prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Den här frågan kan-ske behöver lyftas fram separat och inte kopplas tillbarnens rättigheter utan till de funktionshindradesrättigheter.Det är inte bara i den här frågan ansökarländernasregeringar försöker dölja förhållandena och inte villdiskutera dem. På samma sätt är det med trafficking.Man försöker att inte diskutera det.Sveriges regeringen har en väldig chans att lyftafram frågan om funktionshindrade och ställa lite kravpå ansökarländerna att de följer de mänskliga rättig-heterna även när det gäller funktionshindrade.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt. kän-ner ett stort ansvar och kommer att efter bästa förmå-ga fullfölja det ansvaret och driva frågan.När det gäller funktionshindrades rättigheter överhuvud taget kommer ett särskilt möte att arrangerasunder vårt ordförandeskap just för att diskutera bl.a.dessa frågor.Precis som de sadefinns det anledning för oss att understryka detta i vårabilaterala kontakter med ansökarländerna.Skatt på förbränning av avfallAnf. 83 ():Herr talman! Jag har en fråga till miljöministern.Ett holländsk fartyg som är lastat med avfall harstoppats av . Det visade sig att det var"olagliga" sopor. Det var inte anmält som det skulle,osv.Jag ser ett problem. Det är att håller på attbli en stor importör av avfall. Utvecklingen har varitväldigt kraftfull. År1998 importerades , och ser det ut attbli nästan . Det är en ökning med 600 %.Det kan man också kalla tillväxt, men det är intenågon lysande tillväxt.Vi är många i denna kammare som skulle vilja haen förbränningsskatt när man förbränner avfall. Rege-ringen har diskuterat det lite grann. Hur är stämning-arna i regeringen just nu när det gäller avfallsskatt?Är vi på väg att få en eller inte?Anf. 84 Miljöminister ():Herr talman! Jag har tidigare också oroat mig förden ökning som finns av import av avfall. Jag lämna-de ett uppdrag till för ungefär etthalvår sedan för att få ett underlag till att gå vidareoch diskutera det eventuella behovet av en avfalls-skatt.Beskedet jag fick från är attäven om det importerade avfallet ökar är det fortfa-rande väldigt små kvantiteter i jämförelse det vi pro-ducerar själva. Den omfattningengör inte att det är ett akut behov av att införa en av-fallsskatt, men naturligtvis ska vi följa utvecklingenytterligare.Just nu funderar jag på hur vi ska gå vidare. Im-porten av avfall är ett problem, men det finns andraproblem. Det problem jag är mest oroad för är omförbränning av avfall inkräktar på biologisk behand-ling avfall. Det gäller om vi förbränner i stället för attt.ex. röta organiskt avfall och får fram biogas. Detstämmer inte heller med den avfallshierarki som jagtycker att det är rimligt att vi ska arbeta med utgångs-punkt från.Anf. 85 ():Herr talman! Jag delar uppfattningi den frågan, att det finns flera skäl som talar för enavfallsskatt. Många länder har ju en avfallsskatt. Detär därför som man exporterar avfall till länder sominte har det. Det blir för dyrt att ta hand om avfallethemma.På det här sättet konkurreras biobränslen ut. Desom har satsat på energiskog känner att de är orättvistbehandlade. De har fått en massa löften om ett visstpris, men så blir det inte och då blir det fördem att överleva.Om jag förstår rätt är Socialdemo-kraterna vågmästare i den här kammaren när det gäl-ler denna fråga. Det står mellan och ossandra. Det är dags nu att sätta ned foten och införa enskatt på förbränning av avfall.Kan denna vågmästarsituation bidra till att rege-ringen påskyndar sitt tänkande i denna fråga?Anf. 86 Miljöminister ():Herr talman! Det kan ju vara tvärtom också. Detär väldigt behagligt att vara vågmästare, det vet juBirger bättre än någon annan. Man känner enstark makt och en stor möjlighet till inflytande. Det ärmöjligt att vi har lust att suga på den goda karamel-len.Jag ser också det stora problemet med om för-bränningen inkräktar på den biologiska hanteringenav avfallet. Det är bedömningar som vi nu håller påatt göra. Import av avfall är egentligen inte