prot · GO0930 · 2000-11-21 00:00:00 — har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att minska utflytt-ningen av akademiker från Sverige.Bakgrunden till fråga ges av enartikel på DN-debatt som hänvisar till en rapport somenligt Kollmats visar på en stor utflyttning av akade-miker från . Baserat på denna rapport hävdarKollmats att det krävs förändringar i den politik somleder till en sådan utflyttning.Först vill jag stanna vid två inledande och avgö-rande frågor; dels hur vi ska se på ökad rörlighet övergränserna, särskilt för högutbildad arbetskraft, delsvad vi faktiskt vet om flyttningsströmmarna.I den första frågan kan konstateras att Sverigesvälstånd bygger på ett omfattande internationelltutbyte, stort tekniskt kunnande och framgångsrikaexportföretag. Globaliseringen innebär nya möjlig-heter, inte minst för det svenska näringslivet, menkräver också goda kunskaper om omvärlden. I dettaperspektiv är en ökad rörlighet över gränserna förexempelvis högutbildad arbetskraft något positivt.Det är bra att unga människor ser sig om i världen.De flesta som bosätter sig i utlandet flyttar tillbakaefter och tar då med sig värdefulla kunska-per. Men för att vi ska kunna tillgodogöra oss kun-skaper om och perspektiv på omvärlden är även detnödvändigt att de som är födda utomlands och somofta har mycket svårt att få ett arbete som motsvararutbildning och kvalifikationer - något som ocksåLennart Kollmats noterar - integreras bättre på ar-betsmarknaden.Den rapport indirekt refererartill har ännu inte offentliggjorts och jag kan därförinte värdera de nya siffror Kollmats talar om. InomUtbildningsdepartementet har dock under 1990-taletgjorts analyser, baserade på SCB-statistik, av flytt-strömmarna som ger en annan bild. Kollmats fokuse-rar på utflyttning av svenska akademiker. Men det ärnaturligtvis också nödvändigt att beakta inflyttningenför att få en mer fullständig bild. Då kan konstaterasatt de högskoleutbildade som rekryterades från utlan-det till den svenska arbetsmarknaden var ungefär likamånga som de som flyttade till utlandet.En ökande andel av de svenskar som flyttar utåtervänder till landet. Detta kan förklaras av kon-junkturuppgången under andra hälften av 1990-talet.För präglades migrationen av storasvängningar men med ganska konstanta nettotal försvenskfödda och med stor invandring av flyktingarsärskilt . Det senare bidrog tillett ovanligt stort tillskott av högutbildade till landet.Under 1999 har rörligheten mattats av.Som jag inledningsvis konstaterade finns det trotsstor efterfrågan på arbetskraft fortfarande många utanarbete bland personer som invandrat till Sverige.Många av dem har en kortare utbildning än den somarbetsgivarna kräver. De politikförändringar somLennart Kollmats efterlyser har i denna del redaninletts. Alla nivåer inom det svenska utbildningsvä-sendet är nu engagerade i att på olika sätt bidra tillförbättrad sysselsättning bland personer som flyttattill Sverige.Lennart Kollmats tar avslutningsvis upp skatterna,som är det område jag har det direkta ansvaret för.Givetvis är det angeläget att det råder goda skatte-mässiga villkor för arbete och utbildning i Sverige.Samtidigt bör skattenivåerna, särskilt deras betydelseför arbetskraftens rörlighet över gränserna, relaterastill exempelvis kvaliteten på de offentligt tillhanda-hållna tjänster som finansieras genom skatterna. Påskatteområdet vill jag i likhet med påminna dels om den inkomstskattereform sominletts och i och med genomförts till hälften,dels om den utredning som har påbörjats kringinternationaliseringens betydelse för svenska skatte-baser och svensk framtida skattestruktur. Genomdenna utredning kommer vi att få ett bättre underlagför att bedöma skatternas betydelse för rörlighetenöver gränserna bl.a. för den högutbildade arbetskraf-ten.Anf. 35 ():Herr talman! Först och främst vill jagtacka finansministern för svaret. Det här är en frågasom sträcker sig över flera departement. Jag visstedärför inte riktigt vem jag skulle interpellera. Jagvalde finansministern, eftersom finanserna egentligengreppar över alla områden.Finansministern har redan råkat ut för