prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — harännu inte svarat på min fråga: Är ni beredda att följamed ? gladde sigöver att nu har tjänat 1,4 miljarder kro-nor. Det är bra. Det är lite ovanliga tongångar för attkomma från , men à la bonne heure.Hur blir det ? Är ni beredda att ta framde pengar som behövs för att ska göraen eller kanske en turné till andra konti-nenter för att köpa upp börser? Kommer ni att drivapå för att skapa ett utrymme under utgiftstaket, i kon-kurrens med änkepensioner, vård, skola och omsorg,för att kunna köpa upp börser? Jag tror, ärligt talat,inte att det är sant, . Ni har satt er påfel häst. Erkänn det och ändra er!Anf. 155 () replik:Herr talman! Nej, , det är inte nödvän-digt att svenska staten är med och äger Londonbör-sen. Jag beskrev ett val som vi ställdes inför. Vi kun-de antingen gå ur ägandet av Stockholmsbörsen ellervara med på affären. har den i och för sig inte gåtti lås, så borde inte vara så ängslig. Denhar faktiskt inte gått hem.Jag tänker inte svara på frågan hur Vänsterpartietkommer att ställa sig om nu OM skulle sätta i gångmed en jättelik med imperialistiska am-bitioner att köpa upp hela värden. Men om man gören investering och köper in sig på en ännu större börsär det bl.a. för att man väntar sig en avkastning. Denkalkylen är inte alldeles enkel att göra. Men det finnsen inkomstsida också i en investering.Jag ska nöja mig med det, eftersom har rätt till fler repliker.Anf. 156 () re-plik:Herr talman! tog upp frågan vemman ska lita på, för att sjunga med . Det är en delikatfråga att ta upp för mig. Jag skulle kunna hjälpa Jo-han på vägen. Han kan spalta upp fråge-ställningen i ett antal underfrågor. En fråga kan varavem han ska lita på, vem som är bäst på att utvecklabörshandel och värdepappershandel till att bli inter-nationellt ledande och tekniskt framstående. Där trorjag att det entydiga svaret är Stenhammar.Man kan också fråga vem han ska lita på när detgäller hur man ska använda skattebetalarnas pengartill olika projekt. Då kanske ska lyss-na på dem som har ansvar för de pengarna snarare ände som av naturliga skäl vill tillgodogöra sig detinvesteringskapital som kan följa av skattebetalarnaspengar.En annan fråga är vilka andra kostnader mantränger undan när man använder skattebetalarnaspengar till att köpa hörnpositioner på världens olikabörser. Då kanske ska lyssna på de-batten här i stället för att bli förtjust över de möjlig-heter som ett skickligt och framgångsrikt kommersi-ellt företag kan ha. Staten behövs inte för att företagetska kunna vara framgångsrikt. Men självfallet är manpå varje företag glad för allt investeringskapital mankan få. Det ska dock inte leda till attsäga ja. I så fall kommer pengar i ofantliga floder attslussas ut från denna riksdag till alla företag somgärna vill ha ytterligare kapital.Jag vill ta upp en annan sak som kom fram i de-batten med och också nu via Jo-han . sade att man ocksåräknar med en avkastning. Det finns inte redovisat pånågot sätt.Alla vi på den borgerliga kanten ska vara glada.Det är fantastiskt att se en gammal socialist med ögonplirande av glädje över möjligheten att köpa hörnpo-sitioner i världens alla börser. Det är inte som 68, dåman skulle krossa kapitalet.Anf. 157 () replik:Herr talman! har en naiv syn påvad som driver tekniken och företagandet. Vi kan sepå den svenska ekonomiska historien. Visst utveckla-des ny teknik på områdena bioteknik eller IT i alltväsentligt inom företagen. Men det var mycket viktigtatt de hade ett omfattande samarbete med staten, t.ex.samarbetet mellan och ellersamarbetet mellan de olika universitetens forskning åena sidan och de stora läkemedelsbolagen å andrasidan. försöker tillämpa sitt mark-nadsfrälsta, privatkapitalistiska förenklade tänkandeockså på detta område.Visst har det utvecklats en ny teknik i . Det är mycket bra. Men det är absolut ing-enting som hindrar, och är också mycket bra, att sta-ten är med och samarbetar med de olika instrumentsom