prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Men dethände ingenting.Visserligen kunde man väl enas någorlunda om attde allmänna domstolarna och förvaltningsdomstolar-na skulle kunna närma sig varandra, och det har juframförts här också. Jag tycker att regeringenhar sagt det också i skrivelsen. Man börjar med admi-nistrativt samarbete och tänker gå längre, men det ärinte så lätt att slå ihop dem plötsligt. Det visade sig iDomstolskommitténs arbete att man över huvud tagetinte kan göra snabba förändringar. De här olika rät-terna i första instans är så pass olika att man får gåvarsamt fram. På lång sikt finns det möjligheter, mendet är inte så enkelt att slå ihop dessa domstolar i dag.Vi har ju uppvaktats i utskottet av företrädare förförvaltningsdomstolens jurister som säger att det integår att göra så . Vi har diskuterat det härproblemet förut.Sedan säger man att det finns en avsaknad avriktlinjer och att vi inte har diskuterat detta. Men jagsäger att det har diskuterats i . Det var ingen som kunde se skulle kunna lägga ned så många tingsrätter somvar föreslaget. Men att inte göra någonting och inteföra samman till större enheter över huvud taget hadevi också olika synpunkter på.Jag tycker att är lite vag i sinåsikt om detta. Först säger han att små tingsrätter ärbra och har argument för det. I en annan meningtycker jag mig höra att man inte kan ha mindre äntre-fem domare. Vad är små tingsrätter? Vilken ärdefinitionen på det?I direktiven till kommittén stod det att domstols-storleken skulle vara åtta-tio domare. Det var ingensom kunde tycka att det var bra i hela landet. Men därdet går, där avstånden är små, är det självklart att mankan slå ihop domstolar och att en domare inte är detideala. Det var nästan ingenting som kom fram somtydde på att det var bra med en domare . Det ärinte heller fel att göra det när lagmannen blir pensio-nerad. En domare kan ju inte sägas upp. Han är oav-sättlig. Då är det väl naturligt och bra att man väntartills den domaren pensioneras. Jag tycker att det ärutmärkt.Sedan har vi detta med lokal förankring. Det ärprecis det som sker. Det är väldigt intressant att se attdet som föreslogs i en proposition 1969, och somrefereras till i betänkandet, faktiskt är hållbart . Då slog man fast att skulle godkännariktlinjerna om att domkretsarna inte borde varamindre än att de gav arbetsunderlag för minst tredomare. Det är ett ganska bra genomsnitt. Avståndoch kommunikationsmöjligheter skulle beaktas i detsärskilda fallet. Det är precis det vi kom fram till ikommittén. I norra är avstånden enorma.Eftersom jag är från blev jag väldigtförvånad att det kunde vara sådana avstånd. Natur-ligtvis måste vi göra skillnader för befolkningen sombor där.Vidare innebar riktlinjerna att reformen skulle skesuccessivt av hänsyn till uppkomna personal- ochlokalproblem. Det tar man också hänsyn till i reso-nemanget i den här skrivelsen. Man ska inte lägga enmall ovanifrån och säga att så här ska det vara. Dethar ju visat sig att det förhållningssättet aldrig blirbra. tar man hänsyn och gör det långsamt.Slutligen anfördes i propositionen attsärskilda utredningar skulle göras beträffande delokala förhållandena och bygdens struktur och behovinom de domkretsar som berördes av en förändring.Det är precis det som oppositionen här har efterlyst.Den nuvarande inriktningen på förändringsarbetetoch den yttre organisationen utgår från regionalaskillnader och från att domstolarna tillsammans medDomstolsverket ska göra analyser och samråda omhur förändringsarbetet ska ske. Så gjordes det inte närnärpolisorganisationen skulle sättas i sjön. Det kommer uppifrån. Man sade: gör ni så här! Vi vet vadsom hände. Det här är ett mycket bättre förhållnings-sätt.Visserligen är jag väl medveten om att i vissa fall utgör en press på de domstolarsom bör förändras. Men, som sagt, andra organisa-tionsförändringar har gått till på ett betydligt sämresätt.Vad vill då oppositionen