prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:40Tisdagen den 5 decemberKl. 11.00 - 16.2418.00 - 23.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 november.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen meddelade att () åter-tagit sin plats i varigenomuppdraget som ersättare upphört för § Kompletteringsval till fullmäktige i Riks-bankenTalmannen anmälde att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält som suppleant i fullmäktige iRiksbanken efter förklarade vald tillsuppleant i fullmäktige i RiksbankenMarie ()4 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Miljö-partiet de grönas riksdagsgrupp skulle aktuell debattom alliansfriheten och dess innehåll anordnas onsda-gen kl. 15.00.Från regeringen skulle utrikesminister delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Begäran om aktuell debatt om alliansfriheten ochdess innehållUnder de senaste veckornas diskussioner om alli-ansfriheten har framkommit otydligheter om dessinnehåll och definition. Detta är olyckligt då allians-friheten utgör en hörnsten i svensk säkerhetspolitik.Frågans aktualitet har också ökat i samband medutvecklandet av EU:s krishanteringsförmåga somkommer att bli en viktig fråga under det svenska EU-ordförandeskapet. Det torde därför vara nödvändigtmed en särskild debatt i ämnet. Debatten borde ocksåges hög prioritet med anledning av i Nice.Stockholm den 28 november 2000Miljöpartiet de GrönaPer LagerGruppledare5 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:50 Meddelande från Kommissionen till Rå-det om främjande av hållbar transportpolitik i ut-vecklingssamarbetet KOM (2000) 422 till utrikes-utskottet2000/01:51 Förslag till och rå-dets direktiv om ändring av direktiv om tillnärm-ning av medlemsstaternas lagar och andra författ-ningar i fråga om fritidsbåtar 12463/00,KOM (2000) 639 till miljö- och jordbruksutskottet6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återTrafikutskottets betänkande 2000/01:TU1Lagutskottets betänkanden /01:LU1-LU37 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 30 novemberSkU6 Beskattning av utländska nyckelpersonerMom. 1 (beskattning av utländska nyckelpersoner)Först upptogs yrkandet i reservation 1 om avslag påpropositionen och därefter övriga yrkanden beträf-fande lagförslaget.1. avslag på res. 1 (m)2. bifall till res. 1 (m)Votering:154 för avslag75 för bifall89 avstod31 frånvarandeKammaren avslog res. 1.Partivis fördelning av rösterna:För avslag: 113 s, 37 v, 1 kd, 3 cFör bifall: 74 m, 1 kdAvstod: 8 s, 1 v, 38 kd, 14 c, 13 fp, 15 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpStig () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 1 (i övrigt)1. utskottet2. 2 (kd, fp, mp)3. res. 3 (c)Förberedande votering:89 för res. 218 för res. 3209 avstod33 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:122 för utskottet104 för res. 292 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 1 cFör res. 2: 1 m, 35 v, 40 kd, 13 fp, 15 mpAvstod: 73 m, 3 v, 16 cFrånvarande: 10 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 2 (uttalanden om den framtida skattepolitiken,m.m.)1. 5 (kd)3. res. 6 (fp)Förberedande votering:40 för res. 513 för res. 6266 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:183 för utskottet40 för res. 595 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 38 v, 8 c, 15 mpFör res. 5: 40 kdAvstod: 74 m, 8 c, 13 fpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.SkU3 En ny tullagMom. 2 (tullkontrollen beträffande intrång i viss im-materiell äganderätt)1. utskottet2. 1 (m)Votering:243 för utskottet75 för res. 11 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 38 v, 40 kd, 17 c, 11 fp, 15 mpFör res. 1: 74 m, 1 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (tulltillägg)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)Votering:192 för utskottet126 för res. 231 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 38 v, 17 c, 15 mpFör res. 2: 73 m, 40 kd, 13 fpFrånvarande: 9 s, 9 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 4 (dröjsmålstalan)1. utskottet2. 3 (m, kd, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 1 decemberSfU2 Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarMom. 2 (utredning om )1. utskottet2. 1 (m)Votering:242 för utskottet75 för res. 132 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 37 v, 40 kd, 17 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 74 m, 1 mpFrånvarande: 10 s, 8 m, 6 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 4 (kommunersättningar vid flyktingmottagan-de)1. utskottet2. 