prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — När privata vinstintressen driver verksamhetenlämnar samhället ifrån sig kontrollen av en väsentligdel av sjukvårdssystemet infrastruktur, som inte baraberör vården utan också undervisning och forskning.Skapande av vinstintressen på sjukhusen kan leda felaktig utveckling av sjukvården, bl.a. genom attmotverka en ökad satsning på primärvården och denöppna psykiatriska vården. Med vinstintresse byggerman in drivkrafter som kommer i konflikt med degrundläggande målen för välfärdspolitiken.Naturligtvis är det så att många verksamhetermåste gå med överskott, så att det går att få pengartillbaka till verksamheterna för att kunna investera ipersonalen, utbildning, ny utrustning, renovering avlokaler osv. Pengarna ska inte hamna i någon avägarnas privata fickor. Det är det vinstintresset vi intekan acceptera.Som jag har sagt är problemen oftasamverkan. Vinstintresse och konkurrens torde intelösa dessa problem utan tvärtom öka dem. Den soli-dariska finansieringen och allemansrätten i sjukvår-den undergrävs därmed. Vi socialdemokrater tyckerdärför att det är motiverat med lagstiftning då dethandlar om en nationell angelägenhet. I det avseendetåterkommer regeringen längre fram.Fru talman! Primärvården ska vara den naturligaplats där man söker vård. har tidigareuttalat att hälso- och sjukvården bör präglas av när-het, tillgänglighet, helhetssyn och kontinuitet. Där-vidlag fyller primärvården en oerhört viktig funktion,eftersom den är basen i systemet där alla patienter harrätt till en fast läkarkontakt.Primärvården har inte fått de resurser den har be-hövt. Vissa landsting har prioriterat fel. Primärvårdenär i viss mån underutvecklad i vårt land. Detta berorpå starka hierarkier inom sjukvården och på att maninte har fått de pengar som har behövts. Det är ocksåså att läkarna har otroligt stor makt, och vissa specia-liteter inom sjukvården har högre status än andra.Primärvården har inte den status som gör att den ståröverst på listan. Status har fått avgöra hur resursernahar prioriterats. håller hierarkierna på att rivas.Arbetet med att göra primärvården till basen i sjuk-vården har intensifierats. Här återkommer socialde-mokraterna via regeringen med den nationella hand-lingsplanen för sjukvården som kommer senare i vår.Fru talman! I ett antal motioner tas också fråganom behandlings- och vårdgarantier upp. Socialstyrel-sen har tidigare dragit slutsatsen att införandet av engenerell behandlingsgaranti i hälso- och sjukvårdenskulle kräva betydande ekonomiska tillskott för attuppfylla kraven på väntetider och för att uppfyllabeslutet om prioriteringar i vården. Socialstyrelsenmenar också att en behandlingsgaranti skulle medförarisker för felaktiga prioriteringar och sluka stora re-surser. Bristen på specialutbildad personal gör be-handlingsgarantin orealistisk. Vi skullelocka att erbjuda någonting som vi faktiskt inte kanuppfylla. Vi måste hitta metoder för att uppfylla detvi vill nå.Socialutskottet har i den frågan inte någon annanåsikt än . Men vi vill dock betona attkravet på förbättrad tillgänglighet till vården kvarstår.För detta krävs både resursförstärkningar, förändratarbetssätt och en utvecklad samverkan. Utskottetnoterar att i överenskommelsen mellan staten ochlandstingen om ersättningar för har parternaenats om att avsätta medel till bl.a. projektet i vården, som syftar till att utveckla metoder somgör det möjligt att på ett över hela landet jämförbartsätt beskriva tillgängligheten.Fru talman! tycker att det är ange-läget att läkartillgången ökar. Det är naturligtvis inteacceptabelt att det råder brist på läkare och vissaspecialiteter och i vissa delar av landet. Det är inteheller acceptabelt att det är brist på undersköterskor,sjuksköterskor och annan personal inom sjukvården.Det är därför bra att ett nationellt planeringsstöd in-rättas för en mer långsiktig planering av det framtidaläkarbehovet. Det är klart att det är allvarligt när detråder brist