prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:18Onsdagen den 25 oktoberKl. 9.00 - 15.1917.00 - 17.17Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 oktober.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:22 Förslag till och rå-dets förordning om ändring av förordningen omlufttrafikföretags skadeståndsansvar vid olyckorKOM (2000) 340 till lagutskottet2000/01:23 Förslag till rådets förordning om ömsesi-dig verkställighet av domar i mål om umgänges-rätt när det gäller barn 9735/2/00 REV 2 JUSTCIV75 till lagutskottet3 § Anmälan om inkomna uppteckningar frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde fredagen den 22 september2000 inkommit.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:30 till skatteutskottet2000/01:34 till lagutskottetSkrivelse2000/01: 2 till utrikesutskottetFörslag2000/01:RB3 till finansutskottetRedogörelse2000/01: JO1 till konstitutionsutskottet5 § En förnyad lärarutbildningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 2000/01:UbU3En förnyad lärarutbildning (prop. 1999/2000:135).Anf. 1 ():Fru talman! En äldre erfaren lärare skrev i en artikel i sin lokaltidning sedan han hadeläst propositionen En förnyad lärarutbildning. Hanstema var att propositionen inte tar hänsyn till inlär-ningens förutsättningar. Han tycker sig känna igen70-talets pedagoger som menade att kunskaper endastkan förvärvas under lustbetonade former. Det gällerbara att ta till vara elevernas inre motivation. Skolansuppgift enligt de här idéerna är inte att förmedla kun-skaper utan att lära eleverna att själva söka informa-tion. Läraren ska vara handledare för sina elever.Traditionella lektioner anses vara en styggelse. Denkunskapsinriktade - och som man kan säga - tradi-tionelle läraren förhånades och förlöjligades.Den här äldre, erfarne läraren kände igen mycketav detta i den nu aktuella propositionen, även omordvalet är ett annat än det var för 30-35 årsedan.Det behövs många nya lärare ,men många av den lärarens generationskamraterlämnar yrket . Många går i pension. Densvenska lärarkåren är faktiskt äldsta.Skolverket har presenterat statistik överhur många som slutar av lärarkåren. Av demsom fyllde 1985 tjänstgjorde inte fram tillpensionsåldern. Den här andelen stiger , ochav dem som fyllde 1995 är det som intefullgör sin tjänst fram till pensionsåldern. Skolverkethar beräknat att av de lärare som 1999, alltså förraåret, var behöriga kommer mer än hälften, närmarebestämt , att ha lämnat yrket , alltså2014. Då har man ändå inte räknat med alla yngrelärare som hoppar av och byter yrke.Den erfarne lärare som skrev i lokaltidningen för-ra veckan är alltså rätt så representativ för sin lärar-generation.Lägger man till det här att många platser stårtomma inom vissa ämneskombinationer på lärarhög-skolorna och att en hel del lärarkandidater dessutomhoppar av under resans gång, kan vi - om det vill sigilla - stå med ett mycket stort underskott på behörigalärare om ett decennium.Då är frågan om propositionen En förnyad lärar-utbildning kommer att råda bot på detta. Svaret påden frågan kan ingen ge . kan mangöra det, men mycket tyder på att vi kommer att drasmed betydande underskott av behöriga lärare fram-över. Den här propositionen kommer nog inte att rådabot på det problemet.Vi är överens om att lärarens arbete är något avdet viktigaste som finns i samhället, att ge alla barnoch ungdomar en bra start i livet. Vad som är nytt ivår tid är vilken betydelse kunskaper har. Det haralltid varit viktigt med goda kunskaper, men så sentsom kunde nästan alla i min hemstadsom hade slutat årskurs 9 gå till någon av de storaindustrierna och få ett bra jobb med bra lön. Det ärhelt omöjligt . krävs det betydligt mer.Det är därför som kunskapsinnehållet i skolanhela tiden måste förstärkas och förnyas. Att skaffa sigen bra utbildning en gång i livet räcker inte. Kunska-per måste ständigt förbättras. Alla lär alltid och frånmånga olika källor. Det understryker