prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Det är självklart att även ledamöterav KU ska delta i den allmänna politiska debatt där vivärderar politiska händelser och det politiska sakin-nehållet i hur regeringsföreträdarna uppträder. Mendet är en sak. Den konstitutionella granskningen är enannan sak.Anf. 169 () re-plik:Fru talman! Efter att ha lyssnat på debatten mellanKenneth å ena sidan och Per och å andra sidan kan man konstatera att Ken-neth har en oerhört rigid tolkning av vad som ärkonstitutionsutskottets granskningsansvar. Det måstevara en dröm för många statsråd att vi skulle vara såoerhört försiktiga i vår bedömning. Vår uppgift somkonstitutionsutskottets ledamöter är att granska hurregeringens företrädare, statsråden, sköter sina jobbhelt enkelt. Där måste vi se på det ganska öppet.I det här fallet är det så uppenbart att inte har skött detta enligt sitt konstitutionellaansvar som statsråd. Det är alldeles självklart för migatt han inte har gjort det. Han borde mycket tidigarehar insett de komplikationer som finns i det här ären-det. Han har inte ägnat sig åt att vårda aktieägaravta-let. Det innebär inte att bara se komplikationernainför sammanträdet utan att följadetta mycket komplicerade ärende för att se de minorsom fanns och arbeta tillsammans med företräda-re för den norska regeringen för att ta bort dessa mi-nor. Det är för mig alldeles självklart att det är på detsättet man måste arbeta.Kritik kan riktas mot statsråd inte bara för det degör utan lika mycket för det de inte gör. Det är dettadet handlar om i det här fallet.Anf. 170 () replik:Fru talman! Det är klart att kritik kan riktas bådeför underlåtenhet och aktivitet såvitt underlåtenheteneller aktiviteten strider mot de regler som styr rege-ringsarbetet. Men det är någonting annat om kritikriktas mot underlåtenheten eller aktiviteten därför attvi anser att man borde gjort någonting annat. Och dethar aldrig sagts vad det var karlen skulle ha gjort, frutalman.Jag menar att en minister har rätt att ha fel. Hanhar rätt att göra fel, och han har rätt att underlåta attgöra rätt. Men han ska handla i enlighet med konsti-tutionen, beslut och de gränser som gällerför regeringsarbetet när han gör det ena eller andra. Igranskningen värderar vi inte åsikter. Då skullegranskningen vara någonting annat än vad den är. Vivärderar om man har uppträtt i enlighet med vad manfår och inte får göra. Enligt min mening finns detinget påpekande som ni har fört i bevis som säger attministern inte får göra det han har gjort eller att haninte får underlåta att göra det han har underlåtit attgöra. Han har agerat enligt konstitutionen. Då är deten politisk anmärkning som ni vill lämna i reservatio-nen och icke en konstitutionell anmärkning.Det är synd att man ska behöva läxa upp hela denborgerliga sidan när det gäller utskottets principiellauppgifter.Anf. 171 () re-plik:Fru talman! Jag är inte så ledsen för att KennethKvist läxar upp mig och mina borgerliga kamrater.Jag känner mig inte särskilt uppläxad. Jag är överty-gad om att jag har rätt.Det handlar också om att ett statsråd inte bara harrättigheter att misslyckas och inte göra så bra ifrånsig. Ett statsråd har skyldighet att göra det allra bästahan eller hon kan av sitt ämbete, och det har inteBjörn gjort i det här fallet.Anf. 172 () replik:Fru talman! Han har också skyldighet och rätt attbedöma om det ena eller andra agerandet är det bästa.Jag vill än en gång säga att han har rätten att bedömadet så att han bäst gynnar intressen genomatt inte falla till föga för en norsk tolkning av ett av-tal. Han har rätt att göra den bedömningen. Sedan kanman tycka att det är en dålig bedömning, men det ärden allmänpolitiska debattens sak att göra detta.Det är tråkigt att inte förstårbudskapet. Hon har ju vid upprepade tillfällen i ut-frågningarna sagt att en av anledningarna till Folk-partiets anmälan i det här ärendet är att man inte gillaratt staten ägnar sig åt affärsverksamhet. Därför tarman politiskt chansen att försöka använda KU för attbrännmärka regeringen i det här fallet. Det här betän-kandet är i övrigt ur den här aspekten nästan oklan-derligt. Därför menar jag att det är synd att det skakomma en sådan här reservation som är så innehålls-lig och icke-konstitutionell.Anf. 173 PER ():Fru talman! I Telia-Telenor-affären har utskottetverkligen nagelfarit alla göranden och låtanden in idetalj. Det finns en del ärenden där vi inte har blivitriktigt tillfredsställda, men här tror jag att vi har alltmaterial vi har kunnat tänka oss att få fram.