2 (kd)3. res. 3 (mp)Förberedande votering:53 för res. 217 för res. 3247 avstod32 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:264 för utskottet40 för res. 215 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 74 m, 38 v, 17 c, 13 fpFör res. 2: 40 kdAvstod: 15 mpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 7 (handläggningstiden)1. utskottet2. 4 (fp, kd)Votering:257 för utskottet60 för res. 41 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 74 m, 38 v, 9 c, 15 mpFör res. 4: 40 kd, 8 c, 12 fpAvstod: 1 fpFrånvarande: 10 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 8 (ansvar för ensamkommande barn)1. utskottet2. 5 (mp, c)Votering:245 för utskottet71 för res. 53 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 73 m, 37 v, 1 kd, 12 fpFör res. 5: 38 kd, 17 c, 1 fp, 15 mpAvstod: 1 m, 1 v, 1 kdFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 9 (skolgång m.m. för asylsökande barn)1. utskottet2. 6 (kd, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 4 decemberUU1 Utgiftsområde 5 och in-ternationell samverkanMom. 2 (en MR-funktion i Statsrådsberedningen)1. utskottet2. 1 (kd)Votering:225 för utskottet40 för res. 150 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 22 m, 38 v, 17 c, 13 fp, 13 mpFör res. 1: 40 kdAvstod: 48 m, 2 mpFrånvarande: 9 s, 12 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 8 (generalkonsulat i )1. utskottet2. 5 (m, kd, c, fp)Votering:177 för utskottet140 för res. 532 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 1 m, 37 v, 2 kd, 15 mpFör res. 5: 72 m, 38 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 9 s, 9 m, 6 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU2 Utgiftsområde 7 Internationellt biståndMom. 1 (en översyn av utvecklingssamarbetets måloch utformning)1. utskottet2. 2 (fp)Votering:194 för utskottet13 för res. 2113 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 2 m, 38 v, 1 kd, 15 c, 15 mpFör res. 2: 13 fpAvstod: 72 m, 39 kd, 2 cFrånvarande: 8 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 10 (biståndsramen och enprocentsmålet)1. utskottet2. 4 (kd)3. res. 5 (c)4. res. 6 (fp)Förberedande votering 1:17 för res. 513 för res. 6289 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:40 för res. 417 för res. 5264 avstod28 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:176 för utskottet39 för res. 4103 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 2 m, 38 v, 14 mpFör res. 4: 39 kdAvstod: 72 m, 17 c, 13 fp, 1 mpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 3 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 18 (särskilda katastrofinsatser)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:198 för utskottet53 för res. 769 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 5 m, 40 kd, 17 c, 13 fpFör res. 7: 38 v, 15 mpAvstod: 69 mFrånvarande: 8 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 28 (kanaler för demokratibistånd)1. utskottet2. 8 (m)Votering:229 för utskottet74 för res. 813 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 121 s, 38 v, 38 kd, 17 c, 15 mpFör res. 8: 74 mAvstod: 1 s, 12 fpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 5 fp, 1 mpMom. 38 (skuldbörda)1. utskottet2. 10 (c)Votering:229 för utskottet18 för res. 1071 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 2 m, 38 v, 40 kd, 12 fp, 15 mpFör res. 10: 17 c, 1 fpAvstod: 71 mFrånvarande: 9 s, 9 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 57 (bistånd till )1. utskottet2. 17 (m, kd, c, fp)Votering:176 för utskottet143 för res. 1730 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 38 v, 1 kd, 15 mpFör res. 17: 74 m, 39 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpUlla-Britt () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 61 (bildandet av ett )1. utskottet2. 18 (v)Votering:202 för utskottet40 för res. 1873 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 2 m, 37 kd, 16 c, 13 fp, 12 mpFör res. 18: 38 v, 2 mpAvstod: 72 m, 1 kdFrånvarande: 9 s, 8 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 2 mpLars () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 63 (formerna för en utvärderingsfunktion)1. utskottet2. 19 (m, kd, c, fp)Votering:175 för utskottet143 för res. 1931 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 122 s, 38 v, 15 mpFör res. 19: 73 m, 40 kd, 17 c, 13 fpFrånvarande: 9 s, 9 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU5 Svenskt medlemsskap i InteramerikanskainvesteringsbolagetKammaren biföll utskottets hemställan.10 § Aktuell debatt: MobbningAnf. 