prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — Det ska naturligtvis finnas ett sam-band däremellan och en integration.Men vi väljer faktiskt att även där skapa förutsätt-ningar ute på lärosätena att i en förändrad tid ocksåforma just detta spännande uppdrag med nya saker.Det är klart. Vi märker inte ut exakt. Vi sitter inte däroch anger poäng och håller på med detaljer, utan vihar lagt fast de stora linjerna, vilket är oerhört viktigt.Det är också där som det spännande kommer insom handlar om den verksamhetsförlagda delen. Nipratar fortfarande om praktik. Jag har hört det fleragånger. Det gäller både och Centerpartiet.Vi pratar om en verksamhetsförlagd del. Det finns enpoäng med det. Vi menar faktiskt att ämnesstudiernaoch det man lär sig över huvud taget i lärarutbild-ningen också ska kunna integreras, upplevas ochfördjupas direkt i en verksamhetsförlagd del, ute iverkligheten, bums. Det är så oerhörtcentralt och viktigt att se till att det blir en ordentligförankring av detta.Egentligen var det som fick mig pådet spåret när han sade att specialkompetens är viktig.Det har också en koppling till det jag tog upp om allamöjligheter.Ulf säger dessutom att specialkompeten-sen suddas ut. Det är precis tvärtom, . Vianger fyra områden där den är viktig.Vi säger att den ska finnas med på det allmännautbildningsområdet, dvs. alla lärare ska ha möjlighe-ten att fördjupa sig i detta. Det är oerhört viktigt.Vi säger att det ska finnas en möjlighet att väljaen inriktning som drar åt det här hållet. Man ska kun-na välja en inriktning med specialpedagogik.Man ska dessutom kunna ha en specialisering på20 poäng i specialpedagogik, om man vill.Man ska dessutom ha kvar en specialpedagogiskexamen. Där lägger vi t.o.m. fast att 40 poäng, somdet formellt är , bör bli 60, därför att det är detsom faktiskt tillämpas i dag.Det är alltså på fyra sätt som vi stärker de special-pedagogiska utbildningsmöjligheterna. Då sägerFolkpartiet och att vi suddar ut den speci-alpedagogiska examen. Oerhört märkligt.Nej, jag konstaterar återigen att det inte finns nå-got förslag vare sig från eller från Center-partiet som är någon helhet i en framtida lärarutbild-ning, utan ni står helt tomhänta.Med detta ber jag att få yrka bifall till majoritetensförslag och avslag på samtliga reservationer.Anf. 19 () replik:Fru talman! säger att Folk-partiet inte har några förslag. Vi har ett antal konkretaförslag, även om vi inte har suttit i någon lärarkom-mitté och arbetat med en utredning av detta i ett antalår.Vi föreslår t.ex. en klart definierad speciallärarut-bildning med inriktning på speciallärartjänster i sko-lorna. Vi föreslår, inte minst viktigt, en förlängd ut-bildning för grundskollärare som undervisar i detidigare åren i . Vi föreslår en lärarlegiti-mation för att klart dra en gräns mellan outbildadeoch utbildade lärare. Vi föreslår betydligt fler läraremed forskaranknytning på gymnasiet. Vi har faktiskten hel rad förslag.Nils-Erik säger att vi har missuppfattatstora delar av det här förslaget. Jag har inte riktigtuppfattat vad det är för missuppfattningar. Nils-ErikSöderqvist säger också att han vill att vi ska tala omvad det är vi inte vill ha. Det är lite svårt. Det storaproblemet med förslaget är att det är så otydligt. Detenda som är helt tydligt är att kravet på akademiskaämnesstudier i de olika ämnena kommer att minskafrån av lärarutbildningen till av lärarut-bildningen.Sedan har vi frågan om det allmänna utbildnings-området, dvs. 60 poäng på tre terminers studier. Detär mycket löst definierat. ska studenterna fåbörja lärarutbildningen utan att ha bestämt sig förvilken typ av lärare de ska bli. Hur tänker sig att det allmänna utbildningsområdetska vara? Ska man läsa en, två eller tre terminer till-sammans utan att ha bestämt sig för vilken inriktningpå lärarutbildningen man ska satsa på? Risken äralldeles uppenbar att två eller tre terminer blir tämli-gen bortkastade.