prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Därmed vill jag än en gång önskamina värderade kolleger i skatteutskottet en skön ochvilsam sommar. Jag vet att ni har precis lika mycketatt göra som jag, men några veckors ledighet ska niväl få. Sedan ses vi, och då kommer det att varamycket budgetfrågor. Till dess kommer jag att glädjamig åt rubriken har det bäst i världen.Anf. 95 ():Fru talman! Det är min sista debatt som le-damot i skatteutskottet.Det är intressant att hadeen mer ideologisk inriktning på sin diskussion omskattesystemet. talade om behovetav frihet, att man ska värna individens rättigheter ochatt man ska värda välfärden. Han sade bl.a. att välfär-den är friheten att kunna åka bil.Vad är frihet egentligen? Jag kan bli väldigt upp-rörd över den, som jag anser, väldigt kortsiktiga synsom företräder i just skattediskussionen.Är det frihet när man som mamma måste klä sinabarn i t-shirt och keps för att de inte ska få hudcancerpå grund av att vi har ett ozonskikt som uttunnas ochatt UV-strålningen når ned till oss människor? Är detfrihet när människor, speciellt i de fattiga delarna avvärlden, kommer att faktiskt dö på grund av växt-huseffekten? Och vilken frihet är viktigast, är detfriheten att kunna åka bil hur mycket som helst ellerär det friheten att kunna leva ett liv utan risk för att döpå grund av översvämningar och extremt klimat, pågrund av brist på livsmedel eller på grund av attozonskiktet uttunnas? För mig handlar frihet om liv-skvalitet och om en livsmiljö som vi alla människorkan leva i. Det handlar också om ta ansvar för framti-da generationer och se till att de har livsmedel och attde kan leva i ett samhälle som är stabilt. Men i mode-raternas värld verkar det bara vara friheten att just nukunna konsumera hur mycket som helst och frihetenatt just nu kunna åka bil hur mycket som helst.Jag säger inte att man inte ska åka bil, men vimåste inse att bilismen i världen och i bidrartill växthuseffekten, och koldioxidutsläppen i världenär ett av de största hoten mot framtiden. Här behövervi alla ta ett ansvar, både privatpersoner och företag.Låt mig då berätta lite grann om växthuseffekten,för jag vet inte om alla här i kammaren vet särskiltmycket om vad den innebär. Växthuseffekten kom-mer att få väldigt omfattande ekologiska konsekven-ser. I många delar av världen kan en ökning av tem-peraturen leda till att insekter massförökar sig kraf-tigt, vilket kan skada både naturliga landskap ochgrödor. Om vattnets temperatur stiger, vilket den gör,kan det leda till att det ekosystemet allvarligtskadas på ett sätt som gör att fiskbeståndet minskar.Fiskbeståndet i världen är hotat av ettväldigt omfattande fiske.Dessutom bidrar växthuseffekten till den torkasom vi har sett i och i och till denökenspridning som vi kan se. Den bidrar också till attvissa kustnära våtmarker översvämmas och kommeratt vara ett hot i framtiden.Växthuseffekten hänger också samman med andramiljöproblem och får miljökonsekvenser som ärmycket större än vad man kanske anar. kanskede är så stora att inte ens forskare kan greppa de all-varliga konsekvenser som växthuseffekten kombine-rat med andra miljöproblem kan få. Låt mig då ge ettexempel.Jag ska tala om vad som händer i haven. Det vik-tigaste ekosystemet i haven är korallreven. Korallre-ven har den största artmångfalden bland havens eko-system. I hela världen är det bara de tropiska skogar-na som har en större artmångfald. avalla havslevande fiskarter är beroende av korallrevenunder någon del av sin livscykel.Korallreven är känsliga för de temperaturföränd-ringar som sker i haven. ökar också koldi-oxidhalten i atmosfären. Det leder också till att koldi-oxiden absorberas i haven. Det leder i sin tur till atthalterna av kalciumkarbonat i havsvattnet minskar.Det är ett ämne som korallerna behöver för att byggaupp sina skelett.Den här extra mängden av koldioxid i haven fun-gerar också som gödning för bl.a. alger och sjögräs. ersätter de koraller på många håll, och de kom-mer att göra det ännu