låt mig vara väldigt tydlig på den punkten,eftersom det förefaller att ändåhar något slags uppfattning att lagstiftningen inteomfattar Internet. Det gör den. Det kan inte rådanågot tvivel om det.När det gäller möjligheten att tillämpa olika be-stämmelser på Internet är jag inte säker på att det ärnågra otydligheter i lagstiftningen som skapar svårig-heterna. Det kan ha att göra med att svensk lagstift-ning gäller för handlingar som begås i . Vidanvändande av Internet kan den som ansvarar förvissa sändningar befinna sig någon annanstans. Detkan vara en förklaring till att man inte upplever detsom att vår svenska lagstiftning fullt ut är effektiv iförhållande till allt det som sänds på Internet.När det gäller möjligheterna att använda koppleri-bestämmelserna på pornografi i mer vidare bemärkel-se än vad som kan ske vill jag säga att den skisspå en lagstiftningslösning som kom sedanär omhändertagen i en utredning. Sexualbrottsutred-ningen har fått i uppdrag att överväga på vilket sättman skulle kunna vidga användningen av koppleribe-stämmelsen. Den skiss till lösning som då fanns varicke av det slaget att den kunde läggas till grund förett lagstiftningsarbete. Däremot tror jag att kommer med ett förslag som inne-bär att man har övervägt på vilket sätt den bestäm-melsen skulle kunna få vidgad användning.Anf. 75 ():Fru talman! Jag tackar justitieminister för det. Det vore ett bra steg om vi finge en brakopplerilag som skulle kunna motverka detta.Jag har två sidor här med lagstiftning för Internet,och jag vet att lagstiftningen gäller Internet. Men detfinns ändå tveksamheter. Jag kan t.ex. läsa: Undervissa begränsade förutsättningar kan publiceringar avpornografiska bilder på Internet omfattas av grund-lagsskydd enligt yttrandefrihetsgrundlagen ellertryckfrihetsförordningen. Ett företag som säljer por-nografiska videofilmer eller ger ut pornografiskatidningar kan således tillhandahålla pornografisktmaterial i en databas med grundlagsskydd. En ägaretill en periodisk skrift av pornografisk karaktär somockså publicerar en elektronisk version av skriften pånätet erhåller grundlagsskydd genom den s.k. bilage-regeln i 1 kap. 7 § 2 stycket i tryckfrihetsförordning-en.Jag kan inte tolka lagar på det sättet. Jag är julekman. Det här kan justitieministern mycket bättre.Jag tror att vi skulle behöva klarare tolkningsbe-stämmelser i den här frågan, eftersom det växer sålavinartat.Fru talman! Man kan också konstatera att detkommer fram alltmer om Internets möjligheter ochsvårigheter. I ett TT-meddelande från den 29 februaristår: Kampen om Internets frihet hårdnar. Där gälldefrågan om det blir lagligt att använda programmen.Det fanns en oro att vi skulle styra för hårt. Den13 mars kom ett nytt TT-meddelande som gälldeförsäljning av barnporr på Internet. Där sades attRädda Barnen får tio nya uppslag på hurbarnporr fortfarande sprids. talade manom att tiotusentals svenskar är Internetberoende. Dethandlar då om spelberoende.Det är lagstiftarens ansvar att skydda. Det handlarsom jag ser det framför allt om våra ungdomar och attvi ska göra allt vad vi kan. Det är klart att det går attfiltrera bort. Jag efterlyser mer utveckling av s.k.familjefilter som kan ge föräldrar och skola förstahjälpen, så att säga. Jag har arbetat som lärare i 30 år.Vi har ett ansvar både som föräldrar och vuxna attlära ungdomar att kunna söka källkritiskt och kunnahandleda och veta vad som är nyttigt och vällovligt.Vi vill utnyttja den nya tekniken så långt vi någonsinkan och vill att den ska bli giltig för alla och att allaska kunna använda sig av den.Det kan här också finnas en annan brist i densvenska lagstiftningen, som kanske inte riktigt hörhit. Det är inte kriminellt att delta i eller ge stöd åtkriminella organisationer som ägnar sig åt våld, hoteller tvång. Det gäller t.ex. rasistiska organisationersom också använder sig av nätet. Det blir problem iskolan när man ska uppmärksamma detta.Sedan skulle jag vilja höra lite grann om hur jus-titieministern anser att vi ska stoppa utvecklingen. År1967 hade män och kvinnor sett porrfilmdet . var det män och 20 %kvinnor. Men det allvarliga är att i åldern 18-24 årvar det män och kvinnor.Anf. 76 Justitieminister ():Fru talman! Det är naturligtvis så, Ulla-BrittHagström, att pornografi som inte är förbjuden kan hagrundlagsskydd. Det beror på i vilket medium denförekommer. Pornografi