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Det är klart att man ska ha alla möj-ligheter att forma det allmänna utbildningsområdet påett så fantasifullt sätt att det blir så bra som möjligt.Det allmänna utbildningsområdet ska integreras medspecialiseringarna och den verklighetsförlagda delenav undervisningen. Det ska ske på ett spännande sätt.Det här ska ske på olika sätt beroende på var manbefinner sig i landet, vilken kompetens man har, vilkaidéer och tankar man har. Det är bara fantasin somutgör ett hinder.Jag ska försöka klara ut detta. har frå-gat vad det är som skiljer oss åt och vad som är tyd-ligt. Jag tycker att våra förslag är tydliga, men jagtycker att förslag bara blir otydligare ochotydligare - framför allt när jag tittar i reservationer-na. Jag kommer till det senare.Vi menar att vi stärker ämneskunskaperna därföratt vi ser helheten. Exempelvis kan centrala kunskap-sområden, tvärvetenskapliga ämnesstudier och en-skilda ämnen samspela i temastudier i verksamhets-förlagda eller högskoleförlagda delar. I vårt förslagblir rika ämneskunskaper fullt användbara därför attlärarstuderande lär om hur kunskap bildas.Det har vi pratat om förut.Ni har en helt annan kunskapssyn. Ni spolar för-slaget utan att ha ett eget förslag. Om ert avslagsyr-kande inte vinner bifall vill ni se ändringar. Vilka ärdessa?Ja, ni har läst reservationerna. I reservation 1, till-sammans med m, vill ni banta allmänna utbildnings-området till 40 poäng. Men i reservation 4, Folkparti-ets egen reservation, säger ni att det ska vara 20 po-äng i allmänna utbildningsområdet. Hur ska ni hadet? Vill ha 40 eller 20 poäng? Varförsänker ni poängen för ämneskunskaperna?Anf. 21 TALMANNEN:Talartiden är slut. 22 () replik:Fru talman! Det är vackra formuleringar både iNils-Erik anförande och i propositionenstext som det är svårt att komma åt. Mantalar om att stärka ämneskunskaperna eftersom manser helheten, som vi ett antal gånger harsagt att den faktiska tiden som man läser ämnenakommer att minska.Men låt mig koncentrera mig på det allmänna ut-bildningsområdet eftersom tiden är kort. Det är alltsåfråga om tre terminer. I värsta fall - det finns ingen-ting i propositionen som hindrar det - kommer manatt läsa, oavsett om man ska bli gymnasielärare, för-skollärare eller grundskollärare, gemensamt i treterminer. Jag vet inte varför man har undantagit justflyglärarna. Varför får inte flyglärarna vara med ochläsa tre terminer tillsammans med förskollärare,gymnasielärare och grundskollärare? Där har man avnågon anledning gjort en gräns, och där anser man attutbildningen är så speciell att det inte behövs.Jag tycker att det är så uppenbara otydliga kontu-rer och svagheter med förslaget att vi måste gemen-samt, gärna över partigränserna, komma igen ochdiskutera en bra lärarutbildning som behåller äm-neskunskaperna men ändå tar hänsyn till alla föränd-ringar som läraryrket kräver.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Jag fick inget svar på frågan om vil-ken reservation ni tänker yrka bifall till. Står ni fördet ni har sagt i reservation 1 eller är det reservation 4som gäller? Vill ni ha ett allmänt utbildningsområdepå 40 poäng eller 20 poäng? Det skulle vara intres-sant att få veta. som angriper ni oss för attvara otydliga om det allmänna utbildningsområdet, ärdet fullständig otydlighet från er om omfattningen.Varför sänker ni poängen i ämneskunskaperna?Nu har tyvärr inte någon möjlighet tillreplik, men jag konstaterar när jag läser era tankar iera reservationer och motioner att ni föreslår förgrundskolans senare år ämnesstudier på 40 poäng därvi säger 60 poäng i ett eller flera ämnen. Det skanaturligtvis vara ett golv, och det gäller även i ertförslag. Men i detta har ni sänkt i stället för att höja.Vi gör faktiskt motsatsen. Det är oerhört märkligt.Det är bara att konstatera det sorgliga att det intefinns något förslag från . Man står tom-hänt, och man tycker inte att man med detta vill med-verka till att forma framtidens lärarutbildning. 