prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Efter den kata-strofala inledningen av , med regeringenBildt, krisregeringen , kan man karaktärisera denpolitiska och ekonomiska utvecklingen så att det harhandlat om tre olika faser.Det handlade om att reda ut den ekonomiska här-va som regeringen ställde till med. Jag har fullförståelse för att inte vill vara närvarandevid den här typen av debatter med tanke på det kontosom belastar honom för framtiden. Det är ju så attbudgetsaneringen, som inleddes efter valet , ärett arbete som har pågått . Det ärett arbete som fortfarande pågår i våra kommuner ochlandsting som ett resultat av den katastrofala inled-ningen av 90-talet.Nästa skede har varit arbetslöshetsbekämpning.Det är naturligtvis med stor stolthet som vi kan sägaatt vi har nått ett av våra etappmål, det om 4 %arbetslöshet. Vi har halverat arbetslösheten. Vi harockså halverat antalet personer i s.k. arbetsmarknads-politiska program eller åtgärder. Det har ju redanframgått av debatten att , inte minst LarsTobisson, sade att det var fullkomligt omöjligt att nå4 % arbetslöshet. Det var lika omöjligt, det var väl detGunnar alluderade på i sin inledning, somatt hela världen skulle ha böckling som sin favorit-mat.Jag förstår att inte har tid att delta idiskussionen eftersom han väl nu åker runt ochsäljer, eller marknadsför, denna böckling världenöver. Jag önskar honom all lycka och framgång i detarbetet, för det är en bra svensk exportartikel.Då måste man byta fot, som gör i dagens debatt. Man sade att det var omöj-ligt att nå 4-procentsmålet, och så inser man att vi harnått målet. Då säger han nu att det var ett alldeles förblygsamt mål. Det borde ha varit , eller 1 %.Det var helt enkelt ett alldeles för litet mål. Ja, mankan ständigt fly från verkligheten på det sättet, Gun-nar Hökmark.Nu handlar det om det tredje skedet. Vi har nåttett etappmål i fråga om arbetslösheten, men vi skasjälvfallet fortsätta att kämpa för att få ned arbetslös-heten till ännu lägre nivåer och för att få upp syssel-sättningen. Det tredje skedet handlar nu om att detfinns utrymme för reformer åren framöver. Det är ettresultat av budgetsaneringen och av en enormt starksysselsättningsutveckling.Då är det viktigt att veta vad det är för värderingarsom ska styra dessa reformer. Vad är det för välfärds-samhälle som vi vill utveckla? Jag tycker att diskus-sionen här har varit mycket belysande för hurskilda värderingar det finns mellan de politiska parti-erna om hur det framtida och den framtidavälfärden ska se ut.Vi socialdemokrater vill på det sätt som JanBergqvist beskrev ha ett samhälle som präglas avrättvisa och solidaritet. Rättvisan är nära förknippadmed tillväxten. Utan en rejäl tillväxt, utan jobb, gårdet heller inte att skapa rättvisa. Och utan en rejälinsats för att bekämpa klassamhället kan vi heller intenå det solidariska samhället. Det är naturligtvis detsom måste vara vägledande för de reformer och detarbete som vi har framför oss föratt åstadkomma ett gott samhälle som ska präglas avsolidaritet mellan människor och av en rättvisepolitiksom kan bekämpa klassklyftor.Det är också viktigt med den ekonomiska fram-gång som vi har i att vi ser möjligheten attfortsätta ha denna framgång. När vi nu ligger på enmycket hög ekonomisk tillväxtnivå måste vi natur-ligtvis diskutera vad vi kan göra för att gå vidare ochvidmakthålla de mycket positiva inslag vi har isvensk ekonomi.Det finns en kombination i budgetpropositionenav olika insatser för att inte minst stärka vårt utbild-ningsväsende - forskning, teknik och näringspolitik.Vi har vidare arbetsmarknaden, som kan fungeraännu bättre via olika insatser. Det finns också mycketannat, inte minst i fråga om den regionala balansen.Det kan, tillsammans med olika strukturinsatser, varanycklar för att vi också ska kunna ha en bra ekonomiunder en avsevärd tid framöver.Den allra viktigaste uppgiften tror jag framför alltär att återskapa framtidstron. Jag ser , tyckerjag, exempel på hur inte minst barn och ungdomarkänner mycket mer tillförsikt inför vårt samhälle ochvår framtid än för bara några år sedan.Det är därför som uppgiften är, inte minst i mångakommuner som fortfarande har stora svårigheter, attförsöka skapa denna tillförsikt genom att se till att viskapar ett gott samhälle just för barn och ungdomar.Flera talare har här tidigare redovisat de mångareformer som vi genomför i form av höjningar avbarnbidrag, maxtaxa, mer personal i barnomsorgen,pappamånad, mer till skolan underde närmaste åren, höjning av studiestöd och mycketannat som kan bidra till att skapa detta goda samhälleför våra barn och ungdomar . De kan till-sammans också bidra till bättre förutsättningar för attvidmakthålla en tillväxt en bra tid framöver.Det kom i går nya nationalräkenskaper. Där kon-stateras att med den förändring som räknas såhar vi haft en tillväxt somhar varit bättre än vad vi harkunnat notera. Vi har i århaft en tillväxt som är bättre än förra året.Vi har en arbetslöshet som är nere på 4-procentsnivån. Vi har en sysselsättning som sedanden senaste mätningen har ökat . Det finnsnästa inga EU-länder som har haft en så kraftig sys-selsättningsökning som har haft under senaretid.Vi har tillsammans med den lägstainflationen bland EU-länderna. Detta som var enomöjlighet. Det beskrevs både av borgerliga partieroch av ekonomer att det inte gickatt kombinera en så låg arbetslöshet som vi har, enlåg inflation och en bra tillväxt. Det har vi lyckatsmed genom den ekonomiska politik som har drivitsunder de senaste åren.Vi har ett gott orderläge för industrin. Vi har ensnabb ökning av hushållens konsumtion i storleks-ordningen . Vi har en bra lönsamhet i våra före-tag. Vi har en stigande konkurrenskraft i näringslivet.Vi har en stark export. Den har ökat underdet . Och vi har ett fantastiskt överskott ivår handelsbalans. senast var det 140 miljarderkronor.Det är en fullkomligt annan värld, och alla andra inom borgerligheten som varansvariga för den katastrofala inledningen av , vi lever i när det gäller ekonomi, politikoch samhälle än den risiga inledningen på 90-talet.Då måste man ställa frågan: Ska vi tillbaka till inled-ningen av detta 90-tal igen som det har varit rop påfrån borgerligheten i hela debatten?Är det någon som i debatten har hört att Modera-terna bryr sig om dem som är arbets-skadade och att de vill förbättra arbetsskadeförsäk-ringen nu när det finns tid för reformer? Är det enstrukturreform som efterfrågar? Jag harinte hört det i debatten.Har någon hört och säga ett ord om hur viktigt det är att knäckalångtidssjukskrivningarna och göra någonting åtdem? Har haft något som helst engage-mang för de arbetshandikappade och hur vi ska få utdem på arbetsmarknaden i ett gott konjunkturläge?Har haft någon som helst sympati för delångtidsarbetslösa eller haft någon enda idé utöveralla andra saker som regeringen nu genomför för delångtidsarbetslösa? Har på något endavis tagit upp invandrarnas situation, invandrarnasarbetslöshet och vikten för invandrarna att få integra-tion i det svenska samhället? Har pånågot vis oroat sig för de pensionärer som har behovav reella bostadsbidragshöjningar åren framöver? HarModeraterna i hela sin samhällssyn försökt se degrupper som när det finns tid för reformer harstörst anledning att vara först i kön och vara priorite-rade av dem som jag har nämnt?Jag har läst budgetalternativ, ochjag tror att jag har läst det rätt, och villslopa både förmögenhetsskatten och avkastnings-skatten på aktier. Och det är väl mycket angelägnare,förstår jag, än både de arbetslösa, de långtidssjuk-skrivna och de arbetsskadade? Dessutom vill Mode-raterna finansiera denna slopade förmögenhetsskattoch avkastningsskatten på aktier genom att sänkabiståndet med . De fattiga ländernaska betala att de förmögna i blir ännu merförmögna. Dessutom vill minska bidra-gen till skola, vård och omsorg med 15 miljarderkronor. Och ni vill införa ersättning