prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — : 13 mpAvstod: 26 vFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU14 Brottsoffers ansvar för rättegångskostnaderKammaren biföll utskottets hemställan.UU13 Effektiv kontroll för att hindra spridning avkärnvapenI förevarande ärende kan vid tillämpningen av denföreslagna lagen om inspektioner enligt internatio-nella avtal om förhindrande av spridning av kärnva-pen situationer uppkomma som innebär att förvalt-ningsuppgift innefattande myndighetsutövning över-låtes till mellanfolklig organisation.Riksdagens beslut (utskottets hemställan, punkterna 1och 2) om godkännande av tilläggsprotokollet tillkontrollavtalet om förhindrande av spridning avkärnvapen och lagförslaget i berörd del (4 §) skalldärför fattas i enlighet med bestämmelserna i rege-ringsformen 10 kap. 5 § fjärde stycket vilket kräveratt beslut fattas antingen med tre fjärde-dels majoritet eller i den ordning som gäller för stif-tande av grundlag.Mom. 1 (tilläggsprotokoll om förhindrade av sprid-ning av kärnvapen) ochMom. 2 (4 § i ny lag om inspektioner enligt interna-tionella avtal om förhindrande av spridning av kärn-vapen)Av förslaget framgick att beslutet önskades bli anta-get i ett enda beslut.För bifall krävdes att minst tre fjärdedelar av de rös-tande förenade sig om beslutet. Beslut fattades genomomröstning med omedelbar rösträkning.Votering:292 för bifall0 för avslag0 avstodFörste vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja.Kammaren hade således bifallit utskottets hemställan.Mom. 3 och 4Kammaren biföll utskottets hemställan.UbU8 Fristående skolor m.m.Mom. 1 (rätten att välja skola)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:159 för utskottet132 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 12 mpFör res. 1: 68 m, 38 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 4 mpMom. 3 (villkoren för godkännande av och bidrag tillfristående skolor)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)3. res. 3 i motsvarande del (v)Förberedande votering:138 för res. 136 för res. 3118 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:160 för utskottet131 för res. 158 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 13 mpFör res. 1: 68 m, 37 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 5 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 5 (uppföljning och utvärdering av friståendeskolor när det gäller värdegrunden m.m.)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (v)Votering:254 för utskottet36 för res. 32 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 67 m, 38 kd, 13 c, 13 fp, 13mpFör res. 3: 36 vAvstod: 1 s, 1 mFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 6 (sista beslutsdag för behandling av ansökanom godkännande av fristående skola)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:162 för utskottet130 för res. 157 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 1 m, 36 v, 1 kd, 13 mpFör res. 1: 67 m, 37 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.16 § (forts. från 13 §) Forskning och forskarut-bildning (forts. UbU9)Anf. 164 ():Herr talman! Den politiska debatten om forsk-ningen, dess förutsättningar och villkor är minst sagtuppsplittrad. Det är inte utan att man funderar påvarför. Inom ramen av ungefär behandlas idenna kammare forskningen vid inte mindre än femtillfällen.Jag är orolig för att vi på detta sätt förlorar oss idelar och missar helheten. Forskningen behöver del av landets samlade resurser för att bli kraft-full. Det är inte rimligt att delarna inte diskuterassammantaget.Herr talman! Det liggande betänkandet rymmer enrad viktiga frågor som vi kristdemokrater tycker bor-de fått en annan behandling. Det är inte utan undransom jag läser avslag på flera motionsyrkanden. Fort-farande bär jag tilliten att avslaget beror på ogillandei själva sakfrågan och inte beror på att vi tillhör oppo-sitionen. Jag utgår dock