prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Vi har i fattat be-slut om ett mål för den ekologiska odlingen på 20 %av arealen . Om vi vill kunna leva upp till detmålet krävs ökade forskningsinsatser kring ekologiskodling. Det har bedrivitssådan forskning inom lantbruk iUppsala. finns det inte några av-satta budgetmedel för att fortsätta den forskningen. Ibetänkandet lyfter vi fram den här frågan, och ut-skottet pekar på betydelsen av en kontinuitet inomforskningen. Jag vill ytterligare betona vikten av attfrågan löses. Det är inte rimligt att forskningsprojektinom ett så viktigt område tvingas dra ned på sinverksamhet. I stället skulle vi behöva en större sats-ning på detta forskningsområde än vad vi har i dag.Den europeiska marknaden för ekologisk matväxer med . Det är en ökningjämförbar med den som den heta datamarknadenvisar upp. Detta är en framtidsbransch som vi kanvara världsledande på om vi satsar fullt ut.Detta var tre områden jag ville lyfta fram. De krä-ver en utökad forskning för att vi ska kunna fatta brapolitiska beslut och leva upp till de mål vi har försvenskt jordbruk.Jag yrkar bifall till vår reservation, nr 3 undermom. 11, och i övriga moment yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 255 ():Fru talman! Det här är ett betänkande som be-handlar motioner om forskning och utbildning frånallmänna motionstiden respektive 1999. Samtli-ga motionsyrkanden avstyrks med hänvisning till deni höst aviserade forskningspolitiska propositionen.Vi har från kristdemokratisk sida i flera motionerframhållit vikten av ökade satsningar på forskningoch utbildning inom jordbruksområdet. Vi anser attdetta är nödvändigt för att svensk livsmedelsproduk-tion ska kunna överleva på en alltmer konkurrensut-satt marknad. Bl.a. bör insatserna för vidareförädlingförstärkas liksom forskning och utveckling av ettresurs- och energieffektivt jordbruk. I den s.k. björk-ska utredningen redovisas förslag om ökade satsning-ar inom jordbruksområdet. I enlighet med utskottetsskrivning i betänkandet förutsätter jag att utredning-ens förslag kommer att ligga till grund för de förslagsom regeringen kommer att lägga fram angåendejordbruks- och livsmedelsforskningen.När det gäller frågan om en utvecklingsfond förträdgårdsnäringen är det ett enigt utskott som nuuppmanar regeringen att återkomma med ett förslag idenna fråga. Det vore väl att näringen äntli-gen fick ett besked i denna fråga eftersom den harbehandlats av i över ett årstid.Fru talman! vill jag ta upp en fråga somrör den dansk-svenska hortonomutbildningen. Där-med yrkar jag bifall till reservation nr 2. Denna hor-tonomutbildning är ett pilotprojekt för att stärka in-tegrationen i och närma två ländersutbildningssystem. Det är ett spännande och för Skå-ne mycket välkommet projekt. Mig veterligen är detdessutom det första stora bilaterala utbildningspro-jektet i hela . Dessvärre har den svenska rege-ringen inte gjort samma konkreta utfästelser som dendanska regeringen när det gäller subventioner av rese-och transportkostnader för resor mellan de två läro-sätena på vardera sida av sundet. Det är naturligtvisav största vikt att det när bron är färdig ges möjlig-heter för studenter, lärare och forskare att kunna åkamellan de två länderna utan att resekostnaderna skautgöra ett hinder. Detta anförs också i en rapport somden danska och utarbetade i maj1999. Trots det avstyrker majoriteten vårt motionsyr-kande om att medel ska ställas till förfogande förtransportkostnader mellan de två lärosätena medföljande motivering: "Den danska regeringen kom-mer enligt rapporten att utvidga det existerande bi-dragssystemet för danska studerandes transport till attockså omfatta transport till utbildningsinstitutioner påden svenska sidan av ." Men dessa bidragkommer ju bara de danska studerande till godo.Fru