prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Därför vill vi bl.a. inrätta fler högskolor istiftelseform, men även att regeringen ska pröva frå-gan om att ge ett särskiltuppdrag vad gäller utbildning och forskning i Wal-dorfpedagogik - en fråga som regeringen alltför längeväntat med att reglera.Jag vill också framhålla att vi inte är nöjda medutskottsmajoritetens skrivning när det gäller att lång-siktigt trygga finansieringen av Östersjöuniversitetet.Avser utbildningsministern att säkerställa en lång-siktig trygg finansiering, t.ex. via regleringsbrev förår 2001, som vi har efterlyst?Beträffande CSN - en återkommande punkt i des-sa debatter - föreslår vi att verksamheten ska konkur-rensutsättas.Fru talman! Det moderata budgetförslaget och demoderata förslagen under utgiftsområde 16 rymmerfler detaljer. Men jag har valt att begränsa mig till deprincipiella ställningstaganden som jag anser varavärdefullt att vi debatterar i riksdag och somockså har betydelse för verksamheten.Dock, fru talman, vill jag göra tillägget attvi beträffande konto 25:70, särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor, hänvisar till andra anslageller till den totala budgetramen för utgiftsområde 16.Vi avser att i kommande budgethantering preciseraoss bättre, eftersom vi anser att bl.a. Svenska stu-denthemmet i och andra angelägna verksamhe-ter vilka ryms under anslagspost 25:70 ska ges godamöjligheter att bedriva verksamhet.Anf. 94 ():Fru talman! Vi ska nu lyfta fram ett viktigt områ-de, vuxnas lärande, som är en del av det livslångalärandet.Vi har gått in i ett kunskaps- och informations-samhälle där kunskap är nödvändig för att man skakunna delta i samhället. Men likväl är det så att det ärså tidigt som möjligt i livet som människor ska fåtillgång till en god plattform för lärande. Det möjlig-gör det här deltagandet och en kreativ, flexibel ochindividuell utveckling. Därför är alltid basen för ettlivslångt lärande en trygg uppväxtmiljö och en godungdomsskola. Man ska vidare kunna realisera sinaindividuella studieplaner och personliga framtidspla-ner genom att förutsättningar för kontinuitet finns ilärandet. Det som är samhällets uppgift är att ge möj-ligheter att lära hela livet. Det fria yrkesvalet innebäratt kunskaper under hela livet ska vara tillgängliga föralla som har förutsättningar att tillägna sig dem.Jag vill här lyfta fram två utgångspunkter som ärväldigt viktiga när vi talar om livslångt lärande ochom vuxnas lärande.Tiden efter det att ungdomar slutar ungdomsgym-nasiet finns och högskolan som en na-turlig del i det livslånga lärandet. De vuxna männi-skor som av olika anledningar inte har lyckats tillgo-dogöra sig utbildningen i tidigare åldrar måste hachansen till både en grundläggande utbildning pågrundskolenivå och utbildning på gymnasial nivå. Dåblir också detta en del av vuxenutbildningen.Vad är det då för utgångspunkter som Kristdemo-kraterna har för vuxenutbildning? Jo, att alla männi-skor har samma värde och ska ges förutsättningar tilllärande utifrån de möjligheter de har att tillgodogörasig det. Samhället ska ansvara för att människor fårdessa erbjudanden, oavsett olika begåvning och in-tresse.Jag vill först lyfta fram dem som går den raka vä-gen från gymnasiet och som söker vidare till univer-sitet och högskola - våra studenter . De hindrasofta när de ska söka helt enkelt därför att intagnings-poängen kanske är för hög på just den utbildning somde vill gå. Vi har haft köer av studenter som har klap-pat på porten till humaniora och samhällsvetenskapli-ga utbildningar, och vi har haft tomma platser tillteknik- och naturvetenskap. Dimensioneringen harhelt enkelt inte motsvarat sökbilden. Detta är emotKristdemokraternas idéer. Vi anser att ungdomarnaska ha en chans att göra det yrkesval som de självavill, och ska de komma in på utbildningar som deär behöriga till. Vi förespråkar alltså fri dimensione-ring.När studenterna väl kommer in på ärdet ett annat problem , nämligen att student-pengen