mer . Detta är ocksåett resultat av kväveföroreningar.I haven såväl som på land kan alla dessa destruk-tiva samverkande effekter bli ett otroligt allvarligt hotmot vår framtid. De kommer att bli det om vi inteminskar koldioxidutsläppen. De kommer att vara etthot mot vår framtida livsmedelsförsörjning och etthot mot vår frihet.I dag står industriländerna för av världensackumulerade koldioxidutsläpp . Vi har ettstort ansvar. Vi är av världens befolkning och vistår för av de ackumulerade koldioxidutsläppeni världen. Vi tar inte vårt ansvar.Vad händer på internationell nivå? Speciellt bor-garna, men även andra partier, pratar sig varma för attdetta är någonting som måste göras på internationellnivå. Vi måste verka för miniminivåer på koldioxids-katten.I dag är en broms i EU när det gäller attse till att det blir en miniminivå på koldioxidskatten.Vi vägrar att driva den frågan under den pågåenderegeringskonferensen, IGC. Det finns ett förslag i dagsom är framlagt av ordförandelandet . Detförslaget går ut på att man på EU-nivå ska ta bortvetorätten när det gäller en miniminivå för koldiox-idskatten. har sagt till mig att detta är enfråga som inte driver. Varför gör man intedet?Det finns även andra sammanhang på EU-nivå därSverige inte driver den här frågan, vilket jag tycker ärväldigt besynnerligt. Vi måste agera både globalt ochnationellt. Det är därför vi behöver en höjning avkoldioxidskatten. Det kommer att gå ut över bilismeni , men det måste det också göra.Jag har en avskedspresent till ordföranden iskatteutskottet, . Det är ett miljölexi-kon som kom ut som heter Miljö från Atill Ö. Det är någonting som jag tror att skatteutskottetoch ordföranden i skatteutskottet kan ha mycketglädje av.Som avslutningsord tänkte jag läsa upp vad somstår här om just växthuseffekten.Växthuseffekten kan knappast stoppas. Vi kaninte återgå till det förindustriella samhället, men vimåste anpassa det industrisamhälle vi har så att detblir förenligt med den ekologiska verkligheten ochmed uthålligt mänskligt liv. Vi måste kraftigt minskaanvändningen av fossila bränslen, i synnerhet stenkoloch olja. Naturgas lämnar bara ungefär hälften såmycket koldioxid som stenkol eller olja per utvunnenenergi, men inte heller naturgas kan användas i läng-den.Vad innebär egentligen allt det här? Det innebäratt vi på allvar måste gå in för att anpassa vårt sam-hälle och vårt levnadssätt. Det är vi i de rika ländernasom är de stora förbrukarna, och därför är det vi somförst och främst måste ta på oss denna uppgift. Ipraktiskt handlande betyder det t.ex. att vi måsteåterföra persontrafiken mellan och från flyg till tåg. Det ger minskade koldioxidut-släpp. Över huvud taget är energiåtgången per per-sonkilometer mycket lägre i rälsburen trafik än i mo-torfordon på väg, för att inte tala om flyg.Motortrafiken måste reduceras, och det av fleramiljöskäl. Nästan var och en kan bidra genom attcykla de korta avstånden och kollektivåka de litelängre. Och kör man bil, kan man köra mjukt ochrespektera fartgränser. Bilen tar man till utanför rutin-fallen och där det saknas alternativ. Vi kan dra nedinomhustemperaturen ett par grader.Detta är bara exempel, men vi kommer till slutinte ifrån att hela vår livsstil behöver anpassas tillba-ka till det rimliga.Jag hoppas att skatteutskottet tar med sig detta isitt framtida arbete, speciellt i budgetarbetet. Jagkommer att överlämna den här boken till ArneKjörnsberg.Jag vill också tacka alla mina övriga kolleger ochkansliet för ett fantastiskt samarbete i skatteutskottet.Det har varit väldigt roligt att delta i arbetet de här tvååren.