Även om jag inte alls, med det material och dengenomgång vi har haft i utskottet, har kunnat hävdaatt näringsmininstern i egenskap av ägarrepresentantoch statsråd har brutit mot regler och avtal och för detfått konstitutionell kritik finns det förstås någonstansen brist och någonstans ett ansvar. Man brukar jusäga att konflikter mellan parter aldrig beror enbart påden ena parten. Det går väl att använda i den härmisslyckade affären. Jag har i mina övervägandenändå inte kunnat bli övertygad om att direkt misskött vården av aktieägaravtalet.Däremot vill jag understryka de meningar i majo-ritetstextens bedömning som pekar på näringsminis-terns möjligheter att ha vidtagit åtgärder för att över-brygga meningsmotsättningarna under vägen. Infor-mation om de tolkningarna fanns faktiskt tillgänglig.En noggrannare genomgång av den norska proposi-tionen skulle uppenbara skillnaden i synen på desärskilda omröstningsreglerna för styrelsen och visaatt dessa inte stämde överens med det bilagda aktie-ägaravtalet. Här fanns underlaget. Det fanns också föross i . Det får vi inte glömma.Jag menar att en affär, fru talman, av det här gi-gantiska slaget där två grannationer är huvudaktörer iförsta hand borde bygga på ömsesidigt förtroende ochmånande om att vara överens, inte på krassa af-färsprinciper. Detta är ett gemensamt ansvar. Attstyrelsens beslut om lokalisering av affärsområdenashuvudkontor skulle ske på rent affärsmässiga grunderenligt avtalet fritar inte enligt min mening ministernhelt från allt ansvar för misslyckandet. Man bör kun-na begära av en minister att vara mer förutseende ochta vara på alla chanser att stämma i bäcken vad gällereventuella oklarheter för att hålla överenskommelsenpå högsta möjliga nivå.Det är möjligt att vi är ute i gråzonen här, att vitalar om politisk kompetens. Det gör jag också. Jagmenar att det här kanske mer visar på bristande kom-petens än på något brott mot konstitutionen. Dethandlar givetvis om kompetens och näsa för vad somskulle kunna hända och som det sedan visade sigfaktist hände - tyvärr.Utskottets majoritet säger i slutet av bedömning-en: "Utskottet vill framhålla vikten av att på alla sättförsöka förvissa sig om att man är helt överens medden andra avtalsparten om avtalsinnehållet innan enaffär av detta slag genomförs. "Även om detta i sin tur inte direkt leder till någonkritik av näringsmininstern från konstitutionell ut-gångspunkt säger vi indirekt att affärenskulle ha kunnat skötas på ett annat sätt, förmodligenockså på ett bättre sätt.För min del är den kritiken tydlig. Det var därförjag också kunde ställa mig bakom majoritetstextennär vi hade ändrat den på det här sättet. Att inte göradirekt fel, fru talman, behöver ju inte betyda att mandärför gör rätt. Kompetensbrist är ett annat ord, medeller utan filttofflor.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Såvitt jag förstår delar Per LagerKenneth Kvists åsikt om att det här inte är en konsti-tutionell fråga. Det är väl förmodligen därför han inteställde upp bakom reservationen. Det hade ju då bliviten majoritetsskrivning.Men det är ju faktiskt så att regeringsformens1 kap. 6 § säger att regeringen styr riket och är ansva-rig inför . Är det inte så att frågan om hurregeringen styr riket är en fråga för konstitutionsut-skottets granskning, Per ?Anf. 175 PER () replik:Fru talman! Precis som tidigare härhar sagt måste man göra skillnad på vad som är ettdirekt konstitutionellt fel i handlandet av en minister.Det har ju faktiskt inte reservationen kunnat visa, vadjag förstår.Jag tycker att det finns mycket intressanta spörs-mål kring det. Vi som har suttit i utskottet har ju dis-kuterat detta fram och tillbaka, och det finns gråzo-ner. Men jag menar att här finns också en rågång somvi måste hålla. På den punkten håller jag med Ken-neth . Här går en rågång.