prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Jag skulle vilja ställa min fråga tillstatsminister , angående Zimbabwe.Staten har firat 20-årsjubileum som självständig stat, tyvärr under för-hållanden som präglats av våld och laglöshet.Jag hade själv förmånen att få besöka Zimbabweett flertal gånger och kunde då impone-ras av de framgångar vad gäller både ekonomisk ochdemokratisk utveckling som landet uppnått.Det är därför med stor oro och beklagan jag kun-nat notera de inslag av politisk maktfullkomlighet ochkorruption samt brist på respekt för de demokratiskaprinciperna som president visar prov på,särskilt under den senaste tiden.Mot bakgrund av detta samt att är enviktig mottagare av svenskt bistånd skulle jag viljafråga statsministern om planerar att ta någranya initiativ, enskilt eller via EU och FN, för att ommöjligt påverka utvecklingen så att landreformen kangenomföras under fredliga och lagliga former samt attfolket i ska kunna välja sin framtida poli-tiska ledning i fria och rättvisa val.Anf. 104 Statsminister ():Fru talman! Jag känner samma sorg över utveck-lingen i som gör. Dettror jag att vi gör allihop i denna kammare.Det var ett land som utvecklades i rätt riktningoch som var på god väg. Och ser vi en regim somfaktiskt börjar använda de våldsmetoder och hot omvåld för att förfölja motståndare som i sin tur en gångi tiden ju faktiskt drev fram frihetskampen. Det ärutomordentligt dystert.Fria, rättvisa val är nödvändiga i . Dekommer enligt planerna . Därefter kom-mer det, förhoppningsvis, en regim som vilar på etttydligt folkligt mandat och som har ett intresse av attgenomföra en jordreform. Och kommer attvara med och spela en roll för den jordreformen, påsamma sätt som vi har gjort inte minst inomEU där vi har tagit initiativ och via vårt bistånd där vihar varit med och stöttat en sådan jordreform.Men jag tror att det är klokt att nu först avvakta ettval i . Förhoppningsvis får man därefter enregim som är öppen för en anständig process.Anf. 105 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag tror atthela känner likadant. Självfallet gör vi det.Vad jag skulle vilja säga är att jag tror och vet attvi i har ett oerhört gott renommé i hela södraAfrika. Jag tycker att det skulle vara oerhört positivtom ni som regering kunde använda det goda renom-méet för att utöva påtryckning på president . 106 Statsminister ():Fru talman! Det gör vi, bilateralt men också viaEU. Och det tänker vi fortsätta att göra. Det är precissom säger, vi har ett gott anseendei hela denna region - inte bara i , intebara i , inte bara i utan i helaregionen. Det är naturligtvis mot bakgrund av vårtengagemang i befrielsekampen.Det ger oss också , tycker jag, en moraliskskyldighet att tala när vi ser en utveckling som är avsådant slag att vi inte vill vara med om den, och detgör vi.Sedan hoppas jag att vi kan utveckla vårt bistånd.Men det kräver också, naturligtvis, att vi får en regimsom strävar efter de biståndspolitiska mål som vitycker är viktiga, inte minst demokrati, jämställdhet,miljöhänsyn och naturligtvis också fattigdomsbe-kämpning.Satsningar inom sjukvårdenAnf. 107 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till socialmini-ster inom försvaret kommer att skapaett utrymme för angelägna satsningar inom sjukvår-den. Arbetet med detta har pågått i regeringen.Min fråga till är: När blir det klartpå vilket sätt pengarna kommer att användas och hurde kommer att fördelas?Anf. 108 Socialminister ():Fru talman! Svensk sjukvård har i allt väsentligtett stort problem som ofta diskuteras här i ,och det är tillgängligheten. Vi behöver satsa merresurser på sjukvården för att kapa köer, för att göravården tillgänglig. I princip ska man inte behövavänta över huvud taget för att få den vård man behö-ver för att klara ett anständigt och värdigt liv.De åtta miljarder som avsattes från försvaret tillsjukvården och den miljard som regeringen i samar-bete med och presenteradei höstas ska fördelas så att ska gå till landsting-en och till kommunerna. Syftet