prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Det har helt enkelt inte varit aktu-ellt. Frågan har inte varit aktuell, så det har inte fun-nits något behov av att reglera det här området tidiga-re.Men finns det politiska krafter som vill sättaden här frågan på dagordningen. Då finns det allanledning att skaffa ett rådrum och utredavilka konsekvenser en så stor förändring skulle få förde grundläggande principerna för svensk hälso- ochsjukvård. Vård efter behov och vård på lika villkor,solidarisk finansiering och demokratisk styrning avvården är principer som måste värnas. Avsikten är atten utredning ska tillsättas som får i uppgift att utredaett stort antal frågor som hänger samman med den härfrågeställningen och som naturligen infinner sig närman ska diskutera eventuell överlåtelse av driftansva-ret av ett helt sjukhus.Utskottet föreslår ett tillkännagivande om att denhär aviserade utredningen även bör titta på om be-greppet akutsjukhus bör preciseras ytterligare samtfrågan om eventuella sanktioner.Herr talman! Från borgerligt håll görs nu gällandeatt denna lag är något alldeles exceptionellt.För det första vill jag konstatera att i Västeuropaär det privata ideella vårdgivare man använder i förstahand, dvs. något som inte omfattas av den här lagen.Det är privata ideella vårdgivare som inte ställer fö-retagsekonomiska krav på avkastning på insatt kapitalsom nästan helt dominerar den privata sjukhusvårds-marknaden i Västeuropa.För det andra finns det förbud mot att driva sjuk-hus med vinstsyfte i ett flertal länder om vi tittar runtom på jorden. Så är exempelvis fallet i Nederländer-na, på och i Kanada.I början av hösten besökte halva socialutskottetKanada. Självfallet ägnade vi en stor del av tiden åtatt studera sjukvården. Mitt intryck av den resan varatt det fanns en mycket bred uppslutning kring densjukvårdsmodell man har i . Visserligen harman där som i alla utvecklade länder problem medköer och med att finansiera alla nya behandlingstek-niker som introduceras. Men man var helt övertygadom att det inte var några stora organisatoriska greppsom kunde lösa problemen. Den stora debatten i Ka-nada handlade om resurserna till vården och krav påökade statsbidrag. Intressant är att det var det storaliberala partiet i som för övrigt senare underhösten vann de allmänna valen i som var detsom kämpade allra mest för det vårdsystem man har iKanada och om att slå vakt om att sjukhusen skullevar non-profit-sjukhus.Man redovisade när vi var i mångajämförelser man hade gjort mellan sina egna non-profit-sjukhus och profit-sjukhus i på andrasidan gränsen till några timmars bilresa bort.Profit-sjukhusen i opererar alldeles i onödan,sade man. Det lönar sig nämligen bättre att operera.Man jämförde hjärtkirurgin och frågade: Varför ärfrekvensen av hjärtkirurgi tre till fem gånger högre iSeattle än i ? Deras förklaring var att iSeattle var det profit-sjukhus, i var detnon-profit-sjukhus.Även i finns det självfallet många studierkring olika vårdmodeller. Låt mig återge vad exper-trapporten till den parlamentariska utredningen . Man sade följande:Det är tveksamt om ägarformen är av avgörandebetydelse för om en vårdanläggning lyckas producerakostnadseffektiv vård av god kvalitet. Andra faktorerså som aktiv uppföljning från finansiären är troligenav större betydelse än ägarformen.Det var den internationella expertgruppens slut-sats.Eftersom sjukhusdrift inte kan bli en marknad iSverige är risken uppenbar för monopolprissättningoch överutbud. Sammantaget kan dessa åtgärdertillsammans med kravet på vinst leda till problem fören huvudman att kontrollera totalkostnadsutveckling-en för sjukvården. Vad som händer när sjukvården fårproblem att finansiera sin verksamhet vet vi ju här iSverige. Då blir det problem att leva upp till vårt egetprioriteringsbeslut här i riksdagen.För att utveckla vården krävs många åtgärder. Ettuttryckligt krav måste vara krav på samverkan snara-re än konkurrens, i varje fall i det led där det