det storaproblemet.Det allra viktigaste är att vi behandlar förbränningav avfall så att vi inte får de negativa miljökon-sekvenser som vi annars skulle ha fått. Där infördeSverige de då strängaste reg-lerna för hur avfallet från sopförbränning ska renasoch vilka krav som man ska ställa på detta.Nu har vi arbetat med ett EG-direktiv som kom-mer att skärpa kraven ytterligare på ett sätt som ocksåkommer att påverka oss i , och det träder ikraft så småningom.Det är klart att det är oerhört viktigt att om vi skatillgodogöra oss energiinnehållet i avfall - vilket detfinns många skäl för - ska vi också garantera att detinte blir några farliga utsläpp från den förbränningen.Tillväxten i . 87 ():Herr talman! Jag vill fråga storstadsministern vil-ka skälen är till den rapporterade tillväxtavmattningeni län.Anf. 88 Statsrådet ():Herr talman! Jag vet inte riktigt vilket underlagsom stöder sig på när han talar omden pågående tillväxtavmattningen i län.Däremot vet jag att regeringen arbetar hårt. Jag öns-kar att de ansvariga politikerna i ochStockholms län arbetade ännu hårdare med att för-stärka kampen mot segregationen och arbetslöshetenoch för att få fart på byggandet av hyreslägenheter istorstadsområdena.Det är detta som storstadsministern jobbar med.Och jag kan ju fråga: Vad gör ochhans parti för att få fart på tillväxten i storstadsområ-dena?Anf. 89 ():Herr talman! Det är väl ändå bra, storstadsminis-tern, om vi börjar med att vara överens om att detfinns sådana siffror. har pekat påatt trots utvecklingen , då Stock-holm var en sorts motor för tillväxten, går det nu ned.Man spår att kommer tillväxten iStockholm att vara lägre än i övriga delar av landet.Motorn blir ett släpankare.De flesta torde vara överens om att det beror på enlång rad bristsituationer som uppträder. Det ärbrist på bostäder trots att det finns en omfattandepolitisk planering för att bygga, men det finns mångaprocesser som håller byggandet tillbaka. Det är bristpå infrastruktur. Regeringen skickar inte några pengartill regionen eftersom man är så upptagen med attskicka pengar till andra ställen.Det pågår en regional straffbeskattning av Stock-holmsregionen med värnskatter, med utjämnings-skatter och med höga fastighetsskatter som regionaltbrännmärker Stockholmsregionen.Det är nog inte så att jag ska stå här och svara förvad mina partivänner gör i och iStockholmsregionen, utan det är dags för storstads-ministern att tala om vad agendan blir för att få fartpå tillväxten i igen. Utan tillväxti stannar nog tillväxten av iresten av Sverige.Anf. 90 Statsrådet ():Herr talman! De bristsituationer som talar om gäller t.ex. bristen på bostäder. Dåkan vi gemensamt anstränga oss mer, ,för att bygga t.ex. fler hyreslägenheter i storstadsom-rådena.Det finns också en begynnande brist på arbets-kraft, som det är en stor grupp människor -akademiskt utbildade, men med utländsk bakgrund -som inte har arbete. Då kan vi gemensamt ansträngaoss mer för att dessa människor ska få delta i upp-byggandet av tillväxten i storstadsområdena.Stockholm är en nettobidragstagare och inte ettområde som - vilket beskrev -straffbeskattas för att hjälpa andra regioner. HelaSverige behöver leva, och det gäller både storstadsre-gioner och glesbygdsområden. Vårt skattesystemsyftar till att bidra till att utveckla alla delar av Sveri-ge. Där finns med.Med en annan politisk ledning i storstadsområde-na skulle tillväxten möjligen kunna fördelas på ettannat sätt i Stockholm.Opus DeiAnf. 91 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela . Det handlar om Opus Dei. Opus Dei ären konservativ, fundamentalistisk katolsk rörelse medsitt ursprung i . Man har ca 80 000 medlem-mar i över 100 länder. Det finns delar av den härrörelsen även här i Sverige.Katolska kyrkan har inte velat ta i itu med den härfrågan. Opus Dei erhåller också statliga och offentligamedel för att bygga upp sin verksamhet.Jag vill fråga statsrådet om man från regeringenupplever att det är ett problem att EU-kommissionensvice president är Opus Dei-medlem.