prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Vi har klara ochtydliga riktlinjer och jag förutsätter att våra socialde-mokratiska kommunpolitiker följer de riktlinjer somvi tillsammans har beslutat.Producentansvaret i sig är inget mål, utan måletnär vi antog detta var att minska avfallsmängden ochatt hushålla med de resurser som vi har. Sedan har vianvänt producentansvaret som ett medel att nå dit.Som jag sagt har de flesta förpackningaren funktion. kan tänka efter hur detär när hon kommer från affären med sina kassar.Vilka är de varor som icke är förpackade? Jag harhittat två sådana. Den ena är purjolök och den andraär en hel melon.Anf. 34 ():Herr talman! Den av regeringen, Vänsterpartietoch framförhandlade budgeten för detutgiftsområde som rör allmän miljö- och naturvårdhar fått en välbehövlig förstärkning i förhållande tilltidigare års budget.Det är positivt att en förstärkning har skett på om-rådena miljöövervakning, miljöforskning ochmarksanering samt när det gäller bevarandet av denbiologiska mångfalden.Denna satsning är något som är nödvändigt om viska skydda människors hälsa, bevara den biologiskamångfalden, främja en långsiktig god hushållningmed naturresurser och skydda natur- och kulturland-skap.Som vi alla vet är det övergripande målet förmiljöpolitiken att till nästa generation kunna över-lämna ett samhälle där de stora miljöproblemen iSverige är lösta. För att vi ska kunna nå det måletkrävs det flera saker, bl.a. förstärkta budgetar underde närmaste åren vad gäller olika utgiftsområden sombehandlar miljöfrågor. Men det behövs även kraft-fulla beslut om styrmedel och åtgärder på miljöområ-det, vilket bl.a. framgår av Miljömålsutredningensbetänkande Framtidens miljö, allas vårt ansvar samt iKlimatkommitténs och i be-tänkanden.Ska vi klara de 15 nationella mål för miljökvali-teten som antog måste vi här iriksdagen vara beredda och villiga att avsätta de me-del som behövs för att genomföra de behövliga åtgär-derna. Jag hoppas att övriga partier när det blir aktu-ellt här i kammaren inte backar för de åtgärder sombehövs för att nå målen och att man då även är bereddatt finansiera dem.Men det räcker inte enbart med politiska besluthär i kammaren. Vi behöver genomföra besluten ochfölja upp dem. Men inte ens det räcker. Vi måste varaberedda att ändra på vårt sätt att leva om vi ska nåmålet att till nästa generation kunna överlämna ettsamhälle där de stora miljöproblemen i vårt land ärlösta.Vårt sätt att leva kommer vi säkerligen få mångatillfällen att tänka igenom. Men frågan är om vi hin-ner och vill. Vill vi ta vårt ansvar innan miljöförstö-ringen tvingar in oss i ett förändringsskede? Svaretom den viljan kommer vi att få ta ställning till såsmåningom, då vi ska behandla de komman-de propositionerna på miljöområdet.Sverige bör då vara ett föregångsland i miljöfrå-gan och kan genom viktiga politiska signaler föregåmed gott exempel. För att man ska vara det godaexemplet krävs det medvetna beslut som påverkaroch styr in produktionsprocesser, konsumtion ochvårt sätt att leva så att vi får en hållbar utveckling.Här har bl.a., för att nämna en sak, offentlig upp-handling en stor uppgift som styrsignal. En störreaktivitet med skarpa miljökrav borde finnas vid alloffentlig upphandling.Förbränning orsakar de största utsläppen av kol-dioxid i . av utsläppen av koldi-oxid kommer från energi- och transportsektorerna.Detta är ett stort och viktigt problemområde. Men detfinns även anledning att uppmärksamma andra väx-ande problem i vårt samhälle.Vår konsumtion skapar en ständigt ökande mängdavfall. Många betraktar inte detta som något stortmiljöproblem utan anser att man kan transportera enbetydande del av avfallet till förbränningsanläggning-ar, och så är man kvitt det avfallet. Jag hoppas att visom fattar beslut är medvetna om att materia inteförsvinner bara för att den övergår från fast form tillgasform.Avfallsförbränningen snabbar på spridningen avtungmetaller, kvicksilver, försurande oxider samt enmängd kemiska föreningar vars konsekvenser