prot · GO0923 · 2000-11-08 00:00:00 — Jagtycker inte heller att den lösning som har varit är bra,där vi har fått en lång rad processer på ett sätt som jaginte tror har varit bra ur konsumentsynvinkel heller.Det är därför som vi vill ha dessa förtydliganden omskadligheten som en mycket viktig del vid prövning-en, precis som missbruket.Herr talman! När det gäller offentlig sektor är detkorrekt att jag kommer från näringslivet, även om jagär konsument när det gäller offentlig sektor. Jag hardock en hustru som kommer från offentlig sektor.Och jag kan inte dra någon annan slutsats än att det ärframför allt för vårdtagarna som vi har sjukhus i of-fentlig sektor. Det är för konsumenterna, eleverna,som vi har skolorna och många andra saker i offentligsektor. Men det är bra om det finns alternativa arbets-givare också. Det gynnar dem som äranställda i offentlig sektor. Jag säger inte att det ärsvart eller vitt i alla delar, att allt är bra i den ena ochallt är dåligt i den andra. Men det ska finnas alternativsom man prövar och som kan öka effektiviteten ochge bättre kvalitet och pris. ska det ske enkvalitetskontroll. Detta tror jag är bra.Herr talman! : När vi privatiserade en stordel av äldreomsorgen i , , ville deäldre framför allt komma till den privata omsorgen.Den togs i stor utsträckning över av personalen medlägre kostnader och större efterfrågan från de gamla.Jag tycker att det är ett mycket bra exempel, och detgav valfrihet med många olika arbetsgivare.Anf. 55 ()replik:Herr talman! När det gäller taxifrågan sade jagjust att det är en av de frågor som vi har diskuteratutifrån att vi såg att den inte var helt enkel. Men vifann dock att den modell som Per före-träder i detta fall inte innebär en förbättring i nuva-rande läge. Inte heller i denna debatt har jag funnit attPer modell är den som jag skulle viljarösta för i detta fall. Men visst finns det problem hurman än gör i denna bransch. Den har varit föremål förmånga diskussioner i denna kammare under årenslopp, just på grund av att det inte är en helt enkelbransch.När det gäller offentlig sektor tillhör jag ett partisom tycker att det är bra att det finns alternativ. Vihar också värnat om alternativen. Men det var dendogmatiska synen på kvinnor inom offentlig sektorsom jag vände mig mot, där man utgick från att iprincip alla kvinnor som har anställning inomoffentlig sektor skulle gynnas av en privatisering. Jagvet att så inte är fallet, därför att det blir en annansituation. Det var den formuleringen som jag vändemig mot. Men visst värnar jag också om att det skafinnas valmöjligheter och alternativa former osv. Detska naturligtvis också finnas möjligheter för perso-nalkooperativ osv. men under former som också göratt konsumenten, i det här fallet de äldre, har möjlig-het att få en god vård och omsorg.Anf. 56 PER () replik:Herr talman! Den sista preciseringen tycker jagvar bra. Vår uppfattning är ju inte att allt ska privati-seras. Det går inte i alla delar. Det finns en korrekt-het, som påpekade. I vissa kommu-ner, inte minst i extrem glesbygd, finns det t.ex. ingaalternativa vårdgivare eller andra som vill ge bud. Detär fråga om att tillåta utmaningar, att låta andra geförslag på hur man kanske löser problemen effektiva-re med högre kvalitet. Det är det som jag vill slå vaktom, och det är det som jag tror är bra även för an-ställda, dvs. att kunna byta arbetsgivare när person-kemin kanske inte stämmer eller att kunna lösa pro-blemen på ett annat sätt.Sedan vill jag återgå till taxiföretagen. Vi är liteenvisa här därför att om det är en skadlig konkurrens-begränsning eller om någon missbrukar sin ställningom man har 38 bilar, så tycker vi att det är någontingsom inte är bra, och det vill vi inte släppa fritt. Det ärdärför som vi vill göra den här preciseringen av lageni stället för att lämna ett allmänt undantag för allataxiföretag eller samverkansformer med upp till 40bilar, därför att det omfattar, vilket jag tror att deflesta i kammaren är medvetna om, en stor del