inte kanbli någon konkurrens. Detta gäller inte minst det storaflertalet patienter som vårdas på våra sjukhus. Mångasom vårdas på våra sjukhus har sammansatta behovoch behöver hjälp från flera håll för att få sin trygghettillgodosedd.Det allvarligaste hotet mot ett ökat antalvinstdrivna sjukhus är dock - och det finns det mångahälsoekonomer som har beskrivit - att detta sannoliktinnebär risk för att man banar väg för en privat finan-siering av vården, dvs. risk för att man slår sönder detsjukvårdssystem vi har i Sverige.För att ge oss rådrum att diskutera så här storafrågor är det enligt min uppfattning rimligt med ensådan här rådrumslag som gör det möjligt för svenskafolket att diskutera den här stora frågan och som gördet möjligt för svenska folket att i valet hösten 2002tala om hur man vill ha det i denna fråga. Det är rim-ligt att antar en sådan rådrumslag.Slutligen vill jag göra några kommentarer till vadvi har hört i tidigare inlägg här.Att alternativet skulle vara att en privat operatörhoppar in när man diskuterar en eventuell nedlägg-ning av ett sjukhus bygger bara på föreställningen faktiskt har resurser att betala den private ope-ratören. Då är det inte alternativet nedläggning ellerdrift i privat regi som det handlar om, utan antingenhar man pengar för att driva sjukhuset eller också harman inte pengar för att driva sjukhuset.Eftersom det nu är borgerlig majoritet i för-står jag inte den borgerliga majoriteten där om det varså att först var alternativet att lägga ned Simrishamnssjukhus men sedan dök det upp en privat vårdentre-prenör och då tyckte man helt plötsligt att man haderåd att ha sjukhuset kvar.Chris Heister försökte med sin uppräkning av enlång rad sjukhus att få det till att alla de sjukhusenhotas av nedläggning. Jag tror att fårsvårigheter med att styrka att så är fallet; i varje fallär det inte min uppfattning att nedläggning diskuterasvad gäller de sjukhus som hon räknade upp.Självfallet är det nöjda patienter, patienter som fårsin vård tillgodosedd, som är det viktigaste ändamåletmed sjukvården. Vi måste ha en helhetssyn på sjuk-vården. När en fråga plockas ut ur propositionen somman gör här och enbart diskuterar den tycker jag attdet är min uppgift att påminna om att sjukhusen är endel i ett sjukvårdssystem. Det finns många länkar idet systemet, och alla länkarna måste fungera för attvi ska ha en utvecklad sjukvård i det här landet.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet och avslag på reservationen. (Applåder)I detta anförande instämde ,, , Elisebeht Mark-ström, , , , , , , , , , , , , , ,, , , , , Susan-ne , , , Gö-ran , , , , och Cathe-rine (alla s).Anf. 6 () replik:Herr talman! Det var ett mycket defensivt försvarav en omöjlig proposition som alldelesnyss försökte ta sig igenom. Men inte med ett enda ord de allvarliga invänd-ningar som legalt finns mot denna proposition ochdetta lagförslag. Jag tycker att det hade varit på sinplats för att bemöta den kritik från alljuridisk expertis som har sagt att det här lagförslagetinte bör bli lag i riksdag. Jag tycker också attdet finns skäl för att i sina replikerförsöka reda ut detta.Conny säger att Hälso- och sjukvårdsut-redningen sagt att det inte spelar någon roll i vilkenägarform sjukvården drivs. Men varför då i Herransnamn lägga detta förslag till som ju såuppenbart strider mot andra lagar och som framförallt inskränker det kommunala självstyret som ärgrundlagsfäst? Den frågan vill jag att på.Conny tar också fram detta med vårdked-jan men det är ju så att vårdkedjan inte är starkare änsin svagaste länk. Ofta är det problem i sjukvården,framför allt i sjukhussjukvården. Därför menar vi attden landstingsdrivna vården behöver ha hjälp i sittförnyelsearbete. Således ska man inte säga nej tilldem som vill vara med och förnya och förbättra vår-den. I stället ska man bejaka dem som vill vara medoch se till att vi totalt sett får en bra sjukvård förmedborgarna.Vidare säger att det inte går att låtaett privat