prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Det äruppenbart att tilltro till den lokala de-mokratin och det kommunala självstyret inte gäller nunär man själv kan sitta vid maktens boning med rege-ringen. Nej, fru talman, då är det diktat som gäller.Fru talman! Bestämmelser om den kommunalasjälvstyrelsen finns i regeringsformen. Regeringensäger i propositionen att denna självstyrelse inte ärabsolut. Vi har här i kammaren fått höra att det intefinns en tydlig gräns för var detta kommunala själv-styre går någonstans. Det kanske blir såuppenbart inför denna stopplag att det vore på sinplats av regeringen att tillsätta en utredning för attfaktiskt förtydliga innebörden av det kommunalasjälvstyret i regeringsformen. har lagtfram förslag om detta i , men såönskar inte socialdemokrater, miljöpartister ochvänsterpartister.Lagrådet har påpekat att det mycket riktigt ärriksdagen som ytterst sätter gränser för det kommu-nala självstyret. Lagrådet befäster att före-ställningen om kommunalt självstyre är en levanderealitet i svenskt samhällsliv. Lagrådet betonar att detär rimligt att den kommunala självstyrelsen måste haen faktisk innebörd.Fru talman! Det vore på sin plats att den majoritetsom ställer sig bakom den inskränkningen av dengrundlagsfästa kommunala självstyrelsen här i kam-maren ger ett svar om det för Vänstern och Miljöpar-tiet har en innebörd. Det vore bra om medborgare ochförtroendevalda runtom i landet får besked om vadsom gäller om de väljer en politik som inte överens-stämmer med vänstermajoriteten. Det är rimligt attdenna förklaring ges innan vi fattar beslut som fråntardemokratiskt valda församlingar i landsting ellerregion att i eget hus stå till svars inför sina egna välja-re, likaväl som de också får stå till svars för vad deinte tänker göra.Respekten för den kommunala självstyrelsen äravgörande för att upprätthålla förtroendet för denlokala demokratin och människors tilltro till denrepresentativa demokratin. Människor måste få vetavem som är ansvarig för de politiska besluten och hamöjlighet att utkräva ansvar av de förtroendevalda.Det är en grundläggande del i vårt demokratiska sys-tem.Centerpartiet anser att varje nivå ska fatta de be-slut som man är bäst på. Vi anser t.ex. att beslut kringsjukvårdens organisation ska avgöras på regionalnivå. Det innebär inte att alla beslut ska fattas på dennivå där de alltid har fattats. Vissa nationella beslutbör föras över till regioner och den lokala nivån ellertill enskilda människor, och andra politikområden börkanske omfattas av internationella beslut. Föränd-ringar kan vara nödvändiga på grund av förändradeomständigheter. Men regeringen bör inte lägga sig idetta enbart mot bakgrund av att väljaren har givituttryck för att man inte vill ha ett socialdemokratisktstyre.Företrädare för regeringen, och demokratiminis-tern specifikt, fortsätter att tala sig varma, fast medtomma ord, om den lokala demokratin. Att döma avregeringens politik anser man i själva verket att de-centraliseringen har gått långt och att centralstyrning-en från staten nu måste öka.Centerpartiet står för ett radikalt annorlunda per-spektiv i syfte att stärka människors egen makt ochdet kommunala självstyret. Regeringens bristanderespekt för det kommunala självstyret kommer tilluttryck i denna proposition. Det understryker behovetav en ny grundlag för att skydda den lokala demokra-tin mot statliga ingrepp. Detta är lika avgörande förCenterpartiet som att alla röster ska vara lika mycketvärda. En kvinna en röst i valet. Det är grunden i densvenska demokratin. Det är demokratins grunder ochdemokratigaranten för allas lika värde och rättigheter.Fru talman! Den här debatten handlar inte omakutsjukhus utan om socialdemokraternas rädsla attlåta människor bestämma och besluta om något annatän socialdemokratisk politik. Svårare än så är noginte den här frågan.Jag yrkar avslag på förslaget.Anf. 106 ():Fru talman! Jag ska börja med att vara lite ledsenav en alldeles speciell