är att de ska gåtill att förstärka primärvården, psykiatrin och de me-dicinska insatserna i äldreomsorgen under en fyraårs-period.Förhandlingar pågår just nu med Landstingsför-bundet och . Vi hoppas att kunnavara färdiga med dessa förhandlingar och redovisaresultatet . Detta resultat ska sedanligga till grund för en handlingsplan för hela sjukvår-den som vi hoppas kunna presentera för ijuni, innan riksdagsuppehållet.Anf. 109 HANS ():Fru talman! Om jag då tolkar socialministern rättkommer innan vi går på sommaruppehållatt få ta del av planen och se på vilket sätt den priori-terar de här angelägna områdena. Vi kommer ocksåatt se hur majoritetsförhållandena ser ut för att senarei höst föra det genom riksdagen.Anf. 110 Socialminister ():Fru talman! Såvitt jag har förstått finns det enbred majoritet bakom att flytta dessa pengar frånförsvaret till sjukvården. Det finns också skäl att troatt det finns en bred uppslutning bakom principen attsatsa på de här områdena. och Social-demokraterna gjorde upp när det gällde att flytta deåtta miljarderna, och harvarit med i diskussionerna om den fortsatta satsning-en. Det finns en majoritet bakom detta.Det som kan bli bekymmersamt är när vi kommeratt upptäcka att Moderata samlingspartiet inte villvara med och dela pengarna. Det finns faktiskt ocksåett par landsting som leds av . Det ska blispännande att se hur de ställer sig till detta, ifall detänker tacka nej till de här pengarna eftersom dekommer från försvaret.De teologiska högskolornaAnf. 111 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till utbild-ningsministern. Vi har ju en reformerad och utbyggdhögskola och vi har statliga och fria högskolor i skönförening. Det är olika huvudmän och ett spännandeutbud. Vi har fått en ökad intagning och den lär välväxa.Men det finns problem för några få små, nya hög-skolor. Jag tänker på de nystartade teologiska hög-skolorna i , och där manhar andra och sämre villkor än de gängse.Min fråga är om utbildningsministern anser att detfortsatt är rimligt att några få, små, säg gärna fattigahögskolor ska leva under knappare resurser än andrahögskolor.Anf. 112 Utbildningsminister ():Fru talman! säger att vi har ettspännande utbud bland våra högskolor. Det håller jagverkligen med om. Här finns ju en verklig bredd medutbildningsinriktningar som lockar många människortill högskolorna.De teologiska högskolorna spelar också en viktigroll i det här utbudet och möter ett stort intresse blandmånga människor. Regeringen har också valt att sär-skilt stötta utbildningarna bland de teologiska hög-skolorna, genom en viss tilldelning av ytterligareplatser generellt sett men inte minst genom en sär-skild stöttning av den utbildning i mänskliga rättig-heter som den teologiska högskolan i är en mycket intressant utbildning på 40-poängsnivån där väldigt många har blivit intresseradeav att skaffa sig en fördjupning i teori om mänskligarättigheter och praktik i mänskliga rättigheter. Rege-ringen har alltså uppmärksammat situationen ochockså givit högskolorna ett stöd under den senastetiden.Anf. 113 ():Fru talman! Jag uppskattar de vänliga orden frånutbildningsministern om de nya högskolorna. Dethandlar om en viss innovation där gamla och nyateologiska fakulteter har ett befruktande samarbete.Men han svarar inte på frågan: Är det rimligt attnågra få, små och faktiskt fattiga högskolor skatvingas leva med en situation då man får vädja tillenskilda människor i tusental för att med skattadepengar fylla upp det statsmakten i andra sammanhangger? Vi kräver ju inte det av banker, institutioner ochkommuner att man enskilt ska gå in med särskildapengar utöver de skatter vi betalar. Därför hänger minfråga faktiskt i luften, och jag skulle vilja att utbild-ningsministern här och eller senast i budgetpropo-sitionen kommer med ett besked om den lilla juste-ringen - statsfinansiellt högst försumbar - att rätta tillför några hundratal högskolestuderande så att manfick den rättvisan ordnad. Ett besked här vorevälgörande, utbildningsministern.Anf. 