förhälsa och miljö vi oftast har begränsad kunskap om.En snabbt växande energisektor genom avfallsför-bränning baserad på import samt blandat avfall hörinte hemma i ett hållbart samhälle.Därför vill jag poängtera den skrivning som finnsi betänkandet om att det är angeläget att följa upp ochutvärdera hur systemet med avfallsbeskattningenfungerar samt att man då ser över om en utvidgningav skattebasen bör ske till att omfatta även förbrän-ning av avfall.Strålskydd och säkerhet runt kärnkraften är ett avvåra politikområden. På det området vill jag lyfta uppden alltmer pressade ekonomiska situationen förkärnkraftsbolagen som leder till att en extra presssätts på myndigheterna att följa upp strålskydds- ochsäkerhetsarbetet på kärnkraftverken. Det är ett säker-hetsarbete som är nödvändigt. Myndigheterna utförsäkert ett bra arbete här, men det är nu av vikt att detsnarast kommer till stånd en ny reaktorsäkerhetsut-redning. Det är länge sedan den förra genomfördes.Herr talman! Antalet naturreservat i landet 1999var 2 218, och till det kommer 26 nationalparker. Vitalar mycket på miljösidan om biologisk mångfald,men hur agerar vi? Är vi rädda för vatten och trivs iskogen, eller vad är det frågan om? Av de skyddadeområdena är det nämligen endast sex stycken somprimärt syftar till att bevara biologisk mångfald imarin miljö. Skyddet av marin miljö är starkt efter-satt, och här är det viktigt att sätta en extra belysningpå det behov som finns av biologisk mångfald i vårhavsmiljö. Det behövs både stöttning och pådrivandearbete från , och läns-styrelser för att lyfta upp inrättandet av reser-vat. Det behövs både för den biologiska mångfaldensskull och för fiskenäringens skull.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Anf. 35 ():Herr talman! Den ekonomiska ramen för utgifts-område 20 har redan beslutats av majori-tet. Vi kristdemokrater redovisar därför i ett särskiltyttrande i betänkandet vårt krav på ett nytt anslag förskogskalkning.Vi har länge kritiserat att det varit svårt att utläsaur regeringens budget hur mycket pengar som ansla-gits till kalkning. Vi anser att bör heladen samlade kalkningsinsatsen sammanföras till ettgemensamt anslag, eftersom en gemensam strategimed sammanslagen sjö- och skogskalkning kankomma att minska resursbehovet. Vi har anslagit50 miljoner extra , 2002 respektive2003.De inhemska utsläppen med försurande ämnenhar minskat i . Hälften av det sura nedfallet ivårt land orsakas av andra länder i . Men för-surningen i mark och vatten minskar långsamt. Efter-som marken är försurad minskar försurningen avvattendragen ganska långsamt, trots kalkning. Kalk-ning av avrinningsområden bidrar till snabbareminskning av försurningen.Kristdemokraterna har länge yrkat att regeringenska ta fram ett klimatpolitiskt handlingsprogram förSverige. Äntligen verkar vi nu vara framme vid detta.Det krävs omgående krafttag för att hejda koldioxid-utsläppen. Det handlar om utfasning av fossilbränsleni energiproduktion och i transportsektorn. Det rimmardärför illa att regeringen vill skattebelägga biobräns-len. Vi anser att t.ex. bilindustrin ska ges ett beting attfinna andra drivmedel än fossilbränsle, eventuelltmed stöd av lagstiftning. Man måste kunna redovisahur koldioxidutsläppen från nyproducerade bilar heltkan upphöra. Ett annat krav är att miljökostnader börvägas in vid upphandling.I budgeten hänvisar regeringen bl.a. till de grönanyckeltalen, där antalet miljöcertifierade företag in-går. Vi kristdemokrater har i våra motioner återkom-mit till att detta nyckeltal på något sätt även ska om-fatta det miljöarbete som bedrivs i icke-certifieradeföretag, eftersom kostnaden för certifiering är relativthög och därmed verkar hindrande.Om menar att Kristdemokrater-na försöker tona ned betydelsen av klimatpåverkankan jag försäkra att så inte är fallet. Det framgår avvad jag sagt. Det skulle se om han läst betänkandeoch hur vi ställde oss där genom . Vi tardetta hot på största allvar och anser att försiktighets-principen alltid måste gälla. Precis som jag tidigarepåvisade i mitt anförande har varitpådrivande för att få ett klimatpolitiskt handlingspro-gram. Därmed hoppas jag att den här frågan är utreddäven för del.