anledning, nämligen den attModerata samlingspartiets gruppledare ,som också är ordförande i ,fullständigt devalverar värdet av konstitutionsutskot-tets uppfattning om han inte själv tillhör majoriteten.Per sade nämligen att när socialutskottet stö-der sig på utlåtande kring denkommunala självstyrelsen och grundlagsenlighetenkan man fullständigt bortse från detta därför att det ärju bara partivänner. Jag tycker att det vittnar om ettfullständigt förakt för politiker och för de ut-skottskamrater som Per har att samarbeta medockså fortsättningsvis.Det blir än mer pinsamt när ,som tillhör de här bara partivännerna, plötsligt höjstill skyarna därför att råkar ha enuppfattning som sammanfaller med Per upp-fattning i en annan fråga.Fru talman! Jag har velat börja mitt anförandemed att ta upp detta, därför att dessa uttalanden görmig faktiskt både ledsen och upprörd. Jag tycker attdet visar förakt för det politiska arbetet. Det är möj-ligt att Per hellre stöder sig på lagråd ochandra auktoriteter än på dem som medborgarna i ettallmänt val har valt att företräda olika meningsrikt-ningar i dessa olika frågor.Fru talman! När jag har klarat ut den här sakenvill jag igen säga att det inte är på det sättet att denhär lagen strider mot grundlagen. Jag har läst konsti-tutionsutskottets avvikande mening i den här fråganoch sökt efter en formulering som innebär att manhävdar att denna lag strider mot grundlagen. Den gårinte att återfinna i det officiella dokumentet från Mo-derata samlingspartiet, , kd eller Folk-partiet. Däremot hävdar man glatt i andra debatter attdet här är grundlagsstridigt. Inte ens Lagrådet, som juåberopas som den yttersta av alla auktoriteter i dettasvenska samhälle, hävdar ju att det här skulle varagrundlagsstridigt. Att det är en inskränkning eller enbegränsning av den kommunala självstyrelsen sägert.o.m. de här bara partivännerna i majoriteten i kon-stitutionsutskottet. Men det är inte det som frågangäller, utan från majoritetens sida menar vi att det ären inskränkning som kan godtas, särskilt med hänsyntill att det är en begränsad lagstiftning och att det blirtillfälle att ytterligare pröva de här frågorna.Jag tycker att det var väldigt bra när Per Unckeloch, tror jag, även talade om för RalphLédel, som ju leder i , att manfaktiskt måste följa lagstiftningen osv. Men sågjag ytterligare ett uttalande från där hanhävdar att detta skulle vara grundlagsstridigt. Jagskulle gärna vilja fråga Per om han kan ta etttelefonsamtal till med och klara ut attdetta inte är grundlagsstridigt.Vad som är grundlagsstridigt eller ej enligt densvenska författningen, den svenska regeringsformen,avgörs ju faktiskt inte av Lagrådet eller någon annaninstans, utan det avgörs helt, enligt grundlagen, avdenna riksdag. Det lägger naturligtvis ett stort ansvarpå denna riksdag att klara ut de här frågorna. Men jagtycker att det är viktigt för debatten att understryka attdetta inte är grundlagsstridigt.Av detta följer också att den kommunala självsty-relsen inte är absolut. Den är uttryckt, som flera talarehar sagt här, i 1 kap. i regeringsformen. I sammakapitel står det att man har rätt att ta ut skatt. I övrigtgäller kommunallagen.När man diskuterar just sjukhusen kan man lätt fåintrycket att det handlar om den kommunala självsty-relsen. Man kan naturligtvis säga att det är kommunalsjälvstyrelse i den meningen att staten har delegerattill landstingen, enligt hälso- och sjukvårdslagen, attsköta dessa uppgifter. Det är då inte konstigt om manfrån statens sida har uppfattningar om hur dessa frå-gor ska skötas och att det inte nödvändigtvis måsteses som ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen.Det är inte heller så att den kommunala självsty-relsen har förlorat sitt innehåll. Den innehåller juväldigt mycket. Men det finns naturligtvis alltid an-ledning att göra avvägningar. Då skulle jag vilja ställaen fråga till , som inte bara talar omkommunal självstyrelse utan också om egenmakt.Hon kritiserar tidigare beslut i