göra annorlunda? Somjag förstår vill man tydligen ha en mall, det som jagsäger inte fungerar. Allt ska också ske istället för successivt.Så en fråga till . Varför kan tingsrät-terna inte behållas precis som de är nu? Varför be-hövs det en förändring? Man säger själv att en för-ändring behövs. Men jag förstår inte riktigt hur denska gå till, mer än just att IT ska användas. Men vadhjälper det i det stora hela?Skälen för en förändring anges också. Brotten ochmålen blir mer komplicerade och kräver mer speciali-sering, alltså större enheter där man kan specialiserasig.När det gäller krav på effektivitet och samordningär det klart att ekonomin också spelar roll. Man kanju inte bara låta domstolarna vara i fred. Skattebeta-larnas pengar måste användas så effektivt som möj-ligt i alla myndigheter och organisationer.Så till utnyttjande av moderna kontorstekniskahjälpmedel och inte minst rationellare arbetsfördel-ning bland personalen. Det jag kom fram till när jagarbetade med den här frågan var just arbetsfördel-ningen. Det är ett otroligt ålderdomligt system i våradomstolar med utbildningsplatser. Det har jag ut-vecklat här i kammaren . Arbetskraftenutgörs av människor som ska gå domarutbildning ochnotarier som försvinner . Det kan intevara effektivt och rationellt.Det är den inre organisationen snarare än den yttresom jag tycker är det främsta skälet till att göra enförändring. Det pågår också olika modeller för attförändra det inre arbetet som har utvärderats men somändå måste gå vidare. Vi ska hädanefter få en redogö-relse för hur det arbetet kommer att ske. Det är ju inteheller något som man bara kan bestämma teoretisktpå papperet, utan det måste prövas praktiskt för ska se.Till detta betänkande har jag bara en reservation.Den yrkar jag bifall till, herr talman. Det är reserva-tion 7, som gäller notariesystemet.Det har jag här pratat om, men tyvärrfår jag inte med mig majoriteten. harockså uppmärksammat frågan om notarier och sett attdet inte är bra. Men annars har majoriteten sagt: Detär bra som det är. Vi ska ha det så. Vi ska ha flernotarier. Det har man uttalat här.Men det visar sig att det inte är bra. Det har ju nu bekräftat. Det ärett gammalmodigt system som inte fungerar i dagenssamhälle.Jag kan väl upprepa mina argument eftersom jaghar en reservation, så att man får höra det en gång till.Det är ju det som är det politiska arbetet. Man fårgång på gång upprepa och långsamt mala sammaargument för att till slut kanske kunna få en föränd-ring.Endast 30 % av de juridikstuderande får en plats.Många utesluts från vissa yrken. Det är cyniskt närdet gäller de yrken som notarieutbildningen ur-sprungligen skulle utgöra ett villkor för. Det gällerdem som vill bli domare, åklagare eller arbeta inomKronofogdemyndigheten. Många ungdomar som villägna sig åt detta kan aldrig göra det därför att de intefår någon notarieplats. Det går nämligen enbart påbetygen.Den här betygshetsen inom utbildningen ärenorm. Det är en långsam genomströmning i utbild-ningen. Många lämnar in blanka skrivningar ochskjuter på sin utbildning bara därför att de vet att demåste ha jättehöga betyg. De blir stressade och fårdåliga omständigheter under sin studietid - allt dettaför notarieutbildningen, eftersom det är ett så trångtnålsöga att komma igenom.Dessutom är examensordningen lite konstig. Detstår där att en utbildning till juris kandidat ska gesådana kunskaper som behövs för att komma i frågaför anställning som domare och för verksamhet somadvokat. Någon annan möjlig yrkesverksamhetnämns inte. Det är också underligt i dagens läge närsamhället behöver jurister av allehanda slag. För attfå dessa anställningar måste man normalt genomgånotarietjänstgöring.I stället borde vi informera studenterna om möj-ligheterna att söka sig utanför rättsväsendet. Generellthar utbildningarna slagsida mot traditionella juristyr-ken och vidgar sig långsamt. Det är endast i Stock-holm och som man har