prot · GO0944 · 2000-12-11 00:00:00 — Vi kan inte ha det så. De som verkligen behöverhjälp får utomordentligt dåligt med hjälp i Sverigejämfört med många andra länder, därför att vårt sys-tem är så dåligt inriktat.Anf. 5 () replik:Fru talman! Välfärd bygger på arbete, säger . Jag kan dela den uppfattningen. Men jagskulle inte dra slutsatsen att man då ska minska anta-let personer i arbetsmarknadsutbildning och minskavuxenstudiestödet, alltså vägar som leder människorin i arbete. Men den slutsatsen får ståför.Min andra fråga handlar om detta med privatise-ring av sjukhus och vinstintressen. Jag hade tillfälleatt besöka . Där visade man bl.a. attvårdtiderna på är betydligt kortare än påandra landstingsdrivna sjukhus. Kommer jag in ochopererar mig - en höftled eller något annat - åker jagut mycket snabbare från än vad jag görfrån ett landstingsdrivet sjukhus.Min fråga blir då: Tror att detta inte har lika långa eftervårdstider på Sankt Gö-ran som på andra sjukhus kan innebära att man över-vältrar kostnader på andra led i vårdkedjan, t.ex.kommunen, äldreomsorgen?Eller är det helt enkelt så att om jag blir opereradpå behöver jag inte samma eftervårdsom jag behöver på andra sjukhus?Jag skulle inte var lika fullt säker som är i sina slutsatser när det gäller just detta medkostnadseffektivitet. Vad vi har sett är att manhar plockat ut delar av vårdkedjan. har jaglyssnat på ansvariga inom äldreomsorgen som be-kymmersamt påpekar att det ibland krävs större insat-ser när det gäller eftervården när man kortar vårdti-derna. Hur ser på detta?Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är ju faktiskt så att det naturligatillståndet för människor inte är att vara på sjukhus.Det är att komma ut så fort som möjligt därifrån ochinte ha längre behandlingstider än vad som behövs urrent medicinsk synpunkt. Man har inom hela sjukvår-den lyckats att mycket kraftigt minska vårdtiderna.Under den korta tid, om man så vill, som jag har varitmed i vården - - har jag sett vården för hjärtin-farkt gå . Och vi harstörre överlevnad i dag.Det är alltså en utvecklingsprocess. Ledande idéhar ofta varit nytänkande. Det har varit där som detfinns incitament att sedan också snabbt få rehabilite-ring. Det gör det inom den privata vården. Det är juen anledning till - just för att man ska få så snabbrehabilitering som möjligt - att det inte ska vara frågaom en övervältring av kostnader utan om väl utnytt-jande av gemensamma resurser genom t.ex. verksam-heter som FINSAM eller liknande. Där byggs det inriktiga incitament, snabb behandling, snabb rehabili-tering. Det är inte fråga om var man övervältrar kost-naderna, utan om att tillgodogöra sig de totala resur-serna på bästa sätt. Det gör man inte i det system vihar.Låt mig ta DRG-ersättningen. Det är lön-samt att lägga in patienter och ha demkvar trots att man hade kunnat ta in dempå morgonen därför att ersättningen är gjord på detsättet i det offentliga landstingssystemet. Det är alltsålönande att vara ineffektiv och ha folk inskrivnalänge, t.ex. för en höftledsoperation. Patienten liggerinne tidigare, längre. Då tar man inDRG-poäng och ersättning. Den effektive däremothar ett väl flytande flöde - så som möjligt påden dyra kliniken, så snabb rehabilitering som möj-ligt. Där spelar det ingen roll för övrigt.Den stora skandalen i är ju att inte hu-vudmännen kan komma överens, för patientens bästa,om hur man använder resurserna.Anf. 7 ():Fru talman! när riksdagensmajoritet beslutade om budgetpropositionen hade vikristdemokrater en annan mening. Vi hade prioriteratannorlunda. Det är skälet till att vi inte deltar i det nuaktuella beslutet om anslagsfördelning inom utgifts-område 9.I vår politik vill vi särskilt prioritera sju områden.Ett av dem är vård och omsorg. Vi anser att vård ochomsorg är så oerhört viktigt för alla människor. Där-för tror vi inte heller att de pengar som majoritetenhar anslagit under utgiftsområdet räcker. Vi har före-slagit ytterligare 3 miljarder.Det här handlar om välfärd, om att kunna färdasväl