prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:37Torsdagen den 30 novemberKl. 11.00 - 16.59Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 november.2 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2000/01:46 till socialutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU24 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 29 novemberKrU1 Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossam-fund och fritidMom. 2 (nya mål för kulturpolitiken)1. utskottet2. 1 (fp)Votering:249 för utskottet15 för res. 142 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 30 m, 37 v, 37 kd, 14 c, 14 mpFör res. 1: 15 fpAvstod: 42 mFrånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 5 kd, 4 c, 2 fp, 2 mpAnna Lilliehöök (m) anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 3 (utgångspunkterna för kulturpolitiken)1. utskottet2. 2 (m)Votering:236 för utskottet73 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 38 kd, 15 c, 15 fp, 14 mpFör res. 2: 73 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 4 (samhällets stöd till kultursektorn)1. utskottet2. 3 (kd)Votering:270 för utskottet38 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 37 v, 15 c, 14 fp, 14 mpFör res. 3: 38 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 3 fp, 2 mpMom. 5 (kulturpolitiska utredningar)1. utskottet2. 4 (v)Votering:271 för utskottet37 för res. 441 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 38 kd, 15 c, 15 fp, 14 mpFör res. 4: 37 vFrånvarande: 14 s, 10 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 6 (kultur riktad till barn och ungdomar)1. utskottet2. 5 (c)3. res. 6 (mp)Förberedande votering:19 för res. 514 för res. 6275 avstod41 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:269 för utskottet15 för res. 525 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 117 s, 62 m, 37 v, 38 kd, 15 fp,För res. 4 15 cAvstod: 11 m,14 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpCecilia () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 8 (kulturinstitutionernas hyreskostnader)1. utskottet2. 7 (v)Votering:273 för utskottet36 för res. 740 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 1 v, 38 kd, 15 c, 15 fp, 14mpFör res. 7: 36 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 15 (inrättande av ett nationellt uppdrag inomämnesområdet politisk illustrationskonst)Yrkanden:1. utskottets hemställan2. hemställan i mot. Kr333 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 29 (museernas ekonomi och myndighetsstruk-turen på museiområdet)1. utskottet2. 20 (kd, m)Votering:199 för utskottet110 för res. 2040 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 1 kd, 15 c, 15 fp, 14 mpFör res. 20: 73 m, 37 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpAnnelie Enochson (kd) anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 31 (utredning av länsmuseernas ekonomiskasituation)1. utskottet2. 21 (c, fp)Votering:278 för utskottet31 för res. 2140 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 37 v, 38 kd, 14 mpFör res. 21: 1 m, 15 c, 15 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 43 (ändring i lagen om TV-avgift)1. utskottet2. 29 (m, fp)Votering:221 för utskottet88 för res. 2940 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 37 v, 38 kd, 15 c, 14 mpFör res. 29: 73 m, 15 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpMom. 49 (såvitt avser )Yrkanden:1. utskottets hemställan2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Kr248 (m, kd, c, fp, mp)Votering:290 för utskottet15 för mot.4 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 66 m, 36 v, 32 kd, 12 c, 13 fp, 14mpFör mot. : 5 m, 5 kd, 3 c, 2 fpAvstod: 2 m, 1 v, 1 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 6 v, 4 kd, 3 c, 2 fp, 2 mpBerit Jóhannesson och (båda v) anmäldeatt de avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Mom. 49 (såvitt avser Göteborgsmusiken)Yrkanden:1. utskottets hemställan2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Kr304 (kd, v, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 49 (i övrigt)Kammaren biföll utskottets hemställan.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Rikets styrelseFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU1Utgiftsområde 1 (prop. 2000/01:1delvis och redog. 