på sjukvårdspersonal.Ett flertal åtgärder har initierats för att underlättarekryteringen till vård- och omsorgssektorn. AMS hari uppdrag att planera åtgärder för omskolning avpersonal från sektorer där det är personalöverskott tillarbeten inom vård och omsorg. Vårdkommissionenhar gjort en utfästelse om att verka för att deltidsar-betslösheten bland vård- och omsorgspersonal skaminska. Utbildningsplatserna för läkare och sjukskö-terskor utökas.Just nu pågår ett intensivt arbete runt frågor omspecialistutbildad hälso- och sjukvårdspersonal. Detär av största vikt att noga följa detta arbete. Det ärlandstingen som har en stor och viktig uppgift.Socialstyrelsen har ansvar för ettcentralt planeringsstöd för specialistläkare. Socialut-skottet utgår från att regeringen även när det gällerövriga personalkategorier inom hälso- och sjukvårdennoga följer behovet av specialistkompetens och vidbehov vidtar lämpliga åtgärder.I övrigt vill jag säga att det finns en mängd mo-tioner i detta betänkande som behandlar olika områ-den. Just mängden gör det inte möjligt att kommente-ra ytterligare.Däremot vill jag ställa en fråga till är uppseendeväckande när säger nejtill vårdmiljarder. I ett TT-telegram går det att läsa attdet inte går att stoppa in pengar i en dålig maskin. Förmig är det helt obegripligt. som man sägeratt man vill ha fri etableringsrätt och att man villslopa 65-årsgränsen, hör jag mina skånska moderatakolleger skrika efter mer pengar. Hur går denna poli-tik ihop? I säger man nej till mer pengar tillsjukvården, ute i , i och iSkåne vill man ha mer pengar. Det är därför det integår ihop. Jag vill gärna ha en förklaring från modera-terna.Fru talman! I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § (forts.) Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.(forts. SoU9)Anf. 196 () replik:Herr talman! När det gäller vill jag bara säga att jag just har besvarat den.Det svaret gav jag nämligen både till ochtill - det är exakt samma fråge-ställning; det är bara att gå till protokollet för att sedet.Catherine talar om vinsten i vården. Detfinns ett börsnoterat företag som heter somhar ett börsvärde på 30 miljarder som företaget har pågrund av att man väntar sig vinst. Omsättningen lig-ger på 15 miljarder, varav ungefär 7 miljarder går tillsjukvårdande behandling. Ca 50 000 patienter dialys-behandlas - några hundra faktiskt i . Det görman till en kostnad som är lägre än i landsting-en och till en högre kvalitet. Varför ska inte detta,som faktiskt är beroende av riskkapital, få ge bättresjukvård - som det ju faktiskt gör?Sedan har jag en principiell fråga till CatherinePersson angående privat företagande över huvud tagetoch om hur socialdemokrater ser på det. I den rapportsom den socialdemokratiska gruppen i utskottet lagtfram säger ni att privatisering av sjukvård undergräv-er förutsättningarna för generell välfärd. Ni talar ommarknadens snäva vinstintresse som skulle leda till enfelaktig utveckling av sjukvården.Är det bara de som vill etablera sig inom sjukvår-den med sjukvårdsföretag som är speciellt olämpliga,oetiska, ja, närmast halvkriminella eller gäller detgenerellt, för allt företagande? Anser ni att Ericssontillverkar dåliga mobiltelefoner snabbt för att ta sig utpå marknaden och sedan sticka med vinsten eller attvarje bilreparatör, stor eller liten, är en sådan somsnor till några reparationer för att sedan ta pengarnaoch ge sig i väg i stället för att tänka på kvalitet ochkundtillfredsställelse?Om det är så att ni respekterar företagande i övrigtoch tycker att det är bra, vad är det då som gör att justdet privata företagandet skulle vara så totalt annor-lunda när det gäller sjukvård?Angående rapporten har jag också en fråga. 