är så låg att kvaliteten på utbildningen ärhotad. Därför är det väldigt viktigt att få en möjlighettill god lärarinteraktion. Men en god räkneövningvisar att studentpengen, som är på ,helt enkelt bara räcker till fem till sju veckotimmarmed lärarinteraktion. På en del ställen har man varitnere i . Det förklarar man med attmycket av pengar går åt till uppsatseroch den typen av handledning längre fram i studierna.Vi kristdemokrater anser att i en stu-dents liv är viktig. Därför ska varje student ha rätt tilllärarinteraktion och en god utbildning kvalitetsmäs-sigt på universiteten. Det tror vi är väldigt viktigt. Viser också studenten som en helhet med en hel tillvaro.Det innebär att också sådana, som man kan tycka,kringliggande resurser som studentbostäder och annatmåste ordnas . Det är inte rimligt att studenterråkar illa ut och inte får tag på en bostad när de skastudera. I finns det studentbostäder tillenbart av studenterna. Jag gissar att situationenär liknande på många ställen i landet, så det tror jagatt vi måste ta itu med.Vad händer då med de ungdomar som slutar gym-nasieskolan med betygen Icke godkänd och inte harhögskolebehörighet? För dem saknas det en rak ut-bildningsväg. De saknar möjligheten att få en godoch rak utbildning med studiemedel.Vi kristdemokrater vill därför ha en yrkeshög-skola. Vi vill ha en högskola där man får en post-gymnasial utbildning som inte nödvändigtvis kräverhögskolebehörighet men som dock kan ge det. Detskulle kunna finnas möjlighet att efteråt gå vidare.Men alla har inte de intressen och den begåvning somgör det möjligt att tillägna sig högskolebehörighet.Det är ju så att vi har olika begåvningar. Jag tyck-er att vi måste erkänna det. Det finns en skala överhela linjen av begåvningar. Kanske inte alla har möj-lighet och tid på det sätt som anges i gymnasieskolan.Men då är det jättebra om de får utveckla den kun-skap som de kanske är starkare på, den praktiskakunskapen. Vi kommer alltid att behöva svetsare,mekaniker av olika slag, taxiförare och restaurangbi-träden i vårt samhälle. Vi vill ha en yrkeshögskolasom tillvaratar deras intressen.Sedan finns det också de som inte alls har den be-gåvning och de intressen som gör det möjligt att till-ägna sig skolgång. Vi brukar kalla dem för handikap-pade med utvecklingsstörning. Det har jag lyft framtidigare. Här har jag verkligen en förhoppning och enönskan. Jag får väl rikta mig till ordföranden i utbild-ningsutskottet . Jag skulle verkligenvilja vädja om att ni beaktar detta i den propositionsom jag har förstått ska komma om vuxenutbildningframöver. Jag vädjar om att man också tar vara på demedborgare i samhället som har en lägre funktion ifråga om utveckling och intellektuell förmåga.Jag förstår inte att det ska vara så laddat. Vi tarinte bort en synskadads glasögon och vi tar inte borten rörelsehindrads rullstol när denne fyller . Mende som har en utvecklingsstörning får inte det peda-gogiska stöd som krävs för att de ska kunna bevaraden kunskap som de har fått i särskolaoch i gymnasial särskola. Det här är allvarligt, föröverallt i vårt land, i varenda kommun, finns detmånga som aldrig har fått ett erbjudande om att be-hålla den här kunskapen. Det är ett stöd för att bevaraden kunskap man har tillägnat sig och som gör detmöjligt för de här människorna att leva ett socialt ochvälordnat liv.Jag vill verkligen rikta uppmärksamhet på detta.Vi tycker att det är viktigt med vuxnas lärande. Men ibegreppet "vuxna" ryms alla i samhället. Det gällerprecis alla - oavsett vilken förmåga jag har att röramig, se eller höra och vilken förmåga jag har att tän-ka. Vi måste ha ett samhälle som passar alla. Jag serdet som väldigt svårt att veta att vi har grupper i sam-hället som bara inte får vara som de är. De ska kämpahela tiden.Jag har funderat på min egen oförmåga ibland närdet gäller tekniska saker. kan jag tänka pådetta. Tänk om någon skulle bringa mig till att tillvarje pris lära mig det här . Då skulle jagbli oerhört