prot · GN0979 · 2000-03-14 00:00:00 — Det finns också för mig obe-kräftade uppgifter att man har provsprängt en neu-tronbomb.När man i diskuterade möjlighe-ten av amerikanska neutronbomber reagerade svenskapolitiker och den europeiska fredsrörelsen myckethårt. Men när närmar sig neutronbomb-skapacitet, tiger både den och deneuropeiska fredsrörelsen.Det kan inte vara acceptabelt att tillåts attbedriva sina nukleära rustningar och eventuellt skaffasig neutronbombskapacitet utan mycket tydliga reak-tioner från omvärlden.Jag vill återigen avsluta med en förhoppning attutrikesministern känner detta ansvar och ökar tydlig-heten framöver.Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! tog upp kritiken motIndien och och sade att den var befogad imånga delar. Jag hoppas att det var en felsägning,, och att vi delar den kritik som harframkommit från övriga världen i alla delar när detgäller och kärnvapenprov.Alla de exempel som tar upp härpåminner oss ju om att det inte går att rusta sig tillsäkerhet när det gäller kärnvapen. Den enda möjligavägen är att få till stånd nedrustning av kärnvapenoch ett stopp för spridning av kärnvapen till nya län-der. Därför är det så oerhört viktigt att kärnvapenned-rustningen får fortsätta och att ickespridningsarbetetdrivs med framgång.Jag kan garantera att jag kan vara tydlig när detgäller . Tycker att vi behöver varatydligare, kan vi vara tydligare när det gäller Kina.Men jag skulle också vilja se att blevlika tydlig när det gäller rustningen i och iUSA, de traditionella kärnvapenländerna.Anf. 34 ():Fru talman! angrep att landet skulle skapa ett skyddssystem mot an-gripande missiler. Detta skyddssystem hade bl.a. sinbakgrund i att det skulle skydda de asiatiska demo-kratierna och deras oroliga befolkningar från missi-langrepp. Han lade då skulden på demokratierna ochmenade att skulle känna sig tvunget att upprustaför att möta hotet från det nya defensiva missilförsva-ret. Därmed tycker jag att han missade vad som ärorsak respektive verkan. Behovet av ett missilskyddbottnar ju i att skaffar sig fler och fler och mertekniskt avancerade missiler och dessutom visar sigbenäget att använda dem.Om och en del andra länder, som ,slutade att rusta skulle det inte behövas något systemför missilskydd. Trots detta kritiserade inte SchoriKinas rustningar , utan skulden ladespå dem som byggde defensiva system.Demokratierna har ett legitimt behov av att sökaskydd. Det som primärt ska kritiseras är diktaturenshot mot demokratin. Det asiatiska kärnvapenhotet kanbara överkommas på politisk väg. Jag instämmerdock i att det naturligtvis vore mycket olyckligt ommissilförsvaret kom att hindra fortsatta nedrustnings-avtal. Därom finns ingen tvekan. Men det intressantai diskussionen är var ansvaret ligger, och det ligger pådem som hotar sin omgivning.När det sedan gäller och är jagtveklöst lika bekymrad över provsprängningarna somutrikesministern är. Min poäng tidigare var jämförel-sen att provsprängningarna inne i gav upp-hov till mycket, mycket tydliga reaktioner, medan detsom har hänt i form av upprustning i FolkrepublikenKina har passerat ganska onoterat i den svenska ochden europeiska politiska debatten, och jag vill geproportion.Kina är en stormakt med en av världens störstaarméer som hotar sina grannländer. Detta måste kun-na fördömas med stor tydlighet. Vi får inte glömmadet ena för att vi fördömer det andra. Jag delar utri-kesministerns oro över vad som har hänt mellan och , men det som händer i förtjänarockså all tänkbar uppmärksamhet.Anf. 35 Utrikesminister ():Fru talman! Vi får inte glömma det ena för att vifördömer det andra. Nej, just det, , vi fårinte glömma det som sker i och - destora kärnvapenländerna - för det som sker i . Viska vara tydliga när det gäller att protestera mot upp-rustningen i , men vi får inte använda den somförevändning för att försvara en ny upprustningsvågoch nya system som kan innebära ett hot mot ick-espridningsavtalet och att vi får en ny upprustning avkärnvapen i världen. Vi måste vara väldigt tydliga ikraven när det gäller , och andra kärn-vapenmakter.Jag tycker, , att det är oerhört viktigtför den fortsatta diskussionen att komma ihåg att jaggärna ska vara tydlig när det gäller . Men det ären väldigt farlig politik om man ursäktar ett stortupprustningsprogram i för vad som sker i Kina.Precis det exempel som tog på attkärnvapen numera t.o.m. kan börja utnyttjas av terro-ristgrupper visar att det aldrig går att rusta sig till ensäkerhet på kärnvapenområdet. Det är bara genomnedrustning och ickespridning som vi kan åstadkom-ma en trygghet på det området.