prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Vad vi ser nu är en mycket god ut-veckling på den svenska arbetsmarknaden. Vi ser hursysselsättningen mycket snabbt ökar. Det som ärmycket glädjande är ökningen vad gäller just invand-rare, om jag använder det uttrycket. Det är människorsom ofta bor i storstadsområdena , Malmöoch . Där ökar sysselsättningen snabbareän riksgenomsnittet. Det är ett verkligt gott trend-brott. Men jag ska också säga att det sker från enväldigt låg nivå.Bakgrunden till detta är att vi har en väldigt snabbtillväxt. Plötsligt upptäcker man att det här finnsmycket duktiga människor som är mycket välutbilda-de och som ges chansen att komma in på arbets-marknaden. Det är glädjande.Anf. 100 ():Fru talman! Behövs det då några ytterligare sti-mulansåtgärder för att denna goda utveckling ska bliännu bättre?Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Vi kommer att i den arbetsmark-nadspolitiska propositionen redovisa en hel del för-slag. Bl.a. kommer vi att redovisa ett förslag som vihar kallat för utvecklingsgaranti. Det tror jag kommeratt ha en stor betydelse för de långtidsarbetslösa.Bland de långtidsarbetslösa finns det många invand-rare.E 6 genom BohuslänAnf. 102 ():Fru talman! Jag vill backa tillbaka till Bohuslänigen, och frågan är ställd till näringsministern.För sedan, vid ett seminari-um i , lovade att väg E 6genom skulle vara färdig . hardet kommit illavarslande propåer från Näringsdepar-tementet. Jag undrar: Vad gäller? Kommer vägen attvara klar ?Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Enligt de planer som jag känner tilloch kan påverka och de diskussioner jag har fört medVägverket kommer denna väg - det handlar om norraBohuslän - att vara klar år 2007.Konsumentskydd för offentliga tjänsterAnf. 104 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till konsu-mentminister som gäller konsu-mentskydd för offentliga tjänster.Fler och fler offentliga tjänster läggs ut på privataoperatörer, bl.a. inom kollektivtrafiken. Som resenärär det svårt att veta var och om man kan klaga för attfå rätt.Jag har två exempel. Det första är från samtal medett par som inte kom i väg på sin resa för att de intevisste var de skulle köpa biljetter av Tågkompaniet.Det andra är välkänt för oss i Stockholmsregio-nen. Det handlar om haveriet med pendeltrafiken.Sedan tog över är tidtabellerna helt om-ändrade till det sämre, och på vissa sträckor hänvisasman till att åka buss med förseningar som följd.Inom andra områden är det självklart att man kanklaga, och ibland får man också viss kompensation.Men för offentliga tjänster finns det inget konsument-skydd. Många kollektivresenärer vill säkert, som jag,veta om ministern ämnar vidta några åtgärder för attöka konsumentskyddet för offentliga tjänster.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Den konsumentpolitiska utredningenkommer att lägga fram ett betänkande somhar innefattat en översyn av hela konsumentpolitiken.Den ska leda fram till en propositionsom regeringen ska presentera . Jagräknar med att vi i det sammanhanget även ska kunnata upp till behandling den fråga som tar upp.Det har också en annan dimension. Vad gäller of-fentliga tjänster, som primärt är ett kommunalt an-svar, måste man som kommunmedborgare kunnaställa krav på sina kommunalpolitiker. Man ska kun-na kräva en fullödig och god information, säkerhetnär man handlar tjänster och rimlig kompensation omtjänsterna inte utförs.Det finns två aspekter när det gäller offentligatjänster: dels det formella konsumenträttsliga skyddet,dels den rätt man har som kommunmedborgare attställa krav på den kommunala huvudmannen när detgäller att inrätta ett rimligt skydd för konsumenterna.Anf. 106 ():Fru talman! Jag tackar för det. Det är gott och välatt vi utreder. Jag har också glädjande nog tagit del avatt nu har tagit fram ett femårs-program för passagerarnas rättigheter inom luftfarten.Man behöver inte åka flyg till för att bli varseatt passagerare behöver rättigheter. Det räcker med attta pendeln mellan och Nynäshamn.Göteborgs kommunAnf. 