avSverige där man har upp till 40 bilar. Det är ett väl-digt stort antal orter, och det blir få orter kvar där mankräver konkurrens.Anf. 57 ()replik:Herr talman! När det gäller taxinäringen har vi,som jag sade, diskuterat denna fråga. Vi har kommitfram till att modellen med att undanta 40 bilar är densom vi tycker verkar vara bäst i detta läge. Vi tyckerinte att den modell som Per värnar om idetta sammanhang var den bästa. Det må vara rätteller fel. Det återstår väl att se. Jag tror inte att vi ärhelt färdiga med denna fråga, utan den lär nog kom-ma tillbaka som så många andra frågor gör i det härhuset.När det gäller offentlig sektor kontra privat sektorär det också oerhört viktigt att också värna om att vihar en god offentlig sektor och att den kan upprätt-hålla en hög kvalitet, så att man kan känna sig trygginom det som man faktiskt är med och betalar till somkonsument under årens lopp.Anf. 58 () replik:Herr talman! Anledningen till att jag begärde re-plik är frågan om den offentliga sektorn. Jag tyckeratt det är viktigt att understryka att det är positivt medmånga olika aktörer på den här marknaden, inte minstför de anställdas del. De kan själva starta företag ochta över viss verksamhet om de har intresse för det,och det ska inte motverkas från det offentligas sida.Anställningsvillkoren skulle också förbättras för demsom är anställda inom det som är offentlig sek-tor om det finns flera olika arbetsgivare som konkur-rerar om arbetskraften. Jag tror att detta är en delför-klaring till att s.k. kvinnojobb har lägre lönenivåer änvad man har inom många andra sektorer. Här finnsdet utrymme för mer av privat företagande, mer avpersonalkooperativ osv. som har visat sig vara formersom har fungerat bra på många håll där det har prö-vats.När det gäller taxi- och ICA-frågan har vi i ut-skottet följt våndor. Med anledning avpropositionen väckte en motion där manskrev bl.a. att om gruppundantaget togs bort skulledet försämra för småbutikernas möjlighet att ge ser-vice i glesbygd.Men under ärendets gång har man utan någon somhelst hemställan till regeringen låtit sig övertygas omatt man nog skulle lägga sig. Det är kanske andraöverväganden som har gjort att man har hamnat påden ståndpunkten, men jag tycker att det är beklagligteftersom vi hade kunnat få en majoritet för ett beslut ien annan riktning och som hade varit bättre för gles-bygden.Anf. 59 ()replik:Herr talman! Angående det sista vill jag säga attvi gjorde en annan bedömning av vad som var bättreför glesbygden. Vi tyckte att det förslag som vi till-sammans med socialdemokraterna blev överens omvar bättre för glesbygden än det förslag som ni frånborgerligt håll ville få igenom.När det gäller offentlig sektor är det precis somGöran säger. Det finns en fördel med attdet är fler aktörer. Visst är det så. Men det är ocksåviktigt - och det tycker jag att somföreträdare för ett av de ansvariga partierna i ska ta till sig - att man som politikeroch ansvarig för offentlig sektor ser till att kvalitetenkan upprätthållas och att personalen har en bra arbets-situation. Det är den gruppen som man är arbetsgiva-re för, och där finns det mycket övrigt att önska, inteminst när det gäller sjukvården i Stockholm.Jag har pratat med en hel del sjuksköterskor bl.a.på som är oerhört bekymradeöver vad som håller på att ske. Man försämrar perso-nalsituationen så att sjuksköterskorna inte vill varakvar. Det har man faktiskt ett ansvar för.Det är klart att det är lättare med en privat aktörsom har ledningsansvaret helt själv än att förlita sigpå politiker som inte vill ha en god offentlig sektor.Det är precis det som ni säger. Ni vill egentligenprivatisera alltihop. Därmed vill ni gärna se att detsom har byggts upp raseras. Det kanjag inte ställa upp på.Vi har ett oerhört stort ansvar, och jag tycker attockså parti borde ha det i det härfallet.Anf. 60 () replik:Herr talman! Det var ett angrepp på oss, att viskulle vara ute efter att rasera vård och välfärd.Mycket ska man höra innan öronen trillar av, men