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:268 omdesigncheckarAnf. 36 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig hur re-geringen vill återskapa möjligheten för företagare ihela landet att få tillgång till s.k. designcheckar.ALMI och Stiftelsen industridesign har,som påpekar, haft ett ettårsavtal sominneburit att finansierat designcheckar tillföretag som inte tidigare använt sig av en designer.På grund av att fått ett kraftigt sparbetingfrån regeringen fattade i decemberförra året beslut om att från innevarande år inte längrefinansiera designcheckarna.Regeringen anser att designfrågorna är en av fleraviktiga förutsättningar för att få konkurrenskraftigaföretag. God design, dvs. ändamålsenlig, hållbar ochestetisk utformning, har blivit allt viktigare för enprodukts eller tjänsts överlevnad på marknaden.Regeringen höjde anslaget till StiftelsenSvensk industridesign till . Depengar som gått till designcheckar ingår inte i dessa.SVID:s verksamhet inriktas på att lyfta fram desig-nens betydelse som konkurrensmedel, öka kontakter-na mellan tillverkande företag och designföretag ochmedverka till att kunskaperna om design ökar i bl.a.näringsliv och på universitet och högskolor.Regeringen har också under de senaste tre årensatsat sammanlagt i två störreprojekt kring miljöanpassad produktutveckling somdrivs av SVID tillsammans med NUTEK.För att närmare undersöka statens åtgärder för attfrämja fler och växande företag tillsatte regeringen iapril 1999 en utredning som övergripande analyseratstatens roll i näringspolitiken.Utredningen kom med sin första rapport i decem-ber 1999 och med en slutlig rapport i början av febru-ari 2000. Slutsatsen i dessa rapporter är att staten börgå från aktör till plattformsbyggare, initiativtagareoch utvärderare. Myndigheternas uppgifter bör ren-odlas och ett enhetligt system skapas för rådgivningoch finansiering. Förslagen innebär i praktiken attutredningen anser att staten bör frångå system sominnebär att direkta bidrag ges till företag. Regeringenkommer att återkomma till med förslagutifrån dessa utgångspunkter senare i år.Anf. 37 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret och för de tydliga markeringarna av designensbetydelse - även om jag naturligtvis hade hoppats påett rungande: Ja vi grejar det. Vi återinför de-signcheckarna.När Arbetslivsinstitutet gick ini Bergslagen och tittade på hur man skulle kunnastödja strukturomvandling betonade professor och hans medarbetare alldeles specielltbetydelsen av att man arbetar med marknad och de-sign. Man kan teknik där, men man behöver hitta denya formerna för att möta en modern marknad.Sverige är bra på teknik. Vi har också en utomor-dentligt fin design i vårt land. Men det finns, och harfunnits , en brist på förmåga att ta till sigkompetensen på designområdet i alla företag. Därförär statens näringspolitiska insatser på det här områdetså viktiga. Men de är tyvärr små. Näringspolitisktsatsar vi ca på svensk industride-sign. Det är en höjning, och det var bra. 1999 , som statsrådet , ur ALMI:s låneram på designcheckar. De togsbort utan ett politiskt beslut i i de-cember 1999. Jag tycker att det var allvarligt ochväldigt sorgligt.De här designcheckarna kan tyckas små. Dethandlar om lite pengar per företag. Det är iett stimulansbidrag till företagen och högst avdesigninsatsen. Men tanken är att det här ska fungerasom en katalysator