genom livet. Det går alldeles utmärkt att tala omvälfärd när vi får vara friska, har arbete och allt gårsom på en autobahn.Men när man kommer till de mer kurviga vägarnasom har många gropar, där det är dimma och disigt,där vi människor kanske har svårt att hålla oss påvägen - det är då välfärden visar prov på vad denegentligen står för.Vi kristdemokrater anser att välfärd ska man harätt att ha, vilken bit av vägen genom livet man änbefinner sig på. Det handlar om trygghet. Jag skakunna få vård när jag behöver det. Jag ska kunna fåtröst och hjälp när jag hamnar i en psykiskt svår situ-ation. Jag ska kunna få ekonomiskt stöd och hjälp närjag behöver det. Det handlar om ett system som äranpassat efter människan, inte efter ellerriksdagen. Det är självklart för mig att säga att när endel i kroppen går sönder ska jag kunna få hjälp och fådelen utbytt när det behövs, inte när beha-gar tillmötesgå mig med detta.För mig är det helt felaktigt, och jag kommer inteatt känna mig nöjd med svensk sjukvård, om det skaanses naturligt att vänta , , ett och halvtår, . Det är ingenting annat än ett misslyckande.Det tycker jag att vi ska erkänna framför allt för deenskilda människor som köar och köar, där en månadär länge att vänta.Jag har tidigare, fru talman, i den här kammarenjämfört med en bilverkstad. Jag tycker fortfarande attdet är en gångbar jämförelse. Ingen av oss skulleacceptera att bilen står på verkstaden så . Själv-klart vill vi ha den så fort som möjligt.Det handlar om tilltro till både det politiska sys-temet och vården. Tilltron är oerhört viktig för ossmänniskor.Jag såg en uppgift på att det i finnsungefär 120 000 människor som har tecknat privataförsäkringar inom vården. Jag trodde faktiskt inte attdet var så många. Men när jag såg den uppgifteninsåg jag direkt att det här bara är ett symtom på attnågot inte står rätt till. Det är alltså ett symtom på inte känner trygghet och tilltro den dag manbehöver vården och omsorgen. Det tycker jag att viska ta på största allvar.Jag tycker också att det är självklart för oss attanalysera och rannsaka oss: Vad har vi för nya sakersom vi kan tillföra för att människor ska känna trygg-het i vården? Trots allt är vi överens i den här kam-maren om att vi ska betala vår sjukvård solidariskt iSverige, dvs. efter bärkraft, på skattsedeln. Då bordedet vara lika självklart för oss att se till att människorska kunna känna trygghet i det systemet, dvs. att manordnar en sjukvård när man ändå har tagit ut kostna-derna för den så att människor får hjälp när de behö-ver.Tandvården är ett område som har oerhört storabrister . Inte kvalitetsmässigt, det har de inte. Jagtycker att det är jättefin tandvård man kan ge, trots attdet finns problem med tandfyllnadsmaterial. Vi kaninte riktigt reda ut vad som är sämst och näst sämst.Men vad det handlar om är att tandvårdenbörjar bli en klassfråga, kära vänner. Det nästan synsi käften på oss vilken s.k. socialgrupp vi tillhör. Dettycker jag inte är acceptabelt. Jag är glad över attalltfler partier nu börjar inse att man måste göra någotåt detta.Först och främst är det otroligt konstigt att justden här lilla delen av vår kropp ska ha en helt egenförsäkring, tandvårdsförsäkringen. Om jag går tilltandläkaren och det rör sig om en sjukdom i munhå-lan kan jag få betala både och , menom jag blir sjuk därifrån, i någon avbihålorna, är det en läkarvårdsavgift på ungefär 200kr jag får betala. Jag tror att det här är en viktig frågaför framtiden.Vi har också i forskningsrapporter sett att tandhäl-san har med den övriga hälsan i kroppen att göra, attdet finns sjukdomar som förvärras och kanske direktuppkommer på grund av dålig tandhälsa. Hela krop-pen hör faktiskt ihop. Jag skulle vilja se den som harständig tandvärk som känner ett gott välbefinnande.Vi människor vet att när det är någonting som inte ärsom det ska i våra kroppar, då mår vi dåligt.Kristdemokraterna har , vågar jagsäga , krävt att vi ska göra en översyn i syfte att såmånga som möjligt av de avgifter vi har i