uppmärksammatdetta. Endast på vissa orter erbjuds praktiktjänstgö-ring kopplat till ett examensarbete. Praktiktjänstgö-ringen leder naturligtvis på ett naturligt sätt till kon-takter med olika arbetsplatser. Inte minst informerasarbetsgivare om den juridikstuderandes kompetens.Miljöpartiet har länge förespråkat att en obligato-risk praktiktid ska innefattas i juristutbildningen ochatt denna praktik också ska innefatta domstolarna.Sedan kan man i domstolarna se vilka ungdomar somhar fallenhet för att gå vidare. Det är ju absolut detbästa.Sedan har jag också åsikter om domarutbildning-en. Men jag tar inte dem här . I skrivningen frånregeringen finns det nämligen en öppenhet och detstår att man ska se över och ändra, så jag hoppasmycket på det.Slutligen, när det gäller juristutbildningen, är denmanligt dominerad i professorskåren. Den består till80 % av män. Det tar tid att ändra det. Därför blir denockså präglad av ett visst synsätt som jag tyckerskulle ändras.Det som är mest allvarligt är Domstolsverketssynpunkter på utvärderingen. Man konstaterar att deproblem som aktualiseras genom den genomfördautvärderingen av är kända sedan fleradecennier. Man tycker att det ska vara på det viset.Därför tycker inte jag och , som föreslår, att ska vara medoch samarbeta om att se över notariesystemet. Jagtror inte att man kan tillföra något. Man verkar viljaha det som det är. Jag tycker att det är andra som skaingå i uppdraget för en översyn och att uppdraget skavara så fritt att det även skulle kunna gå att föreslå enskrotning av notariesystemet.Jag ordar så mycket om detta därför att det så in-timt hänger samman med hur beredningsorganisatio-nen i domstolarna ska utformas. Alla kan väl instäm-ma i att en renodling av domarrollen är önskvärd.Och måste det ske en förändring av beredningsor-ganisationen.Som sagt, försöksverksamhet med olika modellerpågår. Jag blev emellertid förvånad när ett försöks-projekt med beredningsjurister i tingsrättgällande brottmål avbröts efter endast föratt det inte gav några vinster. Det skulle ju krävaslängre tid än så. Och det finns många andra faktorersom förklarar varför det inte gav det resultat mantrodde.Eksjö och har också testat be-redningsjurister med betydligt bättre resultat. Jag villersätta notarierna med fast anställda beredningsjuris-ter.Herr talman! Några ytterligare kommentarer tilldet som har sagts här tidigare.Anders G Högmark gick våldsamt fram här. Vihar tyvärr blivit avbrutna i den här de-batten, men han efterlyste breda principer och diskus-sioner. Jag tycker att jag har svarat på detta, och jaghoppas att vi är klara med det.Långsiktiga principer och breda lösningar hade viverkligen tillfälle att diskutera i ,men det fanns inte så många idéer i den.Jag blir inte riktigt klok på vad moderaternaegentligen vill, men jag har antecknat att ni avslutadehela den här diskussionen med att som vanligt kon-statera att det behövs mer pengar. Ja visst, det behövsi nästan hela rättsväsendet, men man måste också tittapå andra förslag.Jag tycker inte heller att vi har nonchalerat reser-vanterna. Det som föreslås är väl motiverat. Jag tyck-er dessutom inte att roll undervärderas. Deprinciper som förs fram i skrivningen kan motiveras.Jag finner summa summarum inte att den kritiksom förs fram i oppositionens reservationer och dis-kussioner är riktigt adekvat. Jag tycker att regeringenhar lyckats bra med ett förändringsarbete i den andasom jag har givit uttryck för här.Anf. 195 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa några kortafrågor. Är när det gäller vår demokratisktså viktiga domstolsorganisation nöjt med att bli in-formerat? Vill ni inte få upp besluten beträffandevarje tingsrätt på bord?Kia nämner här en mall. Detta är nå-got som inte har nämnts tidigare i debatten. Det är välviktigt att förslagen kommer underifrån och att desom kan verksamheten får säga sitt. Så har det intevarit, utan man har fått sig påtryckt ett