ifrån att den nu förda debat-ten påverkar regeringen att tänka ytterligare en gångpå frågan. De flesta av oss är här för att något bra skaske med verksamheten, och alla våra tankar är värdaatt prövas oavsett vem som burit fram dem.Jag har som forskningen diskute-rats i denna kammare uppmärksammat majoriteten iriksdagen på den obalans som finns mellan humanis-tisk och samhällsvetenskaplig forskning å ena sidanoch teknisk och naturvetenskaplig forskning å denandra.Tekniken har utvecklats med en oerhörd hastighet,och jag är inte kritisk till det. Men i samhället är detmänniskor som lever, och det är de som ska brukaoch ta hand om den teknik som forskats fram. Riskenär uppenbar att alltmer sofistikerade tekniska lösning-ar får konsekvenser i form av främlingskap för män-niskor. Redan nu är det en stor del av befolkningensom är okunnig om hur vissa tekniska prylar brukas,som för andra människor är självklarheter.Också forskare har ett ansvar för samhällets tek-niska utveckling och dess konsekvenser för männi-skan. Jag menar att mer humanistisk och samhällsve-tenskaplig forskning är självklar just som konsekvensav den tekniska forskningen. Vi behöver få veta merom konsekvenserna för människors liv och livsvill-kor. Därför måste en balans uppstå.Den tekniska forskningen drivs fram också av nä-ringslivet. Humanistisk forskning är inte lika intres-sant i det sammanhanget. För den behöver staten taett särskilt ansvar.Är de partier som enligt tradition värnat ommänskliga värden beredda att trampa på samma vär-den och ta ansvar för att samhället får en relativtensidig teknisk utveckling? Det är min fråga i dag.Med tanke på de händelser som inträffat i , varifrån jag kommer, vill jag om möjligt haän mer humanistisk forskning. Vi kommer alla attbära en kollektiv skuld om inte humaniora och värde-grund lyfts fram av vår generation. Jag vågar intetänka på vilket samhälle vi kan möta om inte självaingredienserna i demokratin uppvärderas och återer-övras.Herr talman! Då kommer jag automatiskt in påyrkanden som rör värdegrunden. Kristdemokraternahar yrkat att samma värdegrund som gäller för grund-skola, gymnasium och vuxenutbildning också skagälla för landets lärosäten. Värden som människoli-vets okränkbarhet, alla människors lika värde för denenskilde individen, solidaritet med svaga och utsattasamt jämställdhet mellan kvinnor och män passaralldeles utmärkt på lärosäten. Jag kan inte förstå var-för inte socialdemokraterna kan bifalla ett sådantyrkande.Vad finns det för argument för att dessa värdeninte hör hemma inom akademin? Vill man från soci-aldemokraternas sida ha en sådan här uppdelning?Värden som ska genomsyra samhället måste kunnafinnas och praktiseras i alla samhälleliga institutioner.Värdegrunden har inte ens diskuterats i förarbetenatill högskolelagen, anges i argumentationen för av-slag. Det är knappast ett hållbart argument.Herr talman! En tredje aspekt som jag vill ta upprör finansieringen av vissa lärosätens verksamhet.Som exempel har jag lyft fram universi-tet. Det är det universitet jag känner inifrån. Jag kän-ner till hur planeringen har gått till. Jag känner till hurman resonerar. byggdes av ekonomiskaskäl inte ut enligt de planer som var beslutade. Förfinansiering av en del av verksamheten gällde då denstrategiska stiftelsens medel. Därmed undkom statenkostnader som annars skulle ha uppstått och varitsjälvklara för staten att ta hand om.Nu har stiftelsen helt plötsligt bestämt att dra nedutdelningen . Det innebär för Linköpingsuniversitet . Liknande sakerdrabbar flera andra lärosäten. ,som redan nu endast har hälften av den grundfinansi-ering som har, får ännu mind-re medel.Vårt yrkande gällde att staten borde kompenserauniversitetet för detta. Svaret som utskottet ger lyder:"Stora satsningar av externa finansiärer kan leda till problem när satsningentrappas ner eller avbryts. - - - Förslaget om omför-delning inom befintliga ramar till