107 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till de-mokratiminister . av-slog regeringen överklagandet vad det gäller Kam-markollegiets beslut om delning av kom-mun. Det gäller alltså kommundelarna , Tors-landa och Älvsborg.Jag skulle vilja veta vilka motiv som just demo-kratiministern hade för att avslå detta överklagande.Anf. 108 Statsrådet ():Fru talman! Regeringens beslut när det gäller påvilket sätt kommuner ska vara indelade har att följaden indelningslagstiftning som vi har. I den lagensägs det att det måste finnas synnerliga skäl om rege-ringen ska fatta beslut om att ändra en kommunsgränser mot den aktuella kommunens vilja.I detta fall - det berör alltså -har kommunen motsatt sig en uppdelning av kommu-nen. Frågan har utretts av Kammarkollegiet. Kam-markollegiet har i sitt beslut ansett att synnerliga skälinte finns i detta fall. Vi har i regeringen, när vi nog-grant har övervägt för- och nackdelar och tagit ställ-ning till den samlade bilden, inte haft anledning attändra Kammarkollegiets beslut.Anf. 109 ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta med att ställaen fråga till demokratiministern, eftersom hon oftaoch kraftfullt argumenterar för en stärkt lokal demo-krati och dessutom uttalar som mål att det ska bli10 000 nya förtroendevalda. Då måste jag fråga omman ökar människors engagemang genom att slå dempå fingrarna på detta sätt.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! Mig veterligt har regeringen inte sla-git någon på fingrarna i detta ärende.Det finns all anledning att betona vikten av att denlokala demokratin förbättras på många håll i landet,säkert också när det gäller kommun.Vi i regeringen har dock anledning att väga samt-liga faktorer i ärendet mot varandra. Med anledningav den sammanvägda bilden har vi inte funnit att dethar funnits synnerliga skäl att gå emot Göteborgskommuns beslut i det här fallet. För regeringens delspelar det naturligtvis roll vad samtliga Göteborgsinvånare anser i fallet. Vid den folkomröstning somhar ägt rum, där av invånarna deltog, var detinte någon betydande majoritet för en delning avGöteborgs kommun i de här tre delarna.Det finns mycket annat som kan uttryckas i dethär sammanhanget, men den lokala demokratin ochhur kommuner sköter sina angelägenheter är själv-fallet oerhört väsentliga frågor. Men en förbättringåstadkoms inte alltid enbart genom att man delar uppoch ändrar gränser. Förbättringar i den lokala demo-kratin kan åstadkommas på många sätt. Jag ansersjälvfallet att har anledning attlyssna på den kritik som har kommit från de här trekommundelarna.Anf. 111 TALMANNEN:Detta fick bli det sista inlägget i dagens fråge-stund som därmed är avslutad. Jag tackar regeringensoch kammarens företrädare för er medverkan ochnoterar att vi hann med 20 frågor - som ju är ett klas-siskt tema i - . Tack!12 § (forts. från 10 §) Fristående skolor m.m.(forts. UbU8)Anf. 112 ():Fru talman! Vi debatterar fristående skolor,förändringar av deras villkor, valfrihet och mångfald.Låt mig först notera något. ,, presenterade en annan syn på valfrihetän den som , , beskrev. Jagkom att tänka på , biltillverkaren. När hantillverkade Fordbilar sade han: Välj vilken färg du villbara den är svart! Så vill jag sammanfatta LennartGustavssons definition av valfrihet.Fru talman! Ansvaret för barnens utveckling vilari första hand på föräldrarna. Det är därför viktigt attföräldrarna får en chans att ha inflytande över vilkaintryck och influenser barnen ska mötas och formasav.Rätten att välja skola är en demokratisk självklar-het i ett pluralistiskt samhälle. Men rätten att väljaskola är omöjlig om inte alternativen finns att tillgå.Vi kristdemokrater menar att det just är mångfaldenav skolor som ger den enskilde individen möjlighetatt välja en utbildning som passar just honom ellerhenne. Barn är olika och har olika behov. Respektenför varje individs integritet kräver mångfald.Kristdemokraterna anser att friskolor ska vara ettsjälvklart inslag i