förslag upp-ifrån. Det är kanske endast chefen som har fått varamed. Är det så man ska gå till väga? Det finns ettalternativ, nämligen nätverk, som man mycket välskulle kunna använda.Jag skulle också vilja fråga vad som är ett accep-tabelt avstånd till en tingsrätt. Vad gör man vidare närspecialisten slutar? Detta var mina frågor.Anf. 196 (mp) replik:Herr talman! Jag tycker att svaret på frågan om ettacceptabelt avstånd kan sammanfattas så, att man kanta sig till och från en tingsrätt med allmänna kommu-nikationer. Det gäller dock inte i norra , efter-som avstånden där är extrema. Där befolkningsun-derlaget är någorlunda stort tycker jag ändå att densammanfattningen gäller.Vad avser att förslagen ska komma underifrån villjag säga att det är detta som , som härfår en sådan väldig kritik, försöker åstadkomma. Mansätter sig ned och diskuterar olika modeller och för-slag.Jag vet inte hur det skulle kunna fungera bättremed nätverk. får tala om exakt hur detskulle gå till för att jag ska kunna jämföra alternati-ven. Jag kan inte finna en bättre modell i detta avse-ende.Jag vet inte riktigt vilka specialister som skulleförsvinna. Jag skulle vilja veta vilka de är.Anf. 197 () replik:Herr talman! Jag ska precisera mina frågor. Vadgäller acceptabelt avstånd vill jag säga att man kan tasig fram långa sträckor med allmänna kommunikatio-ner. Man kan t.ex. åka från till Stock-holm med allmänna kommunikationer. Jag ser intedet som ett mått.När det gäller nätverk vill jag peka på att man frånverksamheten i har föreslagit en samverkani nätverk där både större och mindre tingsrätter ingåroch där man kan ha en bred samverkan.Vad beträffar specialister menar det måste till större domstolar för att dessa skakunna anställa specialister. Vi har specia-lister, och det fungerar bra, men man är ju inte säkerpå att en specialist som man har sitter kvar på sammaställe . Kanske flyttar vederbörande till ettannat område, och då har man ändå inte något speci-aliserat kunnande.Man har kunnat klara tillgången till specia-lister med användande av tekniska möjligheter. På detsättet kan man få ett utbyte ändå. Det är alltså inte ettskäl till att inrätta större domstolar.Anf. 198 (mp) replik:Herr talman! Om domstolen har endast en ellertvå domare, blir den mer sårbar om en domare sökersig bort eller blir sjuk. Att vara generalist ärsvårt. Det är mycket mer komplicerat än tidigare.Visst kan man upprätta nätverk av den modellsom beskriver, men jag tror säkert att de ak-tuella domstolarna också kan diskutera med och nå resultat på den vägen. Jag är heltövertygad om att man är öppen för förslag som dåeventuellt kommer fram.Anf. 199 (m) re-plik:Herr talman! Jag har lite svårt att förstå att jaggick våldsamt fram, som uttrycktedet. Att argumenten var skarpa kan jag inse, men iövrigt tyckte jag att tonfallet var tämligen moderat.Det är ganska roligt att lyssna på hennes egenskap av - låt mig uttrycka mig så -ärrad ledamot av . Hon säger attdet var så svårt där, och det var så mycket komplika-tioner. Det tror jag säkert. Det är svårt för oss övriga ijustitieutskottet att förstå detta - ungefär så föll or-den. Slutsatsen av detta blir att det liksom inte ärnågon idé att jobba med parlamentariska utredningar.En ganska rimlig förklaring till att man inte komnågon vart i den här utredningen är att man medomöjliga direktiv näppeligen får några politiska lös-ningar. Man får då inga politiskt hållbara majoriteter.Trots att det gavs tilläggsdirektiv lyckades man juinte. Man tvangs skicka en skrivelse till regeringendär man sade: denna kalk ifrån oss!Ordföranden fick samla ihop resterna, som bestodav ganska många hundra sidor, och överlämna demtill och regeringen. Något tänkvärtgods hade man ju ändå producerat. Det måste man geen så ärrad kämpe som en eloge för,för också hon var väl med i kommitténs arbete.Slutsatsen av allt detta blir att eftersom man inteklarar detta på parlamentarisk väg, med parlamentari-ker