24 () replik:Fru talman! verkar stå på entriumfvagn och är oerhört entusiastisk över den nyalärarutbildningen. Jag får då agera slav på triumfvag-nen och återföra till verklighe-ten. Den är inte riktigt så ljus som det framgår av deinlägg har haft hittills.Först har vi en sådan sak som att reformen skagenomföras . Jag har fått flera brevfrån lärarutbildare som säger att de inte klarar avdetta. säger själv att det är enhelt ny utbildning. Det är knappast realistiskt att ut-bilda handledare för en helt ny utbildning under entermin när det behövs tre terminer för att bli lärare,eller hur? Det ska bli intressant att se vad som harhänt vid den första kontrollstationen 2004. Jag tror attden kontrollstationen kommer att återföra den oer-hörda entusiasmen till verkligheten, som är lite mergråmelerad än de oerhört ljusa färger målar den s.k. reformen i.Sedan var det frågan om brett stöd. Ja, det är rik-tigt att var överens om attbegära en ny lärarutbildning. Det är också riktigt attutredningen var ganska överens, även om det fannsreservationer. Men talar vi om propositionen.Den är uttunnad på en hel del punkter. Det är därförsom vi inte kan acceptera den. Även de som stöderpropositionen i stort säger att det allmänna utbild-ningsområdet på 60 poäng är otydligt. Då gör en dygd av detta. Han säger att det ärmeningen att det ska vara så. Det ska inte vara tydligt.Är det då inte bättre med 40 tydliga poäng än 60otydliga? Det tycker i alla fall jag.Vi är flera här, tillsammans med dem som stöderpropositionen, som tycker att det är onödigt att ökautbildningen av förskollärare med 20 poäng. Detfinns inget krav på det från förskollärarnas sida. Detfinns inget krav på det från samhällets sida. Det ärden utbildning som har varit mest populär och somhar fungerat bäst i praktiken. Man byter inte ut ett lagsom har vunnit. Det här är det lärarlag som har vun-nit.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Ni kör er gamla skiva - ämneskun-skaper, ämneskunskaper. Men vad värre är, är att nihar en kunskapssyn i Moderata samlingspartiet sominnebär att kunskap är en färdig produkt som skaförmedlas till barn, ungdomar och vuxna. Det är denhär synen, praktiserad i skolan, som inte leder tillnågon kunskap. Elevens tankar kan vara någon heltannanstans. Motivationen är bortblåst. Det är nöd-vändigt att kunna själv, men lärarkompetens är attskapa förutsättningar för en grupp att lära sig någotannat än det man själv kan. Det allmänna utbild-ningsområdet har kommit till för detta, och det ärdärför det är så viktigt.Nu fick jag inte höra av vad man villeta bort i förslaget. Därför frågar jag vaddet är som ska bort i det allmänna utbildningsområ-det. Vad är det som är oviktigt? Och varför, återigen,redovisar ni inte något eget förslag?Dessutom talar ni i er reservation om att små barnmåste få en bra skolstart. tog också upp isitt inlägg att det är viktigt att stödja barns läs- ochskrivinlärning osv. Men då är det väl också viktigt attdet börjar just i förskolan, att det är just i förskolanman stärker upp det här och inte väntar till fram tillgrundskolan, i bästa fall, eller kanske ännu senare.Det måste vara i förskolan som den kompetensen skastärkas. Man ska rikta all kraft man kan på att göradet.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag tror att käm-par lite mot väderkvarnar här. Han talar om saker somjag över huvud taget inte har berört och misstolkarväldigt mycket av vad jag säger.Den kunskapssyn som vi faktiskt har gemensameftersom den finns i läroplanen knäsattes av den bor-gerliga regeringen, och den har också accepterats avden socialdemokratiska regeringen. Den finns ju medhär med olika, viktiga begrepp.Dessutom tror jag att goda ämneskunskaper ärväldigt viktigt för en lärare. oss och säger att vi menar att ämneskun-skaper finns en gång för alla. Det är förstås inte på detsättet. Den som har goda ämneskunskaper fortbildarsig ständigt och blir en duktig lärare. En väldigt duk-tig lärare som kan sitt ämne är också mycket roligaresom lärare och är mer lustbetonad, kan man säga, isitt lärande.Sedan har vi, och även , blivit beskyll-da för att inte ha något alternativ. Vi har en heltäck-ande motion när det gäller svaret på den här proposi-tionen som omfattar 15-20 sidor. Där finns alla våraförslag med. Vi har inte skrivit någon proposition.Det får vi inte göra förrän efter valet 2002.