företag ha ansvar för driften av vården åt ettlandsting därför att det ibland bara finns ett ellernågra sjukhus. Han nämner också att situationen ärannorlunda i öppenvården.Låt mig då ta ett konkret exempel från öppenvår-den. På vårdcentralen i i norra harman svårt att få doktorer. T.o.m. från den socialde-mokratiska ledningen har man där gått ut och sagt vill att ska ta över verksamheten;detta ens innan egentligen har kunnatvisa på hur man ska kunna lösa problematiken ochens innan det finns ett avtal. Så desperat är man alltsågentemot sina medborgare att man säger att man villta till hjälp.Det är på precis samma sätt när det gäller sjuk-husvården. Runtom i landet ser vi att sjukhus avlövasoch läggs ned. Hotet mot och Landskro-na var inte borgerliga ledamöter i , utanhotet var Socialdemokraterna. Det var ju därför somvi i förra valet fick ansvaret för att se till att åstad-komma en bättre sjukvård för medborgarna. finnsLandskrona kvar, och finns också kvaroch utvecklar t.o.m. sin verksamhet.Anf. 7 () replik:Herr talman! Att man på vissa platser har en brist-situation vad gäller läkarbemanningen är känt för ossalla och så kommer det, tyvärr, förmodligen att vara ialla tider - om vi inte ska ha en enorm expansion avläkarutbildningen i det här landet. I nödlägen som kanuppstå måste man självfallet ta till alla möjlighetersom finns för att ge människorna bästa möjliga vård.När pratar om sjukvården finns detett begrepp som hon aldrig tar med i debatten: kon-trollen över kostnaderna. talar för densjukvårdsutveckling som man har i och iSkåne men hon nämner aldrig vad det ekonomiskautfallet av verksamheten är.I den moderata världen måste väl ändå detta medatt ha kontroll över sjukvårdens kostnader vara enfaktor som betyder någonting, eller är det bara att tutaoch köra och att lämna över underskott till en kom-mande majoritet som är den moderata modellen?Jag tror inte att , om det skulle bliborgerlig majoritet överallt - framöver -kan lova att inga strukturförändringar ska göras kringsvenska sjukhus. Den medicinska utvecklingen ärfaktiskt sådan att behandlingsmetoder förs från sjuk-hus till primärvården och nya introduceras på sjukhu-sen. Efterhand leder detta, tillsammans med befolk-ningsomflyttningar, självfallet till att sjukhusstruktu-ren från tid till annan måste diskuteras.Självklart vill ingen lägga ned ett sjukhus så längedet finns ett behov och underlag för att driva sjukhu-set. Men ibland kommer man till den gränsen då manmåste diskutera om en enskild specialitet har ett till-räckligt underlag. Om man ska ta bort den tänkbarautvecklingen för invånarna, tycker jag att man förinvånarna bakom ljuset.Anf. 8 () replik:Herr talman! Återigen: Inte ett enda ord från Con-ny för att bemöta den allvarliga kritik somriktas mot detta lagförslag, från Lagrådet, och ett flertalremissinstanser. Vi har i socialutskottet begärt att fåytterligare tid för att göra den noggranna analys somLagrådet också anser måste göras av om lagförslagetstrider mot lagen om offentlig upphandling och ge-menskapsrätten. Den möjligheten har vi inte fått. Nihar kört över oss, . Ni hävdar att detfinns avsevärda men som gör att denna lag måstestressas och hetsas igenom, så att den kan träda i kraftden 1 januari 2001.Sveriges riksdag är den lagstiftande församlingen.Tala om vad som gör att vi inte får tid till en nog-grann analys. är svaret skyldig i dennadel.Jag kan lova att vi driver från mo-derat och borgerligt håll är att vi ska se till att männi-skor får vård och att de får den . Det är vårt allraviktigaste uppdrag. Det gör vi genom att ta hjälpockså av privata vårdgivare.Conny säger att vi inte har kontroll överutgifterna. Det har vi visst. Vi kan se att vi kan erbju-da mer sjukvård för samma summa pengar, när vi tartill hjälp från andra. Jag sade i mitt inledningsanfö-rande att bara innebär att vi kan frigöra 100miljoner kronor för mer sjukvård i Stockholmslän. Det är 2 000 fler höftledsoperationer eller 200fler avancerade