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! är det så att regeringen har ingåttett avtal. I detta avtal står det att regeringen har enskyldighet att instruera sina styrelseledamöter. Anserinte Per att man faktiskt ska uppfylla en sådanskyldighet?Anf. 177 PER () replik:Fru talman! Det gjorde man också, vad jag harförstått av historien. Man har instruerat, men inte den8 december. Då fanns det väl ingen möjlighet.Däremot fanns det ju en instruktion om att manskulle bedriva arbetet på affärsmässiga grunder ochinte på något annat sätt.Dessutom är ju aktieägaravtalet inte diskutabelt isig. Det är faktiskt den ståndpunkt som norrmännenuttrycker i sin proposition som skapar hela besväret.Anf. 178 ():Fru talman! Jag ska inte använda mina två minu-ter. Jag vill bara till den debatt och den replikväxlingsom försiggick mellan och före-trädare för den borgerliga opposition, och som delvisberörde även mig i mitt tidigare replikskifte medmotsvarande debattörer, för kammaren och protokol-let klarlägga att det finns ett svar på den fråga avovisshet som är utslungad, nämligen huruvida ägarin-struktioner gavs eller inte. Det svaret är levererat avverkställande direktör på s. 402 och403 i betänkandet på fråga av i ut-skottsförhöret. Han säger klart och tydligt att man harfått en instruktion. Jag vill att vi till protokollet note-rar att det på s. 402, längst ned, och på s. 403, högstupp, på fråga av finns ett svar somskingrar de dimridåer som är utlagda.Anf. 179 () re-plik:Fru talman! fick också frågan omifall man hade fått en instruktion om de särskildamajoritetsreglerna. På det svarade han klart och tyd-ligt nej. Det hade man inte fått.Anf. 180 () replik:Fru talman! Kära du, läs s. har fått en instruktion. Af-färsmässig bedömning ska gälla.Övriga frågorAnf. 181 ():Fru talman! Utskottet har med anledning av fleraanmälningar granskat vissa upphandlingar inom Re-geringskansliet. Utskottet har granskat förfarande ochdokumentation i samband med Näringsdepartemen-tets köp av externa tjänster. Vidare har utskottet ock-så granskat upphandlingar av konsulttjänster medanledning av det s.k. Polenåret och IT-satsningen iÖstersjöregionerna.All offentlig upphandling regleras i lagen om of-fentlig upphandling. Lagen är i huvudsak en förfaran-delag som handlar om olika delar av upphandlings-förfarandet där huvudregeln är att all upphandling skaske affärsmässigt och i konkurrens.Lagen om offentlig upphandling är en relativt settsnårig och svårhanterlig lag. Därför pågår för närva-rande en översyn av denna lag. Den översynen görsav en parlamentariskt sammansatt kommitté, den s.k.Upphandlingskommittén.I det här ärendet har utskottet hållit en utfrågningmed chefsjuristen vid Nämnden föroffentlig upphandling. Han konstaterade att Rege-ringskansliets sätt att hantera upphandlingsärendenhar stor pedagogisk effekt. Man har inom nämndenkonstaterat att upphandlande enheter, kommuner ochliknande organ, uppmärksammar hur det går till iRegeringskansliet och anpassar sig till vad som ac-cepterats i . Av den anledningenframhöll han vikten av att måste tadet säkra före det osäkra när det gäller att tolka ochhantera reglerna.I de fall där brådska åberopas som skäl är det oftaen på något sätt bristande planering som har skapatsituationen, något som man hos tillsynsmyndighetenhar mycket svårt att acceptera.Utskottet har slumpmässigt valt ut tio upphand-lingar av tjänster av olika slag inom Näringsdeparte-mentet för granskning. Med anledning av dennagranskning utfrågades näringsminister . Även näringsministern underströk vikten av attupphandlingar bör ske i enlighet med regelverket. Omavvikelser