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Jag måste säga att jag har ingen somhelst möjlighet att gå in i en diskussion vare sig omdenna rörelse - som jag är mycket litet orienterad om- eller huruvida dess medlemmar finns i centralapositioner i eller i något annat land. Jag måstebe att återkomma till frågan i ett annatsammanhang.Anf. 93 ():Herr talman! Jag tror att det av svaret framgår attdet är ett problem som är vidare, och det är att vi inteobserverar den här typen av rörelser. Vi är vana attobservera politiska partier och deras inflytande. And-ra mycket starka organisationer som också har enpolitisk agenda har vi inte samma beredskap för attbemöta och hantera.Jag hoppas att man från regeringen framdeleskommer att följa Opus Dei och dess inflytande överkommissionen, och inte minst över andra organisa-tioner såsom biståndsverksamheten.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Den senaste kommentaren som Ca-rina gör vidgar ju begreppet något. På vilketsätt ska de parlamentariska församlingarna och - EU-samarbetet - vara vaksammapå de politiska partiernas inflytande? Det gäller kan-ske i fler sammanhang än just det som upp.Men när det gäller ursprungsfrågan vill jag ändåbe att återkomma i ett annat samman-hang.Arbetslösheten bland ungdomarAnf. 95 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till statsrådetMona , och det gäller arbetslösheten blandunga.Jag läste en debattartikel i går i ,som jag förmodar att statsrådet också har läst, därUngdomsstyrelsens generaldirektör ärmycket kritisk till hur utvecklingsgarantin, som skahjälpa unga att få jobb, fungerar.Ungdomsgarantin infördes , och den har intealls fungerat som det var tänkt i form av en experi-mentverkstad där man skulle sammanföra företag,studieförbund och ungdomar för att hjälpa de ungdo-mar som har svårt att få jobb.Det är bra att väldigt många ungdomar fårjobb, men de som inte får det har det värre än någon-sin. Jag vill gärna höra vad statsrådet avser att göramed anledning av den rapport om dessa frågor somkommer från Ungdomsstyrelsen.Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Jag har tyvärr inte läst artikeln.Dessutom är det statsrådet som äransvarig för arbetsmarknadspolitiken när det gällerunga. Däremot försöker jag följa denna fråga noga.Jag känner igen mycket av det som uttryckte.Arbetslösheten bland unga har gått ned oerhörtmycket , och den fortsätter ock-så att minska. De grupper som fortfarande står utan-för berör mitt område, därför att dit hör t.ex. ungdo-mar med en annan etnisk bakgrund. Jag följer frågannoga och ska också ha diskussioner med AMS omhur vi ytterligare kan förstärka kampen för att se tillatt också dessa ungdomar får plats på arbetsmarkna-den tidigt.Men jag får återkomma när jag har läst artikeln.Anf. 97 ():Herr talman! Jag får be om ursäkt för att jag interiktigt kunde hålla isär fögderierna. Det har ju sketten viss växling av arbetsuppgifter.Statsrådet har ju som storstadsminister en viktigfunktion här, eftersom det är många ungdomar i stor-städer som tillhör den kategori som inte får jobboch som verkligen kommer att bli den nya under-klassen. Jag kanske ändå kan få en synpunkt frånstatsrådet om hon anser att utvecklingsgarantin före-faller vara bra eller om hon vid kontakterna medBjörn anser det vara värt att ta upp endiskussion om ifall den ska förändras eller avskaffas.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet är det så att så länge detfinns unga människor som får vänta alltför länge medatt bli ianspråktagna på arbetsmarknaden, alltså att blibehövda och få en plats, fungerar inte systemet till-fredsställande.Jag ska själv titta närmare på det här och diskuteradet med . Men jag kan intesvara närmare på om det sker ett arbete för att föränd-ra just utvecklingsgarantin.PorrindustrinAnf. 