detfår man stå ut med.Självfallet ska vi ha en bra välfärd som gäller alla,alla som är sjuka, gamla osv. Det har vi alla politikerett ansvar för. Jag tror inte att det är någon som är uteefter att försämra för någon. Sedan har vi olika lös-ningar. Är det så att man är dogmatiskt inriktad på attallt ska ske i offentlig regi, tror jag att man är fel ute.Då kan vi inte få den vård som är bäst för patienterna.Det behövs mer av valmöjligheter och nya lösningar.De problem som vi har, som vi och också uppmärksammar finns inom denoffentliga sektorn. Det behövs fler alternativ somvisar på andra vägar för att man ska kunna lösa dessaproblem.När det gäller ICA-undantaget skrev isin motion att det var fel att ta bort gruppundantaget.Men vad man har fått är en försäkran från utskottetsmajoritet att om det visar sig att detta går åt skogenska regeringen komma tillbaka till medförslag.Vi är alla medvetna om med vilken snabbhet riks-dagens arbetsformer medger att vi arbetar. Skulle detnu vara så - hemska tanke - att många små på landsbygden slås ut hjälper det inte demsärskilt mycket om vi säger att regeringen kommer attutvärdera frågan. Man kommer kanske att upprättanågon PM och remissbehandla ärendet. Så småning-om kan det föreligga en proposition till riksdagensom behandlas . Men då är detför sent.Jag tycker att har sålt sig alldeles förbilligt i den här frågan utifrån den position som manhade när man skrev en självständig motion.Anf. 61 ()replik:Fru talman! Jag tror inte att den här propositionenutgör något hot mot på landsbygdenjämfört med det hot som de lever under från stor-marknader och när det gäller köptrogenheten frånkonsumenterna.I glesbygden finns det ganska få jobb. De flestapendlar till och från någon stad där det ofta finns ettstort köpcentrum som det är enklare att besöka på väghem från jobbet än att åka till närbutiken, vilket utgörett oerhört stort hot mot närbutiken. Det kommer vinog inte åt vare sig med den modell som ni vill haeller med den modell som föreslås i propositionen.Det hotet kommer att kvarstå om man inte satsar merpå en levande landsbygd, och det lär vi ju få åter-komma till.När det sedan gäller offentlig sektor är det ocksåen fråga om det som jag betonande, nämligen ompersonalpolitik och värnandet om de anställda. Detkan inte vara rimligt vare sig för personalsituationeneller för vårdtagarna att man på vårdavdelningar i daginte har i stort sett någon fast personal kvar, utan detkommer in bemanningsföretag med korttidsanställ-ningar som ska ta hand om vården. Det anser jag intevara en kvalitetssäkrad vård.Det är exakt det som händer bl.a. på Karolinskasjukhuset i , och det här gör mig väldigtbekymrad. Man borde vara mycket mer mån om attvärna om en bra vård och se till att den byggs ut ochkan behållas på ett bra sätt.Anf. 62 ():Herr talman! Jag kommer i detta anförande attbelysa konsekvenser vid avsaknad av eller bristandekonkurrens. Jag kommer uppehålla mig vid flygtrafi-ken mellan och som ärett bra exempel på detta. Det är en trafik där statenhar ägarintresse och därmed har regeringen möjlighetatt agera om viljan finns.Herr talman! Lite om bakgrunden.Tidigare var det två flygbolag som upprätthöll tra-fiken mellan och . Sky-ways flög till och Flying Enterprice flög tillBromma.Staten äger genom 20,1 %av SAS-gruppen och SAS äger i sin tur avSkyways. äger hela FlyingEnterprice. Således finns det nu ingen konkurrens omflygtrafiken mellan och på resan mellan och -från eller - har höjtstvå gånger och kostar nu . Vid en kon-troll nu var priset . Det är enbetydande höjning som har skett på ett år.Det första som hände vid samgåendet till ett flyg-bolag var att priset på årskort mer än fördubblades.Men efter omfattande påtryckningar backade flygbo-laget något. Jag tycker inte att det är en rimlig prisni-vå. Självfallet hämmar detta näringslivsutvecklingoch möjligheter för resande med flyg till och frånGotland.Herr talman! För att råda bot på den bristandekonkurrensen och det orimliga prisläget så är det nukrafter