talman! Därför är mina frågor till : Hur har man från majoritetens sida tänkt i dennafråga? Detta löser ju inte situationen för de svenskastudenterna. Kommer regeringen att avsätta medel föratt, som det står i rapporten, det är av stor vikt attavgiften för den som reser ofta fastställs på en nivåsom inte utgör ett hinder för integrationen?Anf. 256 ():Fru talman! är världsledande när det gäl-ler miljöforskning. Det är viktigt att vi fortsätter att haden positionen. Det är viktigt därför att vi vill ha enaktiv roll i samarbetet inom Europaunionen - värl-dens bästa miljöorganisation. Det är viktigt för att viska kunna lösa problemen beträffande t.ex. alternativaenergislag. Det är viktigt för bevarandet av den bio-logiska mångfalden, och det är viktigt för att få klar-het i ansvars- och ägandeförhållandena när det gällergenetiskt och biologiskt material.Vi behöver fortsätta forskningen och övervak-ningen kring och ha större uppmärksamhetpå havsmiljön i . Det är vidare angelägetatt fortsätta miljöforskningen på . Resulta-ten av forskningen är viktiga instrument för att kunnata reda på faktorer som kan återställa balansen i natu-ren.På jordbruks- och skogsområdena har go-da möjligheter att kunna konkurrera medomvärlden. Men för det krävs särskilda satsningar påutbildning och forskning. Problemen med rekryte-ringen till jordbruket är uppenbara. En väg för attråda bot på det är att utbildningen på gymnasienivåblir mer företagsinriktad. På skogsområdet är forsk-ning kring produktutveckling en väg för att ökaskogsnäringens framtida konkurrensfråga.Fru talman! Jag tycker emellertid att de frågorsom behandlas i betänkandet har fått en hygglig be-handling. Jag yrkar således bifall till endast reserva-tion 4.Anf. 257 ():Fru talman! Det här är alltså ett betänkande somtar upp litet av varje. När forskningspropositionenkommer hoppas jag att mycket av detta kom-mer att vara löst.Från sida vill jag lyfta fram tre frå-gor.Jag vill passa på att yrka bifall till reservation 1,som handlar om något kanske så udda som bin.Vi har diskuterat bin här i kammaren ganskamånga gånger. Det har då handlat om bisjukdomenvarroa. Men det här ska handla om något annat, näm-ligen om det faktum att bina börjar bli ganskanärbesläktade. Det beror på de parningsstationer somgör att inte bara drottningarna blir nära besläktadeutan också de drönare som befruktar drottningen. Detinnebär att arbetsbin i kupor är ganska närasläkt i dag.Detta innebär att man riskerar att få ett minskatmotstånd mot både sjukdomar och yttre påfrestningarsom dåliga somrar, för vi vet att när variationen inomett bisamhälle minskar, minskar också möjlighetentill anpassning. Detta utgör alltså ett hot mot densvenska bistammen i dag.Jag har från fått veta att det här kan innebärasänkt honungsproduktion. Den forskare som har varitmig behjälplig i frågan hävdar att det faktum att bina är så nära släkt måste uppmärksammas rejält iSverige. Binäringen är mycket viktig eftersom binapollinerar mycket av det som vi tycker är självklart,t.ex. rapsen, många fruktträd och andra växter. För attbin inte ska försvinna måste det här vara ett priorite-rat forskningsområde. Man kan diskutera om intebikontrollen som fanns behöveråterupprättas.I alla fall anser vi från sida att detkrävs en strategi för att se till att inte den biologiskamångfalden inom tambiet ska bli så snäv att avelsba-sen krymper så mycket att det utgör ett hot mot bina.Eftersom det kommer en forskningspropositiontill hösten har vi ett särskilt yttrande som tar upp tvåfrågor. Dels handlar det om marin forskning framförallt på . Det tangerar mycket det som vialldeles har diskuterat.För några år sedan kom en slutrapport som heterVästerhavsprojektet, som visade att situationen äralarmerande i och och att situa-tionen tyvärr blir allt sämre. Man kan se att halten avbåde