1 ():Fru talman! Det är tyst mobbning som gör mestont. Det är mobbning som inte syns och som kanhålla på i all evighet, sådan som sätter ärr i ens själför livet. Den sortens mobbning som är nästan omöj-lig att stoppa. Jag vet inte vem offret är eller vem detär som mobbar. Men den finns, och den känns.Så säger en ung flicka som blivit mobbad.Den här morgonen har återigen tiotusentals barnoch ungdomar gått till skolan med en klump av rädslai halsen och i magen, en rädsla för att mobbningenska fortsätta än . Hur många det egentligen ärsom mobbas vet ingen - mörkertalet är stort. Proble-met med mobbning är just att vi inte vet, att vi inteser, eller t.o.m. att vi aktivt undviker att se och agera.Kristdemokraterna har begärt den här debatten ommobbning för att ingen längre ska kunna skjuta fråganifrån sig, för att ingen ska kunna säga att det är någonannans problem, på någon annan plats, i någon annantid. Vi vill ha en debatt om mobbning för att visa allade tiotusentals barn och vuxna som lider avrädsla och ångest att vi bryr oss. Vi vill ha en debattom mobbning för att det här är en fråga som sätter ärri själen, inte bara hos den mobbade utan också hosmobbaren.Men, fru talman, det är inte bara barn som mob-bar. Mobbning är inte bara ett problem i skolan,mobbning är ett problem även på våra arbetsplatser.Vi tänker inte ge upp kampen mot mobbning sålänge det finns en enda individ som mobbas. Därförkräver vi en nationell samling, en nationell kampanj,en nollvision, mot mobbning. Vi hoppas att det bliren konstruktiv debatt här där alla goda krafter ärberedda att samarbeta.(Applåder)Anf. 2 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det är en viktig debatt som vi harframför oss. Det är roligt att se att så många av kam-marens ledamöter är här och ställer upp. Jag ser ju attalla partier vill få ett stopp på på all mobbning somfinns bland barn och bland vuxna.För några dagar sedan var jag med på en stor sa-tellitkonferens, anordnad av BRÅ och ,som gick ut till nästan 200 gymnasieskolor runtom iSverige. Rubriken var mot rasism.Det som gjorde det allra starkaste intrycket på migunder den dagen var de ungdomar som var med istudion. Från alla ungdomarna kom ett tydligt beskedtill oss vuxna: Låt ingen bli utanför! Alla har rättenatt vara med i skolan, oavsett vad de egentligen sägereller gör.Ungdomarna menade att inom den människa somibland agerar kränkande eller för med sig budskapsom vi kanske ogillar saknas ofta ett självförtroende.Därför går man till ytterligheter i sitt beteende. Men,sade de till oss vuxna, se till att alla är med och tasupp och att vi ger dem självförtroende redan från detatt de är små så att de inte behöver använda ytterlig-heter för att göra sig hörda!År 1998 fattade ett mycket viktigt be-slut, nämligen om en skärpning av skollagens portal-paragraf om att ingen som är i skolan ska bli kränkt,att alla som arbetar i skolan har en skyldighet attingripa när de ser att någon utsätts för en kränkandebehandling.Dessutom markerade vi i läroplanen att rektor harett särskilt ansvar för att det på varje skola finns enmobbningsplan. Jag minns de här diskussionerna iutbildningsutskottet - hur viktiga de var och hur vialla ställde oss bakom det hela. På något vis synlig-gjorde vi också de problem som hade varit dolda ochsom kanske många inte hade vågat prata om. Jag troratt det också blev startskottet för många enskilda attvåga gå och ut och berätta. när vi ser att antaletanmälda ärenden har ökat beror det kanske på attmobbningen i sig har ökat eller kanske på att vi harsagt att vi inte längre tillåter att någon blundar. Vi villatt det här ska bli synliggjort.Sett till de brev som kommer till mig - ErlingWälivaara läste upp ett sådant brev; det finns en sam-ling av brev till skolministern - handlar det väldigtmycket om att inte ha blivit sedd, om att inte ha blivitlyssnad på. Det är detta som de har med sig i sinförtvivlan. De försökte berätta men det viftades bortoch togs inte på allvar.De säger att de fortfarande - det kan ha gåttmånga år och de har blivit vuxna - kommer ihåg dettamed att inte ha blivit erkänd, att någon sade att detdär är något som går över med tiden och att vi vuxnasom mötte barnen inte hade förmåga att verkligeninse att det här är något som sitter djupt inne i en,som går djupt i barnens själ och som man kommer attbära med sig resten av livet.Vad är då mobbning? Ja, det är oerhört svårt attsätta fingret på detta därför att det ser så väldigt olikaut. Det värsta är kanske det som beskrev, nämligen den osynliga mobbning