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! försökte inled-ningsvis att citera mig. Jag säger försökte för det blevnog inte riktigt rätt. Jag talade inte om ohämmat bilå-kande. Jag talade om att många människor harsvårt att ta sig till jobbet och att pendla till en arbets-plats på en annan ort, särskilt på landsbygden och iglesbygden där det inte finns någon kollektivtrafik attförlita sig på. Det är dessa människor som får svårt attta sig till jobbet med den höga bensinskatten. Jag troratt de ägnar sig åt ohämmat bilåkande i väldigt litenutsträckning.Låt mig sedan gå över till avdelningen vänlighe-ter. Jag ber att få önska lycka till iarbetet i finansutskottet och tackar för den tid som vihar samarbetat i skatteutskottet.Anf. 97 () replik:Fru talman! har ju förslagit en gene-rell sänkning av bensinskatten. har inteföreslagit en politik där man gynnar glesbygdsbor. Vianser att man inte ska kompensera till bilismen direkt.Däremot behöver glesbygden en kompensation för har andra kostnader där. Det är fel att rikta ensänkning av en skatt så att den stimulerar att männi-skor åker mer bil. Det är ju vad som sker här. Eko-nomiska styrmedel är just ekonomiska styrmedel.Bilismen i har ökat . Folkåker mer bil än de gjorde - intemindre.Vi måste ha ett högre bensinpris . Detmåste dessutom öka successivt. I andra länder, t.ex. iFrankrike och , har man ett högre bensinprisän i Sverige.Jag tror inte att vi kommer att stimulera ett ökatkollektivtrafiksåkande och en minskad bilism - ochvi behöver en minskad bilism jämfört med -genom att sänka bensinskatten generellt, och det ärändå vad föreslår.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! föreslår en kombinationav höjt reseavdrag, sänkt avdragsgräns och sänktabensinskatter tillsammans med andra skattesänkning-ar. Det är den kombinationen som gör det möjligt attfungera bättre, framför allt i glesbygden där man ärmer beroende av bilen än på de orter där det finns enutbyggd kollektivtrafik. Jag tror inte glesbygden, föratt överleva , är betjänt av visionom en bensinskatt på , som tidigaretalare har varit inne på.Anf. 99 () replik:Fru talman! Vi måste ha ett system som gynnarkollektivtrafiken på olika sätt. Ett bra förslag är ju attsänka momsen på kollektivtrafiken. Jag vet inte omModeraterna kan tänka sig att delta i just den skatte-sänkningen. Vi kan i alla fall tänka oss det.Jag förstår fortfarande inte vad . vill ju sänka bensinskattengenerellt för alla. Det innebär att folk kommer att åkamer eftersom det blir billigare att åka, och därförkommer man inte att ändra sin livsstil till ett levnads-sätt med minskad bilism och minskat bilåkande.Sedan måste vi hitta former för att de handikap-pade och människor i glesbygden som med tvångmåste använda bil inte ska drabbas av detta. Men detkan vi inte åstadkomma genom en generell sänkningav bensinskatten. Det kommer bara att öka bilismenoch medföra att människor åker mer bil.Anf. 100 () replik:Fru talman! Jag har ett besked till . Vi socialdemokrater vill inte - och jag förstår attdet är det besked som utrikesministern har lämnat tillYvonne Ruwaida - att det ska fattas majoritetsbeslutom nivån på skatter. Vårt land arbetar för en minimi-nivå på koldioxidskatterna inom EU. Men vi vill inteatt de andra länderna ska kunna besluta om vilkennivå vi ska ha på inkomstskatter, förmögenhetsskattereller fastighetsskatter. Man måste vara klar över det.Man kan inte både äta kakan och ha den kvar, Yvon-ne Ruwaida. Vi kan inte säga att vi vill ha majoritets-beslut på det området, men t.ex. inkomstskatterna harinte de andra länderna med att göra. Det är skälet.Får jag sedan tacka för de vän-liga orden och för den bokgåva som jag ska få. Enmig närstående person har en sådan bok men jagkommer säkert ha stor nytta av den genom att ha deni mitt arbetsrum på bokhyllan så att jag lätt kan tafram den.Dessutom tackar jag för den tidsom vi kunnat arbeta tillsammans i skatteutskottetoch för det goda samarbete som vi haft. Jag vill integärna använda uttrycket lycka till, för på något sätt ärdet förstört - en del förstår vad jag menar. I ställetsäger jag att jag hoppas att det går bra för YvonneRuwaida på det nya uppdraget. 