frustrerad. Så tror jag att det är för väldigtmånga människor . Vi vill inte se att vi har olikautvecklade förmågor inom olika områden. Vi erkän-ner inte olikheterna. Det måste vi göra, och därmedska vuxnas lärande anpassas så att det blir möjligtmed livslångt lärande för alla människor. Därmed kandetta vara en del av samhället och av samhällets ut-veckling.Jag tycker också att jag vill beröra folkbildnings-området. Det har visat sig vara en oerhört värdefullkraft i det s.k. kunskapslyftsprojektet som har genom-förts och fortfarande genomförs. Det är jätteviktigt attalla har en möjlighet att möta det som de behöver.Där är folkbildningen en specifik del. Många gångerhar de en internatverksamhet och en tradition. Detänker på att kunna se på människors olika behov ochhar också den sociala samhörigheten som en viktigbas.Där behövs en utveckling. Det behövs ocksåforskning både inom folkbildningsområdet och inomvuxenutbildningen generellt. Där önskar jag att rege-ringen på ett tydligare sätt ska lyfta fram Centrum förhandikappvetenskap vid och Örebrosuniversitet, som har specialiserat sig på vad männi-skor med olika handikapp behöver i sitt lärande. Dehar specialiserat sig på mycket men detta är en del -så ska jag säga. Problemet med vuxenutbildningenhar också visat sig vara att genom att inte lagstift-ningen har varit tydlig har inte heller funktionshind-rade haft samma möjligheter som andra.Jag tror att det är viktigt att se att vuxenutbild-ningen har ett värde i sig. Den ska inte enbart, menväl också, vara en arbetsmarknadsåtgärd. Det här medarbetsmarknadsutbildning är viktigt. Det behövs fören förändrad arbetsmarknad både tekniskt och kom-petensmässigt. Därför är den utbildningen väldigtviktig. Det ska vara tydligt när det är den som devuxnas lärande handlar om. Men utbildning har ettvärde i sig. Det har ett värde för varje människa. Dethar visat sig ha ett värde för hela samhället när be-folkningen har en hög utbildningsstandard.Slutligen vill jag också slå ett slag för de teologis-ka högskolorna, som hamnade i en mycket speciellsituation vid medelstilldelningen. De kan också ut-vecklas via det där med sökbilden. Det är mitt för-slag. Det är viktigt att de får rimliga möjligheter. Närvi expanderar den traditionella utbildningen i landetär det viktigt att de också får möjlighet att ta del avdetta.Jag står självklart bakom kristdemokraternasställningstaganden i de reservationer och särskildayttranden som gjorts i utbildningsutskottet. För tidsvinning yrkar jag bifall till hemställan i betänkandetUbU1 och reservation 8 under mom. 36 samt reser-vation 5 under mom. 29.Anf. 95 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 2 under mom. 59. Vuxnas lärande heter dethär avsnittet, och lusten att lära, som vi i Centerparti-ets motioner ofta har skrivit om, är väldigt viktig. Detär viktigt att vi uppmuntrar barnen så att de ungafortfarande känner lust och längtan att lära sig mer.Men även vi vuxna behöver lära hela livet i det livs-långa lärandet. Jag har sett exempel på gamla männi-skor som också på sin ålders höst har tagit upp infor-mation, kunskaper och lärande. Det kan vara gamlamänniskor som går på folkhögskolor och annat ochsom tycker att de äntligen har fått tid och möjlighetatt lära sig saker och ting.Det är viktigt att vi uppmuntrar detta och ser tillatt vi utnyttjar den kapacitet som många människorhar. Framför allt är det här en väldigt viktig del iarbetslivet; att vi då vi är yrkesverk-samma har möjligheter att förkovra oss. Vi som kan-ske slutade skolan efter sjuårig folkskola eller har enutbildning som är , vi är inte särskiltattraktiva på arbetsmarknaden om vi skulle bli ar-betslösa. Därför är det viktigt att vi har en bra grund-läggande utbildning och att vi sedan kan fortsätta ochvidareutveckla den.För vår del i säger vi att det måstefinnas en grundutbildning. Där vill vi ha en utbild-ningsgaranti för alla ungdomar upp till . Harman börjat på gymnasieskolan ska man ha en garantiför att