betydelsen avlärande genom hela livet eller, som vi brukar säga,livslångt lärande.Det är kunskap som lägger grunden för ekono-misk tillväxt och välstånd, men det är också kunska-pen som lägger grunden för en kulturell utveckling. Idetta samhälle har läraren en avgörande betydelse.Ansvaret för att välja innehåll och arbetssätt för attuppnå de nationellt fastställda målen ligger faktisktpå läraren.Lärarens huvuduppgift är att ge eleverna en un-dervisning som gör att de får goda kunskaper ochfärdigheter. För detta behöver läraren i sin egen ut-bildning gedigna både teoretiska och praktiska kun-skaper. Han eller hon måste också ha en förmåga attstimulera och entusiasmera, att leda och vägleda ochatt samverka med hemmet, med skolan och med ar-betslivet. Men när man läser propositionen får man ennågot annorlunda uppfattning om lärarrollen. Lärarnaska vara mera av observatörer än aktiva och kunnigaförmedlare av kunskap. Jag tycker att man polemise-rar mot lärarna och lärarrollen när man skriver så här:"Historiskt sett har lärarens roll varit att lära utoch ensidigt styra undervisningen. "Att läraren ska "lära ut" är tydligen inte längreaktuellt.Man skriver vidare: "I allt större utsträckningmåste lärare också kunna föra pedagogiska diskussio-ner i olika lärargrupper." Precis som om lärare hittillsinte har fört pedagogiska diskussioner! Jag tror attden som känner till hur lärare arbetar vet att enväldigt stor del av deras arbete upptas just av pedago-giska diskussioner. Att ha sådana här formuleringar ien proposition om en förnyad lärarutbildning är intenågon särskilt bra utgångspunkt.Fru talman! Så har vi det här med en standardbe-hörighet. Alla ska läsa samma 60-poängskurs ett ochett halvt år för att senare under resans gång bestämmasig för vilken inriktning man ska välja: om man skabli förskollärare eller fritidspedagog eller om man skabli gymnasielärare eller grundskollärare. Men det är imånga fall ett låtsasval, som t.ex. universitetpåpekar när man helt riktigt framhåller att studenter-nas fria val begränsas när för få elever väljer en visskurs eller när det saknas lärare på lärarutbildningarnaför den speciella kursen. Det är bra med valfrihet,men då måste det vara en verklig valfrihet.Den här allmänna lärarkunskapen värderas högreän kunskaper i undervisningsämnen. Från mångalärarhögskolor och universitet har man kritiserat justdenna punkt. Det kan bli stora problem när det gällerden framtida tillgången på kvalificerade ämnesläraret.ex. i gymnasiets teoretiska ämnen.Jag har en fråga i sammanhanget. Folkhögskolelä-rarutbildningen, som är bekant för flera av oss här isalen, berörs inte alls av En förnyad lärarutbildning.Tror man på att alla lärare ska ha i stort sett sammautbildning, varför ska då folkhögskolelärarna så totaltskilja ut sig från andra lärare, även de som undervisarvuxna? Man kan förstås säga att folkhögskolan är heltannorlunda, men det är den inte. har förnågra år sedan bestämt sig för att folkhögskolans ochfolkbildningens utbildning inte ska skilja sig frånannan utbildning. Men för folkhögskolelärare räckerdet med totalt 40 poäng för att bli behöriga i fortsätt-ningen. Jag förstår faktiskt inte logiken i detta.Vi föreslår att lärarutbildare får tidsbegränsadeförordnanden. Många lärarstudenter känner inte igensig när de kommer ut på sin första längre tjänstgöring.En förklaring är att man har för lite praktik underutbildningen, men det kan också bero på att avståndetmellan lärarutbildningen och skolans vardag är förstort. Ofta var det länge sedan lärarutbildarna självavar ute i skolan som lärare. Om man fick tidsbegrän-sade förordnanden skulle rörligheten bland lärarutbil-darna bli större. Samarbetet mellan lärarhögskolanoch skolan, lärarkandidaternas blivande arbetsplats,måste stärkas.Fru talman! Utbildningen av förskollärare och fri-tidspedagoger är både av studenterna själva ochav arbetsgivarna faktiskt mer uppskattad än den van-liga lärarutbildningen, men