4 tar man ju upp en . Det står så här:Någon form av privata sjukvårdsförsäkringar sommoderaterna talar om nämns inte i rapporten.Jag skulle vilja veta när jag eller någon annanmoderat har föreslagit privata sjukvårdsförsäkringar.Anf. 197 () re-plik:Herr talman! Jag är inte riktigt säker på att jagfick något svar på min fråga av . Hansäger att han har gett svar till ochytterligare någon. Men jag förstår fortfarande inte. Ärdet så att ni moderater är överens? Är det så att mode-raterna i inte anser att det behövs pengarmedan man i landstingen i , i VästraGötaland och anser att det behövs merpengar för att sköta driften? Jag tycker inte att jag harfått något svar i det avseendet.Ni moderater har flera förslag som innebär att nivill privatisera. Ni har fått privatiseringshysteri. Föratt man ska kunna få fler verksamheter, oberoende avdetta med vårdavtal - jag förutsätter att det är medskattemedel som den privata verksamheten ska drivas- behövs det ju pengar för att kunna skriva vårdavta-len. Varifrån ska de pengarna i så fall komma? Detframgår inte av tidigare svar på frågan.Sedan gäller det detta med privatiseringar. Natur-ligtvis måste vi generellt sett ha företag som genere-rar arbete och som genererar vinster till landet. Soci-aldemokraterna är inte emot privat verksamhet inomsjukvården i kommuner och landsting som ett kom-plement så länge den generella välfärden inte äventy-ras - det ska vara solidariskt för alla. Men om helhe-ten äventyras, liksom tillgängligheten för alla, dåaccepterar vi det inte.Öppnar vi för försäkringslösningar kommer en delatt kunna köpa sig extra vård, alltså de som har rådmen inte andra. Det säger vi nej till.Anf. 198 () replik:Herr talman! Den första frågan har jag, som jagnyss sade, redan mycket tydligt besvarat. Det är baraatt gå till protokollet för att se det.Catherine talar om detta med allemansrättoch offentlig sjukvård och säger att alla garanteraslika vård på ett bra sätt. Men varför tror hon - precissom sagts här - att privata försäkringaroch en gräddfil skapas? Det beror ju på att det helainte är tillfredsställande. Det är helt onödigt, menarvi, att det blir på det här sättet. Därför anser vi att detbehövs privata lösningar och därför anser vi att t.ex.privata företag ska kunna utveckla det som Gambrohar gjort. Men ni säger nej fastän det är billiga-re. Vad är logiken i det?Jag förstår att slingrar sig närdet gäller vinstintresset. I verkligheten har ni så fortdet kommer till kritan, så fort ni haft möjlighet, gåttemot privata företag och vinstintresset. Det är inte sålänge sedan man skulle förstatliga läkemedelsindust-rin men det är inte opportunt när den går medstor vinst. Sedan hade vi lex Pysslingen. Det var fultatt tjäna pengar på barn. Vidare hade vi generalan-greppet på privat företagande med löntagarfonderna.Ränderna går aldrig ur. har ni fått en möjlighet attförsöka vända det mot privat företagande med vinstinom sjukvården. Hellre får folk tydligen dålig sjuk-vård och får köa än att ni släpper in privat företagan-de med vinstintresse som kunde ge alla vård.Jag frågar igen: När har vi föreslagit privata för-säkringar? Vad vi föreslår är en obligatorisk försäk-ring, lika för alla - oavsett betalningsförmåga ochrisk. Detta har inte ett dugg att göra med det somCatherine här säger.Anf. 199 () re-plik:Herr talman! Uppenbart är det så att i det förslagsom och har säger man attdet ska vara en miniminivå. I tidigare betänkandenhar det också sagts att det ska finnas utrymme för attkomplettera försäkringen. Den möjligheten gör själv-klart att de som har råd kan komplettera försäkringen.Då blir det försäkringar vid sidan av.Sedan vill jag återigen fråga: Vad gör moderater-na i de landsting där de styr? är Modera-terna tillsammans med en del andra borgerliga partierfaktiskt i majoritet för halva befolkning.Naturligtvis finns det köer också i de landstingen. Detär inte rimligt att det finns köer men varför kommervi att få en bättre sjukvård genom privatiseringar? Jagger inte upp, utan jag är beredd att satsa på den sjuk-vård som vi har. Uppenbarligen är inte LeifCarlson det, utan han vill byta system.Anf. 200 () re-plik:Herr talman! talar om alle-mansrätten - liksom, tror jag, socialministern hargjort. Men allemansrätten i är gratis. Man