jordbruks-debatt och bostadsdebatt här . Jag upp-skattar att finansministern nu inte bara tar upp deskattepolitiska effekterna utan också de utbildnings-politiska och de arbetsmarknadspolitiska effekterna.De senare låg kanske inte så långt borta.Jag vill börja med att kommentera skattepolitiken.Finansministern antydde att skattenivån är den riktigamed tanke på de offentliga utgifter vi har. Det är ensynpunkt som jag i sig inte delar. Men den debattenhar finansministern haft med , så denlämnar jag därhän här och nu.Samtidigt tycker jag att det känns som om fi-nansministern tar ganska lätt på situationen medframför allt marginalskatteeffekterna. Jag är tämligenövertygad om att de bidrar till att både nyutbildadesvenska ungdomar med t.ex. civilekonomexameneller civilingenjörsexamen och andra högutbildadeakademiker flyttar utomlands.Vi är helt överens om att det är bra med interna-tionellt utbyte. Men jag anser att det sker i en riskabelutsträckning och att trafiken tillbaka är alltför tunn.Så pass många har jag personligen träffat att jag vetatt vårt skattesystem bidrar till att vi har en nettout-flyttning av högutbildade akademiker.Riksdagen inklusive socialdemokraterna har be-slutat att ge skattelättnader till utländska experter. Dethade väl inte varit nödvändigt om inte finansminis-tern insett att vi har ett problem i det avseendet. Slut-satsen borde bli att skatterna generellt bör ses över föralla svenskar. Bl.a. bör till en början ingen ha enmarginalskatt överstigande , dvs. att vi har hälf-ten kvar.När det gäller utbildningen ser jag två gruppersom vi diskuterar. Det är dels svenskar med högsko-leexamen, som jag har tagit upp, dels invandrare medmotsvarande utbildning. Allas arbete i ett samhälle ärsjälvklart viktigt. Men det är ingen tvekan om att justdessa grupper har en positiv dragkraft i det svenskasamhället och har stor betydelse för vårt välfärdssam-hälle.Om vi börjar med den svenska gruppen menar fi-nansministern att det är nödvändigt att också beaktainflyttningen för att få en mer fullständig bild och intebara se på utflyttningen. Men de siffror jag har ochredovisar är nettosiffror. Inflyttningen är alltså med-räknad. Här måste ha skett en missuppfattning.Även om det sker en återinvandring är deninte i paritet med migrationen. För att ta civilingenjö-rer som exempel var det en positiv balans i migratio-nen kring . Men är det inte detenligt de uppgifter jag har. Samma är förhållandet förekonomer och, fast inte lika tydligt, även för läkare.Sedan tar finansministern upp rekrytering av hög-skoleutbildade från utlandet till den svenska arbets-marknaden. Jag blev lite förvånad över det. Jag trod-de att handlade invand-ringen i stort sett bara om flyktingar. Någon arbets-kraftsinvandring kände jag inte till.Beträffande de som kommer som flyktingar är detmånga som återvänder till hemlandet så snart skälentill flykten är över. Ser vi till totalen har vi en net-toutvandring även av högskoleutbildade invandrare.Finansministern skriver i sitt svar: "Alla nivåerinom det svenska utbildningsväsendet är nu engage-rade i att på olika sätt bidra till förbättrad sysselsätt-ning bland personer som flyttat till ." Formu-leringen är ganska svepande. Men jag hoppas inner-ligt att finansministern har rätt i det. De behövs verk-ligen.Bl.a. måste vi se till att vi blir bättre på att jämförakunskaper i med kunskaper som inhämtats iett annat land, s.k. validering av examina och betyg.Anf. 36 PER ():Herr talman! Jag vill börja med att instämma i detfinansministern säger om att det är bra med en rörlig-het. Det är det verkligen. Vi får inte fastna i att det ärnågonting dåligt eller fult att jobba utomlands och attvi ska försöka stoppa den ökade rörlighet som finns.Det är verkligen fel väg. Däremot ska vi se till att detfinns goda möjligheter att få dessa personer att flyttatillbaka. De ska känna att är ett av många braställen där man kan förverkliga sina livsidéer.Det är lite grann här som problemen ligger. Viskulle vilja få tillbaka fler av dem som flyttar ut. Jaghar träffat ganska många i och påandra ställen som säger att de gärna skulle vilja flyttatillbaka men att