i gång för att starta ett nytt flygbolag för trafiktill och från och Stockholmsområdet.Det pris som diskuteras är rimligt och väsentligtlägre än det som gäller. Vidare kommer resandeatt få ytterligare ett alternativ till det enda flygbolagsom nu finns, och det är bra.Herr talman! börjar bekymren.När det nya flygbolaget började undersöka möj-ligheterna visade det sig att det inte gick att få s.k.slots i . Slots är tider för att startaoch landa. Självfallet går det inte att bedriva flygtra-fik utan tillgång till start- och landningsmöjligheter.Konkurrenssituationen, eller bristen på konkur-rens, på den svenska inrikesflygmarknaden är ettresultat av SAS dominerande ställning. SAS har påolika sätt lierat sig med de mindre flygbolagen ochsom i fallet gått in som aktiv ägare. Därtillska läggas att , en statlig myndighet,naturligen har omfattande kontakter med det domine-rande flygbolaget.Jag tror att alla mer eller mindre instämmer i att viinte har en fungerande marknad inom inrikesflyget,vilket återspeglas bl.a. på biljettpriset.Konkurrensverket har uppmärksammat detta ochlämnat förslag till regeringen.Kortfattat innebär förslagen på detta område:? att man aktivt ska arbeta för en ändring av reg-lerna för slots-fördelning så att de blir mer dy-namiska och ger ökat utrymme för konkurrens,? att man ska ge flygbolag i inrikestrafiken chansatt utveckla trafik i konkurrens med SAS, delsgenom att beakta konkurrensaspekten vid plane-ring av ökad flygkapacitet, dels genom att villkorför trafiken på även fortsättningsvis ut-formas så att förutsättningarna för konkurrenskvarstår och slutligen? att avyttra SAS ägarandel i Skyways.Dessvärre har regeringen i den proposition som nubehandlas inte beaktat förslag vadgäller inrikesflyget.Jag förutsätter att regeringen återkommertill med förslag enligt Konkurrensverketsrekommendationer vad gäller ökad och sund konkur-rens inom inrikesflyget.Herr talman! Detta är ett exempel från vardagsli-vet på hur bristande konkurrens och intressegemen-skaper negativt kan påverka utvecklingen för en helregion.Det är viktigt att det finns verklig konkurrensinom alla områden, och jag beklagar att en utskotts-majoritet lite halvhjärtat behandlat denna proposition- en proposition som inte på något sätt täcker allaområden.Med detta instämmer jag i Moderata samlingspar-tiets tidigare yrkande i föreliggande betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )6 § arbetsformerFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU4Riksdagens arbetsformer (prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 63 ():Herr talman! Det här betänkandet behandlar mo-tionsyrkanden från såväl årets som förra årets mo-tionsperiod. Alla tar upp vårt interna arbete här iriksdagen och arbetet i våra valkretsar. Men det inne-bär inte att de inte har bäring också på den demokra-tiska utvecklingen i samhället i stort, tvärtom. Frågorsom har med val att göra, t.ex. IT-policyeller att öppna sammanträden för insyn, bara för attnämna några, har naturligtvis med möjligheter attkommunicera med medborgarna att göra. Därmedökar möjligheten att påverka det politiska skeendet.I stort sett är hela utskottet överens. Men vi mode-rater har två reservationer som, om de hade bifallits,skulle varit positiva för ett vitalare arbete här i kam-maren och skulle vitaliserat den politiska debattenute i samhället.I den första reservationen föreslår vi att ledamö-terna här i salen ska placeras efter partitillhörighetoch inte efter valkrets.Talman efter talman har, herr talman, försökt ochlagt ned mycket möda på att på olika sätt reformerakammardebatterna. Att placera ledamöter efter par-tillhörighet tror vi är en metod att få debatterna liv-fullare och intressantare. Det är antagligen inte baraen tillfällighet att en klar majoritet av parlamentsle-damöter runtom i världen enligt en undersökning ärgrupperade efter politisk uppfattning. Bara 7 av 54tillfrågade länder hade valkretsindelning som grundför placering, och då rörde det sig i en del fall