som har olika uppfattningar, låt hellre någon starkkraft - regeringen eller regeringen tillsammans mednågot verk eller någon myndighet - jobba med detta.Jag återkommer då till den fråga som jag ställde i mittinledningsanförande: Vilken syn på rollavspeglar detta när det gäller reformeringen av dom-stolsväsendet? Är det en så svår fråga att riksdageninte bör syssla med den?Detta är en ganska skrämmande bild. Man får lättdet intrycket att det här är för svårt för parlamentari-ker. Min fråga är: Är nöjd med riks-dagens mycket blygsamma roll i det angelägna arbe-tet med reformering av domstolsväsendet?Anf. 200 (mp) replik:Herr talman! Jag ser det ändå så att varinkopplad, eftersom man hade möjlighet att få medriksdagsledamöter i denna kommitté. Där kunde mandiskutera djupgående, på ett sätt som vi aldrig kangöra på justitieutskottets sammanträden. Där finns detinte tid för sådana djupgående diskussioner. låtsas att vi har , men så är detinte, utan diskussionerna måste föras i ett särskiltorgan. Därför satt ochdiskuterade endast denna fråga.Även om direktiven var utformade på det sättet attvi inte kunde följa dem, fanns det utrymme för tankaroch utvecklingsarbete i denna kommitté.De chanserna anser jag att man inte tog tillräckligttill vara. För att kunna göra en sådan djupgåendeanalys här i i justitieutskottet får vi läggaom våra arbetsrutiner. Det som ändå enade oss, mensom inte kommer fram här , var att de flestatyckte att man inte kan, ska eller bör lägga ned tings-rätter såsom direktiven var satta. Där var vi eniga.Den kanske lämpligaste domarstorleken var tre-fem domare. Men några partier sade absolut nej äventill det. De ville ha det precis som det var. Att nu sägaatt alla är öppna för en förändring är lite underligt, förså sades det inte där. Det kan jag svara på frågan omriksdagens roll och den parlamentariska kraften.Det vi i kommittén kom fram till, och det som nuregeringen föreslår med stöd av Vänstern och Miljö-partiet, var den väg som var den lämpligaste att gå.Det kan själv titta efter i utred-ningens betänkande.Anf. 201 (m) re-plik:Herr talman! Här får man väl ändå konstatera attSveriges mindre tingsrätter, och de är ganska många,får vara väldigt tacksamma för att ni kom fram tillresultatet att ni inte skulle anordna masslakt på demindre tingsrätterna, som direktiven var. Lite creditska den gamla ledamoten i kommittén ha. Men medsådana besparingsbeting som 200 miljoner åstad-kommer man givetvis inte mycket.Tycker rent allmänt sett att förfa-ringssättet att i skrivelse informeras om vadsom har varit, vad som är på gång och vad som kan-ske är på gång är bra? Är det ett vettigt sätt rent kon-stitutionellt? Vi vet i allmänhet nästan mindre än vadman vet inom och regeringen. Är detinte rimligt att spelar en central roll?Utifrån moderata utgångspunkter är domstolarnasposition och särart i samhället så viktigt att vi t.o.m.har antytt i vår motion att behandlingen av domstols-frågor skulle lyda under . Nuhar den frågan av formella skäl inte fått behandlas isamband med vår motion. Vi ser inte bara detta somen allmän lämplighetsåtgärd utan vi ser det konstitu-tionellt principiella.Jag tycker att det är anmärkningsvärt att intressetfrån regeringens sida är så litet för en debatt om dom-stolarnas framtid att den inte orkar vara här. Jag villgärna upprepa detta, och jag kommer att göra detflera gånger , i den mån jag får ha repliker.Eller är det så, , och jag kommersäkert att komma tillbaka till det, att man upplever attregeringens skrivelse betyder så lite att det inte är värtatt avsätta tid för någon i departementet att vara här?Nu är det inte som ansvarar för detta.Det finns de som närmast ska svara på det. Men det ärpå något sätt symtomatiskt.Regeringen har valt parti somsamarbetspartner för att få igenom och få legitimitetåt förfaringssättet att inte behöva gå till merän via skrivelser. kunde i sin slutre-plik säga: I grunden tycker jag att detta