kväve och fosfor ökar . att många grönalger ökar dramatiskt, vilket är etthot mot många områden där fiskar och kräftdjur till-bringar sin tidiga tid, yngeltiden. De här barnkamrar-na växer alltså igen, och det utgör ett hot mot mångaav arterna.Vi kan se att så mycket som par-tiklar och gifter förs via strömmarna från södra till och norra . Därtill kom-mer föroreningar via luften, t.ex. polyaromatiskakolväten, PAH. Allt detta utgör stora påfrestningar pådet ekosystem som är.Detta påverkar naturligtvis inte bara bottendjurutan också fisk. Det kräver att vi fortsatt har en högberedskap när det gäller forskningen runt Västerha-vet, eftersom det är en miljö som är så pass utsatt förpåverkan. Från sida hoppas vi att dettaska uppmärksammas i den forskningsproposition somkommer.På samma sätt hoppas vi att den mykologiskaforskningen ska uppmärksammas. Mykologi är alltsåläran om svampar. har här en ganska godtradition via och . Men finns det ingen heltidstjänst i inom my-kologi med systematik och morfologi som huvudsak-ligt ämnesområde. Detta är ganska allvarligt, försvampar är viktiga för det som brukar kallas basnä-ringen, nämligen skogen.Av ungefär 55 000 arter utgör ungefär10 000 svampar. Av dem är ungefär 4 000 storsvam-par. Resten är mikrosvampar som finns i marken.Många av dem är oerhört betydelsefulla. T.ex. bildarmånga av dem mykorrhiza med gran, tall, björk ochandra trädslag. Det är nödvändigt inte bara för svam-pen utan också för träden. Det innebär att svampenfår näring. Träden får sin näring via fotosyntesen,men svampen förser träden med nödvändiga minera-ler. Många av svamparna är mycket påverkade avbl.a. försurningen men också av annan miljöpåver-kan. T.ex. är många känsliga för aluminium som fällsut vid försurningen. Det innebär att många svamparhotas att försvinna i dag.Försvinner mikrosvamparna och de svampar sombildar mykorrhiza, ger det en lägre virkesavkastningper hektar. Det finns alltså ett behov av att hålla enhög beredskap i den mykologiska forskningen i Sve-rige. är den alltså dålig. Vi hoppas att även dethär ska vara något som uppmärksammas rejält i denforskningspolitiska proposition som kommer.Jag vill också säga att jag delar den uppfattningsom har framfört, att forskningen omekologiskt lantbruk måste få resurser så att det inteblir ett glapp över åren. Vi har från sidaredan väckt frågan i de budgetdiskussioner som vi förmed regeringen, och jag hoppas att vi kommer att fåstöd både från och från Socialdemo-kraterna.Jag vill också passa på att bjuda in till det årsmötesom föreningen - en riksdagsförening som på eko-logisk grund - har . Till vårt årsmötekommer nämligen en forskare från SLU och KUL iUppsala för att just tala om hur den ekologiska forsk-ningen ser ut, vilka forskningsresurser som behövsoch vad som behöver komma till för att vi ska få densatsning på ekologiskt lantbruk som många av oss härbrukar säga att vi vill ha.Välkomna - jag lovar att setill att ni får papper om det - för att lyssna på vadsom krävs för ekologisk lantbruksforskning.Anf. 258 ():Fru talman! I det nu aktuella betänkandet, miljö-och jordbruksutskottets betänkande nr 11, behandlas36 motioner om forskning och utbildning från denallmänna motionstiden respektive 1999.När det gäller motioner om mer övergripande ochstrategiska frågor inom forskningspolitiken vill jaghänvisa till att regeringen aviserat en ny forsknings-proposition detta år. Flera partier hardärför nöjt sig med att avge särskilda yttranden.De motioner som lyfter fram vissa forsknings-projekt eller mer preciserade inriktningar av forsk-ningen inom relativt begränsade forskningsområdenbör enligt utskottets mening inte behandlas i sak avriksdagen utan av de organ som har särskild kunskappå respektive område. Denna princip har slagits fastbl.a. riksdagsbeslut om forskningspolitikenoch den gäller