omkommunistiska öststater där partitillhörighet inte varett användbart placeringskriterium.Man kan antagligen härleda dagens ordning tillhistorien. Då uppfattades riksdagsledamöter främstsom företrädare för sin valkrets. Men är ju par-titillhörigheten en viktigare indelningsgrund än val-kretsen. I kommun och landsting och också i Europa-parlamentet är man placerade partivis.Vi tror att en platsfördelning här i plenisalen efterpartitillhörighet skulle ge debatterna större livlighetoch åskådlighet. Skillnaden i närvaro mellan olikapartigrupper skulle bli tydlig. Det skulle också blienklare att se hur olika partier röstade vid voteringar.I debatten skulle vi få en mer tät verksamhet, och desom deltar i en debatt skulle inte, som , sitta ut-spridda som russin i en kaka - dessutom en ganskasnål russinmängd.Denna förändring fordrar inga ombyggnader ochingen ny apparatur och kan därför genomföras genast,och det tycker jag att vi ska göra. Jag yrkar alltsåbifall till reservation 1.Den andra reservationen rör sig inom samma hä-rad, nämligen att öka intresset för politik. Den be-handlar utskottens möjligheter att själva få besluta omsina arbetsformer. Utskotten skulle t.ex. kunna öppnavissa av sina sammanträden för allmänheten. Därskulle också den nya tekniken, t.ex. IT och Internet,kunna användas för att öka insynen i utskottens arbe-te.Vi menar att en försöksverksamhet med denna in-riktning skulle vitalisera arbetet här i ochsamtidigt öka medborgarnas insyn i och förhopp-ningsvis också intresse för den politiska beslutspro-cessen. Jag yrkar bifall också till reservation nr 3.Anf. 64 ():Herr talman! Intresset för arbetsformertycks ju vara enastående när vi debatterar inför dennatomma sal. Jag borde kanske inte kritisera dessa ar-betsformer eftersom det brukar heta att hälsan tigerstill. Man kanske inte finner det mödan värt att varanärvarande. Men kanske säger det något om våraarbetsformer att debatterna om desamma lockar så fådeltagare och åhörare.Enligt regeringsformens första kapitel ska riksda-gen vara folkets främsta företrädare. Det framgårockså att ska bestämma över lagar, statensinkomster och utgifter, utse regeringsbildare ochutöva kontrollmakt gentemot regeringen.Förutsättningarna för arbete är stadda iförändring. De mest dramatiska är en följd av EU-medlemskapet. är på de områden somomfattas av inte längre ensam lagstiftareoch är dessutom delvis reducerad till ett transport-kompani i en del andra frågor där bundit uppsig inom EU.Systemet medför en överflyttning av makt frånriksdagen till EU-organ men kanske framför allt tillregeringen. måste därför för demokratinsskull ställa sig uppgiften att hävda sin position. Det ärriksdagens ledamöter, vilka är direkt valda företräda-re för väljarna, som enligt vår grundlag ska vara fol-kets främsta företrädare. Denna ställning måste för-svaras och återerövras, inte minst när har gåttmed i en så elitistiskt konstruerad organisation somEU.Herr talman! Arbetsformerna i påverkarallmänt den roll som kan spela i och församhällets utveckling. Naturligtvis är det inte baraformerna som påverkar. Politikens innehåll är ju alltiddet avgörande. Men arbetsformerna är ett återkom-mande diskussionstema och bör vara så. De är före-mål för mer eller mindre fortlöpande översyn av detsom kallas riksdagsstyrelsen och också avvåra eminenta talmän.När vi betraktar våra arbetsformer finner vi attvissa är mycket bra, det är inte tu tal om det. Vi haren bra beredning av de flesta ärenden. Men vi kanockså konstatera att en del onödig tidsspillan går tilldubbelarbete och upprepningar som egentligen integör någon glad. Mycket av tid ägnas t.ex.till att år behandla närmast identiska motioneroch motionsyrkanden utan att det hänt så mycket isjälva saken eller att majoritetsförhållan-den på minsta sätt förändrats.Därför måste frågan prövas hur vi utan att krympaledamöternas initiativrätt kan göra denna mer reell.Att upprepa ett motionskrav i ett ärende år från årutan att frågan har kommit i ett nytt läge är ofta ettskeninitiativ. Möjligtvis kan det ge något litet pluspo-äng i någon tabell över aktivitet i lokalpressen ellernågot sådant. Men det är ett skeninitiativ som krävertid och resurser.