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att höra att det vardet som var ert förslag. Det är oerhört tunt, oerhörtmagert. Är det de förslag som finns i era reservationeroch i ert underlag till motionsskrivandet som denframtida lärarutbildningen ska vila på?Det är ju kunskapssynen, , som är detsorgliga. Om man läser er motion kan man läsa: Dennya lärarutbildningen som här föreslås är ett skarptavsteg från skolans och lärarkårens identitet somförmedlare av kunskap.Detta visar oerhört tydligt vad det är för kun-skapssyn ni har. Ni redovisar en gammal och för-stockad kunskapssyn som hör till skräpkammaren ochframför allt inte till framtiden.Vi står för en ordentlig och skarp ämneskunskap,men ska den kunna användas och vara till någonglädje måste den in i ett sammanhang där man ser faktiskt lär sig något.Jag tror faktiskt att det är så allvarligt, medveteteller omedvetet - det gäller kanske inte alla av er - attkunskapssynen förenas med människosynen och attdet faktiskt finns en koppling mellan att bevara ettprivilegiesamhälle, avståndet mellan människor,avståndet mellan elever, att lärarkategorierna skacementeras fast, exempelvis att man ska skilja detraditionella ämneslärarna från yrkeslärarna och för-skollärarna från andra lärare. Det gäller även ute isamhället i stort bland olika yrkeskategorier. Är detså, är det begripligt och förståeligt i det här samman-hanget. Jag vet inte.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag har två korta frågor.Nils-Erik talade i sitt anförande om hur viktigt detär med pedagogik, didaktik och metodik. Jag undrar,fru talman, om tycker att det är så passviktigt att det ska finnas med i målbeskrivningen i detallmänna blocket.Den andra frågan gäller forskningen och forsk-ningsstrategier. talar också omvikten av anknytning mellan grundutbildning, fors-karutbildning osv. När kommer det en plan för hurman ska kunna forma forskningsstrategierna, och hurvill man koppla dessa till lärarutbildningen?Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Precis det som efterly-ser, som handlar om didaktiken, kunskapen om läran-det, finns redovisat på ett utmärkt sätt. Det finns,tycker jag, belyst på flera olika sätt. Även om maninte kan skriva allt i en proposition, så finns det fak-tiskt ett betänkande, och Lärarutbildningskommitténägnade ju en hel del av sin tid åt att beskriva just detviktiga område som tar upp. Så jaghåller helt med om att detta är centraltoch viktigt.När det gäller forskningen sjösätter vi nu ett för-slag där vi ger ordentliga forskningsresurser. Vi har ibåde vårproposition och i vårens propositionanslagit medel. Det gör att vi, tillsammans med demedel som ska plockas fram , ska kommaupp i nivån på 120 miljoner. Med de medel på unge-fär 75 miljoner som högskolorna och universitetenredan uppger finns för lärande är det naturligtvis enoerhörd skillnad mot de medel som fanns tidigare.Och vi vet att frågan om hur uppbyggnaden av fors-karskolorna ska ske är kopplad både till och är en början. Vi har en kontrollstation därforskningen naturligtvis kommer att vara ett stortområde som ska utvärderas ordentligt. Det finns ock-så, som jag säkert tror har framgått, ambitioner somär tydliga på detta område.Anf. 30 () replik:Fru talman! säger att det ärviktigt, men det verkar inte vara så pass viktigt vill sätta in det i en målbeskrivning för utbild-ningsområdet.Min kommande fråga handlar om musiklärarut-bildningen som man förändrar totalt. Om jag nu villbli musiklärare, vilken väg ska jag gå för att få denkunskap som jag tidigare kunde få för en riktig lärar-roll och möjlighet att förmedla mina kunskaper?Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Först om musiklärarna: tanke ärnaturligtvis att man ska välja en inriktning mot musikoch att man ska använda sig av musikhögskolorna.Det finns ju ingenting som talar för att man inte skaanvända musikhögskolorna, som besitter den oerhör-da kompetensen på området. Där hämtar man in kun-skaperna.Dessutom ska naturligtvis inte musiklärarutbild-ningen bara ge musiklärarkompetens i exempelvisgrundskolan, utan vi förväntar oss att den också skage kompetens för att jobba med annan pedagogiskmusikverksamhet utanför den offentliga skolan. Så ärdet.När det gäller första fråga, omforskningsområdet, tror jag ändå att det viktigaste äratt vi får fram resurser för forskning. Från att ha haften situation där av de studerande vid våra uni-versitet och högskolor i landet varit lärarstudenter harvi haft en utveckling där vi bara har anslagit någoneller möjligtvis till forskning. Den ojämlikhetenmåste naturligtvis förändras. Ett oerhört viktigt led idetta är att vi nu tillför resurserna. prövar vi enkonstruktion och ett upplägg med Vetenskapsrådetoch kommittéer därunder, och sedan utvärderar viforskarskolorna. Precis som sade skadetta följas upp, för det har hög prioritet. Vi har sagtatt vi förväntar oss ett mångfaldigt stöd både resurs-mässigt och i verklig avsikt och mening att ge stöd tillforskningen.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! lyfter på ett brasätt fram frågan om flexibiliteten i den nya lärarut-bildningen, tycker jag. Han berör också forskningenoch det viktiga i att man forskar framöver. Men dethandlar inte bara om att forska utan också om att tavara på det som forskningen har att ge. Egentligen ärju det allmänna utbildningsområdet ett svar på denskolforskning som har skett.Den flexibilitet och möjlighet som vi har i dagmed nya områden som vi kan ta i besittning måste nukunna förvaltas och användas också av redan verk-samma lärare. Vi har lärare som faktiskt inte harlärarbehörighet och som mycket väl skulle behövat.ex. det här med utbildningsområde. Skulle ni kunnatänka er att låta den nya lärarutbildningen få läsas inetappvis? Skulle ni kunna tänka er möjligheten lyfter ut det allmänna utbildningsområdet för attdet också ska kunna få vara en kompetensutvecklingför redan verksamma lärare?En annan del som jag skulle vilja beröra är kom-petensutvecklingen för lärare i allmänhet som tas upp.Där gör ni en annorlunda lagjustering när det gällerförskollärare. Varför får inte de omfattas av kompe-tensutvecklingen som andra lärare?En tredje fråga som jag nu skulle vilja passa på attställa till handlar om de alterna-tiva pedagogiska modellerna. Jag vet att det finnsinriktningar eller moment som behöver läsas i dennya lärarutbildning som finns här. Men är socialde-mokraterna också öppna för att fristående lärarutbild-ningar, typ Waldorflärarutbildning, får möjligheter attagera på sina villkor?Sist men inte minst vill jag ta upp något som jagtycker är en hämsko när det gäller det här förslaget,som vi också stöttar. Det gäller ettämneslärarutbild-ningar inom praktisk/estetiska ämnen. Kan vi för-vänta oss en ny utredning?Anf. 33 () re-plik:Fru talman! ställde en frågaom etappvis utbildning och att andra utbildningsom-råden skulle kunna vara med där. Det tycker jag. Mankan se möjligheterna med uppdragsutbildning. Jagkan också se framför mig att kompetensutveckling,som jag sade i min inledning, kommer att vara enalltmer växande kraft i detta. Det gäller att utnyttjaoch ta del av vad lärarhögskolorna har för kunskaper.Då kommer det säkert att bli så att man - i allt högregrad vill jag säga - kommer att ta till sig det allmännautbildningsområdet. Man kommer också att upplevaatt det är viktigt.Det andra som frågade om varen lag om förskollärarnas kompetens. Jag tyckerprecis som att det förstås är na-turligt att det omfattar också förskollärarna. Men vihar en översyn av skollagen med en skollagskom-mitté, och den ska naturligtvis avvaktas. Det är jualltid så, och det tycker jag är viktigt. De ska lyfta inhelheten i det här sammanhanget.Det tredje gällde pedagogiska profileringar ochden syn vi har när det gäller fristående. Vi har ingenannan syn än att de ska uppfylla kvaliteten. Dengranskning som görs av , som ledertill examensrätt, ska naturligtvis finnas där; inga av-steg från den. Blir det godkänt så blir det godkänt. Dåuppfyller man kraven, och då startar man.