görs måste dessa dokumenteras och klar-göras.Upphandlingen av konsulttjänster i samband medPolenåret visar på de svårigheter som finns vid till-lämpning av regelverket när det gäller en svenskutlandsmyndighet som gör en upphandling i ett ickeEU-land under krav på snabbhet och med mångainblandade aktörer.Regeringskansliet ser nu över innehållet i ochformerna för den utbildning i upphandlingsfrågor somkansliet ansvarar för.Utskottet har också granskat upphandlingen av enkonsulttjänst för IT-satsningen i Östersjöregioneninom ramen för den s.k. Östersjömiljarden. Det över-gripande skälet till att valdes som upp-dragstagare är att IT-satsningen betraktades som enform av bistånd till andra stater.En offentlig utfrågning har även där ägt rum medchefsjurist vid Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. Han anger att det inte finnsnågon uttrycklig rättslig regel som skulle leda tillslutsatsen att endast en uppdragstagare var möjlig,men på en praktisk nivå fanns inte någon annan möj-lig uppdragstagare.Fru talman! Med anledning av vad som har fram-kommit vill utskottet understryka vikten av att upp-handlingslagens bestämmelser följs inom Regerings-kansliet och att detta görs med god marginal till deolika gränser som sätts i lagen. Regeringskanslietsroll som föredöme för exempelvis landsting ochkommuner gör detta särskilt viktigt. Om man inomRegeringskansliet inte klart och tydligt hanterar upp-handlingarna med utgångspunkt i de gränser som gesi lagen, riskeras att upphandlingslagens regler urhol-kas. Detta gäller inte bara inom ,utan det får också smittoeffekter på övriga myndig-heter.Granskningen har visat att brådska i flera fall åbe-ropats som skäl för att använda regler som egentligenkan anses som undantagsregler. De skäl för brådskasom åberopats har som grund omständigheter somRegeringskansliet i princip kunde ha förfogat över iförväg.Det som har framkommit under granskningen vi-sar vidare att tjänster i vissa fall har köpts utan att ettregelrätt upphandlingsförfarande genomförts. Otill-räcklig dokumentation om vad som förekommit harockså medfört att det finns oklarheter som försvåraren bedömning i efterhand. Enligt utskottets meningger granskningen anledning till kritik mot det sättsom dessa upphandlingar skötts på.Jag tycker att det är värt att observera att det är ettenigt utskott som står bakom detta, bl.a. med anled-ning av en diskussion som förekom på förmiddagendär det sades att vi grävde ned oss i politiska skyt-tegravar och inte såg objektivt och konstitutionellt påfrågorna. Här är det alltså ett enigt utskott som stårbakom den kritik som jag har anfört.Jag yrkar slutligen, fru talman, på godkännande avutskottets anmälan i denna del.Anf. 182 ():Fru talman! Granskningsdebatten blir ofta, kanskehelt naturligt, mest intensiv kring de frågor som ut-skottet inte är helt ense om, men det är också betydel-sefullt att ta upp sådana frågor som berörde och där vi är ense om bedöm-ningen.Det område där har fått flestgranskningsanmälningar avser upphandlingsfrågor.Det har gällt upphandlingsrutiner inom Näringsde-partementet och ett antal upphandlingar i sambandmed det s.k. Polenåret. En granskningsanmälan gällerÖstersjömiljarden och IT-satsningen i Baltikum.Vad gäller har konstitu-tionsutskottet gjort ett antal stickprovskontroller, därvi har gått igenom hur upphandlingsförfarandet harhanterats i olika fall. Vi har kunnat konstatera att manalltför ofta slarvar i rutinerna och gör direkta felak-tigheter, utan att följa de regler som finns i lagen omoffentlig upphandling, , och som tydligt visarhur upphandling ska skötas. Vid ett flertal tillfällendär upphandling skett genom s.k. direktupphandling, istället för som det ska vara en konkurrensutsatt upp-handling, hänvisar man till brådska eller synnerligenstor brådska.Om man hänvisar till brådska ska man ha mycketexceptionella skäl, och så har inte varit förhållandet idessa fall. Om man hänvisar till brådska för att försö-ka undvika en konkurrensutsatt upphandling, är