hjärtoperationer. Det kan vi göragenom att bejaka mångfalden och de som vill varamed och driva svensk sjukvård framåt, och inte bakåtsom ni socialdemokrater gör.Anf. 9 () replik:Herr talman! Beträffande behandlingen av ärendeti utskottet vill jag säga följande. Alla de instansersom och flera med henne har begärt skayttra sig över lagförslaget har beretts möjlighet attyttra sig. Vi har vid vår behandling förlitat oss på deställningstaganden som har gjorts i konstitutionsut-skottet och näringsutskottet, när man har haft attbedöma de lagstiftningar som ligger inom de bådautskottens ansvarsområden. I och med att vi har fåttklartecken från de båda utskotten i deras bedömningav respektive ansvarsområde har vi tyckt att det intefinns någon anledning för oss att inte gå vidare medärendet.Chris Heister pratar om resurser till vården. Honrepresenterar det enda parti i riksdag somvill dra ned de sammantagna resurserna till vården, ioch med att ni sade nej till de 9 miljarderna och villdra ned på statsbidragen till sjukvårdshuvudmännenmed ganska många miljarder. Det är utifrån en situa-tion med kraftigt minskade resurser som ska diskutera moderat sjukvårdspolitik, och inteutifrån dagens resurssituation.Det finns de som hävdar att länslandsting i sin bedömning behandlar på ett helt annat sätt än de egna sjukhusen iStockholmsområdet när det gäller uppräkning avbudget osv. kan jag inte frågaChris Heister. Men många hävdar att det är så. I såfall är det mycket konstigt, om man skulle hanterauppräkning av kostnader på ett sätt för ett privat dri-vet sjukhus och på ett annat sätt för de egna sjukhu-sen. Rimligtvis borde man även med moderat ut-gångspunkt behandla alla sjukhus lika. Så lär det intevara i fallet i , vilket jag tyckerär mycket anmärkningsvärt.Anf. 10 () re-plik:Herr talman! Jag tänker nöja mig med en fråge-ställning. Det gäller utskottshanteringen.Det är ingen tvekan om att vänstermajoriteten är ifärd med att fatta beslut som inskränker den kommu-nala självstyrelsen och näringsfriheten och medstörsta sannolikhet strider mot en rad gällande lagar.Det blev mycket tydligt när bl.a. gästade socialutskottet.Ett par veckors förlängd beredningstid för attkunna fördjupa analysen var vad som önskades frånminoritetens sida. Majoriteten sade nej till vårt öns-kemål. Det hävdades att det fanns en fara kring års-skiftet. Jag frågade i mitt anförande var den faranfinns. Flera andra har ställt samma fråga. Det är ma-joritetens argument, att det är till avsevärt men ombehandlingen här i dröjer några veckoreller kanske någon månad. Jag påstår att det inte finnsnågra aktuella "hot", för att använda den bild somConny säkert tänker sig. Vilka landsting ärdet? Jag önskar ett klart besked.Anf. 11 () replik:Herr talman! Det var alldeles uppenbart att ettlandstingsråd flög i taket och sade att han tänkte brytamot lagen. Någonstans finns det tankar om att lagenlägger hinder i vägen för något som är tänkt att ge-nomföras. Annars förstår jag inte landstingsrådet somflög i taket och sade att han hade för avsikt att brytamot lagen. Ett sådant uttalande gör man rimligtvisinte om det inte hade funnits en avsikt att vidta åtgär-der inom den närmaste framtiden.Kenneth framför kritik mot utskotts-hanteringen. Han är också medveten om att alla deman krävt skulle ha rätt att yttra sig i ärendet har fåttyttra sig. Det gäller både utskott i och in-stanser utanför som man krävt skulle yttrasig. Alla har inkommit med yttranden. Yttrandenafinns bilagda utskottets betänkande. Det är inte pri-märt socialutskottets uppgift att bedöma en del avfrågorna. har sina ansvarsom-råden att bedöma. De bådautskottens yttranden gav klartecken för att gå vidaremed propositionen. När vi hade fått den bedömningentyckte vi självklart att vi skulle gå vidare.Anf. 12 () re-plik:Herr talman! För är det självklart ska följa lagstiftningen. Sedan kan det uppståproblem om lagar står emot varandra. Man vet intevilken av lagarna man ska följa. Principiellt ska manfölja