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! När det gäller kompetensutvecklingenskulle jag vilja ha det allmänna utbildningsområdetsom en möjlighet för alla som inte är behöriga lärare.De skulle få möjlighet att ta del av detta. Att man chansen skulle också kunna finnas med i lagreg-leringen. Då skulle jag också vilja nämna en gruppsom har blivit missgynnad när det gäller den här lä-rarutbildningen, och det tycker jag är vuxenlärarna.Med det livslånga lärandet har vuxenutbildningen fåttett oerhört starkt fotfäste i vårt land och andra ut-vecklade länder.Jag tror att det är väldigt viktigt att just den speci-ella pedagogik som vuxenpedagogiken är får ett stortoch rejält utrymme. Därför skulle jag önska att man iden fortsatta utvecklingen av vuxenutbildningen ock-så i det här landet beaktar att det för denna speciellautbildning behövs kvalificerade lärare. Det innebär juatt den inriktningen måste förstärkas.Skulle man kunna tänka sig att man från regering-ens sida gav ett uppdrag åt något lärosäte att specielltinrikta sig på en vuxenlärarutbildning för att upp-märksamma detta behov? Det är inte särskilt häftigtför en vuxen att kanske möta en lärare som enbart harsin utbildning för barn och ungdomar. Man handskasmed vuxna på ett annat sätt, helt enkelt. Det skullevara ett önskemål från vår sida.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! tar upp det härmed vuxenlärare och speciellt uppdrag. Det tycker jagliksom ligger i hela möjligheten, finns också beskrivet. Vi skiljer inte ut detta frånannan högskoleutbildning utan regeringen kan närsom helst ge ett uppdrag kopplat till vuxenutbildning,kopplat till förskoleutbildning eller var vi än är ochrör oss - de lägre åldrarna, de högre åldrarna eller vaddet nu kan vara där man upplever ett behov och därdet finns alldeles speciella skäl för regeringen att taett sådant initiativ. Det är fullt möjligt, tycker jag, attse det på det viset.Sedan vill jag säga något som svar till bådeYvonne och andra som har tagit upp detta,bl.a. , om hur vi ser på vuxenutbildning-en. Vi har ju sett att den spelar rollen genom att manväljer en inriktning, och det finns också en möjlighettill specialisering. Också inom det allmänna utbild-ningsområdet kan man få ordentlig kontakt med olikaåldrar, och vuxenutbildning har naturligtvis en sådanroll.Även där kan man alltså, ungefär som på det spe-cialpedagogiska området, om man så vill under helautbildningen söka sig till att jobba med de här frågor-na. Då blir det sammantaget rätt många poäng somman kan bygga upp på det viset.Specifikt när det gäller folkbildningen är det ju påsättet att folkbildningen genom Folkbildningsrådetavgör hur man ser på de här frågorna. Vi har inte i detstycket velat gå in och lyfta in de här sakerna. Tittarman också på remissyttrandena, bl.a. , och sedermera också på propositio-nen, så får man faktiskt en splittrad bild av vad detycker som på olika sätt kommer i kontakt med vux-enutbildningen. Jag tror att det är viktigt att de pånågot sätt själva får fundera över hur de ser på fram-tiden och möjligheterna.Anf. 36 ():Fru talman! Det är ganska roligt att stå här i dagoch tala om den här frågan, som faktiskt väcktes tillliv i utbildningsutskottet för, tror jag, sedan.På ett initiativ tillsattes ,och det är förslag somligger till grund för den proposition som vi nu ska taställning till.Jag kommer så väl ihåg det här. Jag tycker att vihade väldigt spännande samtal i utbildningsutskottetvid . Vi diskuterade just de stora föränd-ringarna i skolan, men också i samhället i övrigt. Vivar väl medvetna om, och bekymrade över, den mas-siva kritik som lärarutbildningen fick i många utvär-deringar.