denna kammare om attförsöka begränsa utförsäljningen av allmännyttan.Frågan till är: Vilken egenmakt kanhyresgäster i allmännyttan i en kommun utöva omkommunens majoritet bestämmer sig för att sälja utde fastigheter som hyresgästerna bor i? På vilket sättutövar dessa hyresgäster den egenmakt som Center-partiet så hett talar om? Jag kan till stora delar hållamed om att det är en väldigt viktig fråga.Jag har en fråga till , som intevinner något etikens med sitt anförande -vilket kanske inte heller var avsikten - men somdäremot chikanerar socialdemokratin i allmänna ochsvepande termer.För någon vecka sedan såg jag Kristdemokrater-nas landstingsråd i TV förklara för tittarnavarför en svårt sjuk kvinna på ett av landstingenssjukhus i inte kunde få den medicin somhon behövde. Fanns det något hinder i de kommunalasjälvstyrelsreglerna att ge den medicin som behövdes,eller var det någon klåfingrig statsbyråkrat eller riks-dag som förhindrade detta?Den kommunala självstyrelsedådkraften är väldigtstor i vissa landsting när det gäller att sälja fastighe-ter. Men i andra sammanhang kryper man bakomregler och system och säger att man ingenting kangöra för exempelvis denna aidssjuka kvinna. Jagtycker att detta kan ge perspektiv på den här frågan.Allra sist i detta anförande - jag förstår, fru tal-man, att det är angeläget att jag avslutar anförandet såatt nästa debatt kan börja - skulle jag vilja peka pådet som står på s. 24 i socialutskottets betänkande,nämligen KU:s yttrande. Vi har där försökt att be-skriva grunderna för den kommunala självstyrelsenoch den samverkan som ska ske mellan stat ochkommun om man ska förverkliga de olika samhälls-målen. Det har sagts att det här är ett diktat och intefråga om någon samverkan, men det kan ju aldrigvara bara den ena parten som ska svara för samver-kan. Jag kan då konstatera att landstingi skriver att det man ägnar sig åt när mansäljer ut akutsjukhusbyggnaderna är "ett modernt ochframåtsyftande nyttjande av kommunalt självbe-stämmande". Man refererar alltså inte till förarbetenatill grundlagen, utan säger att man håller på att ny-skapa reglerna för det kommunala självbestämmandetoch att det är ett framåtsyftande nyttjande av kommu-nalt självbestämmande. Detta tycker jag också att detfinns anledning att uppmärksamma i den här debat-ten.Fru talman! Jag vill sluta med att säga att det vorenågot vunnet med den här debatten om vi åtminstonekunde bestämma oss för att det som är föreslaget här,och som ligger som förslag till beslut, inte strider motgrundlagen utan att man kan flytta över diskussionentill att handla om huruvida det är lämpligt och nöd-vändigt eller ej. Den debatten kan ju alltid föras. Menjag vill återigen understryka att det som är föreslagethär inte är grundlagsstridigt. Det vore ett bra resultatav debatten om vi kunde enas om detta.(Applåder)(forts. 8 §)7 § Aktuell debatt: Alliansfriheten och dessinnehållAnf. 107 ():Fru talman! Ärade ledamöter i kammaren! TV-tittare, protokolläsare! Den här debatten ska handlaom alliansfriheten. har Miljöparti-et och fredsrörelsen varnat för den militarisering somvi ser och upplever i EU och de steg som rege-ringen har tagit som för oss bort från en neutralitets-politik och en trovärdig alliansfrihet. Det här har skettunder ett ivrigt förnekande från regeringens sida. Detblir ingen EU-armé. I så fall lägger vi in ett svensktveto och förblir neutralt och alliansfritt, hardet hetat.Men har vi det i svart på vitt. Den politiskaEU-alliansen har beslutat om militära styrkor på60 000 personer. Statsministern har deklarerat attneutralitetspolitiken är relevant, utan viska förbli alliansfria i . Han har inte deklareratdet här hemma, utan han har likt en tjuv om nattensmugit utomlands och berättat det för en journalist påFinancial Times.Frågan om svensk säkerhetspolitik är så viktig attden bör debatteras här i riksdag inför detsvenska folket. Det är därför som hartagit initiativet till den här debatten.Det finns ett problem för regeringen, och