i trygghets-systemen och ytterligare en karensdag i sjukförsäk-ringen. Det är moderat ideologi. De som har det svå-rast och sämst i samhället ska vara med och betalaännu bättre förmåner för dem som redan har det bra ivårt samhälle.Mycket av diskussionen harju faktiskt handlat om våra kommuners och lands-tings roll. De är viktiga som en motor i hela vår väl-färd och i hela vår ekonomi. föreslåralltså mindre till kommuner ochlandsting.När regeringen nu föreslår en höjning med 2,3miljarder kronor av statsbidragen till kommuner ochlandsting, då säger nej. När regeringenföreslår att vi ska satsa 5 miljarder på skolan, sägerModeraterna nej. När regeringen föreslår att vi skasatsa på hälso- och sjukvården, dåsäger i stort sett nej till nästan hela för-slaget. Och när regeringen fattade beslut omatt ge till de kommuner och delandsting som har det allra svårast i just ,då säger nej.Jag undrar hur de moderata kommunal- ochlandstingspolitiker som sitter ute i landet känner sigoch hur de känner "stödet" från det moderata riks-dagspartiet som ständigt bara försöker försvåra för dekommuner och landsting som har det svårast i Sveri-ge just nu.Jag läste en intressant intervju med ett moderatkommunalråd i . Han tala-de sig varm för valfrihet. Av någon anledning så harvalfrihet inte varit uppe så mycket i Hökmarksoch andras inlägg. Kommunalrådet fick följandefråga: Om nu ni i , som det handladeom, inte kommer att ha ett enda kommunalt daghemefter , vad är det för valfrihet förinvånarna i ?Då sade denne råe moderata politiker: Då får deväl söka sig på andra sidan kommungränsen, om denödvändigtvis ska ha sitt barn på ett kommunalt da-gis.Jag tycker att det är ett utomordentligt uttryck förden råa moderata ideologin. Jag ska gärna upprepahans intervjusvar gång på gång, därför att jag tror attdet är detta som valrörelsen kommer att handla omåren framöver, att det finns en djup klyfta mellanmoderaternas syn på samhället och socialdemokrater-nas syn på samhället. Vi vill ha ett samhälle där det ärvalfrihet för alla, inte bara valfrihet mellan privataalternativ.Jag tycker att hade en poäng i sittanförande . Hon sade att hon brukar bli anklagadför att vara en dysterkvist. Men hon sade att hontycker att det är fördel just . StockholmOpen pågår ju i ,så jag tycker att hon har en poäng i att det är fördelSverige just . Men jag tycker att , iden här dysterkvistsrollen som hon brukar inta, i varjefall i denna debatt har blivit utkonkurrerad av herrar-na och . De ligger långt före KarinPilsäter i det avseendet just . Det är alltså bådefördel och fördel just nu i dendebatten.Lena Ek glömde en sak som jag är lite förvånadöver att hon inte tog upp. och den soci-aldemokratiska regeringen har ju haft ett gott samar-bete under den förra mandatperioden, bl.a. när vifastställde 4-procentsmålet. Jag tycker att vi har skäl,, att gratulera varandra till att vi har nått 4-procentsmålet. Det har och hennes partiockså del i liksom många andra på svensk arbets-marknad och i svenskt samhällsarbete. Det är utom-ordentligt tillfredsställande att vi har nått detta 4-procentsmålet. Men sedan kände jag faktiskt igenLena Ek. Jag kände igen att man är på väg in i en nytid och en ny fas i svensk politik just . Sedan komnämligen den långa raden, katalogen, av krav påreformer och nya utgifter från . Och kändejag plötsligt igen . är Centerpartiettillbaka till det gamla som vill förbättra,bygga ut och ha mer offentliga utgifter. Då måste jagfå ställa en fråga till . Varför ska detta cen-terparti då samarbeta med ett moderat samlingspartisom vill minska alla utgifter, ett centerparti som harrader av intressanta förslag - har påmint ommånga av dem här i debatten - om att öka de offentli-ga utgifterna? Varför ska detta centerparti alliera sigmed ett parti, Moderata samlingspartiet, som vill göramotsatsen? Det går helt enkelt inte ihop. Det är ettmoderat samlingsparti som ska ta bort entredjedel av statens skatteinkomster, ett