vi har till vårt förfogande.Till slut kan jag glädja lite yt-terligare. Jag läste tidningen . Den skrev nusist i sin ledare att är med och banarväg för monopolkapitalisternas svindlade affärer.Vänsterpartiet säger med den här affären farväl tillsocialismen.Som vanligt har KPML(r) och Moderata sam-lingspartiet en tendens att hamna på samma analys,och också i det här fallet stämmer det.Anf. 158 () re-plik:Herr talman! kan svara för sigsjälv. Men jag vet inte hur en glad aktiemäklare somvill att staten ska lägga hörnpositioner runtomkringpå världens alla börser bäst ska betecknas. Det är ivarje fall inte en aktiv statskapitalism. Det är möjligt-vis en lite smygande statskapitalism.Det motiveras av att det finns ett demokratiskt in-tresse att staten äger en del i Stockholmsbörsen, sägerJohan . Jag tycker att det kunde vara intres-sant i slutversionen av replikomgången om JohanLönnroth ville säga: Hur tänker sig staten ska utöva sin demokratiska kontroll överStockholmsbörsen? Vad är det somaktiv företrädare för ägarna ska göra för att förnyaStockholmsbörsens utveckling?Den ännu mer intressanta frågan är hur densvenska staten ska utöva sitt inflytande och i demo-kratins namn äga delar i Londonbörsen, Frankfurtbör-sen och andra internationella börser för att ersättaandra staters eventuella ägande. Hur ser på den svenska statens roll som demokratiskföreträdare för svenska folket i andra börser än densvenska?Anf. 159 () replik:Herr talman! Det var ingen alldeles enkel fråga.Jag talade i mitt första inlägg om att det behövs ettinternationellt samarbete för att öka den demokratiskamakten över huvud taget över den globala marknads-platsen där stora globala privata företag hotar att taöver hela makten.Det är egentligen lite märkligt det man hör från enledande företrädare för ett parti som en gång varkonservatismens högborg i och slog vakt omnationella intressen osv. Tycker inte att det är någon som helst fara i att t.ex. en glo-bal jätte skulle ta över Stockholmsbörsen? Om t.ex.Nasdaq skulle lägga ett fientligt bud på , vare sigman nu har lyckats köpa Londonbörsen eller inte, ärdet totalt problemfritt?Nu har tydligen inte någon merreplikrätt. Han får väl svara vid något annat tillfälle.Men jag tycker att det är lite konstigt att de gamlakonservativa partierna nu så totalt har sålt sig för dennyliberala yran att de anser det. Sälj ut rubbet! Det ärtydligen det nya budskapet.Anf. 160 () replik:Herr talman! Det var väldigt intressant att höra attVänsterpartiets representant tyckte att man när detgäller politiska beslut ska lita mer på stora företagsä-gare än på partiföreträdare från andra partier som ärmed i det parlamentariska arbetet. i och för sig van att göra internationella expeditio-ner med skattebetalarnas pengar. kan fundera på vem han vill köpa en begag-nad av i första hand.Annars tyckte jag att det var bra att vi från JohanLönnroth till skillnad från fick hörvilka argument ni har för detta. ju tidigare att jag inte skulle bry mig om vilkabevekelsegrunder Socialdemokraterna hade. Det är etttypiskt utslag för vanlig socialdemokratisk maktfull-komlighet. Jag tycker att det illustrerade problemet.Vad har redogjort för är era prin-cipiella argument för att vara med och äga olika bör-ser runtom i världen. Det är hedervärt, även om jaginte alls delar er uppfattning. Men fortfarande inte till protokollet kunnat presenteranågot beslutsunderlag till varför vi ska fatta dethär beslutet om utökad låneram.Det som är problemet är att de demokratiska spel-reglerna, som jag värnar om, inte fungerar när detgäller den här typen av företagande. Det tycker jag ärett mycket starkt och viktigt argument för varför viinte ska ha den typen av statligt företagande. Det ärinte förenligt med de demokratiska spelreglerna.Jag tycker att det är viktigt inte bara för dagensbeslut utan också för framtida likartade initiativ somkan komma att ni kunde se till att ordentligt redovisabevekelsegrunderna för det beslut som kammarenförväntas