förmån för kan utskottet därför inte ställa sigbakom. Utskottet utgår från att lärosätena, när degodkänner att verksamhet finansieras med externamedel, beaktar de problem som kan uppstå när denexterna finansieringen upphör. "Det är en ytterst märklig tolkning. Min tolkning ärsnarare att om regeringen inte kunnat ordna en för-sörjning av överenskommen verksamhet, utan externafinansiärer fått träda in, då bör staten i stället tackaför att man sluppit betala då detta gälltoch gå in när tiden är inne.Herr talman! Jag menar att den hantering somsker av lärosäten inte manar till likvärdighet för stu-denter och forskare. Snarare handlar det om en djuporättvisa när staten springer ifrån sitt ekonomiskaansvar och påpekar att lärosätet ska ta ansvar för attstaten inte betalar överenskommen verksamhet. Dettaär orättfärdigt mot flera parter.Herr talman! Jag har lyft fram tre viktiga frågor imitt anförande, frågor som enligt min mening bordeha besvarats positivt av utskottet. Det gäller att nåbalans mellan humaniora/samhällsvetenskap ochteknik/naturvetenskap. Det gäller att samma värdenska gälla för lärosäten som för övrig utbildningsverk-samhet. Det gäller att staten ska ta sitt ekonomiskaansvar för lärosätens verksamhet.Jag ställer mig bakom samtliga våra reservationer,men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall endasttill reservation 2 under mom. 26.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.16 § (forts.) Forskning och forskarutbildning(forts. UbU9)Anf. 165 ():Fru talman! Strävan efter ny kunskap är en av deegenskaper som kännetecknar människor. Underårhundraden har vi drivits att öka våra kunskaper omden omgivande världen, såväl för omedelbar nyttasom av nyfikenhet på det som kanske inte direkt kanomsättas i praktiken. Grunden till sökandet handlarom skaparkraft, om människans innovationsrikedom,nyfikenhet och entreprenörskap.Forskning handlar också om frihet och mångfald.Den fria och kritiska forskningen är ett omistligtinslag i det öppna samhället. Det är en huvuduppgiftför forskningspolitiken att slå vakt om det öppnasamhället och att stimulera till ett fritt kunskapssö-kande. Många av de viktigaste upptäckter som hargjorts har varit resultat av det fria och förutsättnings-lösa sökandet som sker i form av vår grundforskning.Och det är genom upptäckter i grundforskningen sombasen läggs för framgångsrik framtida tillämpadforskning och utvecklingssarbete. De kunskaper somuppnåtts genom grundforskningen är också det som utgör basen för utbildningen vid universitet ochhögskolor.Mångfalden i forskningen är också avgörande.Det handlar självfallet om en mångfald av forskningoch forskare men lika mycket om en mångfald avhögskolor och inriktningar. Utifrån det gäller det attvi ger högskolorna en chans att utvecklas och profile-ras och framför allt att vi ger dem ekonomiska förut-sättningar för det.Jag anser att det krävs en ökad satsning på Sveri-ges forskning. Det är viktigt för att stärka det öppnasamhället och för att kvalitetssäkra utbyggnaden avden högre utbildningen. Men satsningen och arbetetmåste vara långsiktigt, och stabila spelregler behövsinom forskningspolitiken. För att det ska uppnåskrävs det en genomgripande diskussion och en bredförankring. Vi i har tidigare ett antalgånger föreslagit att regeringen skulle inbjuda depolitiska partierna och forskningsintressenter tillöverläggningar om den fortsatta forskningspolitiken.Utbildningsministern har vid alla dessa tillfällen igno-rerat det och i stället valt att ta fram ett underlag somutarbetats internt i . Den propositionsom lades fram i går kommer jag inte att kommenterai dagens anförande, utan jag återkommer när vi förden aktuella debatten.Fru talman! Enligt Forskning 2000 förutsätter yt-terligare utbyggnad av de fasta forskningsresursernavid de små och medelstora högskolorna att antaletforskarutbildade lärare ökar och att forskningen vidhögskolorna visar sig uppfylla