moderatsamlingsparti som vill ha ett systemskifte och ha etthelt annat samhälle än det som har ar-betat för under senare år.Låt mig få säga att i det nya samhälle, iden nya tid och den nya ekonomi som vi är på väg ini så är det väldigt viktigt att vi utnyttjar just dennafördel och att vi ser till att det är just värde-ringar om solidaritet och rättvisa som kommer attprägla politiken i åren framöver. Det är detbästa sättet att bekämpa att vi får tillbaka det klass-samhälle som finns i den moderata idévärlden.Anf. 59 () replik:Fru talman! utser sig själv tilldomare i den här dysterkvistkampen. Han har mycketgoda chanser att själv vinna den.På senare tid delar han in politiken i tre faser.Först skulle det vara att reda upp efter regeringenBildt. Denna regering har inte enbart lyckats raseraekonomin och konjunkturen i , utan i ,, och resten av industrivärldensom hamnade i ungefär samma situation som Sverige.Vi fick en värre situation på grund av att 80-talskrisenhanterades på ett så felaktigt sätt av tidigare social-demokratiska regeringar.Den andra fasen är arbetslösheten. Den har ni hal-verat. Det skulle vara intressant om finansministernberättade vilken siffra över öppen arbetslöshet som nikommer att skicka in till EU och . Om jag intemisstar mig är den . Är det inte så, att om manska ta den statistik som man använder sig av är den5,?Sedan säger att den tredje fasenär utrymme för reformer. Då frågar jag: När kommerförslag som kan minska de problem som gör attStockholmsregionen nu börjar sacka efter? När får vikonkreta reformer på detta område?Fru talman! Slutligen handlar det om ert dråpslagmot låg- och medelinkomsttagare, mot familjer, pen-sionärer och ensamstående i tillväxtregionerna, somvi senare ska rösta om. Det gäller fastighetsskattenoch taxeringsvärdena. I veckans nummer av tidningenVillaägaren läste jag de fullständigt cyniska uttalan-den som finansministern gör angående detta. Därsäger han: Jag tycker att fastighetsskatten är en brabeskattningsform eftersom ingen kan komma undan.Alla måste betala.På frågan om vad de pensionärer ska göra som nutvingas gå från gård och grund säger han: Jag kännerpersoner som när de haft svårt att klara kostnadernaoch ändå vill leva kvar i huset lånat mer pengar.Är detta finansministerns svar till de människorsom nu hotas av att få lämna sina hem?Anf. 60 Finansminister () replik:Fru talman! Först kan vi konstatera att vi inte tarut någon ökad fastighetsskatt totalt sett . Det är samma nivå på fastighetsskatten ikronor räknat som . Däremot sker det enomfördelning. Det intressanta är att även i t.ex.Stockholmsområdet kommer merparten av hushållenatt få en sänkt fastighetsskatt , eftersom mer-parten av hushållen i finns ihyreshusen. Det finns vissa grupper i som kommer att få kraftiga ökningar av sinfastighetsskatt. Vi jobbar bl.a. med den s.k. begräns-ningsregeln som förhoppningsvis kan klara ut en delav de här problemen.Mats nämnde hur har klarat sigjämfört med och andra länder. har enfantastisk tillväxt just . Den är t.o.m. högre änSveriges. Men har faktiskt inte lyckatsknäcka arbetslösheten på det sätt som gjort.Sverige har haft en mycket medveten politisk linje attsätta arbetslösheten som första punkt. Det är kanskeden stora skillnaden.Mats representerar ju en del av borgerlig-heten, men jag vet inte vilken del av borgerlighetenhan representerar. vill han plötsligt ha mer offent-liga utgifter. Det är kanske och somär den falang han tillhör. I vanliga fall är han ju oftasten blåkopia av Moderata samlingspartiet och tyckeratt de i första hand ska få ett systemskifte till stånd.Jag såg ett alldeles lysande inslag på Rapport förnågon vecka sedan i samband med att de borgerligapartierna presenterade sin ekonomiska reservation.De ville göra gällande att de hade en gemensam upp-fattning. På varenda fråga som reportern ställde tillMats , , och andrafanns det en uppfattning som var ja och en som varnej. Det fanns ingen samstämmighet. Det fanns