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Anledningen till att jag pekade pådenna frågeställning och uttryckte tveksamhet omkristdemokraternas inställning var en fråga som nyli-gen ställdes i kammaren från kristdemokratiskt håll,som uttryckte ungefär samma inställning som vi dåhörde och som vi har hört från moderat håll. Detvar bakgrunden till min tveksamhet.Det är bra att vi är många här i kammaren som vi-sar beslutsamhet i klimatfrågan vad beträffar vart viska, men det fanns och finns anledning att tveka medanledning av den fråga som ställdes i kammaren närdet gäller kd:s inställning.Anf. 37 ()replik:Fru talman! Vi kan inte ta ansvar för vad enskildaledamöter säger spontant i debatten. Det är sådanaledamöter som inte ingår i vår kommitté. Partietspolitik har jag redovisat.Anf. 38 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill börja med att be om ursäkt föratt jag inte har kunnat följa denna debatt från början.Liksom motsvarande debatt ligger den på entorsdag, och som ni vet har regeringen sina samman-träden på torsdag förmiddag.Jag kan från det sammanträdet berätta, med an-ledning av önskemål om att vi skastödja organisationer, att ett av besluten vi fattade varatt vi ska stödja SNF med för dess arbetemed att skydda tre utsatta fågelarter: pilgrimsfalken,kungsörnen och den vitryggade hackspetten.Det slog mig också när jag lyssnade på att jag fick en nästan rörande erfarenhet iHaag när vi kunde stödja unga NGO-medlemmar ochderas deltagande i den stora klimatkonferensen. Detvar ett i och för sig ganska blygsamt stöd. Jag kom-mer inte ihåg nu exakt hur mycket pengar det varfrågan om, men de lyckades genom att resa förnuftigtoch miljövänligt och genom att bo billigt se till attungefär 20 unga NGO:are kunde vara med underdenna vecka. Det är också ett uttryck för det stöd somvi ger till fria organisationer när det gäller miljöarbe-tet.Jag vill också tacka för denna debatt. Det kanskeär för mycket sagt att den har väckt en mängd nyaidéer och nya infall. Så är det väl inte, men det kan-ske heller inte är denna debatts uppgift.Ni kommer snart att kunna rösta om en fortsattkraftig förstärkning av en redan stark miljöpolitik,som naturligtvis behöver bli ännu starkare. Det villjag naturligtvis uttrycka min uppskattning över. Sär-skilt vill jag då uttrycka min uppskattning över detsamarbete mellan Socialdemokraterna, som återigen leder till en för-stärkning av miljöpolitiken.Jag tror att man utan vidare kan säga att detta till-sammans med stödet till de lokala investeringsprog-rammen innebär att vi nu har en när det gäller båderesurser och målmedvetenhet starkare miljöpolitik änvi kanske någonsin har haft tidigare. Det är väldigtbra.Jag vill också passa på tillfället att önska er alla engod och stärkande julhelg, när ni kan åka hem till erarespektive hemorter . Ta väl vara påmöjligheterna att vila och att rekreera er, därför attdet blir, som också har framgått av debatten, en gans-ka tuff vår.Vi fattade i regeringen också beslut om attlägga fram bilskrotningspropositionen, med kraftigaökningar av bilskrotningspremierna. Det finns natur-ligtvis ett akut behov av att ta krafttag för att bli avmed en hel del av de billik som finns längs vägar ochi naturen. Jag tror att denna proposition kan bli ettverksamt bidrag till detta.Vi kanske är det första landet i EU som förverkli-gar det nya bilskrotningsdirektiv som vi beslutade omi EU ganska . Där finns också starka återvin-ningsmål för bilskrotningen. I första skedet ska 85 %av bilens vikt återvinnas, och i nästa skede så mycketsom . Det är också ett väldigt viktigt inslag imiljöpolitiken.Vi arbetar nu med en rovdjursproposition, somsyftar till att säkra livskraftiga stammar av de storarovdjuren i - naturligtvis med respekt för denoro som finns i bygder där vargen nu glädjande nogåterkommer. Jag tror att det kan bli en bra proposi-tion.Vi