det är attalliansfriheten har varit ett medel för att nå måletneutralitet. Om det inte längre ska vara målet, vad ärdå alliansfriheten till för? Vi ska kunna medla i kon-flikter, har det hetat. Men då vill jag påstå att rege-ringen medvetet urholkar trovärdigheten i alliansfri-heten genom att EU:s krishanteringsförmåga nästanfullständigt fokuserar på den militära uppbyggnaden,inte på konfliktförebyggande politik eller civil kris-hantering. Ett allt intimare samarbete mellan EU ochNato urholkar också trovärdigheten, liksom det ömse-sidiga krigsmaterielsamarbete som har inlettmed största vapenexportörer.Det ska bli intressant , fru talman, att höra utri-kesministern förhålla sig till den här problematiken.Anf. 108 Utrikesminister ():Fru talman! var signalen för ettnytt . De två block som stod mot varandraunder efterkrigstiden finns inte mer. Det ger oss enhistorisk möjlighet till fred och samarbete. Men Eu-ropa efter det är också mer oförutsägbart.Krigen på visar hur nya konflikter kan blossaupp och utvecklas till förödande krig. är inteisolerat från detta. Vi påverkas direkt av krig i andradelar av . En lärdom från är det ofatt-bara lidande som drabbar civilbefolkningen. Det ärockså hundratusentals flyktingar, miljarder i nödvän-digt bistånd och risk för spridning av krigen.Säkerheten i är i högsta grad gemensamoch odelbar. Vår säkerhetspolitik, grundad på denmilitära alliansfriheten, tjänar väl. Den harstarkt bidragit till stabilitet i vår del av . Denhar gjort det möjligt för att självständigt taställning i nedrustningsfrågor, inte minst i fråga omkärnvapen. Det är den svenska som fattarbeslut om agerande i kriser och krig. Vi kanstå utanför en väpnad konflikt om vi så skulle välja.Vår militärt alliansfria politik har ett starkt folkligtstöd. Att kräva en svensk anslutning till en militäral-lians med ömsesidiga försvarsgarantier syftar bakåtsnarare än framåt. Ett svenskt Natomedlemskapskulle inte öka säkerheten i vår del av världen. Militäralliansfrihet innebär för varken utanförskapeller passivitet. Vi deltar aktivt i FN och . Sve-rige arbetar också aktivt inom EU för att förebyggaoch hantera kriser, liksom i Partnerskap för fred.Alliansfriheten är en tillgång för Sverige.Under har det hetat, både i utrikes-deklarationer och regeringsförklaringar, att Sverigesmilitära alliansfrihet syftande till att vi ska kunna varaneutrala i händelse av krig i vårt närområde består.Den formuleringen bör enligt regeringens uppfattningnu ses över. Motivet är inte att ompröva den militäraalliansfriheten. Den finns det ingen anledning attändra på.Men alliansfrihetens syfte är ju bredare än neutra-litetsoptionen. Bl.a. syftar den svenska militära alli-ansfriheten till att bidra till stabilitet och säkerhet ivårt närområde. Det är därför regeringens strävan attredovisa en bättre beskrivning av vår säkerhetspoli-tiska doktrin och vår militära alliansfrihet. Det skullevara av stort värde om det kunde ske med stöd avsamtliga riksdagspartier. Vi avser därför att undernästa år bjuda in företrädare för riksdagspartierna tillöverläggningar i detta ämne. Jag ser också fram emoten allmän diskussion kring dessa frågor.Fru talman! Inför toppmötet i hävdade att EU skulle bli en försvarsunion som Nato.Den debatten har tystnat. Även kritikerna inser attEU:s beslut handlar om krishantering, inte om territo-rialförsvar med ömsesidiga försvarsgarantier. Nuheter det oftast i stället från att EU blir enanfallspakt som kommer att strunta i FN. Men denkritiken är också felaktig. EU försöker bli bättre på attförebygga och hantera kriser så att vi ska slippa senya bilder av människor som flyr från nedbrända hemi krigsområden.I dag tjänstgör drygt 800 svenska soldater i freds-styrkor på på FN:s uppdrag under Natos dag-liga ledning. Vår bataljon inom KFOR i Kosovoförsöker se till att både serber och kosovoalbaner kanröra sig fritt och att de får möjlighet att flytta tillbakatill sina hem. De ger människorna ett skydd mot an-grepp. Alla