detdirekt felaktigt och allvarligt.Vid ett flertal tillfällen har även tilläggsavtal ellertilläggsbeställningar genomförts där beloppen varit såstora att ett nytt regelrätt upphandlingsförfarandeskulle ha genomförts.Vad beträffar det s.k. Polenåret har vi konstateratatt upphandlingarna inte skötts påett riktigt sätt. Tjänster har även där köpts utan attregelrätta upphandlingar har genomförts.Vad gäller IT-satsningen i , dens.k. Östersjömiljarden, har vi konstaterat att upp-handling inte har genomförts. Det gäller ett helägtstatligt bolag, , som slutit ett avtal utan attnågot ytterligare bolag fick möjlighet att lämna an-bud. Här hänvisar man till att det gällde biståndspro-jekt som enbart skulle kunna genomföras av Swed-fund. Vi har inte kunnat finna några belägg för attenbart detta bolag skulle komma i fråga. Här skulleen upphandling har genomförts enligt lagen om of-fentlig upphandling.Det är naturligtvis viktigt att upphandlingslagensbestämmelser följs inom . Här skaman inte tänja på gränserna. Regeringen har en oer-hört viktig roll som föredöme för andra myndigheter.Sköts inte upphandlingar på ett riktigt sätt av rege-ringen, ger det signaler till myndigheter och kommu-ner. Vi vet att detta inom landsting och kommuner påmånga håll runtom i landet är ett stort problem.Konstitutionsutskottet riktar kritik mot det sättsom dessa upphandlingar har skötts på. har i sin granskning av upphandlings-frågorna varit enigt i sin kritik.Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra att ut-skottet är enigt. Det visar att det inom detta områdekrävs mycket bättre rutiner.Anf. 183 ():Fru talman! För har KU behandlaten anmälan från mig angående kronförsvaret 1992.Jag börjar faktiskt känna mig som något av DonQuijote i den här frågan. Som jag ser det är engrundläggande förutsättning för politiken i en repre-sentativ demokrati att ansvar kan utkrävas. Så har inteskett när det gäller kronförsvaret. Det är alldelesuppenbart att kronförsvaret har varit av väldigt storbåde ekonomisk och politisk betydelse för den svens-ka utvecklingen. Det innebar 50 000-60 000 konkur-ser och att en halv miljon människor gick ut i arbets-löshet. Det innebar kostnader i storleksordningen 100miljarder.Det är svårt att säga hur mycket det handlat omackumulerat över tiden. fick jag t.ex.uppgift om ett företag som hade gått i konkurs som endirekt följd av kronförsvaret.Den andra viktiga aspekten av kronförsvaret är lä-randet. Dels har vi mycket att lära oss när det gällerallmänt stabiliseringspolitiska slutsatser kring kron-försvaret, dels kan vi dra slutsatser om vad ett ERM-medlemskap innebär. är ju på väg in i EMU.Vad vi gjorde till november1992 var att vi de facto var med i . Vi har alltsåprovat EMU-konceptet i svensk politik med ett för-färligt resultat. Eftersom vi är på väg att bli medlem-mar i EMU tycker jag att det är högst anmärknings-värt att vi inte får en ordentlig kartläggning av vadkronförsvaret innebar. Kronförsvaret och dess följdervar ett av de mest dramatiska ekonomiska förlopp vihade i under 1900-talet.Jag är missnöjd med att KU inte gör ett tillkänna-givande i den här frågan och beordrar regeringen attgå till botten i frågan. Jag är också mycket missnöjdmed tredje statsmakten. Den har verkligen inte borrati denna fråga. Det måste vara en av mediernas förstaoch största uppgifter att gå till botten, kräva ansvaroch kräva klarhet och tydlighet i dessa frågor.Jag är medveten om de konstitutionella svårighe-terna att gå till rätta med detta. Men jag vill påminnaom möjlighet att ta ett initiativi den här frågan. När tredje statsmakten inte tar sittansvar måste känna ett ansvarför att vår styrelseform fungerar, är effektiv och kanleva upp till människors förväntningar.Anf. 184 ():Fru talman! Det är naturligtvis en oerhört viktigfråga som tar upp. Den är oerhörtviktig ur allmänpolitisk synvinkel. Kanhända är det såatt man ur den vinklingen kan borra lite djupare ifrågan. Dessutom kan man tillskansa sig, som ocksåBengt-Ola själv