för att få en företagare med litenmarginal, kanske en uppfinnare i början av sin verk-samhet, att våga använda en konsulttjänst från ettområde som han eller hon inte är van vid.Det finns lysande exempel på att de här småpengarna bidragit till nya jobb. Ett är IMH i Koppar-berg. Där gör man en maskin för tillverkning av last-pallar. Det känns som ljusår från design, men det ärdet inte. Man hade svårt att sälja den här maskineninnan man fick del av en designcheck och fick möj-lighet att utforma produkten på ett sådant sätt att denslog på den internationella marknaden. har dentack vare detta fått ett internationellt genombrott.En annan verklig success story som man säger nuför tiden är Speedglas 9000, Hörnells i . Manhar gått från 1 till 177 anställda. Man har en teknisktfulländad svetsmask som används av avsvetsarna i och är en stor internationell pro-dukt. Men den slog inte igenom förrän man kundekombinera med rätt design. Det är alltså små pengar,men det handlar om väldigt värdefulla katalysatorer.Jag skulle nu bara vilja fråga statsrådet omhon har studerat de här checkarna och sett hur oerhörteffektiva de kan vara i små företag.Anf. 38 ():Fru talman! Jag vill också tacka statsrådet svaret. Jag tycker det är bra att regeringen anseratt designfrågorna är en viktig ingrediens för att fåkonkurrenskraftiga, hållbara företag. Och design ärmer än utseendet på en produkt. Design ska vara medfrån början, från idén, tillverkningen, utseendet ochfunktionen till marknadsföringen och presentationen.Det handlar alltså som jag ser det om helheten närman pratar om det här med design. Det är en viktigpusselbit i utvecklings- och tillväxtarbetet.Det finns designutbildningar på flera håll i landet.Som jag ser det är det viktigt att också koppla ihopdessa utbildningar med olika typer av befintliga fö-retag. Det gäller allt från verkstadsindustrier ochlivsmedelstillverkning till sågverk och vidareföräd-ling av trä. Design kan komma in nästan överallt; frånsjukvård till matdesign. Jag tror att det handlar myck-et om att tänka om, vidga perspektivet och våga prövanytt för företagen.När jag berättade att jag skulle delta i den här de-batten frågade folk mig: Vad är design? Jag tror att det finns en väldig okun-skap om vad design egentligen är. Jag tror att mångaser det som att det är utseendet på en produkt. Det härmed designcheckar är det många som känner tillalltför dåligt.Jag tror alltså att det här med designcheckar ärbra. Det är ett bra sätt att föra in begreppet i ett före-tag. Jag tycker att det är väldigt synd att underförra året tog bort möjligheten att använda de härcheckarna. Därför anser jag att vi behöver stödjapolitiskt så att fler vågar börja tänka på att användadesign. Designcheckar är ett bra sätt att göra det på.Vi får inte tappa greppet om den svenska designen,för den är ett välkänt begrepp utomlands. Ett braexempel är ju och hur de använder design frånprodukt till marknadsföring. Absolut vodka är ocksåett bra exempel med flaskan och att man säljer detsvenska märket.Jag vill fråga statsrådet : Hur kan vi frånsvensk sida stödja det här med design? Vi är överensom vikten av det. Kan då inte designcheckar, för attföra tillbaka frågan till det, vara ett bra sätt och en bralösning? Det finns många goda exempel när det gällerdesigncheckar, och jag hoppas att det går att användadem också framöver.Anf. 39 ():Fru talman! Jag välkomnar också den-na debatt om designcheckar. Jag känner att frågan omdesign är något som vi från politiskt håll måste lyftafram om och om igen. Det är ingen fråga som kom-mer upp i tillräcklig omfattning på annat sätt. Närhörde vi näringslivets toppar kräva förbättrade förut-sättningar för formgivning och design?Jag förvånas ständigt över att näringslivets före-trädare inte själva tydligt lyfter fram designens bety-delse. Jag förvånas av de ensidiga kraven från dethållet. har inte kunskapen om designensegenvärde och betydelse för tillväxt och utvecklinginom näringslivet kommit till den självklarheten själv