vårdenläggs under en hatt. Det är väl självklart att vi männi-skor inte i första hand är intresserade av om vi blirsjuka här eller om vi behöver hjälpmedel där. Dåfinns det ett högkostnadsskydd. Vi är ju intresseradeav att veta vad vi som egna personer kan få betalasom mest för att få den vård och omsorg vi behöver.Det var därför högkostnadsskyddet kom till en gångpå 50-talet. Jag är väldig glad för att den här synen nudelas av alltfler. Jag hoppas också att det inte bara skavara fagra ord, utan att det ska bli allvar.Fru talman! En annan fråga som jag vill ta uppoch som jag känner som en av 2000-talets stora ut-maningar är personalen inom vården: inom kropps-sjukvården, inom psykiatrin och även inom tandvår-den. Det finns en oro bland vårdpersonalen. Jag villsäga att det inte i första hand är för att vi inte har enteknisk utrustning, inte heller för att man inte kom-mer med nya läkemedel, inte heller för att man tyckeratt man har en dålig utbildning, utan för att man förstoch främst inte får möjlighet att utöva sitt yrke enligtprofessionen. Det finns alltså strukturproblem i vår-den . Många vill bestämma mer över sitt arbete.Det tycker jag är en självklarhet.Den andra frågan som är jättestor inom personal-situationen är ju att man blir utbränd, som jagnämnde. Man kan jämföra med en pilot som flygeroch som också har många människor i sin hand, liveller död. Men en pilot får sina raster. Han får sindygnsvila, och han har några kronor mer betalt. Mensjuksköterskan, undersköterskan och övrig vårdper-sonal sliter och sliter. Många av dem kan inte påverkasin arbetssituation. De får inte tillräcklig dygnsvila.Många arbetar på sina raster, därför att de har etthjärta för de människor de vårdar.Samtidigt blir alltfler mer eller mindre drabbaderent etiskt av att inte hinna med att göra den insatssom man faktiskt har fått sin utbildning för att göra.Svårt sjuka människor som ligger med smärta ochplågor tvingas man låta vänta på grund av att maninte hinner med.Det är en väldigt stor förändring som har skettinom den sjukvård vi har mot hur det var förbara . Det beror främst på att det bara ärde allra svårast sjuka som vårdas på sjukhusen. Övri-ga vårdas i andra former. Jag tror att det är bra, menjag är också rädd för att vi inte har de sjukhusplatservi behöver t.ex. för att kunna operera människor. Dåtror jag att det finns risk för att de etiska gränsernarivs, och vem kan någonsin bygga upp dem igen?Om inte vi som politiker tar till oss de signalersom vi får av personalen kommer vi inte att klaravården , därför att det faktiskt är persona-len som ger vården till patienten. När patienten kom-mer är det i mötet mellan personalen och patientensom tilltron, tryggheten och förtroendet skapas. Alltsåtror jag, fru talman, att det är nödvändigt att vi resurser och släpper personalen lös på ett heltannat sätt. De har en god utbildning. De vill göra sittbästa. Vi ska skapa förutsättningar för det.Självklart ställer vi kristdemokrater upp på de re-servationer som vi är med på, men jag yrkar aktivtbifall till reservation nr 3.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill börja med att innehållsmäs-sigt ställa mig bakom mitt särskilda yttrande till be-tänkandet och yrkar bifall till reservation 19. Men jagstår självfallet bakom övriga reservationer där Cen-terpartiet förekommer. Min kollega att ta upp frågor som rör äldreomsorg ochhandikappolitik.Fru talman! ringde en trevlig värmlän-ning till mig. Det var från riksföreningen förrehabilitering av skallskadade, Hjärnkraft. Han villevisa mig . Sagt och gjort.Träffen blev viktig, åtminstone för mig. Det var enträff som väckte känslor, manade till eftertanke ochgav nya kunskaper. Cd-skivan kraft gav enbra bild över hjärnskador och vad de kan ställa tillmed, hur lätt en skada kan uppstå. Vi får följa ,som fått en allvarlig hjärnskada, och hans kamp föratt återfå hälsa och livskvalitet, anhörigas svåra situa-tion och vad en kompetent och engagerad personalbetyder. Hjärnans kraft visar också hur viktigt