skolväsendet. Det stimulerar tillpedagogisk och organisatorisk förnyelse, ökar flexi-biliteten och leder till närsamhällets engagemang ibarnens situation.Men, fru talman, låt mig först slå fast att det cent-rala för varje skola, fristående såväl som offentlig, ärundervisningens kvalitet och skolans förmåga attskapa en utvecklande och trygg miljö för eleverna.Sedan de nya reglerna om ett nytt bidragssystem förfristående skolor infördes av den borgerliga regering-en 1992 har utvecklingen gått mycket snabbt. Antaletfristående grundskolor har under ökat från90 till ca 350. De elever som går i sådana skolor är nuuppe i 35 000. har de friståendegymnasieskolorna ökat från ca 15 till ca 90. Det är9 000 elever som går i sådana skolor.Den slutsats som man kan dra av den kraftiga ex-pansionen är att det finns en efterfrågan på friskolor isamhället. Det är en medborgerlig önskan som vianser inte får nonchaleras. Ute i landet är det mångasom vill starta nya friskolor. Många föräldrar vill attderas barn ska få möjlighet att studera i friståendeskolor. Även många lärare och pedagoger vill arbeta ifristående skolor.En gjord undersökning visar att närmare90 % av lärarna, som har börjat arbeta i friståendeskolor, anser att deras inflytande över arbetet har ökatoch att arbetsmiljön och arbetssättet har blivit bättre.Samma rapport visar också att tre av fyra lärare anseratt deras egna initiativ tas till vara i större eller i någotstörre utsträckning jämfört med hur det var i denkommunala skolan. De anger också i samma under-sökning att de är mer nöjda med sina arbetsgivare ände var i den kommunala skolan.Många belackare, bl.a. ,, varnade för att friskolereformen skullemedföra att segregationen i skolan skulle öka. LarsHjertén har åberopat den här undersökningen ochrefererat den. Jag vill bara lägga till att samhällsana-lytikern i sin bok iSkolsverige visar att så inte blev fallet, dvs. det ökadeinte segregationen. I boken redovisar han en under-sökning utförd av Demoscop som ger vid handen attdet visserligen finns en något högre andel högin-komsttagare och högutbildade bland friskolefamiljer-na men att det också finns en högre andel ensamstå-ende föräldrar, invandrare och låginkomsttagare ifriskolorna.Fru talman! arbetar för attskolan ska ha högsta möjliga kvalitet och självklartfölja de läroplaner som har antagit. Jag villsärskilt betona vikten, oavsett skolform, av att denvärdegrund som läroplanen föreskriver ska gälla. Jagvill inte spela ut den kommunala skolan mot frisko-lan. Jag tror att båda skolformerna behövs. Men krist-demokraterna vill stimulera tillkomsten av alternativtill de offentliga systemen. Med fler fristående skolorökar mångfalden och valmöjligheten. För oss krist-demokrater är det viktigt att arbeta för att valet avskola blir ett reellt alternativ för alla elever.Det ska, enligt vår mening, vara möjligt att väljaskola oberoende av föräldrarnas inkomstnivåer, egethandikapp eller andra faktorer som kan påverka möj-ligheten att välja fritt. Det är ett steg i fel riktning närröster höjs för att man ska göra det svårare att startafristående skolor. Vi tror också att det är mycketolyckligt om villkoren för den fristående skolan för-sämras, så att den inte kan fortsätta sin verksamhet.Fru talman! En av de viktigaste förutsättningarnanär det gäller att driva en verksamhet är att spelreg-lerna är rättvisa, lätta att överblicka och långsiktiga.Tyvärr uppfylls inte dessa krav när det gäller de fri-stående skolorna. Regeringen har vid två tillfällenunder förra mandatperioden förändrat regelverket förbåde tillståndsgivning och bidragssystem. Förstsänktes den fastlagda statliga miniminivån från 85 %till av den genomsnittliga kostnaden per elev iden offentliga skolan. Denna förändring genomfördesmed hjälp av . Därefter genomfördes enmer genomgripande försämring med stöd av Vänster-partiet och . Minimibidraget slopadeshelt, och varje friskola får i fortsättningen förhandlaom bidrag med kommunen. Det här kan innebärasärskilt stora svårigheter för skolor som har