114 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag gav ett besked i mitt svar, nämli-gen att regeringen har uppmärksammat de teologiskahögskolornas önskemål och förstärkt dem med ytter-ligare platstilldelning.Det finns en tradition inom det här området, näm-ligen att frikyrkorna ställer upp med ett engagemangkring sina högskolor och staten har gått in och stöttatdem ytterligare.Jag utesluter inte att det kan komma ytterligare in-satser från regeringen , men så sent somförra året har jag till meddelat att vi går inmed ytterligare stöttning, inte minst i den intressantautbildning i mänskliga rättigheter som bedrivs här iStockholm.Landsting och kommuner med underskottAnf. 115 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Det går ju bra för i många avseenden, inteminst för staten, näringslivet och aktieägarna. Menfortfarande finns det många landsting, och faktiskt enhel del kommuner, som har röda siffror och svårt attfå det att gå ihop.I dagarna sitter man i kommuner och landstingoch försöker lägga budget för de närmaste tre åren.Jag vill fråga statsministern om han har några rådtill de kommuner och landsting som inte får det att gåihop. Vad ska de göra? Ska de höja skatten, eller skade fortsätta med nedskärningar?Anf. 116 Statsminister ():Fru talman! är jag frestad att ge råd. Men detvore nog dumt eftersom bilden är väldigt olika.Jag följer det här mycket noga och nära, och villsäga att det vore direkt felaktigt att påstå att det finnsen metod som hjälper i den här situation. Någon ellernågra kommuner kanske ska höja sin skatt. Några ligger helt fel i kostnadsbilden. Andraär drabbade av en förändring i befolkningsunderlagetsom de själva inte kan göra något åt, kanske på grundav att en hel näringsgren viker. Där måste staten varamed och hjälpa till.Därför har vi två instrument som vi användermycket aktivt, dels stöd till kommunala bostadsföre-tag, den s.k. bostadsakuten, dels den extra insatsen avpengar i kommuner som är drabbade av ekonomiskkris.Jag tror att vi har instrumenten.Min respekt för kommunpolitikerna i dessa hårtdrabbade kommuner säger mig att det vore direktdumt att stå i och ge enskilda kommunerråd. De begriper bäst själva.Anf. 117 ():Fru talman! Det här är naturligtvis ett komplextproblem, men det gör det inte lättare när staten ställerkrav på kommunerna att ha en budget ibalans. Till ska man kunna få respit attordna detta.Vi som är för en offentlig sektor som är väl funge-rande när det gäller vård, omsorg och skola måsteockså se till att kvalitetskraven kan uppfyllas. Det härär ett problem just . Visst får vi lite hjälp framövermed försvarsmiljarderna. Men det här är ett problem,inte minst i mitt hemlän ; det rödaGävleborg.Anf. 118 Statsminister ():Fru talman! Det finns ett farligt inslag som jag villprotestera mot i resonemang, och detär att man skulle klara kvaliteten i kommuner ochlandsting genom att ge avkall på att man skulle hainkomster och utgifter som går ihop. Vi har haft enperiod i - en förfallsperiod - då man lånadetill de här utgifterna. Det slutar alltid med elände. Endag kan man inte längre låna, och ska lånen beta-las tillbaka. Då drabbas alltid de som har det sämstställt hårdast.Att vara emot att ha balans i ekonomin är ingen-ting annat än att börja avvecklingen av den gemen-samma sektorn. Det är enkel och ytlig populism.Vi ska hjälpa de kommuner och landsting sominte själva kan göra något åt sin situation. Det ska vigöra solidariskt i hela vårt land. Den politiken tänkerjag stå för, och den politiken står regeringen för, menvi kommer inte att göra det genom att återigen startasedelpressarna eller låna pengar utomlands. Det är enförkastlig politik.EnergiskatternaAnf. 