arbetar med en miljömålsproposition för attfölja upp det riksdagsbeslut som fattades för några årsedan om att etablera 15 miljömål. har vi medhjälp av många myndigheter och länsstyrelser ochgenom ett mycket brett arbete tagit fram ett underlagför att ta ställning till delmål vad gäller de strategiersom är nödvändiga för att förverkliga den stora vikti-ga vision vi alla har, dvs. att kunna klara de mil-jöproblem vi har och lämna över till nästa genera-tion ett samhälle där miljöproblemen i vår nära om-värld är lösta.Tyvärr kan vi inte ha samma ambition när detgäller att lösa en del av de stora tunga globala miljö-frågorna. Det gäller klimatfrågan globalt sett. Inteheller kan vi lösa problemet med ozonhålet globaltsett, och naturligtvis inte heller de miljöproblem somhänger direkt samman med fattigdomsbekämpningeni världen.Vi kommer också att få arbeta mycket med kli-matpolitiken. Jag har informerat om vadsom hände i under den dramatiska veckan. Jagsade då också att det är viktigt att vi har momentum,som det heter på finare språk, dvs. att vi försökerhålla fart i den processen även om vi misslyckadesmed att nå fram till en bred överenskommelse i Haag.Redan nu pågår det i ett möte på högstatjänstemannanivå för att analysera och bedöma situa-tionen efter . Sannolikt blir det ett miljöminis-termöte i mellan EU och represen-tanter för den s.k. paraplygruppen, alltså , och i första hand, för att vi ska kunna börjadiskutera vad vi kan göra åt situationen för att snabbtkomma fram till en överenskommelse, som i sin turnaturligtvis är nödvändig för att nå en ratificering.Parallellt med detta ska vi naturligtvis fortsättaförberedelserna med ratificering inom EU. Det blir ettviktigt ansvar för oss som ordförandeland i EU. Vihåller också på, som ni vet, att arbeta med en klimat-proposition som vi vill lägga fram så fort det är möj-ligt.Jag vill något också kommentera diskussionensom har varit om klimatpåverkan. Självfallet kan maninte veta exakt hur klimatet eller vädret i ihöst skulle ha varit utan den av människorna fram-bringade klimatpåverkan. Därför kan man inte hellersäga hur mycket av översvämningar och hur mycketav oväder som beror på klimatpåverkan. Självfallet ärdet så att vi har haft översvämningar långt innan denmänskliga klimatpåverkan nådde de nivåer som vi hari dag. Men vi får inte heller skygga för det faktum attdet som händer ligger väldigt väl i linje med vadvetenskapsmännen i stor samstämmighet säger är ettsannolikt mönster för framtiden på grund av denmänskliga klimatpåverkan.Det handlar inte bara om att vi ska agera när vi vetexakt vad som kommer att hända, för vi kommeraldrig att veta exakt vad som kommer att hända. Frå-gan måste ställas på detta sätt: Har vi rätt att fortsättaatt påverka klimatet på det sätt vi nu gör, när vi vet attdet innebär väldigt stora risker för framtiden och närvi har en stor vetenskaplig enighet om hur man skabedöma dessa risker? Självfallet måste svaret på denfrågan, om man ställer den på det sättet, vara nej.Vi måste ta krafttag för att minska vårt beroendeav fossila bränslen. Vi måste ta krafttag för att minskavåra utsläpp av klimatgaser. Det måste vara bärandeför vårt arbete både globalt, inom EU och här hemmai , och för den delen också i våra kommuner.Det som är mest glädjande nu - det kan också va-ra en replik med anledning av diskussionen om vadsom händer i kommunerna - är det stora engagemangsom finns i många kommuner för att just ta krafttagför att minska utsläppen av framför allt koldioxid.Vi har även framför oss, som också har nämntsunder debatten, det kommande EU-ordförandeskapet.Där har ju, som ni alla vet, miljöfrågorna fått en starkställning när det gäller toppmötena med strategi förhållbar utveckling och med sektorsintegreringen,alltså våra ambitioner att föra in miljöhänsyn i alla detunga ekonomiska sektorerna. De kommer naturligt-vis att spela en viktig roll för miljörådet, där vi harmöjligheter att ta fram ett nytt miljöhandlingsprogramför EU och där vi kommer att försöka få en ny myck-et skärpt