eleverfrån flera olika hemkommuner.Vi ställer oss också kritiska till regeln att en skolamåste ha minst 20 elever för att få bidrag. Den regelnslår direkt mot glesbygdsskolor, som får svårt attfortleva. Ytterligare en fråga som behöver lösas ärkostnaderna för skolskjutsar i glesbygden för eleversom går i fristående skolor. efter-lyser ett enklare resursfördelningssystem som gör detlättare att överblicka vilka bidrag som skolorna harrätt till.Fru talman! Enligt meningmåste skolor som godkänts av ha rätt tillbidrag från elevernas hemkommuner. Regeln om atten fristående skola inte ska förklaras berättigad tillbidrag eller mista sitt bidrag om dess verksamhetskulle innebära påtagliga negativa följder för skolvä-sendet i lägeskommunen skapar utrymme för kom-munalt godtycke. Enligt vår mening är den här regelndjupt olycklig.Vi motsatte oss de försämringar i villkoren för defristående skolorna som genomfördes . Det är vår bestämda uppfattning attde fristående grundskolorna i skollagen måste garan-teras en lägsta grundnivå för ersättning och därutöverkompenseras för särskilda åtaganden. Resurstilldel-ningssystemet måste göras mer enhetligt för såvälfristående grundskolor som fristående gymnasiesko-lor. Det mest naturliga, enligt vår mening, är attsamma ersättning utgår till de fristående gymnasie-skolorna som till de offentliga. Vi anser också attreglerna för ekonomisk ersättning måste bli så tydligaatt olika tolkningar i kommunerna inte är möjliga.Fru talman! Jag yrkar bifall till den reservationsom fyra partier står bakom. För tids vinnande yrkarjag bifall enbart till den del som rör mom. 3.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag måste inleda med att kommenteralite grann av beskrivning avVänsterpartiets politik. Om betrak-tar alla kommunala skolor som svarta kan man jufundera på hur det är ställt med färgseendet. Sedanvill jag ta upp syn på valfrihet. Föratt fortsätta på temat bilåkande kan man säga: Låt destarka åka bil, så kan de andra promenera till fots.Jag går sedan över till min fråga. Jag är intresse-rad av att få veta inställning iföljande enkla fråga, som borde vara lätt att besvara:Anser att huvudmän med starkkoppling till scientologerna är lämpade att vara hu-vudmän för fristående skolor?Anf. 114 () re-plik:Fru talman! ägnar sig åt enmycket grav och grov misstolkning. Jag anser inte attde kommunala skolorna är några svartskolor. Där-emot anser det vara oerhört viktigtatt föräldrarna och barnen själva ska få välja. Vi troratt föräldrarna är myndiga nog att själva välja. Vi villinte ha någon statlig överförmyndare som förekom-mer och har förekommit i vissa stater.Den andra frågan var om kd anser att scientolo-gerna ska få bedriva friskola. Vi ska komma ihåg attden som beviljar tillstånd för att bedriva friståendeskolor är . Jag har fullt förtroende förSkolverkets förmåga att avgöra vilka som ska fåstarta och driva friskolor. Är det så att några går ut-över de skollagar och bestämmelser som finns i vårtsamhälle är jag redo att säga att får dra tillstånd - helt klart.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Min tolkning är alltså att kristdemo-kraterna svarar ja på min fråga om huruvida sciento-logerna är lämpade att vara huvudmän för friståendeskolor.Det framgår väldigt tydligt av läroplanen att un-dervisningen ska vara icke-konfessionell. Att krist-demokraterna anser att huvudmän med inrikt-ning ska ha möjlighet att driva friskolor har jag fullförståelse för, men som jag ser det för den inställ-ningen med sig en del problem. Förstår kristdemo-kraterna en del av den tveksamhet man kan ha mot attnågon med tydlig konfessionell eller annan inriktningska genomföra en skola som ska vara icke-konfessionell? Scientologerna är ju ett exempel påvad som blir en logisk följd av vad det här regelverketleder till. I driver scientologerna redan enskola, och det finns ambitioner att etablera sig också iGöteborg. Ser över huvud tagetnågra som helst problem med nuvarande regelverk?Anf. 116 () re-plik:Fru talman! tolkar det som