119 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern, och jag gör det med utgångspunkt i de avbrutnaskattesamtalen. Något som jag beklagar. Vi beklagarfrån sida särskilt delen om energiskat-terna, vilka är utomordentligt viktiga för att få fart påden småskaliga och förnybara elproduktionen. Jagtror att det också skulle finnas förutsättningar församsyn i de frågorna.Jag får påstötningar från den här bran-schen som blöder av problem eftersom det saknasbesked på en rad punkter.Jag vet att det kanske egentligen är en fråga förfinansministern, men min fråga är: Är statsministernberedd att kraftfullt verka för att vi får fram ett ener-giskattebeslut och att de regelsystemen ska främjaelproduktionen från förnybara energikällor?Anf. 120 Statsminister ():Fru talman! Som frågan är formulerad är jag be-redd att direkt säga ja. Det är den inriktning vi ska ha.Sedan ska den lösas på ett tekniskt bra sätt. Vi somhar den här grundläggande uppfattningen får välhjälpas åt för att hitta en bra lösning.Jag ger inte upp hoppet, även om skattesamtalenär avbrutna, att vi i riksdag ska kunna hittalösningar som är ganska breda.Det är ett område som vi säkert får komma tillba-ka till.Anf. 121 ():Fru talman! Kan jag av statsministern få något be-sked om inriktningen på en tidpunkt när vi är fram-me? Det är oerhört bråttom. De mellan 400 och 500företag som väntar, orkar inte vänta mycket längre.En positiv signal om en tidpunkt skulle vara mycketvälgörande.Anf. 122 Statsminister ():Fru talman! Jag är av naturliga skäl inte beredd attge en sådan tidpunkt i den här typen av svar, men jaghar ingen annan ambition än . Det härbör lösas så snabbt som möjligt och gärna i en bredsamverkan.Skärpt vapenlagstiftningAnf. 123 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.För några veckor sedan fattade beslutom skärpt vapenlagstiftning. I det betänkandet fannsen reservation från när det gällde till-stånd för dem som utövar sport med hjälp av vapen.När de slutar vara aktiva och slutar att träna skullederas tillstånd gå ut.Jag blev väldigt förvånad över att vi moderatervar ensamma om reservationen.Lite nostalgiskt skulle man kunna gå tillbaka ochse på våra femkampare då de var som allraduktigast. När de slutade, skulle de då inte få behållade vapen som de vann segrar för med?Vi kan nämna som många avoss har tittat på. När hon slutar, ska honinte kunna få behålla sitt vapen för att tillståndet gårut?Vi kan dra paralleller med andra idrotter. SkulleStenmark inte få behålla sina skidor? En märkligtanke.Min fråga är således till justitieministern: inte att man på något sätt måste setill att få smidiga fortsatta möjligheter för dessa id-rottsmän, som råkar ha vapen som instrument, att fåbehålla dem?Anf. 124 Justitieminister ():Fru talman! Jag sympatiserar i och för sig medden utgångspunkt som har i sinfrågeställning. Det är klart att människor som har lagtned mycket av sitt liv och sitt hjärta i en sysselsätt-ning som involverar vapen har en annan relation tilldet vapnet än vad vi andra kanske har.Till skillnad från skidor kan vapen döda.Bakgrunden till skärpningen av vapenlagstiftning-en är ju att vi vill säkerställa att i så liten utsträckningsom möjligt legala vapen hamnar i illegala händer.Det gör de dessvärre med jämna mellanrum. Detgäller även vapen som används i sportsammanhang.Det är naturligtvis bakgrunden till en regel somsäger att när man inte längre har en praktisk använd-ning för ett vapen ska man inte heller längre ha ettsådant. Slutar man jaga ska man inte ha jaktvapen.Slutar man vara aktiv i sport ska man inte ha ett va-pen.Vi har ju öppnat en möjlighet just för att säker-ställa att man av särskilda skäl ska kunna behålla ettvapen som man har en relation till, nämligen att heltoskadliggöra det. Då kan man behålla det.