fårgå och njuta och ta för sig när man själv vill. I vårsjukvård kan det - jag har tidigare citerat en medelål-ders kvinna - kosta stora pengar och man kan tvingasavstå på grund av de ekonomiska resurserna.Vad gäller allemansrätten behöver man inte vänta,vare sig eller - som vi ju hardet inom sjukvården. Jag vill fråga de höga kostnader som det totalt kan bli fråga omför en person som drabbas av en kronisk sjukdom, föratt ta ett exempel. Är socialdemokraterna beredda attse över det här så att man inte behöver avstå från vårdpå grund av den ekonomiska situationen?När det gäller lobotomerade finns det ett par trereservationer. Varför vänder sig socialdemokraternamot en utredning om hur många som är lobotomera-de, om varför det gjorts osv. ; detta för att ge de härpersonerna ett värdigt bemötande? De är ju trots alltoerhört drabbade av ett handikapp som varar livet ut.Jag frågar alltså: Varför?Anf. 201 () re-plik:Herr talman! Jag ska börja med att svara på detsenare. När det gäller lobotomierna menar vi, till-sammans med många andra, att de gjordes i ett gottsyfte. Det var det som man kände till föratt hjälpa dessa patienter på bästa sätt. Många av dehär människorna led oerhört mycket, och för en delblev det väldigt mycket bättre efter lobotomierna.Naturligtvis visste man inte med säkerhet att allaskulle bli bättre. Men det finns, som sagt var, ocksåandra behandlingar och metoder som har använts isjukvården som vi inte skulle acceptera, mensom då var ett accepterat sätt att behandla människor.Därför anser vi inte att vi bör utreda den lobotomi-verksamhet som skedde på 40- och 50-talen.Vi socialdemokrater satsar nu mycket pengar påsjukvården. Det är klart att det underlättar för mångaav dem som har stora behov så att de kommer tillsjukvården i större utsträckning.Jag vill ställa en fråga till . Detgäller abortförebyggande åtgärder, där ni har en re-servation. Det finns mycket bra i den. Jag delar fulltoch fast det som står om att vi ska arbeta för så fåaborter som möjligt. Men det som oroar mig är inne-hållet i reservationen där det står så här:"Aborter skall inte kriminaliseras" - och det är jutacknämligt i och för sig - "men samhället bör lämnavärdeneutraliteten när det gäller det spirande livet ochi stället söka skapa en medvetenhet om fostrets värdeoch verka graviditetsstödjande. "Det står också att: "Varje abortsökande bör få enskriftlig information vilken bör redovisa de grundvär-deringar som samhället står för när det gäller männi-skovärdet och tydligt men varsamt lyfta fram detetiska dilemmat. "Alternativ till abort bör diskuteras, står det också.Jag tycker att det här kan uppfattas som att manifrågasätter den fria aborten. Är det meningen att manska ge kvinnan som står inför valet att abortera sittfoster eller inte dåligt samvete för att hon gör det? Jagtycker att det är mycket allvarligt.Anf. 202 () re-plik:Herr talman! Det här är ju ett sätt att arbeta i ettreplikskifte - att lyfta fram en helt ny fråga än densom jag har tagit upp, nämligen den om sjukvården.Men jag svarar gärna på den sista frågan.Vi menar att detta är ett sätt att stödja kvinnan.Finns det som kvinnor som jag har pratatmed har känt sig ensamma och utelämnade är det närde har gjort abort - i det utomordentligt svåra beslutsom jag tror att det är för alla. Det här är tänkt som enstödåtgärd. Man ska få samtal och information och blimedveten om sin situation. När man är i kris kan detlätt vara så att man fattar beslut och senare tänker:Varför sade ingen det här? Vi har ju sett att det finnsoerhört många som mår dåligt när de har gått igenomen abort.Det är därför som vi tycker att man ska lägga nedbåde forskning och mycket tid och kraft på att se tillatt alla människor mår så bra som möjligt. Det liggeri detta.När det gäller de höga kostnaderna vill jag kom-ma tillbaka. Jag fick inte svar på om tycker att det är rimligt att många människor ska tvingas avstå både mediciner, hjälpmedel ochannan vård för att de inte har råd att ta ut det.Som vet så finns det en reser-vation om att vi vill ha en utredning om att samordnade olika högkostnadsskydden till ett enda, så att enenskild person vet vad man som mest ska behövabetala. Jag vill fråga om har sym-pati för den tanken.