man kan återvända dit tills man fyller 25 år.För dem som är lite äldre är det viktigt att komvuxoch fungerar bra. Kunskapslyftetkommer förmodligen att kunna minskas. Det finnsutredningar som säger detta. Men det kommer attfinnas behov av den här utbildningen framöver. Vi kommer säkert att behöva för-ändra och anpassa den till verkligheten ,men behovet kommer inte att försvinna.Två utbildningar som har debatterats i lite olikasammanhang är de s.k. KY-utbildningarna och YTH-utbildningarna. Det är utbildningar som inte finnsriktigt etablerade i det svenska utbildningssystemet,framför allt inte kvalificerade yrkesutbildningar, KY-utbildningar. De är bra för ungdomar som känner attde vill ha en fortsättning efter gymnasieskolan mensom inte vill gå till högskolan. Den är en försöksverk-samhet, och jag tycker att det finns anledning förregeringspartiet att se över om man inte skulle ta ochpermanenta detta. På samma sätt är det med YTH-utbildningarna, att man gör något av detta, så att mankan få en internationell överenskommelse om varman förlägger dessa. Det är ungefär samma nivå sommånga andra länders yrkeshögskolor hamnar på. Föratt få en jämförelse med dem är det rätt viktigt då har en kvalitetsbedömning av dessa utbild-ningar. Det kanske inte är det minst viktiga för KY-utbildningarna. Många företag tycker att det är precisden här utbildningen som behövs när man måste haen nivåbestämning på dessa utbildningar. Det är vik-tigt för de små och medelstora företagen att de fårdenna bestämning, så att de kan få tillräckligt mycketvälutbildad personal för att i konkurrens med andraländer få order. Man ska veta att personalen har entillräcklig utbildning för att få kvalitetssäkring förföretagen.De små och medelstora företagen har också behovav utbildning på högskolenivå där man inte läser påhelfart. Man kanske läser på deltid och arbetar pådeltid. Man behöver också distansutbildning. Center-partiet föreslår 50 miljoner extra till dessa projekt avden anledningen att de behöver finnas i alla delar avlandet. Det är svårt för företagen att vara av medpersonalen under långa tidsperioder. Och det kan varaett ekonomiskt vågspel för den enskilde att skaffa sigden här utbildningen.Högskolan är ju en oerhört viktig resurs, och denska vara tillgänglig för alla. Som det ser ut harvi en ekonomisk snedrekrytering. att ta upp detta i avsnittet om studiefinansie-ring. Det är många som inte vågar satsa på en hög-skoleutbildning, och därför behöver vi se till att vi fårett nytt studiestödssystem.Vi tycker också att det är viktigt med en kvalitets-säkring, att vi vet att det är en bra utbildning som våraungdomar och även vuxna får. Därför tycker vi att detär viktigt att vi kan satsa mycket på lärare och kvali-teten i utbildningen, att vi har tillräckligt många hög-skolelärare och att vi ser till att de finns spridda påalla högskolor i hela landet.Jag såg på , och en av Nobel-pristagarna sade att hans prispengar skulle gå till ettstipendium som skulle delas ut till unga kvinnligaforskare. Jag tycker att det är en reaktion som ärganska typisk för många människor som har sett hurdet ser ut på olika ställen i forskningsvärlden, i ut-bildningsvärlden. Jämställdhetslagen behöver införaspå fler ställen i . Den behöver omfatta allastuderande. Den behöver omfatta högskolan likavälsom alla andra delar av det svenska samhällslivet. Jagtror att vi behöver uppmärksamma detta väldigtmycket mera. Det här är alltså en arbetsmiljöfråga förstudenterna, men det är också en arbetsmiljöfråga förlärarna som finns inom högskolevärlden där vi, lik-som på alla andra ställen, måste motarbeta mobbningoch diskriminering av olika slag.A-kassan för studenter kommer vi att diskutera under arbetsmarknadsavsnittet. Det är enviktig studiesocial fråga att man ska kunna fullföljasin utbildning när man har påbörjat den och inte ris-kera att få hoppa av en påbörjad utbildning på grundav att man inte kan försörja sig under sommaren.Detta har speciellt gällt nu när