de inte har råd. Detandra är att vi också skulle behöva en nettoström,dvs. en ren arbetskraftsinvandring av riktigt duktigahögskoleutbildade människor.I måste det framför allt finnas attraktivaregioner som på samma sätt som ellernågot annat tillväxtområde kan locka till sig de allrabästa personerna. De är de personerna som kan startaföretag som helt plötsligt har tiotusentals anställda.Det är här som vi kommer att se en otrolig kampmellan olika regioner om dessa individer. Då handlardet, tror jag, om att skapa ett riktigt bra företagskli-mat där företagen kan växa, där skatterna är rimligaoch där byråkratin är liten. Men ännu viktigare blirdet kanske att skapa ett riktigt bra individklimat därvarje individ har möjlighet till växt, där varje individhar möjlighet att förbättra sig själv och så att säga haen kreativ närmiljö. Det kommer att inkludera bättreskolor, närhet till universitet och mycket annat.Vi kommer att få jobba hårt för att verkligen få ettriktigt bra individklimat. Dels har vi världens högstaskatter. Dels har vi fortfarande ganska mycket pro-blem när det gäller exempelvis utbildning. Men fram-för allt börjar vi lite grann på minus 5 eftersom vi intehar ett klimat när det gäller väder och vind, "beacher"och annat som riktigt kan mäta sig med många av deområden som är de allra största magneterna. Det är juingen tvekan där. Om vi tittar på var de nya framtids-områdena växer fram är det ganska ofta på ställen därdet är mycket trevligt att bo. Därför kan man inteunderskatta den globala konkurrensen om de bästaforskarna, om de bästa företagsledarna och om demest kreativa individerna. Här måste alla politiskakrafter i verkligen försöka se till att duktigaindivider kan lockas till . Om vi inte kan göradet kommer vi att få stora problem med att kunnahjälpa dem som kanske behöver hjälp via skatt-sedeln.Anf. 37 ():Herr talman! Bakgrunden till den här debatten ärdet fakutm att högutbildade personer utgör en trångsektor, inte bara i utan även i andra länder. Istor utsträckning berör finansministern i sitt svar deproblem som vi i har med invandrade flyk-tingar som är högutbildade men som inte hittar ettarbete. Men vad de problemen beror på är egentligenen annan fråga. Den här debatten rör egentligen pro-blemet att det är olika typer av migrationsströmmarsom vi talar om.Vi har flyktinginvandring till . Visserligenär väldigt många högutbildade men de har problemmed att hitta jobb. Det är en sida av saken. Men vi harockså en väldigt stor utvandring av högutbildadesvenskar - en ren arbetskraftsutvandring, av skäl somtidigare talare här har tagit upp. Därför tycker jag attfinansministern här måste återkomma med ett svarom vad regeringen tänker göra för att locka tillbakaden här högutbildade arbetskraften till Sverige.Även om många flyttade tillbaka tillSverige finns det mycket som pekar på att så alls inteblir fallet . Det är ju en helt annan transpa-rens nu och man har helt andra möjligheter attförflytta sig mellan länderna och åka hem till sinafamiljer jämfört med hur det var . Numer är detbilligt att resa och det är inte svårt att vara utomlands.Vidare är kännedomen om skattesystemen i olikaländer mycket bättre än den var förr.Jag skulle vilja fråga finansministern vilka förslagregeringen har när det gäller de högutbildade. Denskattereform som finansministern nämner i sitt svarrör ju endast låg- och medelinkomsttagare men härdiskuterar vi inte deras problem, utan vi diskuterar deskatteproblem som kan finnas för högutbildadesvenskar. De har ofta högre löner, så deras problemlöses ju inte alls med finansministerns förslag om enskattereform.