99 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillkulturminister . Den handlar omokulturen.Natten mellan fredagen och lördagen följde jagmed Norrmalmspolisen ut på stan. Vi var då inne påtvå porrklubbar och såg en mycket kvinnoförnedran-de verksamhet med danser i enbart tunna striptea-sekläder. visades otäcka porrfilmer ochserverades som förberedelse för massage.Nu undrar jag: Vad gör kulturministern för atthöja kvinnans värde i kulturen? Förs det diskussionerinom regeringen om att stänga dessa bordeller? Jagmå tyckas vara gammaldags och konservativ, mendetta var något av det värsta jag har upplevt.Anf. 100 Kulturminister ():Herr talman! Porr är inte kultur enligt min me-ning. Däremot är vi många engagerade ministrar iregeringen som tycker att exploateringen av barn ochkvinnor är något som vi bör mota på olika sätt; medlagstiftning, genom alternativ, genom att bedriva t.ex.en socialpolitik, en arbetsmarknadspolitik och enkulturpolitik som gör att de här företeelserna bekäm-pas. Vi är många som arbetar med detta, kanske iförsta hand justitieministern men naturligtvis ocksåjämställdhetsministern och jag som kulturminister.Anf. 101 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Herr talman! Detta är ju motsatsen till vad MaritaUlvskog sysslar med som kulturminister. Jag kallardet okultur.Vi måste bryta det här mönstret, kanske med ar-betmarknadsprojekt för unga tjejer inom det här yrketoch med samtal. Skolans arbete och allt som görs motmobbning, för värdegrundsarbetet, för allas lika värdebryts ju ned fullständigt av sådant här beteende.Ett kafé eller en restaurang skulle ju inte kunnavisa grova porrfilmer offentligt. Eftersom det påporrklubbarna också bedrivs servering, är det ju ingetslutet sällskap som porrfilmerna visas för. Är dettaverkligen tillåtet, och vad gör kulturministern?Anf. 102 Kulturminister ():Herr talman! Serveringstillstånden beslutarStockholms kommun om. Jag hoppas att frågeställa-ren kan tala om detta med sina partikamrater, dekristdemokrater som sitter i ledningen för Stockholmskommun . De borde engagera sig i detta påsamma vis som vi gör i regeringen.I övrigt tror jag att det inom porrindustrin kanhandla om svårt utnyttjade kvinnor som har utsatts försexuella övergrepp vid unga år. Men ytterst och igrunden handlar det om de klassiska sociala klassfrå-gorna och om att vi har för stora sociala skillnader iden här stan.Miljöfarligt avfallAnf. 103 ():Herr talman! Jag skulle vilja rikta en fråga tillKjell Larsson.Som vi talat om tidigare ligger det nu ett fartygvid i . Svenska och holländskamyndigheter är överens om att det är fråga om gultavfall, för vilket det krävs tillstånd att föra in i Sveri-ge. Något sådant tillstånd finns inte. av kreosotimpregnerade slipers.Nu har det visat sig att det också krävs tillståndför att föra ut det. Det kan ta upp till fyra veckoreftersom ansökan måste göras av Icova i samarbetemed Söderenergi.Jag undrar om miljöministern har någon möjlighetatt hjälpa till för att det här fartyget ska föras ut? Manär ju överens om att lastens innehåll gör att fartygetinte ska finnas i Sverige.Anf. 104 Miljöminister ():Herr talman! Det här är en rättslig fråga, eftersomman verkar vara överens om att det krävs tillstånd fördetta fartyg att lossa sin last i . Det är klart attdet kan finnas den typen av komplikationer som Ka-rin pekar på och att det nu krävstillstånd för att föra i väg lasten från . Jag harinte ställts inför den frågan. Finns det något som jagkan göra för att få ordning på den här situationen skajag naturligtvis göra det.I övrigt tror jag att det här är en välbehövlig var-ning för dem som inte har uppmärksammat att vi harganska stränga regler för export och import av avfall.Anf. 105 ():Herr talman! Jag tycker också att det är en nyttigpåminnelse om att vi kanske inte har så bra grepp pådet avfall som importeras till . I och med attSverige, till skillnad från många andra länder, harskattebefriad avfallsförädling finns det onekligen riskför att vi får importerat avfall och avfallsdumpning iSverige. Klassificeringen av vad som är miljöfarligtavfall eller ej råder det ju ingen konsensus om inter-nationellt sett.Därför undrar jag om miljöministern är beredd attta initiativ så att man får ett bättre grepp om