ändå måste den förlängasmed ytterligare en termin och 20 poäng.Trots allt får den svenska förskolan genomgåendefaktiskt väldigt goda vitsord vid internationella jäm-förelser. Till skillnad från och gymnasie-skolan finns det nästan ingen kritik mot förskolan.Därför tycker jag att det inte är nödvändigt att för-länga utbildningen för förskollärare.Däremot vill vi nu ordentligt stärka utbildningenav grundskollärare. Alla är överens om de brister somkan konstateras i skolan och att de i stort har sin upp-rinnelse i att inte klarar av att nå sinamål. Tusentals elever slussas över till gymnasiet utannödvändiga kunskaper. När man väl har konstateratdetta måste man göra någonting åt problemen. Det ärdärför som vi föreslår en förlängning av utbildningenför s.k. tidigarelärare, dvs. lärare i tidi-ga år. Vi anser att den förstärkningen är nödvändig.Vi vill också stärka utbildningen av lärare i gym-nasieskolans yrkesämnen. Det räcker inte med de 120poäng som föreslås i propositionen. De här lärarnaska ju förbereda sina elever för högre studier. Deflesta här i anser ju att alla gymnasister,även de som går på de yrkesförberedande program-men, ska ges högskolebehörighet. Då vore det fak-tiskt på sin plats att alla lärare som förbereder sinaelever för högskolan fick en tillräckligt omfattandeutbildning för detta. Vi tycker att det är lite egen-domligt att den lärarkategori som får den kortasteutbildningen enligt det här förslaget är de som under-visar i gymnasiet.När det gäller forskning är det egentligen bara densom kallas utbildningsvetenskaplig som räknas. Varhamnar forskningen i ämnen som historia, matematikoch språk och den forskning som inte är vinklad åtundervisning, dvs. åt det didaktiska hållet? Samtidigtvet vi att gymnasieskolan har ett väldigt stort behovav forskarutbildade lärare och lektorer som har kon-takt med högskolan och kan hjälpa sina elever påtraven när det gäller högre studier. Vi har en alldelesför liten övergång direkt från gymnasieskolan tillhögskolan i . De här tjänsterna kräver forskar-utbildning. De är också en karriärmöjlighet för läraresom vill stanna kvar i skolan men som vill förkovrasig inom sitt yrke.Fru talman! kommer det säkert att va-ra ovanligt att en person som utbildar sig till lärare i20-25-årsåldern stannar kvar i arbetet fram till sinpensionering. Det kommer att vara likadant i andrayrkesgrupper. Det gäller då att läraryrket blir tillräck-ligt attraktivt för människor som vill byta arbete. Nären person efter t.ex. som ingenjör, socialtjäns-teman, jurist, officer, präst, bibliotekarie - jag kanräkna upp många olika yrken som kräver en kvalifice-rad utbildning - vill byta arbete ska det vara ganskaenkelt att via en pedagogisk kompletteringsutbild-ning, det grundläggande utbildningsblocket, bli be-hörig som lärare. Vi föreslår att den pedagogiskautbildningen ska omfatta , 40 poäng, dvs. sammasom krävs för en folkhögskolelärare. Där är vi alltsåöverens.Jag vill också i det sammanhanget slå ett slag fördistansutbildning som har prövats med framgång inom folkhögskolan. Man kan då kombineralärarutbildningen med en lärartjänst på deltid. För enerfaren person kan just en sådan kombination varaden allra bästa. Det har visat sig vara så när det gällerfolkhögskolelärare. Inom överskådlig tid kommergivetvis den traditionella lärarutbildningen att varavolymmässigt störst. Vi föreslår alltså att det grund-läggande utbildningsblocket ska omfatta minst 40poäng. Praktiken måste komma in så tidigt som möj-ligt så att lärarkandidater får en snabb och effektivåterkoppling till de teoretiska studierna.Vi moderater vill också att någon eller några av detraditionella lärarhögskolorna får en självständigställning. Den ska vara fristående med statens upp-drag att bedriva lärarutbildning. Jag vill dra en paral-lell med och Jönköpingshögskola som ju blev fristående högskolor under densenaste borgerliga regeringen. Jag tror inte att någon , med facit i hand, vill