prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:106Onsdagen den 10 majKl. 09.00 - 17.5419.00 - 21.46Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Utökning av antalet extra suppleanter ijustitieutskottet och miljö- och jordbruksutskot-tetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Kristdemo-kraternas riksdagsgrupp tillstyrkt att antalet supple-anter skulle utökas enligt följande:från 19 till 20 i justitieutskottetfrån 21 till 22 i miljö- och jordbruksutskottetKammaren medgav dessa utökningar.2 § Val av extra suppleanter i justitieutskottetoch miljö- och jordbruksutskottetFöretogs val av extra suppleanter i justitieutskottetoch miljö- och jordbruksutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i justitieutskottetDan ()suppleant i miljö- och jordbruksutskottetUlf ()3 § EU-debattAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! har ansvaret för attleda den europeiska unionen. Jag tror inte att vi någongång har haft en motsvarande arbetsuppgift.Den kommer att kräva stora insatser, den kommer attkräva ödmjukhet och den kommer att kräva vilja ochförmåga till samarbete med andra länder i unionen.Ordförandeskapet är ju inte i första hand en svenskmöjlighet att föra fram svenska frågor och driva dem,utan det är ett ansvar att se till att hela unionen funge-rar. Det hindrar inte att vi försöker att anlägga ensvensk profil på vårt ordförandeskap. Men vi får integlömma bort att uppgiften är och förblir att se till atthela unionens arbete förs framåt.På samma sätt som vi som regering och vi somnation ska samarbeta med andra länder i villjag att vi i i så stor ut-sträckning som möjligt samlas i ett ansvarstagandeför uppgiften. Mot den bakgrunden har regeringenbjudit in till överläggningar och vi kommer att strävaefter en så bred samstämmighet som möjligt.Dagens debatt ska ses som en möjlighet att redo-visa skilda uppfattningar om Europapolitiken, för dethar vi. Men efter debatt och strid vill vi också ha enperiod där vi samlas och tar ett gemensamt ansvar.Jag kommer , efter denhär debatten har hållits, att bjuda in partiledarna tillsådana överläggningar.Jag tror att det svenska ordförandeskapet kommeratt domineras av - och vi vill att det ska domineras av- tre frågor.När det gäller utvidgningen av EU är det en histo-risk möjlighet som vi nu har att sätta definitiv punktför uppdelningen av i öst och väst. För mångaav oss som sitter i denna kammare har järnridån - detsom har skilt i två delar - varit en påtagligverklighet. På ena sidan järnridån har det varit välfärdoch utveckling. På andra sidan har det varit förtryckoch förtvining. är järnridån borta. Staterna påandra sidan och i Öst- och Centraleuropasöker medlemskap i unionen för att både trygga sinegen utveckling och bidra till att inte en gångtill ska dras in i ett krig där hundratusentals miljonermänniskor slaktas.Utvidgningen är den viktigaste frågan. Den kom-mer naturligtvis också att sätta sin prägel på en långrad andra debatter och diskussioner. Vi är helt klaraöver att utvidgningen kommer inte att vara möjlig ominte EU:s sätt att fatta beslut och ta ansvar för sinauppgifter förändras. Den regeringskonferens som skafullföljas under det franska ordförandeskapet är där-för en förutsättning för att vi ska kunna föra förhand-lingen om utvidgningen framåt under vårt ordföran-deskap.Ett EU som består av 25-30 nationer kommernaturligtvis att vara ett EU som är mer ändagens union, och det kommer att vara ett EU somockså kräver mer av konstitutionella diskussioner ochdebatter. De kommer också att startas och drivas, inteminst under det franska ordförandeskapet, och jag ärsäker på att det är en debatt som ligger framför ossunder de kommande åren.Utvidgningen är också en historisk möjlighet förvår del av , om vi väljer att begränsa perspek-tivet till den baltiska regionen. Här kommer det att bliminst fyra nya medlemsstater i EU. Det kommer attresultera i att vi lever i den del av unionen som såsmåningom kommer att vara en mycket dominerandegrupp