fatta. Ni kan inte bara hänvisa till att detfinns någon annan bedömning som någon annan hargjort någonstans om att det är bra.Till sist till övervakning av marknadsplatserna. Vifick här tidigare ett exempel på ett amerikanskt före-tag som tänkte notera sig på Stockholmsbörsen. Detskulle vara ett argument för att staten måste ägaStockholmsbörsen så att Stockholmsbörsen finns kvarpå något sätt.Det är just en illustration till att ägandet, börsnote-randet och allt detta redan är helt gränslöst. Vad vibehöver är att jobba gemensamt på den internatio-nella arenan för spelregler, internationell finansin-spektion och sådana saker.Anf. 161 () replik:Herr talman! Jag sade inte att jag i största allmän-het litar mer på företrädare för privatkapitalismen änpå partiföreträdare här i kammaren. Jag sade att i dethär fallet litade jag nog lite mer på än påHökmark. Det var ett mycket speciellt fall.Varför denna låneram när nu affären inte har gått ilås? Jag ska göra en liten självbekännelse. Det är inteså där enormt heligt det beslut vi nu ska fatta. Det ärskäligen betydelselöst att vi ökar ramen så lite. Dettycker jag nog.Jag tycker , precis som sade, att det händer mycket på det här området.OM kan komma tillbaka. Om t.ex. skullelägga ett nytt bud kan det mycket snabbt komma i ettnytt sådant läge. Då kan det vara bra att vi spär på litegrann för oförutsedda utgifter. De är mitt svar på denfrågan.Beslutsgången i det här ärendet illustrerar att viinte har riktigt bra instrument i riksdag och regeringför att hantera den här typen av situationer. Det hållerjag med om. Det var inte en perfekt form vi fick förbeslutsfattande i utskottet. Det får vi gemensamtfundera igenom.Det är lika viktigt som att vi också funderar ige-nom: Hur ska vi skapa en mer demokratisk makt överde finansiella marknaderna som närmast går bärsär-kargång över världen? Snacka om stabilitet och lång-siktighet när det gäller dessa oerhört spekulativasvängningarna på världsmarknaderna!Vi måste hitta något slags demokratiska maktin-strument för att hantera det. T.o.m. en folkpartistborde inse att det är viktigt.Anf. 162 () replik:Herr talman! säger precis somTommy Waidelich förut att det inte riktigt är någon-ting med beslutet. Det handlar om att ni vill skaffa erutrymme för att köpa aktier för 500 miljoner kronor.Det tycker i varje fall jag är mycket pengar.Detta sker precis som vi bereder helabudgeten. Men de 500 miljonerna ska inte beredas påsamma sätt, utan man ska återkomma med priorite-ringen i tilläggsbudget ifall de används. Det blir jujättekonstigt. Ni har redan förbundit er att ni ska ska-pa ett utrymme för . Men ni har inte talatom för någon hur det kommer att skapas. Jag tyckeratt det är ett nytt problem.Andra statliga företag kommer naturligtvis att sehur bra det här gick, hur lätt det var och vilka braidéer man kan föra fram genom att ringa till någon iutskottet och säga: Vi skulle behöva lite kapitaltill-skott. Det är ju demokratisk insyn och kontroll. Vitänkte köpa lite företag i , ellernågonting sådant.Vad gör ni då? Ni har öppnat en dörr, som jag intetror var så himla bra att ni gjorde. Det visar inte allsatt beslutsapparaten i regering och riksdag inte ärtillräckligt väl anpassad för detta. Vad det visar är attstaten inte ska vara aktieägare. Staten ska inte varaföretagsägare, utan staten ska sätta upp spelreglerna.Om så krävs ska också svenska staten i samverkanmed andra nationer på ett internationellt plan försökasätta upp internationella spelregler. Jag vill inte an-vända samma vokabulär som . Jagkanske inte riktigt heller ser samma typ av faror vadgäller utvecklingen på börsägandet.Lösningen på problem kan intevara att det är svenska staten som går bärsärk överjordens börser i stället för något privat företag. Detblir inte någon skillnad med det.Anf. 163 () replik:Herr talman! Nej, staterna går nog inte bärsärk.Och det är ett problem: Stater är ganska tröga meka-nismer. Det demokratiska beslutsfattandet tar tid, ochdet