vrida klockan tillbaka ochförstatliga dessa högskolor igen. Jag bor nära Jönkö-ping och har ofta kontakter med studenter, lärare ochstyrelseledamöter vid , och allaär mycket entusiastiska.Nog vore det en positiv utmaning om någon lärar-högskola, gärna en fristående, ville satsa särskilt påde lärargrupper som är mest svårrekryterade, t.ex.lärare i naturvetenskap eller språk.Vi tror helt enkelt att det är viktigt med olika slagslärarutbildningar därför att eleverna är olika och föratt lärarna också är olika. Det är därför som de bor-gerliga partierna gemensamt står bakom reservatio-nen som handlar om . Viföreslår att regeringen får i uppdrag att pröva fråganom att ge högskolan ett särskilt uppdrag när det gällerutbildning och forskning i Waldorfpedagogik.När det gäller läraryrkets status och lärarens be-hov av fortlöpande kvalificerad kompetensutvecklingföreslår vi att det inrättas ett lärarcertifikat i fleradelar. Grunden för certifikatet utgörs av examensbe-viset från den föreskrivna högskoleutbildningen.Dessutom ska det innehålla kompetensutveckling,fortbildning och i speciella fall även yrkespraktik. Viföreslår att lärarcertifikatet tidsbegränsas till förslags-vis . Andra borgerliga partier talar om en lä-rarlegitimation. Det avviker inte särskilt mycket fråndet vi föreslår om lärarcertifikat.Fru talman! Jag inledde med att citera ur en tid-ningsartikel som en äldre erfaren lärare skrivit. Jagvill sluta med att referera till ett längre samtal jag haftmed en mycket ung lärare. Jag talade med honom ibörjan av veckan.Han oroade sig över att det blir svårare att uppnåkunskapsmålen i skolan. När han och hans kollegerger sin elever samma prov som sedanblir fler underkända . Vilken syn har nipolitiker på kunskaper? Lärarens rollsom den som förmedlar kunskaper och hjälper ele-verna att nå målet, är det någonting som ni vill ställaupp på? Vidare sade han: Eleven i cent-rum är viktigt, men eleven kan inte själv söka sigfram till kunskap. Den elev som är duktig och kom-mer från ett hem med studievana föräldrar får det stödoch den hjälp som behövs. Han eller hon klarar signästan alltid. Men väldigt många klarar inte den häruppgiften utan behöver en bra handledare och en braintroduktion i kunskapens mysterier.Vi lärde oss inte det här i är en vanligkommentar på gymnasiet . Det är därför som vivill stärka utbildningen av grundskollärare som ett ledi att stärka grundskolan.Det går givetvis att hitta positiva inslag i den härpropositionen En förnyad lärarutbildning, men medhänvisning till vad jag här har framfört yrkar jag ändåavslag på propositionen.Till sist vill jag yrka bifall till reservation 1 undermom. Jag nöjer mig med det, även om jag själv-fallet står bakom alla övriga moderata reservationer.Anf. 2 ():Fru talman! Vi diskuterar förslaget om en nylärarutbildning. Frågan är inte särskilt unik. Nya lä-rarutbildningar har kommit . Så länge sko-lan har funnits som en del av samhället har man käntatt man behöver utbilda den grupp som ska arbetamed våra barn. För varje tid har lärarutbildningenockså anpassats till de behov som finns i samhället.Vad ska skolan vara till för? Vad är det egentligensom gör att skolan är viktig? Det som händer och skeri skolan ska möta vissa förväntningar som finns isamhället. Jag tror att det är farligt att se skolan somen autonom enhet skild från samhället i övrigt. Den ärtvärtom en del av samhället. Därför behövs det för-ändringar beroende på de förändringar somhänder och sker i samhället.Bakom de här diskussionerna som har föregåttvarje ny lärarutbildning och varje ny reform av skolanligger de s.k. eviga frågorna. Det är alltid de somegentligen drivs fram och finner sina svar utifrån desammanhang som de faktiskt har uppstått i. hardet varit diskussioner av politisk natur i flera avseen-den när det gäller skolan. Eleverna lär sig för lite,hävdar en del. Det är inte lugn och ro i arbetsmiljön,hävdar andra. Och ytterligare andra skyller då på