kring det sammanträdesbord som påtagligtavgör framtid. Vår styrka blir inte mindre avatt vi lever i den del av unionen som har de bästaförutsättningarna att växa och utvecklas, eller annor-lunda uttryckt: Vi har en historisk möjlighet att sättastopp för uppdelningen av i öst och väst, ochdet kommer troligen att märkas tydligast i den del avEuropa där vi verkar. Det ska vi arbeta med undervårt ordförandeskap. Vi har ambitionen att där kom-ma framåt så att vi efter ordförandeskapet kan sägaatt vi har gjort betydande framsteg.Kampen för jobben, för full sysselsättning är nå-gonting som är inskrivet som mål för den europeiskaunionen. Det är en oerhörd framgång för Sverige.Men om vi bortser från det nationella perspektivetoch erinrar oss att det fortfarande finns 15 miljonermänniskor i som är arbetslösa, är det natur-ligtvis deras vardag, deras barns vardag och derasframtid som det handlar om.Kan vi fortsätta att pressa tillbaka arbetslöshetenkommer att se väsentligt annorlunda ut. Dåkommer andra frågor att stå på den europeiska dag-ordningen. Då kommer sociala profil attstärkas.Jag är glad för att vi kunde enas om att ha fullsysselsättning som mål för den europeiska unionenspolitik. Det är någonting som vi i den här kammarenkänner väl igen som en svensk, klassisk position. Nunår man inte full sysselsättning genom att bara önskadet, utan en lång rad åtgärder ska naturligtvis vidtas imedlemsländerna och kanske också något samordnat.Jag är glad för att IT-frågorna lyfts fram, den mo-derna tekniken. Jag är glad för att där kommer vi attkunna bidra. Vi ligger i frontlinjen. Vi är väl utveck-lade.Jag är glad för att lyfter fram jämställd-hetsfrågorna, därför att det är alldeles uppenbart attdet som vi vill skapa kommer att kräva att allaär med och bidrar efter sin förmåga i yrkeslivet.Samtidigt som vi skickar den signalen ska vi också gemöjligheter att fullt ut dela ansvar för hem och familj.Att se till att stimulera medlemsstaterna att gå i denriktningen är en uppgift som kommer att vara avmycket stor betydelse. Jag är glad för att vi också omdetta kunde skapa en enighet i för någraveckor sedan.Vi kommer , under vårt informella topp-möte, att få följa upp de här sakerna. Här finns ut-rymme för att ge exempel på vad svensk politik harinneburit. Här finns också utrymme för att lära avandra. Arbetslöshetsbekämpningen kommer att stå icentrum.Miljöfrågorna visar mer än något annat unionensnödvändighet. Det som vi upplever avgränsöverskridande problem, som vi alla inser intekan lösas av enskilda parlament var för sig, kommerockså att kräva en europeisk samverkan och ett euro-peiskt samarbete. Det är regler, skatter, avgifter, lagar- en lång rad styrinstrument som vi besitter.Vi räknar med att vårt ordinarie toppmöte i Göte-borg kommer att vara ett toppmöte somsysslar med en europeisk strategi för att flytta frampositionerna på miljöområdet.Utvidgningen, arbetslöshetsbekämpningen ochfull sysselsättning samt miljöfrågan är tre stora fråge-områden som kommer att stå i centrum för det svens-ka ordförandeskapet. Det är ingen ovan dagordningför denna kammare. Tvärtom har de flesta anledningatt känna stor sympati och glädje över att det är justdetta som politik nu ska inriktas på.Det är inte så att har drivit det här ensamt.Vi har försökt hjälpa till att driva dagordningen i denhär riktningen. Det här är en insikt som växer i ettEuropa som är alltmer progressivt, ett somalltmer präglas av gemensamma värderingar. Det ären union som inser att det inte bara handlar om attbygga marknader starka utan också om att ge männi-skor vägledning, inspiration och hopp utifrån värde-ringar om hur vi ska förhålla oss till varandra i vårtdagliga liv. Solidaritet och gemenskap, att aldrigacceptera främlingsfientligheten, att hålla emot ra-sismen, att se till så att unionen inte bara blir en unionsom handlar om marknadens villkor utan också enunion som utgår från människors värderingar är detsom ligger i den stora, breda europeiska mittfåran idag.Vi