somfinns någonstans men som man inte kan ta på. Mankan märka den i ett klassrum. När en viss elev fårordet av läraren eller ska berätta något hörs det kan-ske bara harklingar eller att någon rasslar med ettpapper. Det sker från gruppen. Man kan inte se vemdet är, utan det sker bara någonting. Man känner ochförnimmer det. Vi har det där med att alla vänderryggen till och att någon blir utstött och aldrig fårvara med och leka på skolgården - det handlar då omde mindre barnen - eller att någon inte kommer med igänget som ska gå och se en film . Det ärallra svårast att hitta sådant, att kunna ta i det och attkunna börja arbeta med det.Det krävs mycket av läraren när det gäller attkunna vara den lyhörde som ser, förnimmer och kän-ner. Det är givetvis lättare när någon kanske angriperdet som utåt kan verka värre, det fysiska våldet, mendet ser man och det kan man ta i och göranågot åt.Vem är det då vi talar om? Ja, det handlar ombarn från fem, sex eller och uppåt, genom ung-domsskolan. En del, kan vi som vuxna ibland säga,gör det nog av oförstånd. Men det finns inget oför-stånd när man är elak och dum mot någon annan, utanvi vuxna har alltid en skyldighet att ingripa.Vem är då mobbare och vem är det som är mob-bad? Ja, återigen: Den som mår illa, som far illa ellersom ropar på eller vädjar om hjälp ser vi. Men mob-baren, är det en tydlig person? Alla brev som jaghar fått vittnar också om att utåt har gruppen iblandvalt ut någon att bli den som talar och som utförmobbandet, med ord eller med handling. Men bakomfinns alla de passiva mobbarna - de som bara står däroch tittar på och som ibland vill att det ska hända mensom ibland också far illa därför att de inte vill att detska hända. De vågar dock inte göra någonting.Återigen: Det är oerhört svårt att få en tydlighet imobbningen. Det finns alltså inte ett sätt att mötaeller att göra något.Var finns föräldrarna när vi pratar om mobbning?Hur känns det? Vad tror vi att en förälder vill göraom skolan ringer upp och säger att barnet är mobbateller att sonen är mobbare?Jag är övertygad om att de allra flesta föräldrarverkligen vill engagera sig och vill sina barns bästaoch att de vill hjälpa till för att det ska bli bra i skolan- oavsett om man är förälder till den som sagts varamobbare eller om man förälder till ett barn som blivitutsatt. Jag säger de flesta, för det finns också föräldrarsom inte vill ställa upp i det här arbetet och i den härsamverkan. Men de flesta vill och det är de som viska ta till vara.År 1999 blev för mig värdegrundsåret. Jag ansågdet vara oerhört viktigt att lyfta fram det som vi i dagpratar om, för i botten handlar det om människorsattityder och värderingar. Grunden läggs ju hos ossvuxna - hur vi är mot varandra, vilka ord vi användertill varandra och hur vi visar varandra respekt; vi är juförebilder för de unga.Det blev ett genomslag med värdegrundsåret.Många skolor har valt att på olika sätt prata om hon-nörsorden i vår läroplan. Det arbetet måste givetvisfortgå, och det gör det. Vi har fått några centrum:Ersta , och med speciella uppdrag att fortsattutbilda, kompetensutveckla och hitta medel ochforskning när det gäller hur vi kan bli bättre på atthitta mobbning.Skolledarna är motorn i all skolutveckling. Skol-ledaren är den som har det yttersta ansvaret. Tyvärrvisade den granskning som jag bad ochdess inspektörer att göra att mobbningplanerna ännuinte nått den effekt som vi hoppades på i riksdagen.En del sköter det bra men en del sköter det definitivtinte bra.Återigen: Vi måste möta skolledarna och under-stryka vikten av att inte glömma bort det här medvärdegrunden.Det är min uppfattning att arbetet med värderingarinte är något som man kan göra under ett eller ,utan det är något som ständigt måste återkomma iskolans vardag och på allas arbetsplatser. Det gälleratt göra det öppet och ärligt. Människor bär på för-domar och attityder som vi ibland känner inte är de-mokratiskt accepterade. Men låt oss prata om det högtoch låt oss lägga allting på bordet så att det blir tyd-ligt och klart och se till att ingenting är under mattan!Genom vårt sätt att öppet våga agera blir vi denförebild som de unga önskar och som de verkligenbehöver ha för att de sedan ska kunna visa varandrarespekt och solidaritet.