partier i denna riksdag har godkänt attKFOR kan använda militärt våld om det behövs.Samtidigt försöker KFOR skapa drägliga förhål-landen för människorna . De delar utved, särskilt i utsatta minoritetsområden. De hjälpertill att få i gång telefonerna igen. Det är också 40soldater i Bosnien, bl.a. för att olika folkgrupper återska kunna leva tillsammans. Vi har poliser, domareoch många personer med räddningskunskap somockså gör insatser på och utanför . Alladessa svenskar gör viktiga insatser för freden, precissom många har gjort före dem.Fortfarande är dock beroende av andra,också för att klara mindre fredsinsatser. kan viju faktiskt alla erkänna att omvärlden stod alltförpassiv inför det som hände när föll sam-man på 90-talet.Även är i viktiga avseenden beroen-de av , vars engagemang i säkerhet ärbetydelsefullt, men EU måste också kunna görafredsinsatser om av någon anledning inte villvara med.Detsamma gäller också utanför . Vi minnsfolkmorden i . Vi vet hur många konfliktersom fortfarande slår sönder människors liv och hind-rar ekonomisk och social utveckling. Omvärldenmåste kunna hjälpa till när en bräcklig fred ska säk-ras, som tidigare i och som i Etiopienoch Eritrea.FN efterlyser i den s.k. Brahimirapporten fler för-band som kan ställas till förfogande för internationellkrishantering. På svenskt initiativ har EU diskuteratmed hur EU:s nya förmåga ska kunnaställas till FN:s förfogande. FN har legitimitet, FN harglobalt ansvar - EU är på väg att få militära och ci-vila resurser. Tillsammans kan vi göra väsentligaframsteg för freden.Inom unionen är vi överens om att vårt agerandeska följa principerna i . Det betyder att detkrävs FN-mandat för fredsframtvingande insatser.Säkerhetsrådet har huvudansvaret för internationellfred och säkerhet.Låt mig sluta med att fråga , som harbegärt den här debatten: Vad är då er väg? Vad är ertalternativ? Hur ska agera så att vi slipper senya konflikter som i Kosovo? Vilken annan organi-sation än EU har det breda register av instrument sombehövs? är bra men har inte alls samma bredaförmåga. FN har legitimiteten men behöver resurser-na. Människorna på och i andra delar av värl-den hoppas på vårt stöd. Att vi skulle ägna oss åtisolationism och slutenhet är inte svaret på derasfrågor.Anf. 109 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att utrikesmi-nistern inte förmådde debattera alliansfrihetens inne-håll, som de facto är temat för den här debatten. Jagbeklagar det väldigt mycket.Kritiken mot den konflikthantering som ut-vecklas i går ut på att den så mycket fokuserarpå det militära. Vi tycker att det vore väldigt bra omfokus i stället fanns på den konfliktförebyggandepolitiken, så att vi undviker att upprepa 90-taletsmisstag, precis som utrikesministern nämnde.Men när vi tittar på fakta ser vi hur man prioriterarden militära delen.Över 100 personer sitter i den militära staben,medan ett tjugotal sitter i den civila. Man ska få fram60 000 militärer, och man talar om 5 000 poliser.Man diskuterar också våldsamma attacker upp till400 mil utanför EU:s territorium utan FN-mandat.Fyra arbetsgrupper sitter nu och diskuterar hur EU:smilitära styrkor ska kunna samordnas mer med Natos.Såvitt jag känner till finns det inga arbetsgrupper somdiskuterar hur man ska kunna samordna EU:s mini-mala civila krishantering med eller FN:s.Vi är oerhört kritiska mot denna ensidiga fokuse-ring på det militära. Det var just det misstaget som vibegick . Vi såg konflikten ligga latent.Den utvecklades, den blev väpnad, och det blev krig.Det var först då som kunde göra något. Denviktiga lärdom som kan dras av detta är att det måsteskapas en konfliktförebyggande politik, som kansättas in innan konflikten har utvecklas. Det krävscivila krishanteringsinsatser som kan ske innan kon-flikten övergår i väpnat krig. Uppenbarligen delardock utrikesministern EU:s inriktning på att upprepamisstaget och fullständigt fokusera på den militärauppbyggnaden.Utrikesministern försöker vidare ge intrycket