lagstiftningen, det är självklart.Jag utgår från att det är landstingsom menar. Enligt alla uppgifter vi harfått, efter förfrågan, finns inga aktuella planer, åt-minstone inte så att man av det skälet skulle behövasäga att lagstiftningen absolut måste träda i kraft den1 . Den skrivning som finns i utskottetsbetänkande och de diskussioner som har förts innebäratt vi förvägras en fördjupad analys. Det som står iutskottets betänkande, som framförs av majoriteten,är närmast att betrakta som lögn. Det är inte sant. Detfinns ingenting som är så aktuellt att lagen måsteträda i kraft för att nå era syften.Det är ganska allvarligt.Anf. 13 () replik:Herr talman! parti, Center-partiet, är väl inte det parti som har den allra störstainsynen i vilka tankar som finns i länslandsting, med den representation har där.Kenneth är kanske inte vittnesgill i denfrågan. Det var ett moderat landstingsråd som harstort inflytande i det som flög i taket.När det gäller den fördjupade analysen ska det nutillsättas en utredning. Den ska få i uppgift att studeramånga av de frågor som hänger samman med dennatyp av lagstiftning. Det är många frågor som det finnsanledning att lyfta fram för allmän debatt, så att män-niskor får en möjlighet att ta ställning till dem. Det ärfrågor som jag tycker ska lyftas fram inte minst ivalrörelsen så att människor får alla argumentenpå bordet och kan diskutera vad vi vill med de svens-ka sjukhusen, som vi vet ligger invånarna i vårt landså varmt om hjärtat.Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Jag vill anknyta till det som KennethJohansson var inne på, vad det verkligen är som lig-ger bakom skrivningen i utskottet "vad utskottet harerfarit".Vi har fått svaret att det är ett moderat lands-tingsråd i som tycker annorlunda. Men omman lyssnar på anförande kan man fåuppfattningen att det finns planer på detta runtom iSverige.Det verkar som om de uppgifter som åberopas iutskottet är hemligstämplade. Jag tycker att det skullevara bra om vi fick klarhet i vad det är som ligger tillgrund för detta.Jag skulle vilja fråga om inte också att det är ett problem att vara med ochbesluta om en lag som flera instanser säger stridermot andra lagar.Anf. 15 () replik:Herr talman! Det har gjorts uttalanden i ganskamånga landsting om att man vill vidta åtgärder i denhär riktningen. tolkar ordet planersom om det skulle finnas färdiga ärenden i landsting-en. Så är det inte. Men det finns tankegångar ochidéer, och det väcks motioner om att göra sådana härsaker i ganska många landsting.Frågan är definitivt på den politiska dagordning-en. I mitt eget hemlandsting vet jag att det finns ensådan motion från ett parti. Visst är frågan på denpolitiska dagordningen, även om det inte finns kon-kreta ärenden som ska klubbas mellan jul och nyår.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Det var också ett svar som egentligeninte var något svar. Ska vi då dra slutsatsen att detäven finns socialdemokratiskt styrda landsting somplanerar en utförsäljning av akutsjukhus och att det ärdem man avser att stoppa?Jag fick inget svar på frågan om det inte känns be-svärligt att stifta en lag som strider mot andra lagar,men man kanske inte behöver lyssna t.ex. till Lagrå-dets synpunkter om det inte gagnar de egna intresse-na.Anf. 17 () replik:Fru talman! Nej, i de socialdemokratiskt styrdalandstingen finns det inga planer på att sälja ut någrasjukhus. Jag är övertygad om att det förhåller sig pådet sättet.Bedömningen av huruvida någonting strider motlagarna eller inte har ju två av våra utskott i riksdagengjort. har gjort sin tolkning,och näringsutskottet har gjort sin tolkning. Det är detolkningarna vi förlitar oss på när vi går vidare medärendet och säger att vi ska ta upp det i kammaren föravgörande och beslut.