vad detär som importeras till Sverige.Anf. 106 Miljöminister ():Herr talman! Ja, självfallet är jag det. Vi får nutitta på vad det är som har hänt vid , medexporten och den tilltänkta importen för att se om detfinns brister i rapporteringssystem och i uppföljnings-system som vi måste täppa till. Också här är natur-ligtvis svaret att om sådana förändringar behövs skavi självfallet genomföra dem.Eftersom vi har ganska stränga regler för importoch export av den här typen av avfall som klassassom farligt - det finns ju olika klasser beroende påhur farligt det är - ska vi naturligtvis ha ett systemsom gör att vi kan göra en uppföljning. Vi ska ocksåveta att det finns ett rapporteringssystem och varahyggligt säkra på att reglerna följs.SkogsbruketAnf. 107 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica Messing.Det finns olika forskningsresultat som slår fast attskogsbruket i inte bedrivs på ett ut-hålligt sätt. Det gäller både markens långsiktiga nä-ringsbalans och biologisk mångfald.Jag skulle vilja fråga statsrådet: man intemot den bakgrunden se över nuvarandeskogsvårdslag?Anf. 108 Statsrådet ():Herr talman! När vi fattade beslut om den nuva-rande lagstiftningen - jag tror att det är ungefär sju årsedan - bestämde vi oss för att den skulle ha två tyd-liga mål, både ett miljömål och ett produktionsmål.Dessa mål ska utvärderas en gång per mandatperiod.Det är dags för att göra nästautvärdering , alltså 2001. Skogsvårds-styrelsen ska återkomma till mig och regeringen se-nast . Då ska vi titta på hur de målsom gällt har följts upp, vilka brister somfinns, vilka mål som behöver förtydligas och vad vibehöver göra för att underlätta för små och storaskogsägare att nå upp till målen. Jag avser att åter-komma till för att kunnadiskutera detta.Men jag kan berätta att är Skogsvårds-styrelsen uppfattning att det finns tre viktiga saker attfokusera på inför den utvärdering som kommer. Denena handlar om biotoperna, den andra handlar omåterväxten och den tredje handlar om viltfrågan. I alladessa tre frågor varierar det oerhört mycket, beroendepå vilken del av vårt land som man tittar på.Anf. 109 ():Herr talman! Skogsvårdslagen jämställer ju pro-duktionsmålet och miljömålen. Men det gör det svårtatt utforma ett praktiskt skogsbruk just för att manjämställer målen.Överväger man i den översyn som man kommeratt göra att först fastlägga miljömålen och sedan setill att man anpassar skogsbruket till dessa mål?Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Det är ju alltid så när man sätter uppnya mål att vägen att nå målen delvis är en lärande-process. har därför lagt ned bådetid och energi på att hitta former där man kan infor-mera och utbilda olika skogsägare om hur de kan nåupp till målen. Jag har ingen avsikt att på någotsätt ändra inriktning i den skogspolitik som antogs1993, . Jag tycker att det är viktigt attfölja upp båda målen, alltså att inte tumma på miljö-målet för att förbättra produktionsmålet utan att se tillatt produktionsmålet kan nås via en god miljövård.Nordiska på TjörnAnf. 111 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.I går debatterades ju kulturbudgeten här i kammaren,och jag vill ta upp en detalj som har med det att göra.Det handlar om på Tjörn.Jag vet att kulturministern väl känner till detta, så jagbehöver inte dra upp det så mycket.Det är ju en lysande framgångshistoria som mot-svarar det mesta som man kan förvänta sig av ettkulturprojekt. Det handlar om en nysatsning. Det hararbetsformer med stor professionalism. Det handlarmycket om eldsjälar som har drivit fram det här pro-jektet. Besöksantalet har vida överträffat allaförväntningar. Det har varit utställningar, worksho-par, stor internationell verksamhet, utbildning, barn-verksamhet, forskning och alldeles särskilt denkonstpedagogiska verksamheten. Allt detta visar attmuseet tar ett ansvar som egentligen närmar sig destatliga centrala museernas.Regionen ska ge stöd till driften,men staten finns inte med i den långsiktiga finansie-ringen, och de tillfälliga stöd som har