lyfter upp de här förutsättningarna.Ett mer jämställt näringsliv kommer att leda till enklokare debatt om näringslivets förutsättningar även idenna del. Företagsledningarna domineras av män,men knappast av humanister och esteter. När ingen-jörstänkandet dominerar och tekniken och effektivi-teten helt tar över blir ekonomin i längden paradoxaltnog lidande. Då behöver formgivare och designerkomma stormande in i företagen och bryta upp tekni-kens och ekonomismens förlamande stelhet.Jag vill påstå att det även inom en del storföretagfortfarande finns den här bilden av att design är någotför eliten, finkulturen. Man har inte gjort kopplingenmellan tavlan man ser på söndagens vernissage ochden produkt man håller på att utveckla.Slentrianmässigt har naturvetenskapen alltför en-sidigt setts som generator av nya företagsidéer.Konsten har däremot fått stå tillbaka i den ekonomis-ka diskussionen och praktiken. All uppfinning ochutveckling handlar om icke-beträdda områden och attnågon ska ges förutsättning att jobba med just defrågorna. Det gäller både tid och ekonomi. För desmå och medelstora företagen, och då framför allt desmå, som jag ser runt om i mina bygder, har det härmed designcheckar varit ett sätt att tydliggöra desig-nens betydelse och vilken vikt man lägger vid den.Man har känt ett stöd för att jobba med de här frågor-na i konkurrens med traditionella frågor och sådantsom kanske precis står för dörren.Men jag vet ju att vi inom den småländska indust-rin, inom glas- och möbelsektorn, har nått ett världs-rykte just därför att man har förmåtts att satsa pådesign. Men merparten av industrin arbetar däremot istället som underleverantör med priset fortfarandesom främsta konkurrensmedel. Förmågan att utvecklaegna produkter är för svag och måste stärkas föratt dessa framgångar ska kunna fortsätta och natur-ligtvis även för att man ska kunna behålla de mark-nadsandelar som man har.Vi försöker ta upp frågan om konst och design itillväxtavtalet i . Med Vandalorum villvi visa hur samtida industridesign ska kunna utveck-las i samverkan mellan kultur, industri och utbild-ning.Jag var och såg den världsberömde arki-tekten ritningar på i Vär-namo. Och vi har förhoppningar om att man i enkommande budget ska kunna få hjälp att bygga uppdenna mötesplats. Men i detta sammanhang, när vidiskuterar att skapa mötesplatser, så märks ju ocksåett ökat intresse från näringslivet att söka förutsätt-ningar, när man själv har trångt i plånboken, att jobbamed design, att man också naturligtvis ska hitta desom är verksamma inom detta område som kan jobbajust med de små och mindre företagen. har detväl varit så att de efter utbildningen gärna har stannati storföretagen och i storstäderna.Det som har sagt här är väldigt bra,och jag är tacksam för det. Men det känns inte såkonkret. Och jag är rädd för att åtgärderna inte ska nåfram just till dessa småföretagare som vi har i minabygder nere i det lilla som jag kom-mer från.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att än en gång kan-ske lite tydligare beskriva hur viktig designen är itillväxt- och näringspolitiken och understryka det somInger , och tog upp om att design inte enbart är utseende.Det är det också. Men det är så väldigt mycket mersom handlar om utformning, estetik, ergonomi ochsjälva den känsla som en produkt förmedlar till densom är konsument. Det finns också så många spän-nande exempel på hur t.ex. arbetet med att ta framhandikappanpassade produkter har lett till väldigtspännande designprodukter som har passat en helmarknad. Det finns många exempel på att haren framgångsrik tradition. Men framför allt skulle detvara bra om detta tänkande kunde tränga ned och fåstörre genomslag också hos de små och medelstoraföretagen som växer upp. Det är det som de-signcheckarna har haft som sitt främsta syfte.Jag vill också säga att marknadens intresse och in-satser för design har ökat markant under de senasteåren. Man förstår designens värde också som enmarknadsföringsinsats. Många svenska