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! Nej, jag tycker inte att det är rimligtatt människor har oerhört höga kostnader för hjälp-medel, läkemedel och sjukvård. Det är också därförsom vi har gjort allt för att sanerastatens finanser. Det är därför som vi ser till attfler människor kommer i utbildning så att de kanförsörja sig själva och så att det går bättre för Sverige.Med hjälp av de pengar som rullar in i landet kan vidå få mer pengar till sjukvården, bibehålla nivåer påhögkostnadsskydd och kanske t.o.m. sänka dem omdet finns utrymme för det. Vi behöver inte införakarensdagar, som vissa andra partier har föreslagit.Jag minns inte säkert om det var ,men jag har en svag aning om det. Det skulle natur-ligtvis inte gynna dem som är svårt sjuka.Det finns förstås anledning att möjligen se över ensamordning av högkostnadsskydden, men i dagslägetanser jag inte det vara det mest primära. Det sitternämligen en del utredningar som tittar på flera olikahögkostnadsskydd, och jag vill vänta på dem.Anf. 204 () re-plik:Herr talman! har det kommit en del rapporterom väntetiderna till olika typer av operationer. I dagkan man läsa i om situationenpå i bl.a.: höftled- . Kan man inte öka kapaciteten under detandra halvåret kommer man, eftersom antalet patien-ter ökar, upp . Inkontinens och framfall -ett och ett halvt till väntetid. När det gäller dehär vanliga operationerna - man kan säga att det är desom ingick i vårdgarantin - så är väntetiderna två tilltvå och ett halvt år.Ni socialdemokrater vill ju inte ha någon vårdga-ranti, även om vi vet att den faktiskt ledde till mins-kade köer.Jag vill fråga vad hon säger umebo som har en värkande höft och fåttbeskedet: Om kan du räkna med att fådin operation.Vad säger man då när man inte kan lova någon-ting, inte har någon garanti och inte vill göra någon-ting?Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Nej, det är naturligtvis inte rimligtmed väntetider. Det tycker inte vi socialdemokraterheller. Däremot anser jag att vi inte ska blanda ihopmål och medel. Att införa en vårdgaranti som till intetförpliktar är inte socialdemokraternas stil. Vi vet attunder när vi har haft vårdgarantier för endel diagnoser så fick vi undanträngningseffekter påandra diagnosgrupper.Det som jag säger är att och Socialdemo-kraterna har gjort en uppgörelse som faktiskt tillförmer pengar till sjukvården. Där har intevarit med. Uppgörelsen gör det mer möjligt för sjuk-vården i - tror jag att det var - att lösa sinaproblem. Det är ett exempel.Anf. 206 () re-plik:Herr talman! har inte motsatt sig nyapengar till vare sig kommuner eller landsting. Där-emot har vi kanske ibland tyckt att de borde öron-märkas så att de inte hamnar på fel ställe, vilket defaktiskt har gjort.Jag tycker att det är rimligt att man som patientska kunna få ett klart besked om när man ska kunnafå en operation eller en behandling. Men jag tyckerinte att beskedet ska innebära så som ett parår.För att knyta an till det tidigare replikskiftet här såtycker jag inte att det är så konstigt att människor somfår väldigt ont i t.ex. en höft och kanske blir invalidi-serade tar ett banklån och ser till att få operationenutförd, eller skaffar sig en privat försäkring föratt se till att de inte hamnar i den här situationen.Det är de här bristerna i sjukvården som leder tillett systemskifte. Vi kan kalla det för det, men det ärinte något förslag i , utan det beror på attsjukvården inte fungerar.