naturligtvis fortfarande.Ett viktigt skäl till denna princip är att vi politikerinte har tillräckligt underlag för att göra den nödvän-diga vetenskapliga bedömningen av forskningsbehoveller prioriteringar mellan olika forskningsprojektinom ramen för tillgängliga resurser. I sak vill jagockså tillägga att det i större eller mindre omfattning iolika sammanhang pågår forskning på de flesta om-råden som tas upp i de aktuella motionerna.Som underlag för den kommande forskningspro-positionen har alla universitet och forskningsorgandokumenterat och insänt sina forskningsstrategier tillregeringen.Sveriges , , som är ettsektorsuniversitet och inrättat av Jordbruksdeparte-mentet, är vårt viktigaste instrument när det gäller attpåverka de areella näringarnas utveckling och kon-kurrenskraft liksom forskningen för hela samhälletsomställning till ekologisk hållbarhet.I föreslås att regeringeninrättar ett femte vetenskapsområde - lantbruksveten-skaperna - och att regeringen fastställer att SLU:sansvarsområden ska vara· kvalitet i livsmedelskedjan,· djurhållning, djurhälsa och djurskydd,· skog, skogsbruk och skogsråvarans förädling,· naturresurser för landsbygdsutveckling, rekreationoch fritid,· landskapsplanering och markanvändning.Vidare föreslås att ska avsätta medel tillett nationellt centrum för prövning av livsmedel medinriktning på betydelsen av enskilda komponentereller kombinationer av ämnen i kosten för hälsa ochvälbefinnande. Detta är ett område som växer i om-fattning och intresse hos konsumenter, företag ochlivsmedelsindustri.SLU, , ,och för konkretadiskussioner om att samla delar av sin kompetenskring ett sådant centrum.SLU framhåller också att avsätter ytter-ligare medel för utveckling av nya metoder för sys-tematisk analys av samspelet mellan djurens genetis-ka konstitution och egenskaper, skötsel och utfodring,produktion och prestation samt av sjukdomsföre-komster. Det tycker jag överensstämmer med desynpunkter har beskrivit i reserva-tion 1 om biets genetiska släktskaps- och inavelsför-hållande.I reservation 2 från föreslås attregeringen ska utreda subventioner för resekostnaderför berörda lärare och studerande vid den gemen-samma svensk-danska hortonomutbildning som skastarta . subventione-rade staten ca 80 miljoner till studerandes resor iSverige. är ordningen den att det är studerande-organisationerna som förhandlar om nedsättning avresekostnader, och det finns avtal med SJ och olikalänstrafikbolag.Lärarna får som alla andra yrka på reseavdrag isina deklarationer. Jag förstår dock att det här kan bliett problem för de studerande, och det får inte bli ettproblem som hindrar att man kan vara med i dengemensamma hortonomutbildningen. Den här fråganska tas upp snart i det danska , men vi vetännu ingenting om hur de tänker lösa det. Min ut-gångspunkt är att det måste vara så stor rättvisa sommöjligt mellan de danska och svenska studenterna.Men det ska också vara en rättvisa inom vårt egetland. Det finns många som studerar som bor på annanort och får åka ganska långt . Det måstealltså finnas en rättvisa här också.Man har i detta sammanhang också diskuterat ska hyra in bussar, men fortfarande finns ingetkonkret beslut eller förslag till den svenska regering-en från arbetsgruppen. Min egen slutsats blir att jaginte tror att det ska bli några nya statliga subventionerpå det här området. I så fall är kostnaden över de här80 miljonerna. De är kanske mellan 80 och90 . Det måste lösas på ett annat sätt.I reservation 3 från påpekar manvikten av att staten främjar en utveckling och sprid-ning av alternativa metoder för växtförädling somsyftar till att öka mångfalden av sorter och att anpassasorter till ekologisk odling och lokala förutsättningar.Det är viktigt också för jordbruket i tredje världen.I reservation 4 från föreslås att rege-ringen tar