gör att det är ett mycket stort problem hur manska erövra demokratisk makt över dessa globala jättarsom rör sig likt de dinosaurier vi nu kan se i TV. Deär mycket snabba, och de äter upp varandra.Och det är ju som någon sade tidigare i debatten:Vattenfall planerar stora, expansiva saker och ting inorra , har jag fått höra för inte så längesedan. Det finns en diskussion inom Vin & Sprit omhur man ska gå vidare med den dynamiska utvecklingman varit inne i osv. Det är inte alldeles enkelt atthantera det här. Hur ska vi i parlamentet diskuteraoch fatta beslut om att behålla och utveckla det statli-ga ägandet över det som är väsentligt, nämligen dengrundläggande infrastruktur som gör det möjligt att fåen demokratisk makt över den här globala, kapitalis-tiska marknaden?Den här debatten är kanske bara en första börjanpå en diskussion som jag tror kan bli ganska intres-sant. Det är nämligen absolut nödvändigt, det bordeockså de borgerliga partierna inse, att vi skapar enstarkare demokratisk makt över den här mycket snab-ba och föränderliga kapitalismen.Anf. 164 () replik:Herr talman! frågar vilken pro-centsats staten ska ha som ägare . Det kanman alltid diskutera. Men låt oss ta en sak i taget. Nugäller det OM:s bud på . Sedan kan viåterkomma till procentsatserna.De facto är det så, att om den här nyemissionenför OM-budet skulle gå igenom skulle det enligt pre-liminära beräkningar minska statens ägande från9,till . Men som sagt: Låt oss diskutera dethär. Låt oss ta en sak i taget. Låt oss ta diskus-sionen om OM:s bud på . 165 ():Herr talman! Jodå, vi ska ta en sak i taget. Menom jag inte minns fel var ett av motiven när statengick upp i ägande, i samband med att man sålde sinandel av VPC, att man skulle försöka sträva efter attnå av ägandet, just för att kunna block-era fientliga uppköp. Jag förutsätter att målet ochambitionen är att vi ska upp. Även om vi nu - om denhär affären skulle gå igenom - går nednågra procent i ägandet är ändå det långsiktiga, ellerkanske mellansiktiga, målet att vi ska upp till en 10-procentig ägarandel.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 7 §. )5 § Tilläggsbudget 2 för budgetåret 2000Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU11Tilläggsbudget 2 för (prop.2000/01:1 delvis).Anf. 166 ():Herr talman! Det är inte utan att man känner vå-gorna av det borgerliga känslosvallet i den föregåen-de ekonomisk-politiska debatten. Om avsaknaden avborgerliga debattörer i denna debatt beror på utmatt-ning eller på att de känner sig "extremt barfotade",för att citera en folkpartistisk företrädare i den före-gående debatten, låter jag vara osagt.Tilläggsbudget 2 innebär att anvisade medelsammanlagt ökar med . Nästanhela denna utgiftsökning berör utgiftsområdena Eko-nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp respek-tive Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.Ett principiellt viktigt förslag i finansutskottetsbetänkande nr 11 gäller kommunkontosystemet. Ge-nom detta får kommuner och landsting sedan 1996tillbaka ingående moms. Kommunkontosystemetbestår av två räntebärande konton hos Riksgäldskon-toret, ett för kommuner och ett för landsting. Utgif-terna från kontona finansieras genom ett enhetligttillskottsbelopp per invånare som kommuner respek-tive landsting betalar. Omslutningenhar ökat med eller sedansystemet infördes.Under de senaste åren har de av staten fastställdatillskottsbeloppen till kommunkontot inte räckt för atttäcka utbetalningarna till kommuner och landsting.Vid innevarande års utgång bedöms underskottet isystemet uppgå till högst 4,3 miljarder kronor.Kommunkontosystemet bibehålls . En ut-redning har sett över systemet och försökt hitta för-klaringar till de ökade utbetalningarna och den om-fördelningseffekt som uppstår på grund av den kol-lektiva finansieringen. Ytterligare analyser av sys-temet kommer att genomföras varefter regeringenåterkommer till med förslag till eventuellaförändringar.Den grundläggande principen för