attlärarutbildningen inte är tillräckligt bra, yrkesutbild-ningen är inte bra, och det är lärarnas fel.Jag vill hävda att vi ser på skolan på olika sätt. Jagvill också hävda att lärarutbildningen inte enbart skavara - om ni förstår mig rätt nu - en ensidig yrkesut-bildning för att möta behov som finns i samhället justnu. Lärarutbildningen ska vila på vetenskaplig grund.Det innebär att den också ska möta behov som kanuppstå i framtidens samhälle. De människor somutbildas i vår lärarutbildning utbildas visserligeni allra högsta grad för dagens skola. Såtillvida är deten yrkesutbildning. Men de ska också utbildas i ettvetenskapligt tänkande. Det innebär att de kan varamed och påverka och förändra verkligheten. Det göratt de kan möta morgondagens problem.Det är viktigt att vi har tidsperspektivet klart föross när vi diskuterar en reform av något så oerhörtviktigt som lärarutbildningen. Läraryrket är det fi-naste yrke man kan ha, säger många. Jag tycker det.En lärare får möta en ny ung generation och får möj-lighet att vara en viktig del av en ung människas liv.Men en lärare får också möjlighet att möta en äldremänniska som går på sin vuxenutbildning, kanske villha en nystart i livet och komma vidare.Läraren har som kunskapsförmedlare och somnärvarande i den mycket speciella öppna situationengentemot en annan människa en mycket viktig ochframträdande roll. Då är det inte oväsentligt vad lära-ren tänker på eller vilken framtoning läraren har. Dethandlar om respekten för mötet mellan människor.Det kan vara läraren och ett litet barn, läraren och enungdom eller läraren och en vuxen människa. Det ärmötet mellan människor som påverkar i vilken graddet blir god effektivitet i skolans verksamhet.Jag läser ur min dagbok från mitten av september1998. Jag möter 32 nya studerande. De ska börja sinbana mot ett yrke som de egentligen tror att de kännertill. De har ju mött denna lärare . Men i reali-teten ska de börja brottas med frågor som de aldrigtidigare har mött. Vad ligger i professionen, och vadkan och bör en lärarutbildning ta upp? Det är en frågasom jag ställer mig.Jag själv tänker: Hur ska jag presentera det stoffsom finns, den möjlighet som finns, för att den härgruppen av unga människor, som det ofta är, skautveckla en professionell hållning till lärarsituatio-nen? De ska utveckla professionen. Perspektiven skautvecklas i yrkesgrupperna inom de givna ramar somstatsmakterna har lagt fast. Det är de givna ramarna vii dag ska diskutera.Man ser på lärarutbildningen utifrån olika per-spektiv. Det handlar om föräldrar som tycker: Varförkan inte just mitt barns behov bli tillgodosedda? Harinte läraren lärt sig någonting inom lärarutbildningen?Läraren har en nyckelposition som samhällsmedbor-gare. Det handlar om hur man ska uppfostra så att deunga uppför sig som folk. Så har det diskuterats i allatider.De eviga frågorna finns kvar. Vilka är de? Vikristdemokrater har en tydlig uppfattning om de evigafrågorna. De rör vilken syn vi har på samhället, ochskolans del i det, och vilken syn vi har på människanoch på kunskapen. Det är de tre viktiga frågorna somska prägla en lärarutbildning.Ett gott samhälle byggs med familjen som bas därmänniskor får möjlighet att förädla sina förmågor ochutvecklas i en värdeförankrad miljö. Det är vår över-tygelse. Skolan ska stödja föräldrarna i deras fostranav barnen. Den ska stimulera elevernas kunskapsut-veckling. Det innebär inte att samhället ska detaljsty-ra skolans innehåll men väl att det ska målstyra sko-lan.Vår värdegrund är förankrad i den etik som för-valtats av tradition och västerländsk huma-nism. Den ska vara kittet som låter kunskapen ut-vecklas. Lärande är en subjektiv företeelse. Det ut-vecklas inte i ett vakuum. Någonting finns runtom-kring som präglar miljön och mötet mellan männi-skor. Värdegrunden som finns i skolan ska vara kittet.Kunskapssynen kan vara praktisk eller teoretisktill sin karaktär. De olika kunskaperna måste hasamma