som inte är förbjuden be-handlas som vilket annat material som helst. Detfinns inga särskilda regler för pornografi i allmänhet.Det finns det för att avgränsa den pornografi som viinte accepterar. Annan pornografi har samma möjlig-heter och samma skydd som annan information.Det är väldigt viktigt utifrån människors möjlig-heter att själva avgöra vad det är för information devill ta del av - om de vill se pornografi eller om deinte vill se pornografi - att också skapa tekniska för-utsättningar för det. Det handlar om möjligheter attfiltrera bort det som man inte önskar av information.Det gäller alltså att öka den enskilda individensmöjlighet att själv bestämma vad man vill se och vadman inte vill se och inte minst öka de vuxnas möjlig-heter att bättre kunna styra vad deras barn och ung-domar får se. Man har i allra högsta grad anledningatt uppmuntra kommersiella intressen att utvecklatekniska hjälpmedel av det slaget.När det gäller att det även förekommer otillåtenpornografi nämnde att RäddaBarnen är aktivt och finner mycket. Bakgrunden tilldet är att har fått betydande ekonomis-ka bidrag för att starta en telefonjour dit allmänhetenkan rapportera in material som man uppfattar somolagligt. samarbetar med Internetope-ratörerna och polisen i det här arbetet. Rädda Barnenär en viktig kanal för oss för att kunna stävja denotillåtna pornografin.Sedan var det frågan om deltagande i kriminellaorganisationer, som jag inte riktigt vet hur den hörhemma här, men låt mig ändå svara på frågan. Fråganom ett aktivt deltagande i kriminella organisationer ärföremål för en utredning.Anf. 77 ():Fru talman! Jag vill tacka justitieminister för svaren. Det är klart att om vi får arbetalänge med detta kommer vi säkert steg för steg attfinna lösningar och göra det bättre.Det som är mitt stora bekymmer är hur viska hjälpa familjerna och föräldrarna att klara av atthandleda sina barn. Det gäller inte minst kvinnor. Detär fortfarande så att det är mest kvinnor som har handom marktjänsten hemma, även om vi önskar att få enförändring till stånd. Det handlar även om hur vi skagöra i skolan.Jag har här en uppgift att en undersökning av denbrittiske forskaren visar att omkring70 % av all handel på Internet är relaterad till porr.Nu vill jag inte tro att det är så illa, men är det så, såär det bekymmersamt.Det finns också uppgifter om att porrindustrin till-sammans med narkotika och vapen omsätter mestpengar av allt i världen.Jag inser att det finns bekymmer med att finna la-gar som stoppar allt detta. Men jag tycker också attdet är märkligt att de bilder kan vara tillåtna som jagkan få fram när jag inte söker medvetet. Jag kanskebara slår upp ett uppslag med teen girls eller någon-ting sådant, och skärmen fylls med en massa olikalöften om att få se de yngsta lagliga. Hela tidenkommer det upp pay now på skärmen. Börjar jagbetala gör jag det ju i och för sig medvetet, men det ärinte så enkelt för våra ungdomar att veta var gränsengår. Jag tror att vi har ett stort arbete kvar.Även språket blir väldigt mycket inspirerat avdetta. Sedan lägger vi tillbaka ansvaret på skolan, ochsäger att skolan ska se till att eleverna har ett positivtspråk. Det är viktigt, men det finns bekymmer.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:281 omdestruktion av slakteriavfallAnf. 78 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat om miljö-ministern är beredd att vidta åtgärder för att skapa enlångsiktig lösning av omhändertagande och destruk-tion av slaktavfall m.m. och s.k. riskavfall, för attdärigenom möjliggöra en nedläggning av den nuva-rande anläggningen i . harvidare frågat om miljöministern i så fall är beredd attmedverka till att detta kan ske på ett sådant sätt attföretagets tidsplan för avvecklingen av den nuvarandeverksamheten kan hållas. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som ska svara på interpella-tionen.De svenska detaljbestämmelserna om omhänder-tagande av animaliskt avfall återfinns i Statens jord-bruksverks föreskrifter (SJVFS 1998:34) om hante-ring av djurkadaver och annat animaliskt avfall. Ge-nom föreskrifterna har EG:s direktiv /667/EEG avden om fastställande av veterinärabestämmelser för kvittblivning och bearbetning avanimaliskt avfall och för att släppa ut detta på mark-naden samt förebyggande av patogener i foder avanimaliskt ursprung, och om ändring av direktiv90/425/EEG genomförts. Enligt direktivet ska i prin-cip allt animaliskt avfall, både s.k. högriskavfall, sombl.a. innefattar kadaver, och s.k. lågriskavfall insam-las och bearbetas i särskilda anläggningar.Det främsta syftet med bestämmelser om omhän-dertagande av animaliskt avfall är givetvis att för-hindra spridning av smittämnen. Den s.k. BSE-krisenvisar vad som kan inträffa om inte tillfredsställanderegler finns, samt beaktas, i fråga om hur animalisktavfall ska hanteras och omhändertas. En påminnelseom vikten av detta fick vi för sedan genomBSE-fallet i , som kan antas bero på smitt-överföring via foder som innehållit otjänligt köttmjöl.Jag känner väl till att anläggningen i ärden enda anläggning i som ärgodkänd för att omhänderta och bearbeta animaliskthögriskavfall, och att koncessionen för denna anlägg-ning inte är tillräcklig för att tillgodose de behov somfinns i landet. De kvantiteter av högriskavfall sominte kan omhändertas i denna anläggning förs alltså uttill anläggningar i våra grannländer, och då i förstahand till , vilket jag anser vara en otillfreds-ställande lösning, och endast acceptabel på kort sikt.Jag anser således att vi själva måste ha möjligheter attta hand om det animaliska avfall som genereras ilandet.Jag har också informerats om de särskilda mil-jöproblem som föreligger i samband med driften avanläggningen i , samt att företaget hittillsinte lyckats få tillstånd att etablera en ny anläggning.Min uppfattning i denna fråga är självfallet att enverksamhet av den typ som bedrivs i skafölja gällande bestämmelser på området och bedrivaspå ett sätt så att bl.a. närboende inte utsätts för allvar-liga olägenheter samt att dess påverkan på miljön iannat avseende begränsas till acceptabel nivå.Det är min uppfattning att det är nödvändigt attutarbeta en helhetslösning i fråga om omhänderta-gande av animaliskt avfall, som tar hänsyn till såvälsmittskydds- som miljöaspekter. Jag avser därför attta initiativ till ett möte mellan företrädare för delsberörda departement och myndigheter, dels företräda-re för animalieproduktionens organisationer, för attdiskutera hur hanteringen av animaliskt avfall ska gåtill i . Jag vill emellertid understryka att detytterst är de enskilda djuruppfödarnas samt slakteri-anläggningarnas ansvar att se till att det animaliskaavfallet omhändertas på ett sätt som är i överens-stämmelse med gällande lagstiftning på området.Anf. 79 ():Fru talman! Tack, jordbruksministern, för svaretpå min interpellation! Det är möjligt att arbetsfördel-ningen är sådan att näringsdelen i detta faller på jord-bruksministern, men frågan är komplex och innehål-ler också synpunkter och frågeställningar som harmed miljölagstiftningen att göra. Jag hoppas att jag iden fortsatta diskussionen kan få lite klarlägganden ide frågorna också.Jag tackar naturligtvis speciellt för avslutningen isvaret, nämligen att jordbruksministern tänker ta ettinitiativ och kalla samman berörda parter och depar-tement samt näringen för en diskussion om hur avfallav denna typ ska kunna omhändertas påett bra sätt.Frågan har många olika dimensioner. Den som jaghar pekat på framför allt är naturligtvis den lokalamiljön för de människor som bor i och förFalköpings kommun. Jag var kommunalråd iFalköpings kommun. Det är väl ganska unikt att ettkommunalråd med stöd av en enig fullmäktigeför-samling agerar aktivt för att få bort en verksamhetsom sysselsätter 25 personer. Men det har vi gjort, avolika skäl.Under många år har denna fråga varit aktuell.Verksamheten lokaliserades till i ett gam-malt slakteri för . har den varit ett miljöproblem. Anläggningenligger i anslutning till bostadsområden - den liggermindre än från dem. Den ligger fortfarandeväldigt nära en mejeriverksamhet - en lagerlokal förost.En sådan här verksamhet skulle inte fåetableras enligt på en sådan tomt. Vi harblivit lovade under i varje fall femton av de här trettioåren att miljöproblemen ska lösas av företaget genomolika former av investeringar.I mitten av 90-talet tappade vi tålamodet, och in-såg att vi aldrig kan lösa problemen genom olikaformer av miljörenande åtgärder. Kommunen erbjöddå företaget möjlighet att etablera sig på någon annanplats i kommunen, men företaget hade då inte förut-sättningar att göra detta.Företaget valde i stället att ansöka enligt miljöbal-ken, med de strängare regler för lokaliseringar somden