Är det verkligen så, finansministern, att det endaregeringen har att komma med är införandet av enexpertskatt för utländska experter? Svenskar diskri-mineras således. Är detta alltså det enda förslag somregeringen har att komma med när det gäller högut-bildad arbetskraft?Anf. 38 Finansminister ():Herr talman! Det är bra om vi är överens om attdet är viktigt med ett internationellt utbyte. I takt medatt är aktiv medlem i Europeiska unionen ochi andra internationella forum tror jag att vi har atträkna med att det kommer att vara vidgade strömmarbåde till och från Sverige.Min bild - hämtad från offentlig statistik, bl.a.från SCB - är en annan än den som här förs fram,nämligen att vi i stort sett har lika stora strömmar frånSverige som till Sverige.Som ett sista intressant exempel kan jag nämna attunder senare tid har flera hundratals läkare, bl.a. frånPolen, sökt sig till . vill jag fram-hålla att jag inte tror att man ska ha som ambition attSverige ska dränera omvärlden på högutbildad ar-betskraft. I stället är det nog bra att ha en balans mel-lan de här strömmarna även för framtiden. Sedanligger det i sakens natur att det, med den mycketkraftiga utbyggnad av högskole- och universitetsut-bildningen som skett - det handlarfaktiskt om en ökning från ett par hundra tusen hög-skoleplatser till, , runt 300 000högskoleplatser - kommer att vara större strömmar.Jag hoppas att alla tycker att det också är en vär-defull erfarenhet om våra studenter söker sig utom-lands för att skaffa sig internationell erfarenhet. Jag ärsäker på att strömmarna kommer att kunna gå åt bådahållen, ungefär på samma sätt som de gjort. Ettökat internationellt samarbete har alla länder att tjänapå. Den typ av expertskatt som vi nu är på väg attinföra är egentligen bara ett sätt att komplettera Sve-riges konkurrenssituation så att vi har samma fördelarsom andra länder som har den här typen av expert-skatt. Detta är naturligtvis också ett sätt att exempel-vis stärka internationellt forskarutbyte.Anf. 39 ():Herr talman! Visst, vi är helt överens när det gäl-ler det internationella utbytet och även om vikten avdetta. vill jag säga att jag inte är lika över-tygad som finansministern om att strömmarna i fram-tiden kommer att vara likartade åt båda hållen. Detkan ju vara så att de uppgifter som vi har inte riktigtstämmer överens med varandra. Jag tror att dethandlar om definitionen av vad högskoleutbildningär. Enligt uppgifter som jag har fått är definitionen attdet är fråga om högskoleutbildning så fort man har 20högskolepoäng. Men jag har talat om högutbildadeakademiker, alltså om dem som har civilingenjörs-eller civilekonomexamen - inte bara strökurser, som ioch för sig kan vara nyttiga. Det kan alltså finnas endifferens i tolkningarna av siffrorna bara därför att vihar olika utgångspunkter.Som jag sagt är jag, bl.a. av skatteskäl,inte alls övertygad om att strömmarna kommer attvara i balans. Jag tror helt enkelt inte på det. Omfinansministern inte tycker att detta är ett problemkan jag förstå att han inte vill göra så mycket mer åtdet. I så fall kan jag bara konstatera att vi har mycketolika uppfattningar. Det är bara framtiden som utvisarvem som har rätt. Jag är dock väldigt orolig för detsättet att chansa.Anf. 40 PER ():Herr talman! Balans i strömmarna talar finansmi-nistern om. Jag hoppas att varje individ själv försökerhitta det ställe i världen där han eller hon kan för-verkliga sina drömmar och ideal. Vårt jobb kommeratt vara att försöka se till att och olika regio-ner i tillhör de ställen som individerna villkomma till.Jag är oroad och tycker att regeringen för en all-deles för storstadsfientlig politik, inte minst vad gällerdet senaste påfundet med två tredjedels demokrati -man vill ju stoppa borgerliga tillväxtområden i arbetetmed att fortsätta att skapa ett riktigt bra klimat förföretag och för individer. Där är den utveckling somvi ser mycket oroande.Om någon hade sagt att om tio årkommer huvudkontoren för , , ,delar av osv. att ha flyttat från skulleman nog ha sagt: Nej, det är inte möjligt. Så illa kandet inte gå.Men vi har sett en mycket tydlig företagsflytt avhuvudkontor och den forskning som finns på områdetsäger att ganska fort efter kommer forskningen, somofta anses som så strategisk att den följer huvudkon-torsflytten.Vi ser en företagsflytt, och vi ser brain drain avSverige. Någonting som också är tragiskt är att vi seromvänd brain gain, dvs. att vi inte är duktiga på att tavara på de nya svenskarnas kvaliteter, utan vi låterhögskoleutbildade individer som kommer till Sverigeägna sig åt städning i stället för att bli läkare.Anf. 41 ():Herr talman! Finansministern säger att ett sätt attlösa problemet med bristen på högutbildad arbetskrafti är en utbyggnad av högskolorna. Den ut-byggnad som pågår med det stora antal studerandesom finns där tror finansministern kommer att lösaproblemet med bristen på högutbildadarbetskraft. Vi har i ett väldigt förmånligtstudiestöd, vi har avgiftsfria universitet, så jag tror attutbyggnaden av den högre utbildningen i Sverigesäkerligen kommer att locka inte bara svenskar utanäven många internationella ungdomar till att utbildasig i Sverige.Men min fråga till finansministern är: Vad kom-mer att få dem att stanna?