attkristdemokraterna säger att scientologerna är lämpli-ga att driva fristående skolor. är det en gång föralla så, , att det inte är kristdemo-kraterna som ska ge tillstånd till vare sig scientolo-gerna, någon politisk organisation eller någon annanatt bedriva fristående skolor. Det är inte kristdemo-kraterna som ger tillståndet. Det är inte heller krist-demokraterna som ska dra in tillståndet. Tillståndsgi-vare är , och äger också rättenatt dra tillbaka tillståndet.Anf. 117 ():Fru talman! Som jag ser det har de friståendeskolorna en stor och betydelsefull roll i vårt skolvä-sende. Jag tycker att de utgör ett viktigt inslag i denöppenhet och den valfrihet som ska känneteckna detskolväsende som vi har. Rätten att välja skola, såvälmellan kommunala skolor sinsemellan som mellankommunala och fristående skolor, tycker jag ska varaen självklarhet för den enskilde individen.De fristående skolorna är en del av en stark rörel-se i samhället där människor på många olika sätt visaratt de vill ta ett större ansvar, ha större möjligheter tillegna initiativ och vara mycket mer delaktiga i sam-hället. Men sedan de nya reglerna kom till under denförra mandatperioden har en hel del problem uppståttför de fristående skolorna. Flera har varit inne på dettidigare. Det har visat sig att kommunerna tolkarreglerna olika. Det har visat sig att skillnaderna mel-lan kommunerna är stora, både vad gäller principerför tilldelning av bidrag och vad gäller storleken påbidragen. Många kommuner har också visat sig haotydliga resursfördelningsmodeller. Det tillhör ocksåundantagen att det framgår av besluten utifrån vilkaprinciper de kommunala skolorna tilldelas resurserna.Lokalbidragen är väl det främsta exemplet på attfriskolorna inte behandlas som de kommunala sko-lorna. Många kommuner ersätter friskolorna medfaktisk kostnad upp till den kommunala genom-snittskostnaden, medan de kommunala skolorna fårersättning för faktisk lokalkostnad. Det betyder attfriskolor och kommunala skolor inte behandlas uti-från samma principer.Utifrån det här tycker jag att det är viktigt att re-surstilldelningssystemet måste göras mer enhetligt förde fristående skolorna. Reglerna för ekonomisk er-sättning måste bli så tydliga att olika tolkningar ikommunerna inte kan vara möjliga.Vi i vill också stärka principen omlikvärdiga villkor för fristående skolor genom attåterinföra den lägsta garanterade ersättningsnivån. Attha en garanterad nivå står ju inte i strid med principenom att likabehandla fristående och kommunala sko-lor. Tvärtom ser jag det som en garanti för att intesärbehandlingen ska bli för stor. Det blir en trygghetför de fristående skolorna, en hänsyn till elevernasbehov.Vad är det egentligen som gör att framför allt So-cialdemokraterna och inte kan gå medpå det? Vad är det som är fel med mångfald och val-möjlighet?Något som också skulle stärka de fristående sko-lornas möjligheter är att införa en sista beslutsdag förbehandling av ansökan hos om godkän-nande av skolan. Det gör att både de fristående sko-lorna i sig och kommunen får besked och kanplanera inför skolstarten.Fru talman! Att kunna välja skola och att det finnsen mångfald av alternativ är viktigt för alla barn.Möjligheten att välja skola är särskilt viktig för barnoch ungdomar med funktionshinder. De är helt bero-ende av att skolan har tillräckligt kunnande, att miljönär trygg och att undervisningen är långsiktig ochstabil.Centerpartiet anser att de fristående skolorna lik-som de kommunala måste vara förpliktade att erbjudautbildning på lika villkor för alla elever, även eleversom kräver extra ekonomiska resurser, som t.ex.funktionshindrade barn.Jag tycker t.o.m. att det är stötande att majoriteteninte har tagit tag i frågan om funktionshindrades möj-lighet att välja skola. Man har tidigare lagt fram för-slag om att lägga ned ett par rikstäckande skolor förfunktionshindrade barn, som möjligheternainte stärks för dem på hemmaplan.Då frågar jag mig: Var finns känslan i de försla-gen och besluten, och var finns resonemanget?Något