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tycker att de möjligheter som gesmed hänvisning till särskilda skäl är för snäva. Själv-klart är vapen farliga, men om det finns några omdö-mesgilla personer som ska ha rätt att ha vapen, perso-ner som man kan lita på, är det de människor somofta under många decennier har tränat och tävlat påett väldigt fint sätt. Det är fråga om en desavoueringfrån vår sida av dem och deras sportutövning som jagtycker att vi inte ska ägna oss åt.De här personerna kan säkert bevara sina vapenpå samma sätt som de har gjort under sin aktiva peri-od och under sin tränartid. Och vad är det som säger,justitieministern, att de inte av och till vill fortsättamed sin sport? Det vill alla vi som har ägnat någontid av livet åt sport göra. Jag är övertygad om attockså många av de här personerna vill göra det.Se på , som har vunnit mångasegrar och som fortsatt också sedan han nått en högålder!Anf. 126 Justitieminister ():Fru talman! Om det är så att man av och till fort-sätter med sin verksamhet, det må vara jakt- ellersportutövning, har man naturligtvis rätt att inneha sittvapen. Det är när man över huvud taget inte längreanvänder det som frågan blir aktuell.Jag vill understryka för attdet inte är omdömet hos dessa vapeninnehavare somvi tvivlar på. Det är de människor som stjäl och an-vänder legala vapen så att de blir illegala som vi intelitar på och som vi måste skydda oss emot.Den nya lärarutbildningenAnf. 127 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utbild-ningsminister . avserregeringen att lägga fram propositionen om en nylärarutbildning. Sannolikt kommer den nya lärarut-bildningen att kunna realiseras tidigast ellermöjligen 2002. Utbildning i Waldorfpedagogik be-drivs på ett antal skolor i landet. En av dem är RudolfSteinerhögskolan i med erfarenhet av attutbilda lärare i denna pedagogik.Tyvärr erfar högskolan nu att regeringen inte tarden här utbildningen riktigt på allvar. Trots att Sveri-ges riksdag krävde en statligt finansieradfullständig Waldorflärarutbildning, dröjer regeringenmed beslutet. Uteblivna statsbidrag och osäkerhet omframtiden innebär stora svårigheter för högskolan attvidmakthålla både kompetens och kapacitet.Var ligger haken som gör att de här friståendehögskolorna inte får samma rätt som övriga högsko-lor? Jag tänker på examensrätt, statliga bidrag osv.Anf. 128 Utbildningsminister ():Fru talman! Precis som sägerarbetar vi nu med en reformering av hela lärarutbild-ningen. Jag menar att det är naturligt att man i detsammanhanget också tittar närmare på den framtidaorganisationen av Waldorfutbildningen. Det voremycket märkligt att bryta loss denna del när vi samti-digt gör en genomgripande reformering av hela vårtlärarutbildningssystem.Däremot har regeringen också enligt riksdagensuppdrag presenterat lösningar när det gäller påbygg-nadsutbildning med Waldorfinriktning, där vi ocksåhar ställt statsbidrag till förfogande för Waldorfsko-lorna. Dessa har dock inte lyckats attrahera tillräckligtmånga elever för att kunna använda hela det statsbi-draget.Regeringen har också gått in medextra stöd oberoende av antalet elever för att hjälpatill med bl.a. införskaffande av utrustning. Så vissthar regeringen uppmärksammat Waldorfutbildningen.Men den framtida organisationen måste bedömas isamband med att vi reformerar hela lärarutbildningen.Jag räknar med att inom ganska kunna läggapropositionen om den på bord.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern fördet svaret. Jag skulle dock vilja fråga om jag konkretkan tolka det på det sättet att utbildningsministern ärpositiv till att också ge de här friståendehögskolorna statsbidrag och framöver eventuelltockså examensrätt.Anf. 130 Utbildningsminister ():Fru talman! ska tolka mig såsom jag alldeles svarade, att vi återkommer tilldetta i lärarutbildningspropositionen, där vi också görbedömningen av Waldorfutbildningens plats i denframtida lärarutbildningen.Demokrati och inflytandeAnf. 131 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet angående demokrati och inflytande.Både Unga Örnar och, som vi senast hört, numeraäven SSU har gjort undersökningar som visar attmånga ungdomar känner sig inte ha inflytande ochdelaktighet på ett bra sätt i skolan och inte heller harett rikt fritidsliv. I det svenska samhället, som byggerpå öppenhet och demokrati, är det viktigt att det upp-växande släktet är delaktigt och inte känner utanför-skap, vilket kan leda till oroligheter i samhället.Vad avser statsrådet att göra för att öka delaktig-heten och engagemanget bland ungdomar?Anf. 132 Statsrådet ():Fru