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Att få känna sig trygg är en mänskligrättighet som gäller barn minst lika väl som vuxna,och med detta som utgångspunkt blir frågan ommobbning central. Skolan är genom skolplikten ettobligatoriskt inslag i varje ung människas liv. Enskolpliktig pojke och flicka är tvingad att infinna sig iskolan oavsett hur de känner eller uppfattar miljön.Skolan är barnens arbetsplats, och det gör mobb-ningen till en grundläggande arbetsmiljöfråga. Mobb-ningen berör inte bara den utsatta individen utan våramest centrala grundläggande värderingar och rättig-heter i samhället. En nollvision mot mobbning är föross kristdemokrater därför det enda tänkbara.Skolan har en grundläggande uppgift när det gäl-ler normöverföring och identitetsbildning hos elever-na. Barn måste få lära sig att behandla andra som desjälva vill bli behandlade. Den empatiska förmågan äravgörande för hur barn handlar i olika situationer, ochden måste därför övas regelbundet. skrevvi kristdemokrater en rapport om problemet medmobbning och betonade då liksom nu vikten av etiskasamtal med eleverna. Att etiska problem tas upp ochdiskuteras regelbundet är nödvändigt för att öva bar-nen i ett empatiskt tänkande.I vårt stressade samhälle är det alltfler barn sominte får känna sig älskade, unika, behövda och sedda.Dessa barn gör allt för att synliggöra sig själva, för attbli uppmärksammade. Om barnen då saknar en na-turlig värdegrund kan våld och mobbning bli ett sättatt nå denna uppmärksamhet. I skolorna har stressadelärare inte samma möjlighet eller ork att se vad somförsiggår bland eleverna. Att skapa en bättre arbets-miljö i skolan är nödvändigt i arbetet mot mobbning.Arbetsmiljöförbättringen inkluderar också flervuxna i skolan. Det är därför i sittbudgetförslag anslagit 3 miljarder kronormer än regeringen till kommunerna att användas bl.a.i skolan.Fru talman! Alla vuxna har en skyldighet att tabarns berättelser och subjektiva upplevelser på allvaroch inte vifta bort med "det var väl inte så farligt"eller "bry dig inte om dem". Ett stort problem förvuxna när det gäller att ta itu med mobbningen är attmobbningen ofta sker när de vuxna inte ser. Allapositiva erfarenheter från arbete mot mobbning visarnödvändigheten i att samarbeta med eleverna. Ele-verna är ofta mycket medvetna om vad som händer.Att en lärare engagerar sig och ställer frågor lederofta till att eleverna öppnar sig och börjar berätta. Attge möjligheter för eleverna att börja prata kan därförvara en viktig nyckel i arbetet mot mobbning.En handlingsplan mot mobbning ska finnas påvarje skola, och det är av yttersta vikt att eleverna fårvara delaktiga i skapandet av denna handlingsplan föratt den ska få genomslag i verksamheten. Samarbeteär ett nyckelord i arbetet mot mobbning - samarbetemellan lärare, elever, andra vuxna i skolan och föräld-rarna.Alltid när allvarliga fall av mobbning uppdagas ärdet många som ropar på sanktioner mot kommuner,mot skolor och mot elever. Vi kristdemokrater ärosäkra på om det verkligen är rätt väg att gå. Kraftmåste läggas på att få alla att inse vikten av förebyg-gande arbete mot mobbning. Engagemang, samarbe-te, värme, trygghet och klara regler mot oacceptabeltbeteende måste vara ledande i arbetet mot mobbning.Självklart finns det fall när konflikterna inteminskar trots intensivt arbete. I dessa fall måste sko-lorna ha rätt att flytta mobbaren. Det måste stå heltklart för alla att mobbning aldrig är den mobbades feloch att sådant är helt oacceptabelt. Att flytta en elevmåste dock vara en sista åtgärd och bör ses som ettmisslyckande. Det ger fel signal, nämligen att skolaninte rår på dem som mobbar.Fru talman! Mobbning är inte bara ett problem iskolan - mobbning och trakasserier är ett problemäven på våra arbetsplatser. Det är en företeelse somofta är bättre dold men lika kränkande och smärtsamsom bland barn. Mellan 250 000 och 300 000 perso-ner mobbas av arbetskamrater och chefer under ett åri . 15 000 blir så allvarligt mobbade att dekänner sig tvungna att lämna sin arbetsplats - enarbetsmiljöfråga som också den måste tas på allvar.Vad kan då vi rikspolitiker göra för att minskamobbningen? En av våra viktigaste uppgifter är attskapa uppmärksamhet så att alla medborgare tar sittansvar, så att vi alla i vår vardag tänker efter som detfinns någon i vår närhet som just nu utsätts för krän-kande behandling av något slag. För att skapa maxi-mal uppmärksamhet föreslår vi skolministern att utsenästa år till ett kampanjår mot mobbning, en nationellsamling där alla goda krafter samverkar mot våld,trakasserier och mobbning. Exempel från visaratt under en liknande kampanj där sjönk mobbningeni skolorna med 50 %.Jag kommer i mitt nästa inlägg att presentera någ-ra punkter som skulle kunna ingå i en riksomfattandekampanj mot mobbning.(Applåder)Anf. 4 (m):Fru talman!