nya spännan-de designföretag är mycket framgångsrika. Någotsom inte heller riktigt har kommit fram i debatten äratt design har en allt större vikt också i tjänsteföreta-gen för att marknadsföra tjänster. Man kan t.ex. tittapå hur använder designen för entjänst som tågresande.Med detta i botten vill jag säga framför allt till In-ger att trots att marknadens intresse ochinsatser har ökat så behöver staten vara med ochstödja ett ökat användande av industridesign, framförallt i små och medelstora företag. Det är viktigt, ochså konkret vill jag vara. Det som vi diskuterar nu är juhur detta ska ske.Erfarenheterna av designcheckarna är som jag harförstått det goda. De exempel som är ju några. SVID har också gjort en egenintern utredning som visar att detta har varit mycketvärdefullt.Det som jag vill tillföra är att regeringen har föravsikt att lite tydligare kartlägga de insatser somstiftelsen, SVID, har gjort för designen, framför alltgentemot de små och medelstora företagen och analy-sera vilka effekter SVID:s insatser har haft för attdetta ska vara ett viktigt beslutsunderlag när rege-ringen senare i vår ska återkomma med hur organisa-tionen av hela näringspolitiken ska vara. För mig äralltså inte utgångspunkten om vi ska stödja designutan hur.Det har också funnits en del förslag som inte när-mare har diskuterats än om designlån skulle kunnakomplettera ALMI:s befintliga tillväxt- och projekt-lån. Därför vill jag till utvärdering av designcheckar-na lägga att man också tittar på andra insatser för attunderstödja designen, därför att det är ett väx-ande och spännande område som förtjänar både störreuppmärksamhet och också ett tydligt och effektivtstöd från stat och myndigheter.Anf. 41 ():Fru talman! Tack, statsrådet , för jättefinabesked. Det blir, fru talman, så mycket roligare närstatsråden talar utan manus.Sverige har en väldigt fin tradition av design somvi inte riktigt tar vara på. Vi har en sparsmakadsvensk tradition med rötter i den svenska fattigdomensom stämmer väldigt väl när man talar om merav miljömedvetenhet. Jag ser att vi har miljöministernhär i lokalen också. Det finns ett uttryck i design-sammanhang där man säger att man inte slängerkristallkronan eller den vackra sleven. Man slängerinte det som är vackert utformat. Därför tror jag attockså designfrågorna har stor betydelse för återan-vändning och långsiktig användning av de föremålsom vi har och att det är en mycket viktig del av kva-liteten för framtiden.Vi svenskar har ett guldutgångsläge när vi satsarpå design. Varenda tysk och varendaengelsman möblerar ju med IKEA-möbler. Titta påHennes & . klär sig varenda unge iFrankrike i kläder från Hennes & . Det trorjag väldigt mycket bottnar i att vi har denna mycketgoda tradition som vi förmådde använda på 50- och60-talen och som vi någonstans tappade bort underslit- och slängperioden. finns det en risk att andragår lite före oss. går ut och satsar hårt påatt gå från to Cool . I Koreasatsar man miljardbelopp på designsatsningar. I Nor-ge, och gör man också det. Och såprutar vi bort 3,3 miljoner i . Det är tur att detinte var politiker som gjorde det utan att det gjordesså att säga utanför politisk kontroll. Desto viktigare ärdet då att vi politiker hittar instrument att vrida deträtt igen.Bergslagens Industridesignforum är ett tecken påatt det händer saker i , väldigt spännandesaker. Det handlar inte bara om det som vi traditio-nellt kallar design utan om ett nära samarbete medindustrin.Jag hörde att 100 ingenjörer från At-las ska komma upp till och titta påutställningen där och diskutera hur man än bättre kananvända design för att utforma deras maskiner.Jag såg i statsrådets svar att det finns en diskus-sion om att gå från bidrag direkt till företag. Jag skainte ta ställning till detta. Jag kan det inte tillräckligtbra. Men om man väljer en sådan väg får man aktasig så att det bästa inte blir det godas fiende.Jag ska ta ett exempel. Jag är stark anhängare avatt vi går ut med en påse pengar till kommunerna.Men ibland vill man stimulera någonting särskilt. Vihar t.ex. NOT-bidrag på skolsidan för att stimuleranaturvetenskaperna.Jag vädjar till ministern och till hela regeringen attvara lite fantasifull. Det är inte så att jag är noncha-lant när det gäller pengar. 