initiativ till ett världstoppmöte om denglobala arvsmassan. Det är viktigt att få klarhet angå-ende ansvars- och ägandeförhållanden när det gällergenetiskt och biologiskt material.Utskottsmajoriteten anser att tillgången på lämp-ligt växtsortmaterial är en viktig fråga som bör upp-märksammas mer både nationellt och i det internatio-nella samarbetet. I övrigt vill jag framhålla att dessatvå reservationer enligt min mening är utförligt be-svarade i betänkandet. I upp-drag ingår bl.a. att belysa internationella avtal ochkonventioner inom området. Slutbetänkandet skaavges senast den 1 juni 2000.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 259 ()replik:Fru talman! Det gläder mig att visarinsikt i problemet med de här färdkostnaderna förstudenterna. Men jag hade också väntat mig den jäm-förelse som gjorde, dvs. att jämföramed andra studenter som minsann får betala sinaresor. är inte det här vilket projekt som helst. Detär ett projekt av dignitet. Det är ett projekt som skaförsöka visa att det går med mellanstatligt samarbete,det första i såvitt jag vet. Det vill till att detlöser sig. Jag tycker ändå att det var en invinkling attInge menade att vi får se vad danskarna gerså ska svenskarna få det ungefär lika bra.I och för sig tror jag inte att några studenter harnågot emot att åka buss som ordnas kollektivt översundet. Det tror inte jag heller att de har - bara detordnas. Det ska inte bli så att det här projektet fallerpå resekostnaden och på att inte svenskarna bidrarungefär på samma sätt som danskarna. Sedan är detockså så att studenterna, som lever på lån, bor närasina lärosäten. De brukar inte pendla. Det har de intepengar till.Anf. 260 () replik:Fru talman! Som jag ser det har vi tidigare avskaf-fat de här subventionerna till de studerande här ilandet. Det var alltså en kostnad på över 80 miljonerkronor. vill kd att vi ska införa det här igen, ochdessutom att vi ska subventionera lärarnas resor. Dettror inte jag är en framkomlig väg. Det måste blinågon form av rättvisa i det här. Jag har ungdomar imin hemkommun som reser tillLinköpings universitet och studerar. Det är sex miltill och tillbaka. Det blir också enganska stor kostnad.Jag menar alltså att det inte bara gäller att lösa dethär problemet. Visst kan man tycka att det är en spe-cifik utbildning eftersom man åker över en bro, mendet är faktiskt också specifikt att ungdomar i Fin-spång kan utbilda sig till civilingenjörer i Linköpingoch att de måste ha den här kostnaden varje gång.Man måste försöka se att det här inte bara handlar ombron. Man måste se det på ett mer rättvist sätt för allastuderande i det här landet.Anf. 261 ()replik:Fru talman! gör jag den lilla reflexionen att desom studerar till civilingenjörer i och leveri - var det nu var någonstans - de bor hemma. Då kanman också anpassa boendekostnaden efter kassan. Jagtror inte att några föräldrar tar mer betalt av sina ung-domar än de har råd att betala i en sådan situation.Jag är angelägen om att framhålla att det här inteär ett projekt vilket som helst. Det är viktigt att detförs i hamn. Att åka över sundet befarar jag kommeratt kosta mer än vad motsvarande sträcka på landskulle kosta. Det måste lösas. Det ska inte få stupa påresekostnaden. Det kan inte heller betinga sådanajättekostnader att det plötsligt skulle springa iväg från80 till 90 miljoner. Det låter också lite orimligt.Anf. 262 () replik:Fru talman! Jag tror ändå inte att vi kommer attåtergå till att staten ska subventionera de studerandesresor vare sig i det här landet eller över sundet. Jagtror faktiskt att man måste hitta andra lösningar.Danskarna har ju redan ett subventionerat systeminom landet. Det är det de funderar över om de skakunna utveckla så att man ska kunna få den här sub-ventionen när man reser över till också. Vihar ju avskaffat subventionen, och