kvalitetskriteriernat.ex. genom att andelen medel som erhålls i veten-skaplig konkurrens från forskningsråden ökar.Detta innebär rimligen också högt ställda krav påstatsmakterna, och de mindre och medelstora hög-skolorna måste ges möjlighet att bevisa sin veten-skapliga kvalitet. Vid många, främst mindre, hög-skolor finns inte förutsättningarna för att kon-kurrera om forskningsmedel med något så när likvär-diga förutsättningar som de stora högskolorna ochuniversiteten. Högre utbildning ska bedrivas på ve-tenskaplig och konstnärlig grund. En egen forskningär därför nödvändig för att säkra grundutbildningenskvalitet vid alla lärosäten. Dels måste lärosätenasegna lärare ges möjlighet att forska för att vidareut-vecklas i sin roll, dels är högskolornas forskningviktig för att kunna attrahera nya lärare och nya fors-kare.Majoritetens skrivningar om de nya skolornasforskning ser jag därför som djupt otillfredsställande.En medveten kvalitetssatsning måste följa på denexpansion som har skett. Det måste också innebäraökade resurser till alla lärosäten för att bygga upp ochkvalitetssäkra den egna forskningen och därmed möj-liggöra en prövning för fortsatt ökade forskningsre-surser i den kvalificeringstrappa som vi föreslår.Staten har ett ansvar för att forskningsmiljöerkommer till stånd och att högskolorna ges förutsätt-ningar att själva utveckla sin forskning och därmedkonkurrera om forskningsmedel. Därför finns det skälatt lägga fast en plan att bygga upp och stärka forsk-ningsmiljöerna vid alla landets högskolor.Fru talman! För att då stärka forskningen och gemöjligheter till kvalitetsstärkning i den högre utbild-ningen förespråkar en övergång till ettenhetligt anslag för grundutbildning och forskning församtliga universitet och högskolor. Anslaget skadifferentieras med nya principer för forskningsfinan-siering som bygger på vårt förslag om en kvalifice-ringstrappa i tre steg för högskolorna. Genom ettenhetligt anslagssystem skapas förutsättningar för etthöjt och sammanhållet basanslag för forskning somhelt enkelt följer av det utbildningsuppdrag som läro-sätena tilldelas. De mindre och medelstora högsko-lorna ska kunna ansöka om examensrättigheter på allthögre nivå, och prövningen av examensrättigheternaska ske efter klara kriterier, och för varje steg i kvali-ficeringstrappan ska lärosätena få ökade resurser förjust forskning. Detta förslag innebär att det skapasförutsättningar för högskolorna att successivt ut-veckla bredd och djup. Och för högskolor som fåttexamensrättigheter ska det vara möjligt att efterprövning inrätta vetenskapsområde och vidare attuppnå universitetsstatus eller utvecklas till en profil-högskola. Med anledning av detta, fru talman, vill jagyrka bifall till reservation 1 under mom. 18.En svårighet i forskningspolitiken är att samhälletsaknar en riktig överblick över de samlade offentligaforskningsresurserna och att prioritering av forskningdärför blir svårare. Oavsett hur beslutet blir om dennya myndighetsstrukturen för forskningsfinansiering,kommer den offentliga forskningsfinansieringen attvara förhållandevis oöverskådlig. Jag tycker därför attdet finns ett behov av att skapa en samlad bild av huroffentliga medel för forskning används. Centerpartietanser att en ordning bör prövas där all offentligforskningsfinansiering bör redovisas i en samladforskningsbudget. Det hade varit intressant att höramed utbildningsministern om hans nya planer påsamordning har varit ett steg för att hitta en samladforskningsbudget.Fru talman! Forskarutbildningen måste kvalitets-säkras, stärkas och göras mer jämställd. Delvis hand-lar det om hur vi kan skapa fler postdoktorala tjänster,vilket är ett stort strukturellt problem i densvenska forskningen. Högskoleväsendet måste ocksåöka antalet doktorandtjänster. Den socialdemokratis-ka regeringen tog ett stort steg tillbaka då man underden förra mandatperioden avbröt den omvandling