3,3 miljoner är också peng-ar. Men om man ser det som ett stort framtidsområdeborde man försöka hitta den där lilla lådan som kanmöjliggöra för SVID att jobba med designcheckarnaoch inte bryta det nu innan vi går in i större satsning-ar.Anf. 42 ():Fru talman! Jag blir jätteglad när jag hör statsrådetSahlin prata om design. Det känns att hon har kun-skap om och känsla för det här med design och atthon inser hur viktigt det är. När det gäller just designihop med tillväxttanken, inte minst i ett ekologisktmiljöanpassat perspektiv, och det här med ekodesignsom Svensk Industridesign har jobbat mycket medmärks det hur viktigt det är att koppla ihop miljöan-passning, kretslopp och design. Det kan därmed bliväldigt fina och bra produkter.Ännu en gång vill jag peka på hur viktigt det ärmed de designutbildningar som sker runtom i landetpå universitet och högskolor. Det gäller att kopplaihop det med de befintliga företagen så att de somutbildar sig får en nära koppling till och en dialogmed företagen.Som exempel kan jag nämna hur det är hemma iVärmland. Vi jobbar mycket med träförädling ochskog och har haft en diskussion med representanterför sågverken som inte haft en enda kontakt med varesig arkitekter eller designer, utan de lever sitt liv varför sig; detta i stället för att ha ett samarbete och endiskussion med varandra så att sågverken kan ta framdet virke som arkitekter eller designer behöver för attkunna ta fram bra produkter.Nu har vi fört samman de här människorna för attfå en dialog och för att hjälpas åt med att utvecklasvenska fina träprodukter från . Det är såjag tycker att vi ska jobba.Designcheckarna är en jättebra lösning. Men omdet inte går på det viset är jag ändå glad om det finnsandra vägar att gå för att kunna satsa på och mark-nadsföra det här med design. Någonting måste i varjefall göras. Det gäller att från politisk sida trycka påhur viktigt det är med designen. Kanske behövs detnya grepp. Det här är i varje fall viktigt.Avslutningsvis håller jag med närdet gäller utredningsförslaget om statens roll i nä-ringspolitiken. Jag blir bekymrad när jag läser omdetta men jag får återkomma om det längre fram.Anf. 43 ():Fru talman och statsrådet! Jag instämmer med fö-regående talare. Det här känns väldigt positivt. Detkänns som att det finns en medvetenhet på regerings-sidan i de här frågorna och att man är beredd att jobbavidare med det här på ett aktivt sätt.Jag vill bara, utifrån min bakgrund och de bygdersom jag kommer från, än en gång understryka att jagvet att man på de mindre företagen har en svag kapa-citet när det gäller att göra extra insatser. Det är dåkanske svårt att fånga upp saker. Det kan handla omsatsningar på miljö eller på design. Man har inte denpersonalstaben. Det handlar om samverkan och kan-ske om att man blir uppmärksammad av de egnaorganisationerna och utifrån, av lokala politiker ochfrån regeringens sida.Det här är egentligen ganska nytt. De första kur-serna i ämnet design hölls på Konst-fack. SID, en förening för svensk industridesign,bildades . Vackra och ändamålsenliga före-mål har alltid funnits men denna disciplins särart äralltså inte äldre än som nämnts.Industridesignen är ett relativt nytt begrepp. Detska vi kanske också ha med oss när vi har förvänt-ningar . Det är självklart inte mångagenerationer som bär kunskapen här, och kommerdet gröna folkhemmet och ställer nya krav. IT-explosionen ställer också sina krav, inte bara på bred-band utan också på formgivningen av tjänster - somstatsrådet mycket riktigt tidigare beskrev härmed ett exempel från SJ.Det talas om kompetensförsörjning. En industriellnivå av högkvalitativa designer är en förutsättning förindustrins fortsatta existens. Vi vet att hög tillväxtkräver produktinnovation.