mångastuderande har haft väldigt svårt att få sommarjobb.Bostadsfrågan är en annan fråga som man behövergöra något åt. Det finns alldeles för många studerandesom inte har en bra bostad. Vi från Centerpartietföreslår att man ska förenkla reglerna så att man kanbygga billiga bostäder som studenterna kan hyra.Högskolan i har talatom, och jag håller med henne om att detta är en oer-hört viktig skola för vårt län och för den här regioneni landet och för just den sortens verksamhet som finnsi med väldigt många små företag meden hög entreprenörsanda. Det behövs alltså utbildningpå dessa områden.En annan högskola som finns i en liten stad somEksjö är . Man har en samverkan medAnimationens hus som är väldigt viktig och som gerett bra samarbete och goda möjligheter för Konstfacksom är en gammal och ärevördig institution att prövanya verksamhetsformer. Jag anser att det är viktigt attriksdagen uppmuntrar detta, att man kan hanterasaker och ting på ett lite annorlunda sätt, att prövanya sätt att komma ut i verkligheten och att få nyaimpulser i andra delar av landet.Fru talman! Jag vill avsluta mitt anförande medatt säga att utbildning för alla under hela livet är nå-gonting som vi måste värdesätta och understödja påalla sätt.Anf. 96 ():Fru talman! Målet för all utbildningspolitik, bådeför barn och för vuxna, måste vara att den enskildamänniskan kan få utveckla sig inom de intresseområ-den där hon vill och har förutsättningar. Dessutommärker vi att det krävs allt högre utbildning inomalltfler arbeten. läser fler än någonsin på hög-skolan efter gymnasiet, och det är bra. Vi liberalervill att fler människor ska gå vidare till högre studieroch att alla studenter ska få en grundutbildning avgod kvalitet med kvalificerade lärare.Det är naturligtvis viktigt att den utbildning somalltfler söker efter gymnasiet håller hög kvalitet. Inteminst för en studerande som efter stor tvekan kanskelånar pengar för att satsa på en lång utbildning är detviktigt att inga terminer blir bortkastade. Inom denhögre utbildningen har tyvärr regeringens politikunder inriktat sig mycket på kvantitet menalldeles för lite på kvalitet. Antalet studentplatser harverkligen ökat kraftigt, men de anslagna pengarna förvarje studentplats har minskat. Antalet forskarutbil-dade lärare i förhållande till studenter har minskat, såatt närmare hälften av lärarna inte har den forskarut-bildning som de borde ha. Studenterna har rätt attförvänta sig att på alla högskolor få kontakt medforskare och rätt att få en bra handledning av sinalärare. Högskolorna har på många håll tilldelats plat-ser i naturvetenskap och teknik för att råda bot påbristen inom dessa områden i , men samtidigtläser inte tillräckligt många naturvetenskap och tek-nik på gymnasiet, så därför gapar alltfler platser påhögskolan tomma.Kvaliteten i grundutbildningen riskerar att urhol-kas när den snabba expansionen inte tar hänsyn tillbehovet av utbildade lärare, behovet av lokaler, be-hovet av bostäder, m.m. Dessutom blir det allt svårareatt fylla platserna inom vissa ämnesområden på olikahåll. utredning Högskolans styrningvisar att resurserna i pengar räknat minskat kraftigtunder . Om man räknar med utgifterför löneökningar och andra saker så har priset perstudent minskat med . Han föreslår därföri sin utredning att pengar förs över till humaniora somdrabbats särskilt hårt. Det har också kommit en heldel andra uppgifter som visar att undervisningenskvalitet riskerar att urholkas på högskolor och univer-sitet eller i värsta fall redan har urholkats. Riksdagensrevisorer konstaterar t.ex. att antalet lärartimmar harminskat drastiskt på många håll. Från Linköpingsuniversitet rapporteras det att studenterna inom sam-hällsvetenskap och humaniora bara får tre-fyra tim-mars undervisning . Ett annat exempel somRiksdagens revisorer nämner är biologi på A-nivå vidStockholms universitet. Där har antalet lärartimmarminskat från 8,3 på mindre äntio år.Därför föreslår nu att priset per studentökar. I vårt