avforskarutbildningsbidrag till doktorandtjänster somden borgerliga regeringen hade påbörjat. Denna av-brutna satsning innebar att förutsättningarna för ökadjämställdhet inom forskarutbildningen åter försämra-des. I betänkandet skriver majoriteten mycket riktigtatt detta mycket handlar om en budgetfråga. Det är enav anledningarna till att valde att läggamer pengar på högskolor, universitet, forskning ochstudenter.Jag skulle vilja höra om majoriteten - framför alltsocialdemokraterna - är beredd att prioritera i vår-budgeten och i höstbudgeten, om det nu är så att manfortsätter att diskutera hur viktig kvalitetsstärkningenär och hur viktigt det är att studenterna har en möjlig-het att forska och utbilda sig. Det skulle jag viljafråga socialdemokraterna om.Fru talman! Slutligen vill jag upprepa att jag stårbakom alla reservationer men väljer attyrka bifall till reservation 1 under mom. 18.Anf. 166 ():Fru talman! Den svenska högskolepolitiken har desenaste åren handlat mycket om kvantitet. Vi har fåttett antal optimistiska planer för hur antalet studenterska öka på olika högskolor i landet osv. men verklig-heten har inte motsvarat planerna alla gånger.Antalet forskarutbildade lärare har minskat i för-hållande till antalet studenter, så på vissa högskolorsaknar närmare hälften av lärarna forskarutbildning.Platser gapar tomma på många håll inom lärarutbild-ningen, inom områdena teknik och naturvetenskap.Folkpartiet menar att inriktningen på kvantitet ochkortsiktig nytta måste tonas ned till förmån för eninriktning som uppmuntrar till fri och obunden forsk-ning.Idén om likformighet kan inte styra forskningen.Det kan inte vara så att alla avhandlingar ska ta likalång tid. Det kan inte vara så att en strömlinjeformadmodell passar för all forskning.I går presenterades en ny proposition för forsk-ningens myndighetsorganisation. Den kommer att bliföremål för debatt . Jag tar därför inte upp denhär utan nöjer mig med att konstatera att det betän-kande från utbildningsutskottet som behandlasinte innehåller några förslag som stärker forskningeni Sverige.Fru talman! Det är nu Socialdemo-kraterna genomförde den nya doktorandreformen.Den största förändringen var kravet att forskarstudi-erna ska vara finansierade innan de påbörjas. Det nyasystemet har drabbat främst humaniora men ävensamhällsvetenskap. minskar antalet doktoran-der. Flera institutioner släpper inte in några nya dok-torander på grund av minskade anslag till universite-tet. Institutionerna har helt enkelt inte råd att tillsättanya doktorandtjänster.Svårigheterna med att finansiera doktorander synsockså genom att institutionerna börjat ansöka hosolika forskningsfinansiärer för doktorandprojekt utanatt det finns någon namngiven doktorand. En dokto-rand tillsätts först senare om anslag beviljas. Därmedgår ett viktigt led i forskarutbildningen förlorat, näm-ligen att doktoranden efter formulering av en pro-blemställning går igenom tillgänglig litteratur ochväljer metodik för sitt projekt.Redan för två år sedan krävde attdoktorandreformen skulle rivas upp. behöverfler disputerade lärare, inte färre.I dag går det 1 lärare på 15 studenter mot 1 på 10för . Statsanslagen till fri grundforsk-ning utgör bara hälften av högskolornas resurserför grundforskning. utgjorde statsan-slagen 70 %.De här siffrorna visar att en del av högskolornashastiga utbyggnad finansierats genom sänkt kvalitet.Det behövs en genomgripande diskussion om förhål-landet mellan kvantitet och kvalitet i det svenskahögskolesystemet. Ett rimligt mål vore att åtminstonehälften av de doktorer som examineras skulle kunnafortsätta en vetenskaplig karriär. Sådana postdokto-rala tjänster skulle kunna bidra till att fler kvinnorfick en plats i den akademiska värld som fortfarandevisar upp mycket få kvinnor i karriären. Detta ärockså ett skäl till att har velat avsättabetydligt mer pengar till forskning och doktorand-tjänster i de senaste budgetförslagen.Med