kommunkonto-systemet är att det ska finansieras av kommuner ochlandsting. Det är viktigt att understryka detta, för detpåstås i debatten, inte minst från borgerligt håll, attstaten skulle ge statsbidrag med ena handen och se-dan ta tillbaka pengarna. Detta är ett eget system somska vara självbärande om vi ska kunna behålla det.Det kan emellertid inte anses rimligt att höja avgiftenså mycket att det även täcker det ackumulerade un-derskottet, detta inte minst mot bakgrund av de storavariationerna i utbetalningar mellan olika kommuneroch landsting. En sådan höjning skulle givetvis på-tagligt försämra kommunernas och landstingens eko-nomi.Mot denna bakgrund ställer sig en överväldigandemajoritet i finansutskottet bakom regeringens förslagatt ett underskott på högst 4,3 miljarder, en fordranfrån statens sida, ska skrivas ned vid utgången avinnevarande år.Blott reserverar sig mot förslaget ochföreslår i stället att kommunmomsen ska erläggasfullt ut. vill alltså med berått mod under-gräva kommunernas och landstingens ekonomi medhela 4,3 miljarder. De som till äventyrs har svårt attförstå bevekelsegrunder för en åderlåt-ning av den kommunala ekonomin av denna omfatt-ning ska läsa partiets motion Fi211. Av denna fram-går att hyser uppfattningen att ekonomisktstöd till landets kommuner som kretsloppsmiljarder,storstadssatsning, lokala investeringsprogram, max-taxa m.m. försvagar det kommunala självstyret. En-ligt folkpartistisk logik skulle då förstås på motsva-rande sätt en åderlåtning av kommunernas ekonomimed 4,3 miljarder innebära en påtaglig förstärkningav det kommunala självstyret.Slutligen vill jag bara helt kort kommentera detsärskilda yttrande i vilket de fyra borgerliga partiernaondgör sig över att utgifterna på området Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp ökar kraftigt.När regeringen gör det fullt naturliga och använderbudgeteringsmarginalen för att klara våra åtagandenmot sjuka och handikappade kallas detta i borgerligtspråkbruk för missbruk och agerande utan närmareeftertanke.Detta leder till två reflexioner.För det första: Hur vill samma borgerliga partierbeteckna yttrandet av en folkpartistisk talare i dentidigare debatten att det t.o.m. går bra att bryta motbudgetlagen?För det andra: Socialdemokraterna beskylldes ti-digare här för att vara kvinnofientliga. Det kanmot denna bakgrund vara intressant att notera att vadgäller det ökande antalet sjukdagar är det framför alltlångtidssjukskrivningarna, inte minst bland kvinnor,som ökat. Kvinnor svarar för av ökningen avsjukdagar som ersatts av försäkringskassan.Sjukförsäkringsutredningen drar bl.a. slutsatsenatt arbetsplatser och arbetsmiljöer är viktiga förkla-ringar till den ökande sjukfrånvaron. Är det någon idenna kammare som hört eller något av deövriga borgerliga partierna beskärma sig över attdålig arbetsmiljö är en viktig orsak till ökande sjuk-frånvaro och att denna är särskilt hög bland kvinnor?Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande nr 11 och avslag på reser-vationen.Anf. 167 ():Herr talman! Det var faktiskt lite grann med om-tanke om kammarens ledamöter, som möjligen tyckeratt vi har diskuterat väldigt mycket och länge ,som jag hade tänkt att avstå från den här debatten.Det står mycket bra skrivet i betänkandet, som jag ärsäker på att de flesta har läst. Men när jag hördeBengt Silfverstrand blev jag lite orolig att han intehade läst det.Först och främst frågan om sjukpenningen och re-habiliteringen. Det vi vänder oss emot i vårt yttrandeär det faktum att vi måste använda oss av en ofinansi-erad tilläggsbudget därför att ni har använt budgete-ringsmarginalen till andra, planerade utgifter. Det göratt den inte finns kvar som reserv på det sätt denborde ha funnits. Det är det som är problemet.