be-mötandet är och att boende- och vårdmiljöer harmycket stor betydelse.Det blir så tydligt: Låt tiden då unga människorplaceras på långvårdskliniker vara förbi. Låt oss förevigt mönstra ut begrepp som "färdigbehandlad" och"icke rehabiliteringsbar". utgör ett bra exem-pel på att hårt arbete, med rätta medicinska och andrastödinsatser, ger resultat. Det finns möjligheter föralla, även om man tar lite olika tid på sig och harolika förutsättningar. Alla ges dock inte till-räckliga möjligheter, och det vill med-verka till att ändra på.Stefan och många andra i samma situation visarliksom erfarenheter från kontakter med Vårdsverigepå olika nivåer hur viktigt och nödvändigt det är attvården tillförs nya resurser, att vård- och rehabilite-ringskedjan fungerar, att vårdpersonalen ges förut-sättningar att göra ett bra jobb och att vi klarar denframtida personalförsörjningen. Det ska vara fint attarbeta med människor inom vården, och vi behöveruppvärdera vårdyrket. Det är också viktigt att anhöri-gas ovärderliga insatser uppmuntras och stöds bättreän i dag.Centerpartiets insatser för och framgångar med atttillföra vården och omsorgen nya resurser känns rik-tiga och nödvändiga. Jag beklagar, som jag tidigaregjort och kommer att göra även , att inte allapartier omfattar den insikten. Jag beklagar lik-som jag kommer att göra att inte alla partierville vara med när det gavs möjlighet att konstruktivtutveckla viktiga delar av hälso- och sjukvården, så-som primärvården, äldresjukvården och psykiatrin,och att öka tillgängligheten och mångfalden åtmins-tone inom den öppna vården.Till dessa insatser ska läggas att Centerpartietsmotion och - låt mig uttrycka det så - ett bra fotar-bete tillsammans med främst , har gett ettgenomslag för finansiell samordning i syfte att åstad-komma ökad hälsa och mindre sjukskrivningar. Vik-tiga beslut har tagits för att utveckladessa mycket viktiga och centrala delar inom vårdenoch omsorgen.Det här förnyelsearbetet grusas dock av vänster-majoritetens s.k. stopplag, som vi ska debattera påonsdag, ett förslag som jag tycker på ett flagrant vissätter sig över den kommunala självstyrelsen ochbryter mot andra lagar, skapar oro i stället för arbetsrosamt begränsar mångfald och nytänkande. Jag måstemed viss udd mot säga: Hur kan ni ställaupp på detta?Centerpartiet ser positivt på mångfald och alter-nativa driftsformer såväl inom den öppna vården ochomsorgssektorn som inom akutsjukvården. Vi vill seflera kooperativa, ideella och privata entreprenörer,och dessa måste få möjlighet att sluta avtal medkommuner och landsting för att öka mångfalden. Detkan leda till ökad valfrihet och närhet för patientenoch till en decentraliserad vårdstruktur. Det ger möj-ligheter att utveckla metoder som dels förbättrar ef-fektiviteten i verksamheten, dels underlättar förnyelsei arbetsformerna. Att bejaka alternativa driftsformeroch entreprenörskap inom vården och omsorgen ärför mig och lika självklart som att vår-den och omsorgen ska ges efter behov och ska varasolidariskt och rättvist finansierad.Fru talman! Genom och andrasmedverkan har några ytterligare delar av grunden isamhällsbygget lagts ut och justerats. gäller det attblicka framåt. Efter att ha tagit del av material, Välfärdsbokslutetm.m. kan man bara konstatera att det finns saker attgöra. Psykiska och psykosomatiska besvär ökar kraf-tigt, särskilt hos barn och ungdomar och hos yngrekvinnor i yrken med låga utbildningskrav. De socialaolikheterna i hälsan består. Trots ett generellt förbätt-rat hälsoläge finns det stora orosmoln.En samlad folkhälsopolitik är nödvändig på allanivåer. Målet måste vara att hälsan ska förbättras föralla, men det är självfallet särskilt viktigt att den för-bättras för de grupper i samhället som är mest efter-satta ur hälsosynpunkt. vill bredda dettasynsätt ytterligare till att människor ska få kännalivskvalitet, vilket förutom om hälsoaspekter handlarom upplevelser av lycka och om tillfredsställelse medlivet i övrigt. Det handlar om trygghet och personligfrihet, om