101 () re-plik:Fru talman! Det portugisiska förslag som i dagligger under regeringskonferensen handlar inte om attta bort majoritetsbesluten på hela skatteområdet. Detär något som vi i väldigt mycket vändeross mot.Det finns ett förslag som rör miljöskatter och som,såvitt jag förstår - jag har inte fått se förslaget i detalj,utan jag har bara kunnat läsa mig till det i olika tid-ningar - också rör vissa kapitalskatter. Jag har medAnna tagit upp det faktum att bordelägga fram ett förslag som bara rör miniminivån påkoldioxidskatt och att det förslaget läggs under rege-ringskonferensen. Det har inte varit be-redd till, vilket också framgår av pro-tokoll som finns att tillgå på hemsida.Jag har tagit upp frågan om en miniminivå på kol-dioxidskatt också med finansministern och med nä-ringsministern och bett dem ta upp frågan i sambandmed att man nu jobbar med integrering av miljöfrå-gorna på de olika rådsmötena. Det tänker vi inte göra,har man då sagt. Men från vet jag att för attdriva och få igenom en fråga på EU-nivå måste manta upp den i alla sammanhang. Man kan lägga framett förslag från svensk sida om en miniminivå bara påkoldioxidskatten. Det går kanske inte igenom men dåkan man säga nej till förändringar på skatteområdet iövrigt och använda det veto som vi har . Dentypen av politik verkar man inte vilja föra från rege-ringens sida. Det är verkligen beklagligt.Anf. 102 ():Fru talman! En del talare i dagens debatt har oroatsig för att dagens konstellation s-v-mp inte vårdarden goda ekonomi som vi nu har. Men vi i Miljöpar-tiet kommer att göra vårt yttersta i det avseendet.Som parti har vi funnits med i många majoriteter ikommuner och landsting. På alla ställen har vi varitmycket seriösa. En del hävdar att vi varit snåla närdet gäller ekonomi och utgifter. Det ligger i den grönaideologin att vara varsam om framtiden och därmedockså om nutiden och att framför allt se till att fram-tiden rymmer ekonomiska möjligheter så att även dentiden kan bli god för kommande generationer. Vi äralltså långt ifrån ett slösarparti. Jag kan garantera attvi kommer att se till att en god ekonomi värnas förframtiden.Jag tänker tala om miljösatsningar. kommerpengar till miljön. Vi kan läsa artiklar i pressen om attNaturskyddsföreningen går ut och säger: Äntligen!Jag har varit engagerad i miljöfrågor ända sedan60-talet och jag tillhörde de många som heta engagemang kände att det inte räcker attvara utomparlamentariskt aktiv, utan det gäller attkomma in där besluten tas. Jag var också en av demsom tidigt engagerade sig i . 80-taletsengagemang ledde i och för sig inte till att det kompengar till miljön. kom däremot in iriksdagen och har därmed haft möjlighet att mer kon-kret, även inom systemet - i kommuner, landstingoch riksdag - föra fram synpunkter som tidigare barahördes utanför parlamentet.Vad som hänt därefter är att många partier har ta-git till sig retoriken. pratar man som om manhade ett stort miljöengagemang - man kan orden.Däremot har vi fått vänta på pengarna. Det har intehänt särskilt mycket. Dock har man fått människor atttro att alla är överens om miljöpolitiken. Så är detnaturligtvis inte. Vad man har gjort är att man harlåtsats som att alla är överens om miljöpolitiken. Mendet är först när viljan finns att satsa ekonomiskt somman kan se att viljan finns att verkligen göra någon-ting. Det har vi miljöpartister väntat på.Inte heller under s-c-samarbetet kom det någrapengar till miljön, utan vi hörde bara om hur överensman var.Nu äntligen efter valet har vi i Miljöpartietmöjlighet att även påverka budgeten. kommerpengarna och kommer de satsningar som alla vimiljöengagerade människor så länge har väntat på!Nu kommer satsningarna!När vi från talarstolen här får höra från Center-partiet att det inte kommer speciellt mycket undrarjag hur man läser siffror. Jag kan gärna bistå medsiffrorna om man inte har dem. Mellan och år2002 satsar vi mer än 2 ½ miljarder; att jämföra medsatsningen som var med samar-betet mellan Socialdemokraterna och Centerpartiet.Om även år 2003 räknas in blir satsningen nästan 4miljarder. Det är stora pengar i en ganska liten bud-get. Det är också viktiga och nödvändiga pengar omman nu menar allvar med de ord som vi hört såmånga säga under så lång tid.Det är viktigt att man tar ansvar för demokratin.För mig innebär det att också vara sanningsenlig närman står i denna talarstol - att man talar om hur bud-geten verkligen ser ut och inte försöker snirkla till dethela så att det verkar som någonting annat. Kanskesäger man ibland sådant som man vet är fel men mansäger det medvetet därför att det låter snyggt i medi-erna. Jag blir alltså ganska upprörd när man står häroch säger att vi inte gör stora miljösatsningar, för detgör vi. Jag kan ge några exempel.