Även , vilket vi strax ska voteraom, är budgeteringsmarginalen uppäten. Det är en avförklaringarna till att det kommer att bli ett sådantproblem också med OM-pengarna.Vi är också kritiska i de borgerliga partierna tillatt regeringen har varit för saktfärdig med att kommai gång med förändringar som skulle göra att sjuk-skrivningarna inte behöver rusa i väg. Om BengtSilfverstrand var här borde han ha hörtatt jag pratade ganska länge just om hur vi ska få ettförändrat arbetsliv, så att det inte blir så här mycketsjukskrivningar. Det kan ju inte vara ett mål i sig attavsätta mer pengar till sjukförsäkring och förtidspen-sioner, eller hur? Målet måste vara att arbetslivet kanfungera på ett sådant sätt att människor inte hamnar iden situationen.Vad gäller kommunkontot är det också en ganskaintressant argumentation vi får höra göra. Det vi vänder oss emot i ärjust att staten på ett planlöst och godtyckligt sätt istället för att ge ut generella statsbidrag och sätta uppgenerella spelregler som kommunerna kan rätta sigefter gör olika typer av ingripanden, germed ena handen och tar med den andra. Man delar utlokala investeringsprogram, så att statsråden ska fååka runt och skaka hand. Man har storstadspengarna,så att man ska få åka runt och skaka hand och kommai tidningen.Kommunerna kan inte styra över sin egen verk-samhet. Även i det här systemet måste det regelverksom finns gälla till den dag man ändrar på det. Det fårinte vara ett godtyckligt vevande fram och tillbaka.Anf. 168 ():Herr talman! Budgeteringsmarginal har man justför att klara oförutsedda utgifter. Vi har problem medatt sjukskrivningarna ökar, fler antal sjukdagar, där vikan se ett visst klart samband mellan detta och denökade sysselsättningen. Men det är otillfredsställandeatt det förhåller sig på det här sättet. Därför måste viförsöka att hitta lösningar på problemet. Det är justdet arbetet som pågår.När vi nu kan konstatera att det är ar-betsmarknaden, stressiga och dåliga arbetsmiljöersom i första hand drabbar kvinnor, som är orsaken tillde här problemen är det ganska anmärkningsvärt atten person som , som försöker uppträdasom kvinnornas främsta banerförare, inte med ettenda ord i denna långa debatt tar upp det här proble-met, utan först när hon mer eller mindre blir provoce-rad att gå upp i en replik.Kommunkontot har inget med statsbidragen i öv-rigt att göra. Det är alltså inte att ge med ena handenoch ta med den andra, utan det är ett eget system somska vara självbärande. Det har inte varit självbärande.Det har gått med underskott. Det tycker vi är otill-fredsställande. Det måste vi lösa på något sätt. Menatt lösa det på det sätt som föreslår, attsäga att vi ska öka avgifterna och att kommunernasjälva får klara momsen, skulle innebära ett under-skott på 4,3 miljarder och försämrad eko-nomi. Det kan vi inte ställa upp på.Anf. 169 ():Herr talman! När man hör man hur tongångarna går inom det socialistis-ka blocket. Kvinnor är sådana som gör av med peng-ar. Ju mer kvinna man är, desto mer gör man av med.Det är som en politisk version av Våra värsta år medAl Bundy och hans fru. Men det är faktiskt inte så.Den debatten kan vi säkert också utveckla vidare. Jagville bara ha det sagt.När det gäller kommunkontot tycker jag att BengtSilfverstrand själv egentligen hade hela argumenta-tionen för vår hållning. Det har ingenting med stats-bidragen att göra. Det är ett system som ska stå påegna ben och vara självbärande. Precis det sade BengtSilfverstrand. Uttrycket att ge med ena handen och tamed den andra använde han själv om något helt an-nat.Det vi har föreslagit är precis det som säger, nämligen att systemet ska varasjälvbärande.Anf. 170 ():Herr talman! Jag noterar att nu harhaft två möjligheter att något beröra det allvarligaförhållandet att dåliga arbetsmiljöer som främst drab-bar kvinnorna är en viktig orsak till de ökade sjukda-garna. Hon har inte tagit möjligheten. Jag noterar attFolkpartiet inte har intresse av att diskutera de härfrågorna.Slutligen är det viktigt att vi när det gäller kom-munkontot har ett system. Det här är också ett systemsom är anpassat efter EU. Vi ska ha en redovisningoch det ska vara ett system som går ihop.Det går inte ihop.