som också förvånar mig är att Vänsterparti-et menar att fristående skolor leder till segregationoch icke-demokrati. Som jag ser det kommer segregation när männi-skor inte ges något val eller när det bara finns negati-va val att göra. Därför ser jag etableringarna av defristående skolorna och den valfrihet som finns somett sätt att förbättra och ta ett steg bort från segrega-tionen. Har Vänstern så svårt med valfrihet att t.o.m.segregation och demokrati får komma emellan?Fru talman! vill satsa stort och lyftaskolan. Alla elever ska ges möjlighet till bra kunska-per. Men för det krävs en bra skola för alla, engage-rade lärare och en mångfald inom utbildningen. Jag ärövertygad om att mångfald stimulerar till kvalitets-höjningar och till pedagogisk utveckling. Men för ska nå den mångfalden och utvecklingen krävsdet samma möjligheter för de fristående skolorna somför de kommunala. Det krävs också att eleverna harsamma rättigheter, oavsett vad man har för bostadsad-ress, om man har något funktionshinder eller vilkaekonomiska förutsättningar man har.Utifrån detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servation 1 under mom. 1 och 3.Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag kan trösta med attVänstern har en politik som håller för både ökaddemokrati och minskad segregation.Jag har förståelse för värnande omfriskolor, bl.a. för att kunna rädda en del av de skolorvi har på landsbygden och i glesbygd. Men den ut-veckling som vi ser nu är stora börsnoterade företagsom ser skolor i storstadsområden som framtidavinstmaskiner. Ställer upp på den utveck-lingen? Hur ser på det problemet?Anf. 119 () replik:Fru talman! I grund och botten handlar det för migom att forma en bra skola, oavsett om det är enfriskola eller om det är en skola. Dethandlar om en skola som ger valfrihet och möjlighe-ter, att det finns en mångfald, någonting som Väns-terpartiet och inte är för. Därförtycker jag att Vänsterns argumentation blir väldigtkonstig och bakåtriktad. Den blir också väldigt svår-förståelig i mina öron. Alltså demokrati och valfrihet.Sedan är det ju så att många intressenter har gåttin i friskolorna. Vi kan se att man gör stora investe-ringar. Man bygger speciellt, som sade, på landsbygden, där man samlar föräldraroch lärare för att bygga trygghet och för att få denlevande landsbygd som vi så gärna vill ha.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om jag fick svar på frå-gan. Men jag drar i alla fall den slutsatsen att Centerninte ser några problem med att vi har börsnoteradestora företag som gör vinst på utbildning.Jag har en annan fråga där det också intresserarmig att få veta inställning. Anser Cen-tern att kommunerna har för lite eller för mycketinflytande över etableringen av de fristående skolor-na? Detta lite grann sett mot syn på decent-ralisering av beslut.Anf. 121 () replik:Fru talman! Som jag i ett par tidigare anförandenhar sagt vill jag öka decentraliseringen. Den kommu-nalisering av skolan som vi ser tycker jag inte vartänkt att stanna i kommunerna. Den ska ut på skolor-na. Det ska bildas lokala skolstyrelser. Det tror jag attvi är överens om.Det handlar ju om att hitta den här decentralise-ringen, att få skolorna i sig att vara en demokrati. Dethandlar också, precis som säger,om att flytta en del av makten till skolorna lokalt,oavsett om det är en fristående skola eller en kommu-nal skola.Anf. 122 ():Fru talman! Målet för skolpolitiken måste vara attutveckla en skola där alla elever har bra möjligheteratt utvecklas. En liberal skolpolitik vill alltid utgåfrån den enskilda eleven. Det är den enskilda elevensbehov som ska styra hur skolan arbetar. Då är detockså viktigt att föräldrar och elever får möjlighet attvälja, både mellan olika kommunala skolor och mel-lan kommunala och fristående skolor. Det är just närdet gäller sådana områden som skola, sjukvård, boen-de osv. som människor har ett djupt känt behov av attsjälva vara med och bestämma.Men mångfald inom utbildningsväsendet är intebara en fråga om valfrihet.