innebär, om en lokalisering i tre Smålandskom-muner. Företaget ville egentligen inte detta, utan villei enlighet med miljöskyddslagstiftningen ligga kvarpå platsen. Miljöskyddslagstiftningen innebär att maninte kan ompröva verksamheten som sådan, medanmiljöbalken innebär att man måste pröva verksamhe-ten efter helt andra regler. Vid en redan lokaliseradoch etablerad verksamhet gäller alltså inte miljöbal-ken. Det är den här frågeställningen som jag tycker ärviktig.Man hamnade i den situationen att de här trekommunerna sade nej, trots att företaget ville lokali-sera verksamheten avskiljt - - frånbebyggelse, boende eller annan verksamhet. Trots destriktare bestämmelserna fick företaget nej från de trekommunerna. Därför är det kvar i , mindreän från närmaste bostadsbebyggelse, ochhar begärt en utökning av koncessionen.Det som vi, och framför allt befolkningen iStenstorp, befarar är att man kan kringgå de bestäm-melser som gäller vid nyetableringar genom att liggakvar i en befintlig, inte funktionell, anläggning. Denär naturligtvis inte heller vettig ur miljö- och stör-ningssynpunkt.Jag hoppas att denna aspekt också kommer upp ide diskussioner som jordbruksministern ska ta initia-tiv till.Anf. 80 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag föreställer mig att de diskussionersom vi ska föra vid den här hearingen med de berördakan vara ganska vida.Detta är förvisso ett lokalt problem i Stenstorp.Jag förstår det. Jag förstår också lokalbefolkningenoch kommunens företrädare. Det är ju ganska uniktatt fatta ett enhälligt beslut för att få bort en anlägg-ning som sysselsätter så pass många människor. Detinser jag också. Då måste det upplevas som ett pro-blem. Jag kan förstå den lokala aspekten. Men det ärju ett nationellt problem också. Vi måste lösa detta.Vi kan inte fortsätta med, och kanske t.o.m. utöka,sändningarna av högriskavfall till våra nordiskagrannländer. Det känns inte riktigt rimligt och rätt attgöra det. har vi en ganska stor export till Finland.De här tre kommunerna i har sagt nej.Det finns en kommun i norra , ,som skulle vilja ha detta, men näringen har bedömtatt man ännu inte har råd att göra en sådan investe-ring. Här står vi. Jag hoppas att vi ska kunna kommaen liten bit närmare svaret genom vår hearing. Detgäller även de saker som tar upp,dvs. avgränsningen mot somnaturligtvis också kommer att vara representerat vidhearingen.Anf. 81 ():Fru talman! Jag har ytterligare en konkret frågautöver frågan om statsrådet är beredd att ta ett initia-tiv för en diskussion kring den här anläggningen,nämligen om den här diskussionen kan ske från denutgångspunkten att företaget ska hitta en annan eta-blering inom den tid som man har angett från början,dvs. Det här är ett så akut problem för be-folkningen i och för kommunatt det är nödvändigt att få ett besked i den frågan.Kommer detta att långhalas ytterligare ?Jag ska påpeka ytterligare en sak när det gällersjälva etableringen av anläggningen. Det man är räddför nu är att företaget med hjälp av kapacitetsökning-ar på andra anläggningar i landet kan behålla anlägg-ningen i utan att den prövas enligt de strik-tare bestämmelser som gäller vid nyetableringar.Därför är jag angelägen att få ett besked i frågan, frutalman. Är man beredd att driva den här frågeställ-ningen så hårt när det gäller kraven att flytta verk-samheten att företaget verkligen kan hålla sin tids-plan?Anf. 82 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är svårt för mig att svara klart japå den fråga som ställde av det skäletatt omfattningen av koncessionen är föremål föröverklagande. Regeringen har att ta ställning till detoch därmed också till de eventuella miljöproblemen.Det ligger på för beredning justnu.Men vad vi måste komma fram till och vad jagönskar att jag ska kunna medverka till är en lösning ilandet. Det ska näringen själv ha ansvar för. Jag sermin roll mer som ett stöd, en hjälpande hand, en ka-talysator eller vad man nu ska kalla det för. Ansvaretligger till syvende och sist på näringen själv. Det villjag gärna understryka.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tycker också att man ska ha detnationella behovet av anläggningar för att klara denhär verksamheten som första utgångspunkt. Menprioritet nummer två måste ju ändå vara att de an-läggningar som finns lever upp till de krav som viställer på sådana anläggningar.