vill, fru talman, avslutningsvis att vårt ordför-andeskap ska präglas av öppenhet, möjlighet till insynoch debatt. Vi vill att det i sin tur ska vara något somkan vara ett exempel för en europeisk politisk ut-veckling. Vi tror att unionen mår utomordentligt välav öppenhet och debatt.Anf. 2 BO ():Fru talman! var enprovinshuvudstad i det kommunistiska . är huvudstad i ett självständigt Est-land - en sprudlande dynamisk stad full av optimismoch tillförsikt . Skillnaden mellan dåoch är ett av många exempel på den skaparkraftsom frigjordes i när denkommunistiska diktaturen och den planekonomiskavanskötseln avskaffades.Estland är också ett av de många länder som an-sökt om medlemskap i unionen. Tankarnapå ett nära samarbete mellan länderna i för attförebygga de återkommande förödande krigen fickfastare former . Sex länder bildadedärefter , som utvecklats tillvärldens största fredsprojekt.Målet för Europeiska unionen är fred - inte bara ivår tid utan också för våra barn, barnbarn och förkommande generationer. Medlet är att bryta nedgränser och barriärer, att knyta samman ländernasekonomier och att bryta barriärerna mellan männi-skorna. När man flätar samman ländernas ekonomierblir väpnade konflikter otänkbara. Det omvända be-skrevs av den insiktsfulle franske liberalen FrédéricBastiat : "Om inte varorkorsar gränserna kommer soldater att göra det. "Det europeiska samarbetet kring en gemensammarknad har en djupare innebörd än den rent ekono-miska. Den gemensamma marknaden är det verktygmed vilket vi kan stärka friheten och freden, samti-digt som välståndet utvecklas. Det naturliga mötetmellan människor med olika traditioner och medolika språk ger en större medvetenhet omoch stolthet över den egna kulturen.Fru talman! Vår generations centrala historiskapolitiska uppgift är att ena hela och att väl-komna länderna i till deteuropeiska samarbetet. Utvidgningen stärker friheten,freden och demokratin. Den konsoliderar de refor-mansträngningar som redan har gjorts i kandidatlän-derna.Redan i juni nästa år, om mindre än 13 månader,borde förhandlingarna kunna avslutas med de ländersom kommit längst i sina reformansträngningar.Därmed skulle de första nya medlemmarna kunna tasin . Men för att denna mål-sättning ska kunna uppfyllas krävs det stora insatserav som ordförandeland.Varje land ska bedömas på sina egna meriter. Desom har kommit långt i sitt reformarbete ska intebehöva vänta på dem som har mer arbete som åter-står. Men det sprids nu en oro i kandidatländerna föratt tidtabellen för utvidgningen ska förskjutas.Det finns en tydlig brist på ledarskap i den euro-peiska unionen. Resultatet av av socialdemo-kratiskt styre i de flesta av EU:s medlemsländer ärinte uppmuntrande. Den historiskt viktiga uppgiftenatt genomföra utvidgningen riskerar att sinkas ochskjutas . Därför måste ta ett stortansvar inför och under kommande ordförandeår föratt grunden för utvidgningen ska kunna läggas.Den fulla potentialen hos den gemensammamarknaden, den gemensamma valutan och den nyaekonomin kan inte realiseras på grund av bristandereformvilja i de nationella regeringarna. Skatterna ärfortsatt för höga, regleringarna är fortsatt för mångaoch regeringarnas åtgärdsplaner är fulla av ord mentomma på åtgärder. Det svåra, , är inteatt sätta målet om full sysselsättning. Det svåra är attskapa förutsättningarna, och där finns tyvärr intemycket att yvas över.Den kan inte sägas ha gåttfrån klarhet till klarhet i sitt förhållande till den ge-mensamma valutan. Från att inte ha haft en uppfatt-ning över huvud taget har Socialdemokraterna nu ialla fall lyckats samla sig till en uppfattning. Men deträcker inte. behöver en tidtabell och en hand-lingsplan för hur vi snabbt ska kunna ta till vara defördelar som euron ger - lägre räntor, lägre priser ochbättre förutsättningar för arbete och välstånd.När president var på be-sök i sade hon: "Vi hade na-turligtvis hoppats att också och Sverigeskulle gå med i , men vi tvekade inteatt fatta ett för oss riktigt beslut, även