värde. Det är väldigt viktigt att inte den prak-tiska kunskapen kommer bort. De utgångspunkternaanser vi vara väldigt viktiga.Värdegrunden måste tas upp kraftfullt i den nyalärarutbildningen. Där har vi en reservation. Vi tyckerinte att det tydligt anges vilken värdegrunden är. Vianser att ämneskunskaperna ska vara goda. Självklartska skolan präglas av det. Men det innebär inte inte också behöver kunskaper om det allmännamötet med människor i som är rätt komplex,som den vi lever i nu.Det behövs flexibelt lärande. Alla barn är olikaoch har förmåga att lära olika saker beroende på be-gåvning och intresse. Därför måste vi ha en skolamed flexibilitet. Lärarutbildningen måste möta dennamöjlighet. Läraren måste lära sig att organisera enverksamhet där flexibiliteten blir en sådan del avsystemet att varje barn och varje person som ska lärakan få sina behov tillgodosedda.Det innebär att teckenspråkslärare måste finnas.Det innebär att det måste finnas en hög grad av speci-alpedagogisk kompetens för att man ska klara flexi-biliteten. Det innebär att vi behöver fria pedagogiker.Waldorfpedagogiken är en pedagogik som gjortmycket gott i svensk skola på olika sätt, och det finnsandra. Men då måste det också finnas lärarutbildning-ar som kan serva skolor med en personal som är väl-utbildad. Därför måste man från statens sida ta ettansvar för att också fria lärarutbildningar får en möj-lighet att på rimliga villkor utbilda sina lärare.Läraryrkets status måste höjas. Kanske är det därsom en stor del av kärnan är. Man måste göra det viaforskning, legitimation, karriärtjänster och ett tryckpå en skollednings möjligheter att leda verksamheten.Det kan man mycket väl ordna genom att göra kun-skapsområdet utbildningsledarskap till en viktig del iden akademiska utbildningen.Vi ser att det finns väldigt mycket att göra på des-sa områden om all kunskap ska vara lika mycketvärd, om människor ska hanteras och mötas med debehov var och en har och om vi ska ha ett samhälledär det finns en tydlig förankring i värden som intekan ifrågasättas. De värdena har vi i vår tradition. Degrundläggande värdena i demokratin måste finnassom ett gemensamt kitt i all utbildning som samhälletfinansierar. Det är min övertygelse.Jag står bakom samtliga reser-vationer. Men för tids vinnande yrkar jag bifall endasttill reservation 3 under mom. 7 och 23. Jag hoppas attjag under debatten får veta hur majoriteten ställer sigtill teckenspråkslärare, fria lärarutbildningar och entydlig framtoning av värdegrunden i det nya förslagettill lärarutbildning.Anf. 3 ():Fru talman! Skolan ska ge elever lust att lära.Trygga elever gör att nyfikenheten och lusten tilllärandet uppmuntras. Det är på det sättet de kan till-godogöra sig kunskaper. En av de viktigaste delarnaför att kunna nå det är engagerade och kunniga lärare.Utan lärare som trivs med sitt yrke och som känneratt de kan utvecklas kan inte heller skolan fungerabra.Förväntningarna och kraven på skolan och lärarnaökar i takt med att utbildningsfrågorna blir allt vikti-gare. Begrepp som livslångt lärande ger också ett nyttförhållningssätt till utbildning. Ett lärande samhällevidgar uppdraget för dem som utbildar sig till lärare.De nya villkoren och förutsättningarna ställer storakrav på både lärarutbildning och lärare som yrke. Attge kunskapsgrunden för elever och skapapositiva attityder för fortsatt lärande i livet är grund-bulten.Skolan har genomgått stora för-ändringar, inte bara organisatoriskt genom t.ex.kommunaliseringen. Också själva lärarrollen harförändrats. Läraren är inte bara en kunskapsförmedla-re, som ger kunskapen direkt till eleverna. Läraren ären handledare, en ledare i skolan som hjälper elevenatt nå kunskaperna på olika sätt. Vi vet att elever ärolika och har olika bakgrund. Det kräver ett individu-ellt lärande. Det ställer stora krav på lärarutbildningenoch på läraren som ledare i skolan.Lärarna ska vara inspiratörer, handledare, arbets-ledare osv.