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! Det är just därför att det bara gällerde människor som kan få ett banklån eller en privatförsäkringslösning som vi inte ska välja den varian-ten. Det är därför som vi måste se till att förbättra denoffentliga sjukvården. Vi måste se till att tillföra nyapengar när det behövs, se till att de strukturförbätt-ringar som behöver göras också genomförs och attorganisationer ses över. Vi ska också ha kompetentpersonal.När den borgerliga regeringen satt mellan 1991och 1994 gjordes t.ex. inte särskilt mycket för attsatsa på utbildning. Hade vi då satsat på Kunskaps-lyftet och på fler högskoleutbildningar så hade vi intei dag haft brist på sjuksköterskor i riktigt sammaomfattning som vi har . Då hade vi legat före iutbildningsinsatser - för att bara nämna något av detsom kommer att hända de närmaste åren.Jag delar uppfattning. Det ärinte rimligt med dessa väntetider. Men lösningen ärinte att låta en del - de som kan - betala och sedanlämna andra åt sitt öde.Anf. 208 () re-plik:Herr talman! Jag ska begränsa mig till en fråga.Den handlar om problemet med att vi har alldeles förmånga långtidssjukskrivna. Vi har inte minst inomvård- och omsorgssektorn många som av fysiska,psykiska eller arbetsmässiga skäl inte klarar av att fåavsluta sin arbetskarriär på ett värdigt sätt.Det är naturligtvis den mänskliga delen som är detstörsta bekymret. Dessutom är detta förstås ett stortsamhällsekonomiskt bekymmer.Jag tycker att det finns all anledning att fråga enrepresentant för Socialdemokraterna: När kommeråtgärdsförslagen?Det som kom i vårbudgeten handlade om att manskulle utreda de utredningar som finns. Men det krävsju mer än utredningar. Det krävs handling och åtgär-der. I mitt anförande har jag redovisat ett antal åtgär-der, t.ex. ökad rehabilitering, incitament för arbetsgi-vare och finansiell samordning.Det är just det sista som jag skulle vilja fråga Ca-therine om. hjälpte till att fåsocialdemokrater och vänsterpartister att acceptera enöppen skrivning i utskottet om en permanentning aven finansiell samordning över landet. Vad leder dettill? Jag fick inget besked om detta av Miljöpartietsrepresentant. Vad kan redovisa attdet leder till? Det är min fråga.Anf. 209 () re-plik:Herr talman! Först och främst vill jag säga attdetta är en fråga som har sitt huvudsäte i socialförsäk-ringsutskottet, men vi kan gärna diskutera den härockså. Sedan vill jag nog betona att oberoende avmiljöpartisterna tycker socialdemokraterna att det äroerhört angeläget med samverkan mellan de olikahuvudmännen. Men vi är inte beredda att låsa oss tillden modell som motionen avser, nämligen FINSAM-modellen. FINSAM-modellen gynnar dem som harett arbete och ställer andra utanför. Vi har ocksåSOCSAM och FRISAM. Vi vill ha längre erfarenhe-ter av de olika försöken.Dessutom vill jag säga att det inte bara handlarom att få arbetsförmedlingen, , försäk-ringskassan och sjukvården att ta ansvar, utan detligger ett mycket stort ansvar på arbetsgivarna. Detfinns väldigt dålig kunskap om rehabiliteringsansva-ret på arbetsgivarsidan . Vi har en stor uppgift attse till att arbetsgivarna tar sitt ansvar så att människorinte blir sjuka. Det handlar om att förebygga ohälsa såatt människor kan stanna kvar på sina arbetsplatsertill pensionsålder och förebygga förslitningsskador.Anf. 210 () re-plik:Herr talman! Det är korrekt att det är socialförsäk-ringsutskottet som har behandlat den härfrågan. Men har vi ju den faktiskt i socialutskottetsbetänkande, och det är det vi pratar om nu.Jag tycker att det initiativ som utskottet tog bordeha blivit ett tillkännagivande, men det blev i alla fallen skrivning om att man skulle öppna detta för helalandet. Min fråga är åter: Vad kommer det här att ledatill? säger att det pågår ett arbeteoch att vi kommer att få en reaktion, för-hoppningsvis en positiv sådan, på vad majoriteten isocialutskottet framförde som sin uppfattning ochsynpunkt. Jag tror att alla de som går utanförarbetsgemenskapen efterlyser konkreta åtgärder, ochinte utredningar.Anf. 211 () re-plik:Herr talman! De försök som pågår har förlängtsdärför att man vill få fler resultat av den verksamhetsom pågår. Sedan vet jag att detta är oerhört angeläg-na frågor för de ministrar som har dem som sina an-svarsområden.