om det betyddeatt vi är det enda nordiska landet i EMU. Redan nuhar vi sett att lösningen har haft en stabiliserandeinverkan på vår ekonomi. "tvekade inte. går mot en folk-omröstning . När nu fyra partiermed nästan fyra femtedelar av mandaten i anser att euron bör införas krävs också hand-ling. Den folkomröstning som är ett faktum måstehållas så snabbt som möjligt. Det är märkligt att höraSveriges statsminister hålla ett anförande i en EU-debatt i och inte med ett enda ord beröradenna för oss och naturligtvis för hela viktigafråga.Så, , vilken är tidtabellen? När skafolkomröstningen hållas? Vilken insats tänker GöranPersson och hans parti göra? Den insatsen är intesärskilt stark. Det är snarare så att man är som cirkus-direktören när man efter kongressen säger: Störstamöjliga tystnad. Dettaär en avgörande framtidsfråga för . - ge besked! Hur ska vi snabbt komma mednär vi nu har samma uppfattning, att det här är någotsom är bra för ?Den inre marknaden erbjuder en enastående möj-lighet att vitalisera och ge kraft till det europeiskaföretagandet. Med euron på plats blir möjligheternaännu större. Men saknas i och fleraandra EU-länder de reformer som skulle göra detmöjligt att med den goda konjunkturen som baslägga grunden för en långsiktigt positiv utveckling.Det är en avgörande faktor bland andra för dagensvärdering av euron.Den fria rörligheten för människor, varor ochtjänster betyder mycket för välståndet och det fredligasamarbetet i . Men den europeiska unionen harockså en skyldighet att verka för dessa friheter glo-balt. Den fria handeln är, tillsammans med rättsstatenoch marknadsekonomin, den starkaste välståndsbil-dande kraft mänskligheten känner. Den fria handelnär också ett kraftfullt verktyg för demokratisering.I det perspektivet är den havererade upptakten ny frihandelsrunda i djupt tra-gisk. Mest förlorar de fem miljarder människor somlever i världens utvecklingsländer och som fårsämre möjligheter att av egen kraft öka sitt välstånd.Den europeiska unionen måste sätta upp ett ambi-tiöst mål för nästa WTO-runda. Det bör vara att av-skaffa alla tullar till i-länderna och att lägga fram enbindande plan för hur den europeiska jordbruksmark-naden fullt ut ska kunna integreras med världsmark-naden. måste prioritera dessa frågor underordförandeskapet nästa vår.Fru talman! Ett framgångsrikt svenskt ordförande-skap - för och för hela - kräver engenomtänkt europapolitik och ett tydligt ledarskap.Ett avgörande problem för regeringen är då det fastasamarbetet i riksdag med två partier som villbryta upp från Europeiska unionen. Ett av dessa par-tier har dessutom hyllat de diktaturersom hållit miljoner och åter miljoner européer i för-tryck och ekonomiskt armod under decennium efterdecennium.Europatankens motståndare får inte prägla politi-ken. De beslut som återstår för en väl fungerande inremarknad måste fattas. Arbetet på en liberalisering avvärldshandeln måste intensifieras. Och viktigast avallt: Under ordförandeskapet har ettstort ansvar för att förhandlingarna med de ansökar-länder som nått längst kan slutföras och att tidtabellenför utvidgningen kan hållas. Det ansvaret måste axlas.Vi får inte låta den historiska möjligheten bli ett his-toriskt misslyckande.Anf. 3 () replik:Fru talman! När moderata företrädare talar omekonomiska kurvor, eller siffror och kurvor överhuvud taget, gör man det på något sätt ofta med atti-tyden att det blir ändå alltid som vi har sagt förr ellersenare. Men det är inte på det sättet, inte heller i defrågor som tog upp . Ett gammaltexempel är priset på el och hur det skulle utvecklasom man började stänga av kärnkraften. Priset på elskulle raka i höjden. Det var den moderata övertygel-sen. Sanningen blev att elpriset i stället håller på attgå i golvet.Likadan är diskussionen, och var diskussionen,kring euron och kring EMU. Där fanns denna själv-klarhet när det gäller att måste vara med iEMU och att euron skulle vara en ekonomisk hit pånågot sätt. Men så har ju inte utvecklingen varit.Sanningen är att när diskussionen var som intensivastkring euron, just när den infördes i sitt tredje steg,EMU, , kunde man köpaen euro för 9:50. kostar den 8:15.Då är min fråga till : Är det här nå-got som gör det berättigat att tala om den svenskakronan som en skvalpvaluta och att tala om euronsom det som ska binda samman, det som ska kunnautveckla och det som ska kunna vara en styrka bådeför och för utveckling? Talar siffror-na, kurvorna, och erfarenheten under det gångna åretför att utvecklingen kommer att bli på det sättet?Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Att stora valutor utvecklas som dol-larn, från ett värde mot svenska kronan på till9 kr, är ingenting som diskuteras. Euron diskuterasgärna av dem som är motståndare. Euronger svenska folket lägre räntor och lägre priser än deannars skulle ha. Vi får större inflytande. Förutsätt-ningarna för arbete och välstånd blir bättre. Om dettaär en bred politisk majoritet i överens,och det är det som är skälet till att euron bör införasså snabbt som möjligt.Anf. 5 () replik:Fru talman! Är det inte just tvärtom? Att en poli-tisk majoritet uppfattar det som självklart att euron ärlösningen på många av framtidens ekonomiska ut-vecklingsfrågor innebär ju inte med nödvändighet attdet är riktigt. Är det inte i själva verket så att de be-dömningar som och andra gjorde fördrygt omkring vad som skulle hända medeuron och kronan har kommit på skam? Och lederinte det i stället till insikten att man ska utnyttja styr-kan i möjligheten att med andra bygga allianser kringviktiga sakfrågor i det europeiska arbetet och inteförlita sig på, eller tro, att man i en gemensam valutahar en nyckel och en lösning en gång för alla?Innebär inte detta också att det är klokt att väntaoch se och att följa utvecklingen av den europeiskavalutan, gärna under en konjunkturcykel, för att seom det inte är så att det finns problem med den euro-peiska valutan som gör det riktigare för attekonomiskt och demokratiskt kunna stå starkt utanförEMU:s tredje fas? I stället borde vi alltså bygga alli-anser kring frågor som miljöpolitik, säkerhet ocharbetsmarknad med de länder inom EU som vi har engemensam syn med.Kan inte något utveckla det här be-greppet "skvalpvaluta" satt i relation till styrkan i densvenska kronan gentemot euron och ge innehållåt det språkbruket?Anf. 6 BO () replik:Fru talman! Det finns om man jämför medsituationen en mycket bredare poli-tiskt konsensus i och med socialdemokraternas ställ-ningstagande, som överensstämmer med den analyssom vi har gjort. Euron är ett redskap. Den är intelösningen i sig, men den är ett redskap för lägre pri-ser, bättre konkurrens ger lägre priser, lägre räntor,större inflytande och bättre förutsättningar för arbeteoch välstånd. Det är detta , möjligenmedvetet, glömmer bort.Anf. 7 () replik:Fru talman! Jag har med stort intresse lyssnat påBo Lundgren, och jag blir lite förvånad över de ordsom han använder. De orden har jag hört på andraställen , inte minst om man läser histo-ria.Europatankens motståndare får inte förhindra ut-vecklingen, sade . Det finns alltså enligtBo Lundgrens synsätt bara en enda Europatanke somär god. Det finns bara en enda väg till samarbete, ochdet är unionsbildning. Detta synsätt hör inte hemma iett pluralistiskt och demokratiskt samhälle.Det finns självklart många goda Europatankarsom handlar om samarbete och samförstånd. En Eu-ropatanke är bildandet av en politisk union, bildandetav . Det är en tanke.Ett annat uttryck som använde varatt en bred politisk majoritet är för EMU. Ja, men detfinns ingen bred folklig majoritet. Så fort det finns enbred politisk majoritet så anser att sakeroch ting ska genomföras. Men det finns ju ingen bredfolklig majoritet. Det är ju tvärtom. Fr.o.m. den dagsom talade om vad socialdemokrater-na tycker har ju opinionen åt det andra hållet ökat.Motståndet har ökat.Jag skulle vilja ställa en mycket konkret fråga tillCarl Bildt. andesvävar fortfarande här. Växthuseffekten är ett väldigtstort problem, och talar om välståndet.Hur ska man lösa växthuseffektens problem i ,? Hur ska man lösa det när transport-sektorn, som en del av den inre marknaden, ökar sinautsläpp ? talar om välstånd.