delaktighet, integration, sociala nätverk,utbildning och social och ekonomisk trygghet. Dethandlar om insatser för social gemenskap, för rättvisaoch decentralisering och för en utveckling i hela lan-det. Också detta har tydliga folkhälsodimensioner.Det som arbetar för är ett samhälle medlivskraft i hela landet, livskvalitet och trygghet.Centerpartiet vill förnya välfärden och ge likamöjligheter för alla människor. Det innebär inte attalla är lika men att alla ska ges lika förutsättningar.Alla ska ha tillgång till rehabilitering. Vården skafinnas till hands, och ingen ska behöva vänta mångamånader, ibland rent av år, på operation eller behand-ling. Hälsan i vid bemärkelse, livskvaliteten, skaförbättras. Det är viktigt. Det finns också många and-ra angelägna områden där det behövs satsningar.Fru talman! I sociala skuggbudgetför utgiftsområde 9 har vi prioriterat cirka en miljardkronor mer än vad regeringen har gjort. Vi vill satsaden miljarden på följande sätt:1. Vi satsar på en vård- ochhjälpmedelsgaranti för att korta vårdköer ochväntetider. Tillsammans med ökad resurstilldel-ning och den begärda finansiella samordningen,som innebär en omställning av passiva stöd tillaktiva rehabiliteringsinsatser, bör dagens be-svärliga situation kunna avsevärt förbättras.2. Vi tillstyrker regeringens förslag till förbättring-ar i tandvårdsförsäkringen avseende extra stödtill äldre. Härutöver föreslår vi 100 miljonerkronor extra för att förbättra insatserna för ung-domarna. Vi föreslår en särskild ungdomsrabatt.Dessutom är vi naturligtvis nöjda med att Cen-terpartiets och snarlika motionerom ökad konkurrens inom barn- och ungdom-standvården nu leder till ett tillkännagivande.3. Vi satsar för att initiera ettnationellt hälsonät som ska knyta samman allavårdcentraler, äldreboenden, stora och småsjukhus och privatkliniker och göra det möjligtför alla att kommunicera med varandra för kon-sultation och utbildning.4. Vi vill införa ett system med hemservicecheckarför pensionärshushåll. Förslaget ska omfatta allahushåll med förtids- och folkpensionärer ochalla normalt förekommande tjänster i hemmet.Den behovsprövade ska dock inteingå. Den berörs inte. avsätter 250miljoner kronor för det här ändamålet.5. Vi anser att bilstödet behöver förbättras. att det görs en översyn av åldersgränserna.Vi avsätter för att förbättrabilstödet.6. Vi vill förbättra situationen för psykiskt funk-tionshindrade. Systemet med personliga ombudär bra men behöver byggas ut. Vi föreslår 30miljoner kronor utöver regeringens förslag fördetta.7. Vi avsätter extra till Statensinstitutionsstyrelse för särskilda utvecklings-projekt.Till sist, fru talman, vill jag peka på mitt särskildayttrande vid betänkandet. Där framhålls en rad åtgär-der för effektivisering på läkemedelsområdet, allt isyfte att förhindra att läkemedelsförmånerna ytterli-gare försämras och göra en god service ännu bättre.Därför vill vi bl.a. avveckla apoteksmonopolet.Anf. 9 ():Fru talman! beslöt riksda-gens majoritet bestående av socialdemokrater, väns-terpartister och miljöpartister att fastställa de ekono-miska ramarna för de olika utgiftsområdena och enberäkning av statens inkomster avseende 2001. Sam-tidigt beslutades om preliminär fördelning av statensutgifter på utgiftsområdena för åren 2002 och 2003.När majoritet nu genom riksdagsbeslutom ramar för de olika utgiftsområdena valt en annaninriktning av politiken deltar jag inte i det aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde nr9.Fru talman! har i parti- och kommit-témotioner förordat en annan inriktning. Partiet anseratt sjukvården är en omistlig del av den generellavälfärdspolitiken, och det är viktigt att även fortsätt-ningsvis slå vakt om sjukvårdens offentliga skattefi-nansiering samt att vård och omsorg ska ges efterbehov och inte efter betalningsförmåga.Detta är något som man känner sig anmodad att taupp i varje debatt i kammaren eftersom det ständigtifrågasätts, men jag hoppas , fru talman, att jagåtminstone för denna debatt har klargjort