kemikaliepolitik. Det är lite grann också ettsvar på resonemang om att vi vetför lite om de kemikalier som ingår i våra varor.Självfallet är det på det sättet. Därför behövs det enskärpt kemikaliepolitik inom EU. I det här fallet harvi också begränsade möjligheter att lösa problemenpå nationell nivå.Avslutningsvis - jag har en halv minut på mig -vill jag gärna fullfölja diskussionen med Kjell-ErikKarlsson.Jag är övertygad om att vi kommer att få ettmycket starkare fokus på de mil-jöerna och på vad som håller på att hända med detbiologiska livet både i och i västerhavet.Jag har berättat för er att jag har haft ett mötemed de mest framstående forskarna på området. Densammanfattande bedömningen av tillståndet är att detär kris. Det ger sig inte minst till känna genom denkraftiga nedgången av torskförekomsten både i och i västerhavet. Så jag håller med Kjell-ErikKarlsson om att det här är ett område som det kom-mer att bli ett mycket starkare fokus på inom miljö-politiken . Om det som sker i haven i daghade skett på torra land och man hade kunnat se detsom håller på att ske skulle det för längesedan havarit mycket mer uppmärksammat än vad det är.Anf. 39 () replik:Fru talman! Apropå klimatdiskussionen ochHaagmötet är det ju bara att konstatera att det behövsen mängd åtgärder för att man ska komma till rättamed problemen kring utsläppen av koldioxid ochandra s.k. växthusgaser. Då måste jag återvända tillmin diskussion och, för alldel, även diskussionen tidigare i dag.Kan vi nu förvänta oss ett förtydligande av det på-stående som är nedtecknat på s. 35 i finansplanenkring de biologiska bränslena, biobränslena? Kan viförvänta oss det, så att människor inte avstår från attgöra nödvändiga investeringar i akt och mening attåstadkomma det som vi också vill åstadkomma, näm-ligen en minskning av utsläppen av växthusgaser?Anf. 40 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag vet vid det här laget inte hurmånga gånger jag har fått den här frågan av EskilErlandsson. Jag har ständigt försökt besvara den påett sätt som jag tror att inser är bra.Men frågan dyker ständigt upp på nytt.Fru talman! Det måste tillåtas mig att sucka litegrann över det faktum att ett av de partier som, om änför länge sedan, berömde sig av att vara ett viktigt,stort och framtidstänkande miljöparti nu tydligen barahar två frågor att diskutera när diskuterarmiljöpolitiken. Det är frågan om stöd till vissa frivil-ligorganisationer, och det är den fråga som ständigtupprepas om en enda formulering i finansplanen.Harald efterlyste tydlighet hos politiker.I och för sig kan man om man är välvillig säga attEskil och visar en väldigtstor tydlighet när det gäller vad de tycker är de vikti-ga frågorna. Det kanske man får vara tacksam för.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag trodde att vi kunde föra debattenpå ett sakligt sätt. Jag skulle som replik kunna sägaatt om miljöministern hade varit här under mitt anfö-rande hade han kunnat konstatera att jag i dagensdebatt lyfte fram ett antal frågor som handlade omandra saker än det som miljöministern berörde.Det är bara att konstatera att viljan att på ett tyd-ligt och klart sätt tala om för människor att det intekan vara svenska statens avsikt att införa skatt påbiologiska bränslen på något sätt ändå inte tycksfinnas. Det måste gå, miljöministern, att klart ochtydligt säga att detta inte är vår avsikt.Anf. 42 Miljöminister ()replik:Fru talman! Biobränslen kommer att spela en vik-tig roll både när det gäller uppvärmning och när detgäller fordonsdrift i en klimatpolitik där man försökerundvika oljeberoendet. Liksom och i ökadomfattning kommer vi att se till att de ekonomiskastimulanser som krävs för att få till stånd den utveck-lingen skapas.