sade, viktiga slutsatser av justdet handlingsförlopp som föregick detta. Rent kon-stitutionellt har vi gjort vad vi kan i konstitutionsut-skottet för att komma vidare. Tyvärr kommer vi intelängre rent konstitutionellt. Men allmänpolitiskt ärfrågan mycket viktig.Anf. 185 ():Fru talman! Jag tackar för det påpekandet. Jaghoppas att den här repliken kan innebära att vi i nå-gon form kan gå vidare och vinna klarhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )7 § Det framtida domstolsväsendetFöredrogsjustitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU22Det framtida domstolsväsendet (skr. 1999/2000:106).Anf. 186 (m):Fru talman! Under större delen av 90-talet har detsvenska domstolsväsendets behov av reformer stöttsoch blötts. Insikten om behovet av reformer har fun-nits ganska allmänt bland ledande jurister och hospersonal i domstolsväsendet över huvud taget. Dethade då varit naturligt att av utre-dande och diskussioner nu hade haft tillfälle att de-battera frågan med ett utskottsbetänkande som grundsom måhända varit mer samlat än det som finns påplats.Dessa tankar om behovet av en mer långsiktigpolitik med riktlinjer från regeringen och med en breduppslutning från har uttryckts bl.a. i enartikel i , en av våra mor-gontidningar. Där säger presidenten i hovrätt,f.d. generaldirektören för , följande: "Jag föreslår att åläggerregeringen att skyndsamt presentera ordentligt ut-vecklade principer för huvuddragen av domstolsorga-nisationen samt tidplan, sätt och budget för dess ge-nomförande. Vidare bör regeringen erinras om attdomstolarnas verksamhet under reformeringstidenmåste garanteras genom tilldelning av medel ochchefer. "Man kan fråga sig: Varför har vi då inte möjlig-heter att få en debatt präglad mer av ett underlagoch ett betänkande som har sin uppkomst i ett förslagfrån regeringen med breda principer och riktlinjer?Det är en fråga som jag ställer till regeringspartietsoch majoritetens företrädare. Det har inte saknats, omman får uttrycka det så, signaler från de fyra huvudre-servanterna och partierna att vi var intresserade av endiskussion på bred basis.Redan för några månader sedan när vi behandladebudgeten reserverade vi oss till förmån för attvi ville ha de långsiktiga riktlinjerna och principerna.Det kan inte ha varit regeringen främmande att detfanns ett intresse av att diskutera breda lösningar tillgagn för det framtida domstolsväsendet. Det hadeskapat en stor och kraftfull legitimitet i reformarbetet.Men regeringen har valt en annan linje.Min fråga är följande, och den bör besvaras här.Det tycker jag inte bara för att de fåtaliga här i kam-maren - statsrådet är inte här, ser jag - ska höra det,utan också för att hela Domstolssverige ska höra det.Varför har socialdemokraterna valt konfrontationenslinje? Ni har valt att helt nonchalera de önskemål somfinns från huvudreservanterna om riktlinjerna. Ni harvalt att nonchalera de önskemål som finns ute i dom-stolsväsendet om att det bör vara som fast-lägger långsiktiga principer och riktlinjer.Ni har valt en annan linje. Ni har suveräniteten attgöra det så länge ni har majoriteten för det. Men detär önskvärt att ni förklarar varför ni har valt det. Detär också viktigt att fråga sig: Varför tycker ni - det ärju konsekvensen av ert ställningstagande - att riksda-gen ska ha en så undanskymd roll i processen? Varförtycker ni socialdemokrater - med som talesman här - detta? Varför tycker era tvåbundsförvanter, Vänstern och , detta?Det har varit viktigare för regeringspartiet attsamverka med dessa två partier än med de fyra andra,som i sina gemensamma reservationer markerar riks-dagens roll. Det är en viktig fråga, och det är en vik-tig frågeställning som det finns all anledning att fåbelyst här i dag.Fru talman! Jag är personligen övertygad om atten huvudanledning till att reformarbetet ser ut somdet gör - diskussionerna om reformeringen och defåtaliga besluten om reformeringen av domstolarnasarbete - är det besparingsdirektiv som dom-stolskommitté fick.