Överläggningen var härmed avslutad.10 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen2000/01:40 Initiativ från Republiken införantagandet av rådets direktiv om harmoniseringav bötesstraffen för de transportörer som tillmedlemsstaternas territorium befordrar medborga-re i tredje land som saknar de resehandlingar somkrävs för inresa 13138/00 61 COMIX 804till socialförsäkringsutskottet2000/01:41 Förslag till rådets direktiv om ömsesidigterkännande av beslut om avvisning eller utvisning avmedborgare i tredje land EGT C 243, 2000 till so-cialförsäkringsutskottet11 § Anmälan om inkomna uppteckningar vidEU-nämndens sammanträdenTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde fredagen den 20 oktoberinkommit.12 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /01:FiU1 ochFiU11Bostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU313 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:19 Bättre förutsättningar för värdepapperise-ring2000/01:35 Samverkan mellan civil och militär flyg-utbildning m.m.Konstitutionsutskottets betänkande2000/01:KU5 betänkande2000/01:UbU5 Maxtaxa och allmän förskola m.m.Finansutskottets betänkande2000/01:FiU13 Vissa frågor om betänkande2000/01:JuU4 Ny insiderstrafflagUtrikesutskottets betänkande2000/01:UU3 Exportkontroll m.m. av produkter meddubbla användningsområdenTrafikutskottets betänkande2000/01:TU6 Finansiering av marknadskontroll avradio- och teleterminalutrustningMiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU3 Vissa miljöfrågor14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 17 november2000/01:126 av () till finansmi-nister och den svenska skattepolitiken2000/01:127 av () till statsrådet rätt till kunskapden 20 november2000/01:128 av () till statsrådetUlrica MessingIdrotten, folkhälsan och samhällets stöd2000/01:129 av () tillsocialminister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 november.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 17 november2000/01:248 av () till utrikesmi-nister ambassaden i Ankara2000/01:249 av Per () till utrikesministerAnna LindhFörföljelse av falungong-utövare i Kina2000/01:250 av () till näringsmi-nister /01:251 av () till socialministerLars EngqvistFlyktingars rätt till vård2000/01:252 av Skånberg (kd) till statsrådetIngegerd WärnerssonKörkortsundervisning på gymnasieskolanden 20 november2000/01:253 av () till socialministerLars EngqvistÖstrogenbehandling2000/01:254 av () till försvarsminis-ter bilar2000/01:255 av () till kulturministerMarita UlvskogSkeppsholmen2000/01:256 av () tillnäringsminister 21 november2000/01:257 av () till justitieministerThomas BodströmLivstidsstraff2000/01:258 av () till utrikesmi-nister för medföljande till anställda på svenskaambassaderFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 28 november.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 17 november2000/01:179 av () till miljöministerKjell LarssonEtanol2000/01:183 av () till miljö-minister av förskolor och skolor2000/01:184 av () till miljömi-nister av legionellabakterier2000/01:190 av () till miljömi-nister i bensin2000/01:202 av () till jordbruksmi-nister register för odling av GMO-grödorden 21 november2000/01:197 av () till finansministerBosse RingholmFörsäljning av statlig mark i skärgården2000/01:215 av () till socialmini-ster för arbetsskador2000/01:218 av () till statsrådetLars-Erik LövdénStatsbidragssystemetSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 november.17 § Kammaren åtskildes kl. 18.22Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.