studerandeorgani-sationerna har själva förhandlat fram det här med,som jag sade, SJ och olika länstrafikbolag.Frågan är alltså inte beredd . Arbetsgruppenhar inte lagt fram några förslag till regeringen. Detbehövs alltså inga nya utredningar, som ni vill ha här.Det pågår faktiskt. Dessutom tycker jag att det är felsynsätt ni har när ni tycker att vi också ska subventio-nera resorna för lärarna bara för att de ska vara lärarebåde i och Danmark.Anf. 263 ():Fru talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 11 behandlas motioner som lyfter framvissa forskningsprojekt med preciserade inriktningaroch andra som gäller jordbrukets miljöfrågor, liksomen hel rad forskningsfrågor på livsmedelsindustrinsområde. Utskottet har hänvisat till att regeringenaviserat en ny forskningspolitisk proposition till iseptember månad innevarande år. Vi moderater haren rad motioner kring de områden som jag nämnde,men vi nöjer oss med ett särskilt yttrande. Jagvill dock kommentera några frågor som jag ser somväldigt angelägna.Vi har tagit upp frågor kring functional foods.Svensk forskning och svensk livsmedelsindustri lig-ger väl till på detta område, men man känner sighandikappad när det gäller möjligheten att marknads-föra produkterna. borde snabbt, menar vi, taställning för ett enkelt men klart regelverk som hjäl-per den svenska livsmedelsindustrin till betydandemöjligheter på en intressant och växande marknad.Nu är det tacksamt nog så att det efter några årsdiskuterande har getts ett regeringsuppdrag till Sta-tens livsmedelsverk att efter samråd med och komma fram till ettförslag till lösningar med klara regler på området somskapar öppningar och, som vi hoppas, möjligheter.Vi har mot bakgrund av detta inte gått längre i detfallet. Men låt mig ändå slå fast vissa saker.Det behövs fördjupad forskning kring hur ämnen ivår mat påverkar hälsan och den mänskliga kroppen.Kunskapen om foderstater i animalieproduktionentycks ofta vara större än kunskapen om hur vår egenmat påverkar oss.Forskning och utveckling av livsmedel med sär-skilda näringsegenskaper förtjänar särskild uppmärk-samhet. Oklarheter i gränsdragningen mellan livsme-del och läkemedel när det gäller s.k. functional foodsmåste ut. Det är först då som forskning ochutveckling kring sådana kommer att kunna ta fart påallvar. ligger i frontlinjen på området, och detär därför allvarligt om vi tappar tempo. Det är faktiskthög tid att snabbt komma vidare.Det gäller också för att i EU aktivera ochintensifiera arbetet med att ta fram gemensammaregler för livsmedel av typ functional foods. För attinte bromsa den fria handeln över gränserna är detviktigt att länderna inom EU ges lika förutsättningarför dessa produkter. Olika nationella initiativ medhälsoargument i en rad europeiska länder hotar nu istället att försvåra handeln över gränserna.Fru talman! Jag nöjer mig med att yrka bifalltill hemställan i betänkandet, men jag avser, som jagtidigare sade, återkomma i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1999/2000:66 Villkoren för järnvägstrafiken på denfasta förbindelsen över m.m.1999/2000:68 Vissa skolfrågor1999/2000:71 Vissa organisationsfrågor inom nä-ringspolitiken1999/2000:73 Jaktens villkor1999/2000:74 Godkännande av ett nytt protokollm.m. till två konventioner1999/2000:76 Lag om märkning och registrering avhundar1999/2000:81 Forskning för framtiden - en ny orga-nisation för forskningsfinansiering1999/2000:89 Lag om konsumentskydd vid di-stansavtal och hemförsäljningsavtal1999/2000:91 Efterlevandepensioner och efterlevan-destöd till barn1999/2000:92 Ändring i livsmedelslagen1999/2000:93 Ändringar i varumärkeslagen1999/2000:95 Vissa socialförsäkringsfrågor1999/2000:97 Vissa organisatoriska frågor inomFörsvarsmakten, m.m.1999/2000:99 Gruppbaserade försäkringsrörelsereglerMotionermed anledning av skr.