talman! Det uppväxande släktet är det vikti-gaste som vi har. Om vi bygger det framtida Sverigemed utgångspunkt i barnens och ungdomarnas behov,blir det ett bra samhälle för oss alla. Om vi i dagmärker att barn och ungdomar upplever att man inte itillräcklig utsträckning lyssnar till dem och respekte-rar dem och att de känner sig inte ha tillräckligt in-flytande, är det naturligtvis någonting som vi måsteändra på.En av de undersökningar som hän-visar till är gjord av SSU. I den visar man att trots attmånga skolor har antimobbningshandlingspla-ner, är det väldigt få elever som känner till att definns. De faller ju till marken om inte de som ska hanytta av planerna inte ens vet om att de finns och intehar varit med om att utforma dem.Det här är någonting som regeringen tar på störstaallvar och försöker förändra, dels när det gäller möj-ligheter till inflytande för högskolestudenter, alltsåunga vuxna, dels i en del andra avseenden.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är bra kommer att titta på detta framöver. Kan manockså koppla detta till möjligheter till inflytande ochengagemang i fritidssysselsättningar? Det är oerhörtviktigt att barn och ungdomar i föreningslivet och ihela Folkrörelsesverige kan lära sig demokratifrågoroch känna att de har möjligheter att påverka i framti-den.Anf. 134 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska fortsätta där jag slutade och såsmåningom försöka knyta ihop säcken.Förutom det som gäller unga vuxnas inflytande påhögskolan har vi också från regeringens sida i direk-tiven till den lokaldemokratiska utredningen betonatjust det som tar upp, nämligen hur vikonkret ska kunna garantera att barns och ungdomarsinsyn, inflytande och engagemang i samhällsfrågortas om hand av kommuner och av de politiska are-norna på det lokala planet. Detta är alltså någontingsom en utredning sitter och funderar över. Förhopp-ningsvis kommer ett svar på detta i början på nästavår.Inflytande över fritidssysselsättningar betonas iden avslutade somnågot väldigt viktigt. En stark demokrati består inteav en stark stat och starka kommuner utan av en starkmedborgaranda hos oss alla. Därför är det viktigt attvi har det här perspektivet med oss i livets alla skeen-den, också . De åtgärder som jag nu vidtarför att följa upp utredningen handlar mycket om att tatill vara de ideella organisationerna och ungas infly-tande i dessa.De små ämnena på universitetenAnf. 135 ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga utbildningsmi-nister angående de små ämnena påuniversiteten. De stora svenska universiteten hargenom åren haft ansvar för att ganska små men vikti-ga ämnen har kunnat fortleva, men med en stramareekonomi hotas nu dessa ämnen. Exempel från univer-sitetet i är att det inte är säkert att det tillsätts enprofessur i latin, att nyhebreiska institutionen ochfinska institutionen hotas, att historiskamuseum hotas osv. I diskuteras samman-slagningar av mindre ämnen.Min fråga är vilket övergripande ansvar ministernanser att staten och ska taför att förhindra att vissa ämnen försvinner helt.Anf. 136 Utbildningsminister ():Fru talman! Det normala är naturligtvis att hög-skolor och universitet själva har all makt att beslutaöver sitt utbildningsutbud. Vi från statens sida grans-kar via att man upprätthåller kvalitet,och den ordningen har vi förstärkt väldigt kraftigt i år.Det är klart att det finns en del ämnen där detfinns skäl att fundera över att ha ett större nationelltgrepp. Det handlar om de småämnen som på. Det kan vara språk som inte på något sätt ärsmå i världen men som är små i vårt universitetsvä-sende.Det arbetar regeringen med. Vi har en utredningsom grund. Jag räknar med att i bl.a. forskningspoli-tiska propositionen återkomma med förslag.Min bedömning är att det kommer att krävas ett na-tionellt ansvar för att se till att småämnena på vårauniversitet samordnas och att ansvar fördelas. Detfinns ett riksansvar för att se till att de lever gott ock-så i framtiden.Anf. 137 är frågestunden för avslutad.