Är inte detta en välståndsfråga? Hur kommer vi tillrätta med växthuseffekten och de ökade transporter-na? Ge ett svar på det. Det är en välfärdsfråga.Anf. 8 BO () replik:Fru talman! Att hantera växthuseffekten kräversamverkan mellan länder. Denna samverkan finns iden europeiska unionen, och den ger också möjlig-heter till fred och frihet i Europa.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är ett intressant svar. Samverkanlöser alla problem. Innehållet spelar ingen roll. Det ärju väldigt fascinerande att höra. Vi har en utvecklingnär det gäller välstånd och välfärd i som påmånga sätt är skrämmande. Koldioxidutsläppen fråntransportsektorn ökar . EU har lovat att manska minska koldioxidutsläppen och växthusgasernamed . Hur vill kommatill rätta med detta? Det handlar inte bara om samver-kan. Vi måste ju komma till rätta med hur detta skaske. Ska vi ha en lägsta gemensamma koldioxidskatt,ett lägsta golv för alla länder? Ska vi ha det? Ska vi setill att man får tillåta lokal upphandling igen, så att viminskar transporterna? Det är ju konkreta åtgärder.EU:s struktur som den ser ut leder ju till ökadmiljöförstöring. Och detta är ett problem.Svara nu inte att vi ska ha kvar , efter-som det inte hjälper i detta fall. Det handlar om heltandra utsläppstal. Jag vill ha svar på hur detta skaåtgärdas. Ge ett svar . Det är välfärd och välstånd.Dessutom är det så att om vi i fortsätter attöka våra koldioxidutsläpp så är det den fattiga delenav världen som får ta den smällen. Det är där somflyktingströmmarna kommer. Är det då inte dags attbygga om strukturen i , så att vi tillåter lokalupphandling, så att vi kan minska transporterna avvaror fram och tillbaka över hela . Det är judessa transporter som är det stora problemet i dag.Utsläppen ökar, , fram till2010 enligt Europeiska kommissionen. Hur löser videt? Ge ett svar. Jag kan ge svar, och jag ska ge svar inästa inlägg. Men ge ett svar, Bo Lundgren.Anf. 10 BO () replik:Fru talman! Samarbete mellan länder löser intealla problem. Men för att lösa ett stort antal problem,inte minst miljöproblem, krävs samarbete mellanländer, inte det avvisande som stårför.Sedan tycker jag att var och en ska ta sitt eget an-svar. Att avveckla och försämra miljönoch förstöra kapital är fel.Anf. 11 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag ska vara korrekt och svara på BoLundgrens fråga om euron. Vi har tydligt tagit ställ-ning. Vi tror att det är rätt för gå med i denmonetära unionen när vissa krav och villkor är upp-fyllda. Ett sådant är den pågående och just startadelönerörelsen. Vi går inte in i den monetära unionenmed en lönebildningsprocess i som inte fun-gerar. Det resulterar i massarbetslöshet. Det vill viinte medverka till. Det är ett rimligt ställningstagandefrån ett parti som har ägnat egentligen all sin historiaåt att bekämpa arbetslösheten.Däremot tror jag att euron är rätt för oss i ett läng-re perspektiv av det enkla skälet att vi får skydd iinternationellt besvärliga tider med starka svängning-ar.Jag kanske skulle vilja varna litegrann för att stå och tala om att vi kommer att få lägreränta om vi går in i euroområdet. Det kan mycket välvara så att vi har en lägre ränta änvad som just nu är fallet i euroområdet. Detta kanmycket väl variera . Det avgörande skälet äratt vi bör gå in i det samarbetet för att få ett skyddmot internationella snabba kapitalrörelser för att däri-genom kunna bedriva en politik i som värnarvälfärden. När vi är beredda går vi till folkomröst-ning. Det finns ingen anledning att hetsa på den frå-gan.Det andra handlar om utvidgningen. Jag är gladöver att så tydligt markerar utvidgning-en. Vi klarar inte utvidgningen av EU om inte Euro-pas befolkning står bakom det projektet. Den opinio-nen avgörs i sin tur av om vi lyckas pressa tillbakaarbetslösheten i .