Även om det förekommer att vissa utskott iblandschablonbehandlar dessa ständigt och ofta återkom-mande upprepade motionerna är heller inte dennaschablonbehandling bra för systemet och för riksda-gen som ett organ för att ta en tätposition i samhälls-debatten. Vi får alltså ägna mycket tid åt det som pådetta vis blir ett idisslande eller ett slags ritualfrågor.Samtidigt är tid för att utvärdera om be-sluten blev det som avsågs alltför knapp. Vi får alltförsällan omfattande och framtidsinriktade debatter.Jag kan ta ett annat exempel där vi borde tänkaöver våra arbetsformer. Det är de s.k. särskilda äm-nesdebatterna. Det är i och för sig ett alldeles utmärktinstitut som har inrättats. Partier kan begära särskildadebatter i ett ämne, och alla partier deltar i dessa. Omman som företrädare för ett parti som inte anhängig-gjort ett ärende för debatt ska delta i debatten får mangöra en deklaration om partiets ståndpunkt i sex mi-nuter, och sedan har man för en litenkommentar därutöver. Den formen möjliggör knap-past vare sig meningsfull polemik eller dialog i detpolitiska samtalet. Därmed blir det lätt en sorts ritual-diskussioner.Herr talman! Se till systemet med frågestunderna.Enligt min mening ska det vara en rättighet för enledamot av att ställa en fråga till en rege-ringsföreträdare. Men så som frågestunderna nu ser utsker det på nåder. Vi har visserligen rätt att ställaskriftliga frågor och i huvudsak rätt att få interpella-tioner besvarade, vilket i sig är bra. Men när det gäl-ler frågestunden är det de som har lite tur, reser sigupp lite flitigare än andra, eller vad det kan bero på,som får ordet. Sedan är svaren också av mycket skif-tande karaktär beroende på om ministern har hunnitatt läsa på eller memorera det ämne som frågeställa-ren tar upp. Det kanske blir en mer TV-mässig show.Men det har sällan blivit några meningsfyllda politis-ka dialoger på det viset.Kanske skulle vissa rituella debatter, motionsskri-vande och behandlingar kunna minskas och ersättasav mer analytiska diskussioner och mer öppna poli-tiska samtal om de stora framtidsfrågorna. I motionK336 har vi några vänsterpartister tagit upp de frå-gorna och ställer en del förslag till talmännens ochriksdagsstyrelsens begrundande. Då vi förmodar attdessa frågor säkert kommer att diskuteras inom ra-men för det arbete som bedrivs för att utveckla riks-dagens arbetsformer har vi inte skrivit någon reserva-tion för motionen, utan vi har velat peka på någrasaker vi tar upp i debatten.Herr talman! Vi har dock en reservation. För attjämställdheten ska göra ytterligare framsteg krävs vadsom kallas för mainstreaming-arbete. Detta engelskaeller amerikanska ord stammar ur det förhållandet atthuvudfåran, the mainstream, i det politiska och stats-vetenskapliga tänkandet utgår från männen somnorm. Den politiska debatthuvudfåran kännetecknasav att kvinnornas villkor förtigs, att kvinnor utsättsför härskarmekanismer som uteslutning, utestäng-ning, marginalisering eller trivialisering.Politiska teorier men också analyser är ofta skriv-na av män, för män och om män. Att "mainstreama"kvinnofrågorna är därför att ge kvinnoperspektivetdess rättmätiga plats i den politiska debattens huvud-fåra. Ett sådant arbete bedrivs i samhället, och inteminst i regeringen. Det är en lovvärd ambition. Rege-ringen har ställt upp jämställdhet som ett prioriteratmål. Något som i och för sig inte heller motsäger vadriksdagen gör.Även om en hel del återstår att göra i samman-hanget sker en hel del positivt. Ministrar, verkscheferoch handläggare utbildas t.ex. i jämställdhetsfrågor.Även kommittéhandboken, som ska tjäna som ettriktmärke i utredningsarbetet, lyfter fram jämställd-hetsperspektivet på ett förtjänstfullt sätt.Även om frågan också hålls vid liv i riksdagentycks vi ändå här ligga något efter regeringen i dettaavseende.