är fel. Jagskulle ha velat ha ett synsätt som mer återspeglas iModeraternas och de andra borgerliga partiernasreservation.Anf. 202 (mp) replik:Herr talman! Det enda jag kan hålla med AndersG Högmark om är att också jag gärna hade sett justi-tieministern här . Vi i tycker ocksåatt domstolsväsendet har oerhört stor betydelse för ettland och att det är viktigt med ett väl fungeranderättsväsende i hela vårt land. Men det uppnås bäst omolikheterna synliggörs och beaktas.På grund av dessa olikheter kan man inte vid etttillfälle säga: Så här ska det vara, utan det måste prö-vas. De olika försöksverksamheterna måste pågå.Man måste pröva och testa sig fram, göra det i sam-klang med personalen och titta på olikheterna. Det ärprecis som regeringen säger i skrivningen och som viinstämmer i från sida.Det är så här vi går fram. Skrivningen har resulte-rat i väldigt små justeringar av tingsrätterna. De flestaär kvar. Det är väldigt få som slås samman och görsstörre. Det har man gjort tillsammans med den dom-stolspersonal som befinner sig i skeendet.Jag förstår inte kritiken. Jag har inte det synsättetutan ett helt annat betraktelsesätt.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! har gett uttryck fören utomordentlig förändringsbenägenhet när det gäl-ler domstolarna på alla de sätt. Hon har också talatom att hon har en lång erfarenhet av verksamheten iDomstolskommittén.Jag skulle vilja fråga om man ikommittéarbetet fick underlag som stöd för att demindre tingsrätterna hade dålig kvalitet i sin dömandeverksamhet.Anf. 204 (mp) replik:Herr talman! Nej, det fick vi inte. Dessa småtingsrätter jobbar väldigt bra. Men det finns andraproblem, t.ex. att målunderlaget sviktar. En domare ien liten tingsrätt anmälde själv att tingsrätten intehade någon bärighet.Det kan också finnas andra problem som gör attdet behövs en förändring. Det gäller inte minst det jagtalade om, nämligen den inre beredningsorganisatio-nen. Visst fungerar de mindre tingsrätterna oftastväldigt bra, och de har väldigt låg sjukfrånvaro. Mentrots detta är de ändå sårbara i vissa aspekter.Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Jag har en annan fråga. Känner KiaAndreasson till att genom sina anslagtill domstolarna har så att säga styrt domstolarnasmöjligheter att överleva?Anf. 206 (mp) replik:Herr talman! Bakgrunden till det, , är att var tvunget - jag tror attjag kan använda det ordet - att gå med på att höjadomarnas löner. Det skulle ske inom ramen för ansla-get. Eftersom de höjningarna var ganska stora - jagtror det var eller ännu mer - måste man försökafå andra förändringar till stånd för att pengarna skulleräcka till det. Man borde djupt ha diskuterat vad detskulle innebära för själva myndigheten och struktu-ren.Anf. 207 ():Herr talman! Det utropet har jag möttsav . Det avser denskrivelse som ligger till grund för det betänkande somvi behandlar här om reformeringen av domstol-sväsendet.Vi socialdemokrater i utskottet välkomnar denhandlingsplan som ligger till grund för betänkandet.Jag var ledamot domstolsutredning. Därgavs det utrymme till att ge förslag till övergripandeprinciper för domstolsväsendets framtida organisa-tion. Redan då insåg jag att det inte skulle bli så en-kelt att komma fram till ett förslag om en väl funge-rande domstolsorganisation.Med det menar jag en organisation med kvalitetoch rättssäkerhet, en organisation som ska möta engränsöverskridande brottslighet eller ett alltmerkomplicerat affärsliv där frågor med ett internationelltperspektiv om arbetsrätt, familjerätt och sociala för-måner kan antas bli alltfler.Jag blir något överraskad av den helomvändningsom har inträffat i synen på de här frågorna. Jagminns att när jag i utredningen var ute i organisatio-nen så möttes jag mest av kritik och av en väldigtliten förståelse för förändringar.Besparingskravet var förmodligen en bidragandeorsak till att vi inte nådde fram till ett förslag om denyttre organisationen.