År 1998 fanns det , inte en spänn, till marksa-nering och efterbehandling av miljöförstörda områ-den. Men i budgeten för finns det 150 miljo-ner. Sedan blir det en ökning till 300 miljoner år2002. En ökning därutöver kommer i budgeten år2003. Till biotopskydd - dvs. de nyckelbiotoper iskogen som innehåller hotade arter som så mångasäger att det är så viktigt att bevara - fanns det 25miljoner , alltså s-c-året. finns det125 och den siffran ska bestå. Förskogsinköp, för att kunna ge livsrum åt de arter iskogen som är hotade, fanns det 215 miljoner år1998. kommer det att finnas det 500 miljoneroch den siffran ska bestå framöver. Det är alltså frågaom enorma satsningar.Detta kräver att vi förstärker både länsstyrelsenoch så att de kan använda de härpengarna så bra som det bara går. Därför sker sats-ningar på de ställena.Ytterligare ett exempel är miljöforskningen. Ock-så där fanns det men där finns det 100miljoner och 2002. Ytterliga-re förstärkningar är att vänta . Jag kan fort-sätta med område efter område för att verkligen visaatt satsningarna på miljön är stora, mycket viktigaoch angelägna.Vi i är naturligtvis oerhört glada överatt nuvarande majoritet, s-v-mp, anser att miljön ärså viktig. Jag är glad över att Socialdemokraterna nusamarbetar med ett parti där de som verkligen ärengagerade i de här frågorna känner att det finns ettstöd. Uppenbarligen fanns inte det stödet för miljönunder tiden för samarbetet med . Egent-ligen var det inget samarbete kring miljön utan enbartkring jordbruket. Men vi i kommer attgöra allt för att de här satsningarna ska kunna fortgå.De satsningar som jag nu har pratat om ligger utöverde satsningar på LIP som görs - dvs. de som går utdirekt till kommunerna där det görs ett mycketbra miljöarbete. Man känner att de resurser som harkommit för lokala investeringar som tidigare till endel kritiserats börjar få en allt tydligare och en alltbättre miljöprofil.Är vi då så väldigt överens? Det har kommit enkemikalieutredning som jag vill kommentera lite.Miljöpartiet finns inte med där. Det är nämligen enutredning som tillsattes under s- och c-tiden, och deutredningarna har inte fått vara med i.Den här utredningen kom med ett delbetänkandehäromdagen, där man säger att fram är dethelt okej att utsätta människor för cancerframkallandeämnen. Låter det inte helt otroligt? Det är alltså fullttillåtet att använda sig av kemiska ämnen som man vet är cancerframkallande i produkter. Det stårnaturligtvis inte så. Det står att det skavara förbjudet med de här ämnena. Men fram till dessanser man alltså att det är helt okej att man, totalt motbättre vetande, använder sig av kemikalier som ärcancerframkallande. Detta är så mycket värre efter-som så många barn ersätts för kemikalierna.Det som har pratat om, växt-huseffekten, måste kompletteras med den kemikali-edjungel vi utsätter barn för . Faktum är att ävenom barn har det bäst i världen så har ocksåSveriges barngrupp den högsta allergiförekomsten ivärlden. Det leder till eftertanke. Det är dags att av-gifta samhället - att börja plocka bort kemikalier somframför allt barn inte tål. Vi ska inte acceptera attkemiska ämnen som är cancerogena och mutagenaoch som lagras i det levande - och vilka barn ofta harlättare att ta upp genom sin hud som är mjukare ochtunnare än vuxnas - ska få finnas kvar.Det är dags att även här börja tänka om. FrånMiljöpartiets sida kan vi säga att det finns mycketkvar att göra på miljöområdet. Vi har börjat, vi hartillfört pengar och vi har en ny miljöbalk - men