attSverige agerar väldigt kraftfullt i den civila förebyg-gande krishanteringen och att denna ligger densvenska regeringen varmt om hjärtat. Jag vill dockpåpeka att det finns en skillnad mellan regeringensretorik och den praktiska handlingen. Det kan inteminst för TV-tittarna vara intressant att känna till attvi skulle fatta ett beslut i om att ska verka för konkret konflikt-förebyggande åtgärder vid utvecklingen av EU:skrishanteringspolitik för att undvika att konflikterutvecklas till krig. Det var det konkreta ställningsta-gande som skulle göras, men utrikesministerns partiSocialdemokraterna röstade här i riksdagkonsekvent nej till att satsa på det.Vi skulle också ta ställning till att stödja Europa-parlamentets beslut om en genomförbarhetsstudie omcivila fredsstyrkor inom EU:s säkerhetspolitik ochundvika en ensidig fokusering på gemensamma mili-tära styrkor. Återigen röstade socialdemokraterna neji kammaren. Det finns alltså en skillnad mellan prak-tisk handling och vad politiker och ministrar säger.Detta är bara att beklaga, och jag beklagar det djupt.Ministern visar här en oförmåga att debattera in-nehållet i alliansfriheten och hur denna ska kunna blitrovärdig. Det är möjligt att regeringen inte klarar avdetta. Det andra alternativet, om man inte vill ha entrovärdig alliansfrihetspolitik, är att faktiskt gå med ien militär allians. Det finns två partier här i som har tagit ställning för detta. Folkpartietoch Moderata samlingspartiet pläderar för ett Nato-medlemskap. Man kan tycka att det är modigt, efter-som det har ett minimalt stöd i den svenska folkopi-nionen, men man kan också säga att det är fegt. Folk-partiet och undviker nämligen proble-matiken kring ett Natomedlemskap. De undviker attsvara på frågor om vad som ska ske i en skarp situa-tion. Var ska då kärnvapnen placeras ut i ?Jag tror att också det är något som TV-tittarnaundrar över. Ska kärnvapen placeras ut i deras stadeller i deras hembygd? Varför diskuterar Folkpartietoch aldrig detta problem, som kan bli ettfaktum vid ett svenska Natomedlemskap i en skarpkrissituation?En annan del av problematiken handlar om devärnpliktiga som vägrar att utbilda sig i att hanterakärnvapen eller att delta i ett sådant försvar. Ska deenligt eller Moderata samlingspartietsättas i fängelse?Det finns en lång rad problem kring ett svensktNatomedlemskap som jag menar att man konsekventoch fegt undviker att ta upp. I stället driver man enpopulistisk propaganda för att Natomedlemskap ärden framtida modellen för svensk säkerhet.Jag hoppas att resten av den här debatten inte blirett uppläsande av papper framför TV-kameran utanatt vi faktiskt förmår debattera med varandra, förhållaoss de här problemen och diskutera det som satts somrubrik för debatten, nämligen hur innehållet i svenskalliansfrihet ska se ut.Anf. 110 ():Fru talman! När regeringsdeklarationen kom sedan kände vi en besvikelse över att dengamla neutralitetsdoktrinen fanns kvar. Därför finnsdet anledning att nu välkomna den omprövning somutrikesministern annonserade. var påväg in i en ganska orimlig situation. Å ena sidandriver vi på samarbetet i , vår världsdel, åandra sidan skickade vi den signalen att om det värstahänder vänder vi ryggen till. Vi ska då stå likgiltiga.Vi ska blunda när de grövsta tänkbara folkrättsbrottenförövas i vårt närområde.Det är naturligtvis en alldeles orimlig position.Därför, fru talman, finns det anledning att välkomnadet besked som utrikesministern nu gav. Det är braom vi nu får en säkerhetsdoktrin i som är meranpassad än till tid.Vi kommer då in på frågan om alliansfriheten.Om neutraliteten är omöjlig och ska bort, ska allians-friheten vara kvar - det betonade ju utrikesministerntydligt. Då ställer man sig frågan: Syftande till vad?Även under de mörkaste åren av det varalliansfriheten ett medel syftande till någonting. Dåvar det att se till att vi stod utanför Nato. Vi varmycket angelägna om att inte tvingades in iWarszawapakten och kom under det sovjetiska för-trycket.