ingensamstämmighet om sjukförsäkringen, socialförsäk-ringen, värnskatten, inkomstskatten eller bolagskat-ten. Det var samma gamla borgerliga splittring.Anf. 61 () replik:Fru talman! Finansministern lever kvar i det härgenomsnittseländet. Det är genomsnittligt inget ökatuttag, säger han. Men tala nu om vad fastighetsskat-ten kommer att bli för de familjer som sitter och oroarsig och som räknar på detta! Ni har ju räknat fel pådetta. När man nu börjar titta på hur det ser ut i verk-ligheten kan man se att dråpslaget är betydligt störreän vad ni angav i budgetpropositionen. Det är alltsåfråga om tusentals familjer som kommer att rökas utur sina hem. Sedan talar finansministern om att ge-nomsnittligt är detta inga problem. Det är cyniskt.Finansministern talar om att de kan ta lån om de villbo kvar.Sedan tycker han att jag vill ha ökade offentligautgifter. Detta beror möjligtvis på att finansministerninte har läst vårt budgetförslag. Vi har ett utgiftstakför som ligger under regeringens. Vi har gjorten annan fördelning. Vi satsar bl.a. 3 miljarder mer påatt kommunsektorn ska kunna klara av sina kärnupp-gifter, att vi ska kunna få en värdig vård och en skoladär barn lär sig läsa och skriva, att det blir ordning iskolan och att rättssamhället kan återupprättas. Dethar vi satsat på, . Men vi har bespa-ringar också. Om han läser majoritetens betänkandeska han se att vårt alternativ går ihop. Det finns någrabudgetredovisningskritiska punkter, men att alternati-vet går ihop sammantaget har inte ifrågasatts.Slutligen frågar finansministern om vårt gemen-samma alternativ. Låt mig konstatera att vi har ge-mensamma riktlinjer för hur politiken ska utvecklasframöver. Vi har fyra partier som går åt samma håll.Vi har lite olika profil, men den dag som väljarna geross mandat kommer vi att sätta oss ned och förhandlafram ett regeringsprogram. Det har ni inte gjort medVänstern och . Ni spretar åt olika håll ialla de stora och för landets framtid viktiga frågorna.Anf. 62 Finansminister () replik:Fru talman! När det gäller den sista punkten är detju så, , att ni i finansutskottet hade chansenatt skriva en gemensam borgerlig reservation tillregeringens budgetförslag. När ni får frågan, bl.a. iTV:s Rapport, om ni vill ha i sjukför-säkringen säger ja entusiastiskt ochBo Könberg från säger nej. Då frågarreporten: Vill ni ha en nivå på i socialförsäk-ringen? Ja, säger från entusi-astiskt. Nej, säger . Så ställs frågan: Skaman slopa värnskatten? Nej, säger , visst ska man göra det, säger . Så ställsfrågan: Ska man slopa den statliga inkomstskatten?Nej, säger . Ja, säger . Tillsist får man frågan: Ska vi ha högre bolagsskatt? Nej,säger . Ja, säger var många ja och många nej, och det varmycket enighet i alla svaren. Det var ett samlat enigtalternativ till regeringens budgetproposition.Med det gamla systemet skulle fastighetsskattenha ökat med om vi intehade gjort någon förändring i systemet, föreslår regeringen sänkta fastighetsskatterbåde för småhus och för hyreshus. Det innebär att deallra flesta som bor i hyreshus kommer att få skatte-sänkningar på sina fastigheter och ungefär hälften avsmåhusägarna kommer att få sänkta och den andrahalvan kommer att få höjda fastighetsskatter.Jag är helt övertygad om att det, både via be-gränsningsregeln och på annat sätt, går att hitta meto-der som gör att vi kan komma åt en del av de svårig-heter som finns kring fastighetsskatten.Anf. 63 () replik:Fru talman! Det här med att jag skulle vara endysterkvist är nog någonting som bara lever blandmanusförfattarna på . Det harinte stämt i någon av de debatter vi har deltagit i. Jagvisste att det var en fördel att använda en sportterm.Då vaknade finansministern till och ändrade i sittmanus. Det är alltid roligt när man kan glädja folkgenom att tala om saker som intresserar dem.Nu tänkte jag tala om en sak som intresserar migoch väldigt mycket. Det gäller skolan. Omvi pratar om långsiktiga strukturreformer och intebara om hur man