vikommer att fortsätta.En kristdemokrat som just har slutat i riksdagenfrågade mig : Vad ska man göra nudå, när vi har tillfört pengar? Från sidaär svaret: Än har vi långt kvar till att nå det ekolo-giskt långsiktigt hållbara samhälle som vi måste nå,men vi ska göra allt vi kan för att ta oss dit.Anf. 103 HANS ():Fru talman! Jag ska ta mig tillbaka lite grann tillbudgetfrågorna i stort, och till finansutskottets betän-kande.Debatten har visat på stora skillnader i inriktningoch ansvar mellan partierna och blocken. Även omden ekonomiska utvecklingen är mycket gynnsam såhar regeringsmajoritetens förslag varit tvingade attstoppas in under hårt satta budgetrestriktioner somhar krävt tuffa prioriteringar och ibland smärtsammabeslut.Oppositionens ansvar är att kritisera och opponeramot lagda förslag. Det är bra, och det är en väldigtviktig uppgift för demokratin. Desto viktigare är detdå att oppositionen för det första är sakligt och analy-tiskt rimlig och konstruktiv i sin kritik.För det andra är det viktigt att oppositionen an-vänder någorlunda verklighetsanknutna ekonomiskaanalyser och beräkningar i sina budgetalternativ.Annars förtvinar den politiska dialogen i avsaknad avrealistiska alternativ. Jag tycker att vi har fått lära osslite grann av den läxan . Det kan i sin tur baragynna politikerföraktet och därmed hota demokratin.De borgerliga partierna är oeniga i fundamentalafrågor. Det saknas ett samlat alternativ. Det kan mantycka är illa, men värre är att deras verklighetsbild ärså fel. Jag vill uppmana de borgerliga partierna att tahänsyn till fakta i fortsättningen. Annars framstår nisom löjliga, och ni drar ned den politiska debatten ikammaren.Sverige har en oerhört stark valuta, låg ränta,låg inflation, stark BNP och sysselsättningstillväxtoch sund lönebildning med rekordhög reallöneut-veckling, vilket lett till en stark höjning av hushållensdisponibla inkomster och den privata konsumtionen.Sverige har också kraftigt ökat nyföretagande, särskiltinom tjänstesektorn och tätplats inom IT-sektorn.Antalet nyanmälda jobb blir allt större, och den totalaarbetslösheten - öppet och i program - var i slutet påförra veckan 100 000 personer lägre än för ett årsedan enligt AMS uppgifter. SCB:s AKU-undersökning som kom visar på öppenarbetslöshet, och kvinnornas var 3,8 %.Är detta nu bara riksdagsmajoritetens förtjänst?Nej, men delvis är det det. Utifrån detta kommer mansäkerligen att göra nya åtaganden. Redan nu liggersysselsättningsmålet fast.Inom den borgerliga oppositionen är ni ju oenigaom mycket. Men ändå - ni har menat att en god BNP-tillväxt är omöjlig med en skattekvot som medger ensolidarisk fördelning av välfärden, som vi har iSverige. Fel!Ni har menat att en arbetsrätt för löntagartrygghetoch fackligt inflytande inte är möjlig att förena meden god sysselsättningstillväxt. Fel!Ni har menat att a-kassan är för generös. Den göratt folk inte vill ta jobb, och den leder till en ineffek-tiv arbetsmarknad. Fel!Ni har sagt att inga nya företag kan skapas i dennya ekonomin med de här gamla systemen, och medfackföreningarna som en kraft. Fel!Ni har sagt att lönebildningen inte fungerar medkollektivavtal. Den måste individualiseras, och detblir bara inflation. Det är fel!Det är fel - det är fel på fel!Detta skulle jag ju kunna tycka var roligt - vadskojigt att ni fick fel! Men jag tycker att det är sorg-ligt, för det gör att debatten sedan kommer att vila påen fullständigt orimlig grund. Ni får ta till politisktgnäll och osakliga argument. Det förlorar demokratinpå, och det förlorar faktiskt också regeringsmajorite-tens förslag på.Jag vill alltså uppmana er: Läs AMS-prognosernanoggrant! Läs KI-rapporterna noggrant! Läs Riks-bankens inflationsrapporter noggrant! Läs, lär ochtänk om innan ni formulerar era motioner tillhösten!Nu går jag över till budgetalternativens grund.Som har kommenterat i kam-maren är det genom orealistiska antaganden om kost-nader för utgiftsområde 13 och 14 som ni huvudsak-ligen finner lösningar för era luftbudgetar.