Folkpartietsgrundläggande inställning vad beträffar vår inriktningnär det gäller sjukvårdens finansiering och hur sjuk-vården ska fungera.Fru talman! Genom det beslut som fat-tade har vi från fåttgehör för en del av de förändringar vi har önskat påsjukvårdsområdet. Det är satsningen på primärvården,och det är införandet av det vi kallar husläkarsystemmen som i riksdagsbeslutet benämns familjeläkare.Detta beslut tycker vi är mycket viktigt för sjuk-vården. Man ökar tillgängligheten inom primärvårdenoch ger människor tillgång till en bassjukvård som ärviktig både för patienterna men också för hela sjuk-vården och för sjukvårdens ekonomi. Det måste ändåvara det bästa för både patienten och för sjukvårdenatt de som behöver vård på primärvårdsnivå får detoch att resurserna inom sjukhusets öppna och slutnavård används för dem som behöver just den. Det härär också ett led i att minska väntetiderna.Men vi kräver trots det att en vårdgaranti ska infö-ras - en vårdgaranti som innebär att ingen ska behövavänta mer än på operation eller behand-ling. Kortare vårdköer skulle framför allt hjälpa äldremänniskor som köar för höftleds-, grå starr-, fram-falls- eller knäledsoperation.Ett annat steg för att korta vårdköerna som Folk-partiet har arbetat är införandet avfinansiell samordning. Det har också uppnåtts isamband med beslutet om den nationella handlings-planen.Fru talman! Ett stort problem inom sjukvården är bristen på vårdpersonal, och den kommer attbli ännu värre om ingenting görs. Vårdsektorn måstebli mer attraktiv som arbetsplats. Viktiga frågor förattraktionskraften är naturligtvis att lönerna blir kon-kurrenskraftiga och att arbetsvillkoren förbättras.Folkpartiet anser att man bör se över hur karriärvägarinom vårdyrkena kan utvecklas. Man bör också tafram förslag om hur man ska kunna stimulera demsom lämnat yrket att återvända.Vidare bör man underlätta för personer med ut-ländsk bakgrund som har vårdyrkesutbildning attarbeta inom vårdyrkena. Ett problem här är utform-ningen av språkproven, där man fäster stor vikt vidförmågan till rättstavning.Under årtionden har vårdens viktigaste resurs - devårdanställda - fått allt mindre att säga till om. Infly-tandet över den egna arbetssituationen har minskat,som politiska beslut urholkat de vårdan-ställdas professionella yrkesstolthet. De allra flestavårdanställda har därmed förmenats möjligheten attgå över till andra vårdgivare eller arbetsgivare ellerrent av testa om vingarna bär på egen hand.Folkpartiet anser att en konkurrensutsättning avall primärvård och uppmuntrande av privata alternativinom sjukvården och ökat inflytande för de anställda ioffentlig sektor skulle skapa möjligheter för anställdaatt förverkliga sin kreativitet.Fru talman! ställde sig bakom läkeme-delsreformen . Vi bedömde det som attdet var viktigt att ansvaret för läkemedel överfördesfrån staten till landstingen. Avsevärda vinster kangöras om sjukvårdshuvudmännen har ett samlat an-svar för läkemedelsanvändningen i öppen vård ochinte bara i den slutna vården.Minskade läkemedelskostnader var ett av de storamålen med läkemedelsreformen, men kostnaderna harfortsatt att skjuta i höjden. Det är viktigt att det vidtasåtgärder för att minska kostnaderna för att människori framtiden ska kunna erhålla läkemedel till rimligapriser.Vi anser att det måste vara möjligt att sänka kost-naderna utan att patienterna drabbas. Vi har föreslagitflera åtgärder för att vi ska nå just detta. En av deviktigaste åtgärderna är en noggrann uppföljning avläkemedelsförskrivningen.Läkemedelskommittéerna är de organ som är bästlämpade för detta. Det är de som kan göra kostnads-analyser och analyser av vilka kostnader som står förökningen. Det måste också bli enklare för den enskil-de läkaren att följa upp sin egen förskrivning. I också datahjälpmedel som underlättar för läkar-na att vid förskrivningen se alternativ och kostnaderför olika läkemedel. Sådana modeller måste ytterliga-re utvecklas.Läkemedel är en integrerad del av övrig hälso-och sjukvård.