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Det är en mycket märklig situation attstå här när man känner att det finns osakligheter ochdirekta lögner i det betänkande som majoriteten stårbakom. Här har vi upprepade gånger, både i utskottetoch här i kammaren, bett att få förslagen. Vi begärdeatt få en utvidgad tid för att göra engrundläggande beredning. Att säga att argumentet tilldetta förslag är att det runtom i landet nu finns planerpå att lämna ut sjukhus är alldeles för vagt för attkunna accepteras. säger att det ivarje fall finns en motion i från ett parti.Jag ställer frågan igen. Om det är felaktigt att So-cialdemokraterna har sagt så i utskottet borde man taavstånd från det här . Vi har inte fått de signaler-na. Jag har insyn också i sjukvård, ochjag vet att det inte är så.När det gäller demokratisk styrning är det ocksåintressant att tar upp det. Så längeSverige har ett offentligt finansierat sjukvårdssystemefter behov, styrs sjukvården av politiker, antingendirekt eller indirekt. I och med att man sluter avtalmed en annan vårdgivare styrs också det avtalet avpolitiker.Jag vill ställa frågan: Vad är det som gör lands-tingspolitiker så urusla att de ska ha förmyndare översig för att fatta de beslut som de redan har fått väljar-nas förtroende att fatta?Anf. 19 () replik:Fru talman! påstår att det skullefinnas lögner i utskottets betänkande. Jag kan inte seatt det finns några lögner i utskottets betänkande.Jag upprepar: Det ni har ställt krav på att instanserska yttra sig om har instanser fått yttra sig om. Detfinns exempel från här i riksda-gen då vi förvägrades att få olika instanser att yttrasig över saker och ting. Så kunde man hantera frågorpå . har vi hanterat det på det sättet attde som ni har ställt krav på ska yttra sig har fått yttrasig. Alla som ni har önskat ska yttra sig har fått yttrasig. Så är det när det gäller handläggningen av frågani utskottet.Självfallet är frågan om sjukhus en mycket viktigfråga. Här har vi ett område som inte har varit regle-rat i svensk lagstiftning, och här har det bevisligenhänt att man på två ställen i landet har lämnat ut sjuk-hus. Då är det väl rimligt att man skaffar sig ett två-årigt rådrum för att gå igenom den här frågan nog-grant, att utreda alla aspekter, att föra ut frågan till enallmän debatt och att slutligen låta väljarna ta ställ-ning till frågan . Jag tycker inte att det ärett orimligt resonemang, . 20 () re-plik:Fru talman! Men det var så här, , attdet bland dem som vi ville ha synpunkter från fannsde som behövde mer tid för att kunna ge en fylligareinformation, och det förvägrades dem.När det gäller en utredning är det naturligtvis rättordning om man känner för det. Men det är inte sär-skilt vanligt att vi här i kammaren stoppar någontingför att göra en utredning. Man gör en utredning, ochnär utredningen kommer fram till någonting tar manställning just då.När det gäller att oppositionen vill och har somambition att medborgarna ska få vård i rätt tid vetConny mycket väl att vi upprepade gångerhär i kammaren har pratat om vårdgarantier, för att deenskilda människorna ska få möjlighet att komma tillvården när de behöver den. Vi har inte fått gehör fördet. Vårdköerna har ökat.När vi då på olika andra sätt försöker stimulera tillatt medborgarna ska få den hjälp de behöver sägerSocialdemokraterna blankt nej. Då verkar det som omdet är mera formfrågor och principer som styr änmänniskans behov. Jag tycker att det är mycketmärkligt.Min nästa fråga är: Har Socialdemokraterna såokloka landstingspolitiker att man vill ta ifrån demmöjligheten att få utforma en sjukvård och att fåuppfylla hälso- och sjukvårdslagen på det sätt somgagnar medborgarna just i det bäst?Anf. 21 () replik:Fru talman! ställer frågan till ensom har varit socialdemokratisk landstingspolitikerunder . Jag känner de flesta kanske bättre änvad gör. Min uppfattning är själv-fallet att vi har mycket kloka landstingspolitiker i dethär landet.Även sjukvårdspolitik måste omgärdas av vissanationella beslut. Det är inte så att man utan någrasom helst ramar lämnar över sjukvården att utföras avde landstingskommunala huvudmännen. Så är det intemed skolfrågor som överlämnas till primärkommu-nerna.