hanterar konjunkturen, är ju skolanoch elevernas undervisning för framtiden alldelesavgörande.Vi vet att vi står inför ett jätteproblem med lärar-försörjningen. Det är ett stort problem redan i dag.Med de stora pensionsavgångarna kommer det att bliett jätteproblem. Då tycker vi att det är ett jätte-problem att ni och era kompisar är så otroligt mot-sträviga som arbetsgivare för att se till att lärarna kanfå bättre betalt och bättre arbetsvillkor. Men här iriksdagen kunde vi åtminstone göra så att vi bestämdeatt man fick använda extrapengarna till skolan för attbetala befintliga lärare för att stanna kvar.Jag skulle vilja be förklara varförhan tycker att man bara kan använda extrapengarnatill att ta dit fler andra vuxna, elevassistenter osv. meninte kunna använda pengarna till det som är det allraviktigaste, nämligen lärarna till barnen.Jag skulle vilja upprepa den fråga som jag ställde men aldrig fick något svar när det gäller fastig-hetsskatten. Vi i vill ha frysta taxerings-värden tills vi kan få ett vettigt system, men det villinte ni. Ytterligare ett problem är nu att taxeringsvär-dena kommer att bli ännu mycket högre än vad deberäknades bli när ni gjorde budgeten. Det kommeratt betyda att fastighetsskatteuttaget kommer att blihögre än vad som redovisas i budgeten. Jag skullevilja veta om finansministern kan tänka sig , motden bakgrunden, göra någonting åt det så att heltvanliga barnfamiljer kan ha råd att både bo kvar i sinaradhus och också få någon liten hacka över till någotannat än boendekostnaderna.Anf. 64 Finansminister () replik:Fru talman! Vem skulle tjäna på att man i dagslä-get frös taxeringsvärdena? Vilken grupp skulle ha denstörsta nyttan av att man fortsätter att frysa taxerings-värdena? Självfallet den grupp som har den snabbasteutvecklingen på priserna på sina fastigheter. Dengrupp som har villor med en snabb taxeringsvärdes-utveckling skulle vara den stora vinnaren om vi fort-sätter att frysa ytterligare . Via det förslagsom vi har lagt fram, där halva på småhussi-dan och definitivt en stor majoritet av dem i hyreshu-sen får sänkta fastighetsskatter tror jag att vi bidrarinte minst till att skapa lite jämnare förutsättningarregionalpolitiskt på många håll i vårt land till merrimliga kostnader. Det kan inte vara rimligt att fort-sätta att sticka huvudet i sanden och säga att vi intebryr oss om den väldigt snabba prisutveckling somsker exempelvis på fastigheter i Stockholmsområdet.Det är bra om vi på olika sätt kan bromsa upp denprisutvecklingen, för den är inte sund. Den kommerinte att ge folk möjligheter att få tillgång till bra bo-städer i just därför attde borgerligt styrda, framför allt moderatstyrda,kommunerna i ständigt vägrar attbygga bostäder. Det största hindret för en bra boende-situation i är att borgerligt styrda, mode-ratstyrda, kommuner inte bygger några bostäder iStockholmsområdet.Så skolan, . stora be-kymmer är att när Socialdemokraterna och regering-en, och föreslår 5 miljar-der mer till skolan lyckas ni intesamla borgerligheten att stödja ett sådant förslag. Detinnebär att ni på borgerligt håll inte har några pengarvare sig för lärarlöner eller för att anställa nya lärare,eftersom ni säger nej till ett samlat borgerligt förslag.Till sist kan jag trösta med att jagtyckte att i kampen om dysterkvisttiteln är detOdell och Högmark som tar hem priset.Anf. 65 () replik:Fru talman! Tyvärr gjorde finansministern så atthan upprepade inlägget från i går, riktat mot Mode-raterna. Jag är hjärtligt trött på era sandlådedebatterom vem som inte bygger bostäder var. I stort sett ärdet ingen som bygger några flerbostadshus i Stock-holm, så det kan vi lägga åt sidan.Jag ställde en fråga igen. när taxerings-värdena kommer att bli mycket högre än vad det sågut när ni gjorde budgeten, kan ni då tänka er att om-värdera er inställning? Det är klart att man inte evigtkan ha ett sådant här system, men det kommer ingetförslag till reformerad fastighetsbeskattning.