budgetförslag tillförs högskolorna redannästa år 200 miljoner till studenternas grundutbild-ning och året därpå 400 miljoner. föreslårFolkpartiet, som jag har sagt tidigare, en ökning avanslagen till forskning och forskarutbildning med 500miljoner om året.Det här förslaget från oss är rakt igenom finansie-rat. I vårt förslag minskar utbyggnadstakten beträf-fande nya platser men även med vårt förslag kommerflera tusen nya platser att tillkomma . Vi anserhelt enkelt att gränsen nu är nådd för när antalet plat-ser måste vägas mot den kvalitet som studenternaerbjuds. Bl.a. den som kom i höstasvisar att svenska studenter tar mycket på sigför att komma igenom utbildningssystemet jämförtmed hur det är i andra europeiska länder.Långa studietider är dyrt för studenterna ochoekonomiskt för samhället. Om man stirrar sig blindpå enbart antalet studieplatser och glömmer bortkvaliteten gör man studenterna en otjänst. Jagtror att fler studenter kommer att genomföraen lyckad utbildning om kvaliteten på undervisningenhöjs. har börjat dra inexamensrättigheter för högskoleutbildningar som intelever upp till högskolemässig kvalitet. Det är mycketbra att en sådan kontroll sker men det är också viktigtatt studenten hålls skadeslös. får en student sompåbörjat en utbildning avlägga examen fastän sagt att utbildningen inte är högskolemäs-sig. Det är naturligtvis inte roligt för en student att fåen utbildning som kan komma att betraktas sommindre värd. I stället borde en garanti ges för attstudenten ska få läsa färdigt vid en annan högskolaoch vid behov också läsa om kurser. Utbildningsmi-nistern har fått flera frågor om detta under det senasteåret men något riktigt svar har vi inte fått. Kanske fårvi det i dag.Fru talman! Studenterna måste få mera makt översina studier, anser vi i . En mycket störredel av resurserna ska därför föras till de platser somstudenterna söker sig till. På det sättet blir det stu-denterna som är med och bestämmer var den högreutbildningen ska byggas ut. De högskolor som mångastudenter söker sig till måste få fler platser. Högsko-lan är inte i första hand till för att driva regionalpoli-tik. I vårt budgetförslag för vi över 120 miljoner kro-nor till högskolor med högt sökandetryck. Det inne-bär t.ex. att , men också ,, , och många fler platser,får en ökad utbyggnad med förslag.Vi vill ändra dagens mönster där alltför mångastudenter inte kommer in på utbildningar där de villläsa och där köerna på vissa högskolor är långa, me-dan platser gapar tomma på andra.Vi liberaler anser också att kursutbudet i mycketstörre utsträckning ska anpassas efter studenternasval. Det är bättre att en student kommer in på sittförstahandsval och avslutar sin utbildning med godaresultat än att han eller hon kommer in på sitt tredje-handsval och sedan hoppar av utbildningen. Det är ioch för sig bra att regeringen nu har sagt att högsko-lor som inte kan fylla en del studieplatser får användapengarna till annan utbildning men det räcker inte. Imycket större utsträckning borde resurserna fördelasefter studentens förstahandsval. Finns det ett samhäll-sintresse för att öka antalet utbildade inom ett visstområde är det bättre att skapa intresse för den utbild-ningen än att skapa platser som studenterna inte ärintresserade av.En annan frihetsfråga som återkommer år efter årär frågan om att införa föreningsfrihet även för stu-denter. Dagens kårobligatorium stimulerar inte tilldemokratisk aktivitet. Valdeltagandet är lågt och detbryter mot principen om föreningsfrihet.Fru talman! Över huvud taget är självständighetenför högskolorna viktig. Stiftelsedrivna högskolor somJönköpings högskola och i är enbra organisationsform och minskar risken för kortsik-tiga politiska beslut. Enligt bör statenmedverka till att fler stiftelsedrivna högskolor växerfram.Det är också viktigt att de få fria utbildningar somfinns får trygghet genom likvärdiga resurser. RudolfSteiner-högskolans lärarutbildning är fortfarande utantillräckligt ekonomiskt stöd.