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Det har under de senaste dagarnaspritts en del tveksamhet kring regeringens inställningnär det gäller en gemensam nivå på koldioxidskatteninom Europa.Jag har bl.a. tagit del av uttalanden från statsmi-nistern som om de är rätt återgivna lyder ungefär såhär: Rent praktiskt är det en återvändsgränd, eftersomdet skulle blockeras av . Det gälleralltså majoritetsbeslut kring koldioxidskatten på Eu-ropanivå. Han har också principiella invändningar.Majoritetsbeslut skulle innebära att vissa länderskulle få högre koldioxidskatter än i dag.Vilken är den inställning närdet gäller gemensamma koldioxidskatter i ?Anf. 44 Miljöminister ()replik:Fru talman! Den inställningär självklart den som statsministern har redovisat. Avdet skälet att en kvalificerad majoritet skulle innebäraen förstärkt överstatlighet på skatteområdet har rege-ringen kommit fram till ståndpunkten att vi inte skasträva efter den situationen. Det är klart att det bety-der praktiskt sett ingenting så länge stora länder somStorbritannien och, tror jag, och också Irlandblockerar en sådan lösning.Dessutom vill jag med tanke på hur HaraldNordlund inledde sin fråga säga att vi självfallet intehar någonting emot det här. Vi driver tvärtom fråganom att det ska bli en koldioxidskatt i de länder somnu inte har någon och en höjd skatt i de länder somhar en låg koldioxidskatt. Vi vill naturligtvis se till attalla länder ökar sina ansträngningar för att komma åtde höga koldioxidutsläppen. Det här handlar om ifalldet ska vara möjligt för en majoritet inom EU attbesluta om att ett land ska öka en viss skatt. Där finnsdet naturligtvis ett problem.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Jag och ser det här fak-tiskt som ett nederlag för delar av miljöpolitiken justnu. Om vi ska komma vidare är det viktigt att vi påett kraftfullt sätt kan påverka andra länder. Om dethär ska ske endast resonemangsvägen och inte genommajoritetsbeslut på EU-nivå torde vi få svårt att nåframgång inom överskådlig tid.Jag beklagar det här. Ett hopp står naturligtvis tillatt åtminstone en socialdemokratisk EU-parlamentariker, , är av en helt annanuppfattning. Hon menar att det är viktigt att man kanfatta majoritetsbeslut i den här frågan. Men jag be-klagar regeringens ställningstagande.Anf. 46 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag har svarat på den fråga som Ha-rald ställde, och jag har inget behov av attsäga någonting mer.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är roligt att miljöministern tar sig tid att vara härpå debatten, trots att det är torsdag.Jag tänkte ta upp en fråga som vi har tagit upp ti-digare; majoriteten med s, v och mp har tagit upp den,och den togs upp nu senast i utskottet när vi hadeSkogsstyrelsen på besök. Vi kan se att vi gör rejälasatsningar på biotopskydd - 135 miljoner totalt 2001- och också på avsättande av naturreservat - en halvmiljard. Men tyvärr kvarstår fortfarande ett problemsom har sagts mig vara löst. Men Skogsstyrelsenbekräftade på utskottet här för attdet inte är löst.Skogsstyrelsen har alltså hand om de områdensom kan få biotopskydd, och man räknar med att detska vara områden på upp till . och länsstyrelserna har hand om det somska bli naturreservat och man räknar därmed att dessaska vara . Däremellan faller ettantal områden som är mellan 5 och 15-20 hektar.Såvitt jag har förstått kvarstår fortfarande dettaproblem. Jag har just fått rapporter om ett område iHälsingland som har mycket höga biologiska värden.Skogsstyrelsen anser dock att det är för stort för bio-topskydd, och anser att det är för litet attbli naturreservat. Hur ämnar miljöministern lösa dettaproblem?Anf. 48 Miljöminister ()replik:Fru talman! Jag var tyvärr inte med när ni träffadeSkogsstyrelsen. Jag har levt under förvissningen attdet här problemet är löst. Det är det besked som jaghar fått och som jag också har vidarebefordrat tillkammaren. Om det inte skulle vara på det sättet är detklart att vi ska lösa det problemet. Jag kan nu inte pårak arm säga exakt hur det ska lösas, men låt oss setill att vi löser det på något sätt tillsammans.Anf. 49 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att det här blirlöst. Jag levde också i förvissningen att detta var löst,tills jag började inse att det tvärtom håller på att för-värras.