en liberal syn på forskning är det omöjligt attpå förhand avgöra om forskning inom ett visst områ-de kommer att visa sig nyttig eller inte. Genom histo-rien ser vi många stora vetenskapliga upptäckter somkommit till av en slump, som en följd av vetenskapligfantasi och lekfullhet. Därför behövs det en ordentliggrundplåt för fri forskning och därför bör det politiskainflytandet över forskningen minska. Forskningsstif-telserna måste således frikopplas från politisk in-blandning.Fru talman! Reflexion och etisk diskussion inomforskning, medicin, genteknik och många andra äm-nen borde vara en självklar del i forskarens vardag.Etiska frågor aktualiseras i hela forskningsverksam-heten, från valet av vetenskaplig problemställning tillsamhällets tillämpning av forskningens resultat.Utredningen om forskningsetik tog upp olika för-slag om hur forskningsetiken skulle kunna stärkas iforskningen. Det handlar inte om att sätta upp en etiskmall, utan det handlar om att föra in en diskussion ometiska frågeställningar som ett självklart inslag iforskningen. föreslår därför att ämnetforskningsetik ska utgöra ett obligatoriskt inslag iforskarutbildningen.Det finns många tunga frågor att diskutera när detgäller forskningspolitiken. Det handlar om myndig-hetsorganisationen, forskarutbildningen och finansie-ringsfrågorna. har därför, liksom de andraborgerliga partierna, begärt att utskottet kräver attregeringen bjuder in till breda överläggningar omforskningspolitiken såväl med de politiska partiernasom med de representanter för forskningsvärlden somfinns.Utskottets majoritet tillstyrkte inte det här kravetoch det är synd. Jag tror nämligen att den framtidaforskningspolitiken står inför så många viktiga ochsvåra frågor att en betydligt bredare diskussion än densom förts är nödvändig.Fru talman! Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservationen om doktorandutbildning, reservation 8under mom. 11.Anf. 167 ():Fru talman! träffade jag unga Me-tallarbetare vid olika verkstadsindustrier i Kumla ochÖrebro. De hade ett starkt engagemang för utbildningoch ett stort intresse för forskning. De här unga tje-jerna och killarna ser sambandet mellan sina jobb ochforskningens landvinningar. De ser också behovet avsamverkan mellan humaniora och de tekniska upp-gifter som de själva arbetar med - så är också forsk-ningen inte bara något som angår några få utannågot som känns viktigt för alla.Utvecklingen på forskningsområdet går snabbt.Aldrig har så många bidragit medså många viktiga forskningsresultat på så mångaområden. Den internationella konkurrensen är hårdmen det ges också möjligheter till samarbete ochgemensam utveckling, till mänsklighetens fromma.Vi svenska politiker har ett stort ansvar. Vi kan,och vi vill, bidra till goda förutsättningar för forsk-ningen och forskare i vårt land. Vi har också ett an-svar när det gäller att bidra till att forskningens fruk-ter kan tas till vara och att mänskligheten får redskapför att möta både de möjligheter och de risker somdagens avancerade forskning för med sig.Sverige är med sina av bruttonationalpro-dukten en framstående forskningsnation. Statens rollär strategisk för forskarutbildning och den grund-forskning som annars inte skulle komma till ståndmen också för att bidra med att formulera viktigafrågor till forskarsamhället och bidra till delar av dentillämpade forskningen.Det stämmer, som Per sade, att vi det senasteåret har fått många möjligheter att diskutera forsk-ningsfrågor. tog upp ThomasÖstros forskningsproposition som behandlar ett antalprincipiellt viktiga frågor. I budgetpropositionenfanns det nya pengar till forskning. Bl.a. gjordes deten satsning på forskningsmiljöerna vid de nya univer-siteten liksom på och på högskolorna iKarlskrona/och Kalmar.Jag blev dock lite fundersam när jag lyssnade påPer . Vi var eniga om att göra den här satsningenpå de nya universiteten - har ju tidigarevarit väldigt tveksamma.