givits ger inteden nödvändiga planeringshorisonten. Då undrar jagom kulturministern ser några möjligheter när detgäller hur staten framöver skulle kunna stödja Nor-diska Akvarellmuseet.Anf. 112 Kulturminister ():Herr talman! Jag delar helt beskrivning av verksamheten vid NordiskaAkvarellmuseet. Det är en väldigt god idé. Det är enidé som dessutom har kunnat realiseras på ett sättsom stämmer överens med alla drömmar som mankan ha om kulturpolitiskt lyckosamma projekt.Staten har inte varit inne i detta projekt. Vi harföljt det. Vi har haft kontakter med . Jag vet att de också via Nordiska minis-terrådet har försökt att göra detta till ett sant nordisktprojekt genom att få en gemensam nordisk finansie-ring. Jag följer detta projekt noga, men jag kan intenär vi just har antagit en budgetproposition närmaregå in på statens eventuella ekonomiska engagemang iframtiden. Jag delar dock helt av detta projekt.Anf. 113 ():Herr talman! Det låter bra. I motiveringen som ut-skottet hade i går står det att när initiativ till nya mu-seer tas är det initiativtagarnas ansvar att investering-ar och drift kan finansieras. Det låter ju intressant,och det kan man förstå. Men om man hundraprocen-tigt skulle leva efter detta i alla sammanhang här ivärlden skulle det ju aldrig kunna hända något nytt.Här har det faktiskt hänt något nytt.Det är ju viktigt och bra om det också kan bli ennordisk finansiering av museet, men det kan aldrigtäcka hela driften. Jag tror att det måste vara en regi-onal, statlig och nordisk finansiering för att det härska fungera . Det är ett fantastiskt projekt,precis som kulturministern också säger.Anf. 114 Kulturminister ():Herr talman! tycker jag inte som MarianneAndersson att det aldrig skulle hända något om detinte skedde saker ute i varje komun eller region. Detär faktiskt så att regering och riksdag tillsammans taregna initiativ. Det kan börja växa spännande verk-samheter ur det också. Men visst sker det mycketruntom i landet som är kolossalt intressant för oss allasom har ett nationellt intresse på kulturens område.Sedan är det ju så att vi inte kan satsa statligapengar i allt som sker. Men vi kommer från Kultur-departementets sida att följa utvecklingen vid Akva-rellmuseet noga eftersom det är ett mycket lovvärtoch också konstpedagogiskt intressant projekt.Projekt om ekAnf. 115 ():Herr talman! Jag har en fråga till antingen statsrå-det eller miljöminister län har man under det här året observeratekarna, de ekar som är , i ett specielltprojekt. Man har då kunnat konstatera att i t.ex. Väs-terviks komun är mellan en fjärdedel och en femtedelav samtliga ekar skadade. Vad det här beror på kanman naturligtvis inte säga efter så kort tid.Jag vill fråga om ministern, eller ministrarna, ärberedda att medverka till en finansiering så att pro-jektet kan fortsätta under t.ex. en tioårsperiod ochsamtidigt vara med och finansiera den forskning sombehövs för att få fram bra analyser av sakernas till-stånd.Anf. 116 Miljöminister ():Herr talman! För det första gäller det att se till attvi får bättre kunskap om orsakerna till den här ut-vecklingen. Jag vågar inte nu gå in på en diskussionom vilka pengar det finns för just det här specifikaprojektet, det var ett tag sedan jag diskuterade frågansenast. Men allmänt sett är det klart att det underlättarför en sådan finansiering att vi har kunnat öka resur-serna både till miljöforskningen och till miljööver-vakningen på ett näst intill dramatiskt sätt under desenaste åren. Sedan gäller det också att på grundvalav de nya kunskaper som vi hoppas få fram snabbtsätta in bra, relevanta åtgärder. Det får bli en diskus-sion i kommande budgetsammanhang, när vi vet litemer om vilka åtgärder om kommer att behövas.Jag delar uppfattningen att det här ett stort ochviktigt problem som vi verkligen måste försöka lösa.De gamla, stora träden är en väldigt viktig del av densvenska naturskatten. De är inte minst viktiga efter-som det har tagit hundratals år för dem att växa tillden ståtlighet som många av dem uppvisar i dag.Anf.