1999/2000:RFK1).Anf. 1 ():Fru talman! Utgiftsområde 1, som konstitutionsut-skottet har att ta ställning till, är icke speciellt stortnär det gäller pengar, i varje fall inte jämfört med vadvissa andra utskott har att ta ställning till. Dessutomhar majoritet, på grund av ett olycksaligtbeslut , beslutat att fastställaekonomiska ramar på ett sätt som gör att andra för-slag, t.ex. från Moderata samlingspartiet, är någotöverspelade. Våra synpunkter på hur ramarna bordeha varit och hur det då skulle ha yttrat sig inom dettautgiftsområde finns därför i ett särskilt yttrande, nr 1.Att det också finns med en reservation från vår sidaberor på att det rör utgifter för år 2002.Det är egentligen två saker som är lite principielltintressanta i det här betänkandet, som vi ser det, ochdet är presstödet i första hand och i någon mån ocksåpartistödet. Det är inga helt nya synpunkter, men jagska ändå kort redogöra för en principiell inställning.Fru talman! Presstödet infördes en gång i för-hoppningen att det skulle bidra till att värna mångfal-den på dagstidningsmarknaden och därmed främja enallsidig nyhetsförmedling och opinionsbildning. Depositiva effekter som man hoppades på vägde dåtyngre än de invändningar som fanns redan då, näm-ligen att delar av pressen skulle bli beroende av stat-ligt stöd.Nu är det ganska tydligt att tilltron till stödets po-sitiva effekter för mångfalden, det fria ordet och denfria opinionsbildningen har fått sig en törn. Det storaantalet tidningsnedläggningar - nu senast av Arbetet- visar att medlet inte har varit uthålligt effektivt.Tanken var ju att presstödet skulle vara en tidsbe-gränsad kapitalinjektion och leda till moderniseringoch bättre konkurrenskraft för andratidningarna. Meni verkligheten har stödet till stor del använts för atttäcka tidningarnas löpande utgifter. Därmed, menaråtskilliga, har det motverkat nödvändiga ra-tionaliseringsåtgärder. Tidningarna har helt enkeltanpassat sig till systemet och i vissa fall blivit perma-nent stödberoende.Dessutom har naturligtvis konkurrensen snedvri-dits som en följd av att vissa tidningar fått stöd ochandra inte. Man kan vidare hävda att diskussionen ommångfalden i fråga om nyhetsförmedling och opini-onsbildning kommit i ett något annat läge genomutvecklingen av nya medier - alltså i ett något annatläge än . Massmedielandskapet har onekli-gen förändrats.Också för de traditionella papperstidningarna skernu snabba förändringar av konkurrenssituationen, inteminst genom nya distributionssätt. Vi lever alltså i entid som har förändrats mycket sedan presstödet inför-des . Men presstödet finns kvar och harvuxit och uppgår nu till 539 miljoner , vartillkommer kostnader för . Då kanman kanske tycka att 539 miljoner inte är så litepengar, så att nu om inte förr tycker jag att det finnsanledning att fråga sig om inte dessa pengar kan an-vändas på ett bättre sätt.Sammantaget talar alltså mycket för att presstödetbör utmönstras. När presstödet försvunnit behövs intelängre rimligt nog, utan de upp-gifter som återstår kan skötas av Kammarkollegiet.Några ord om partistödet också: De politiska par-tierna bör förstås ha sin lojalitet hos väljarkåren. Attmånga sympatisörer regelbundet betalar in små bi-drag är ett bättre och sundare system än att partiernaär beroende av statligt och kommunalt stöd. och nusenast visar att partierna befinner sig i svårig-heter med bl.a. starkt vikande medlemsutveckling.Den förtroendekrisen kan inte avhjälpas med par-tistöd. Vore partistödet en förutsättning för högtmedlemstal, skulle ju icke den nuvarande krisen hauppkommit. Vi menar i stället att det är rimligt att detstatliga partistödet, som ju är den del av partistödetsom vi har att ta ställning till här, minskar.Fru talman! Låt mig till protokollet meddela attdet har blivit ett litet fel i sista meningen i det mode-rata särskilda yttrandet på s. 40. Där ska siffran vara25 % och inte, som det står, 21 %.Jag yrkar bifall till reservation 2.Anf. 2 ():Fru talman! Vi befinner oss nu i budgetprocessensandra steg. När vi i för ett antalår sedan fastnade för rambudgetmodellen tänkte vioss att det andra steget i budgetprocessen skulle varafyllt av flexibilitet och vitalitet. I stället har vi fått ettsystem som innebär låsning och rigiditet. Där ser manhur lätt det är att misslyckas i politiken. Vägen till ettvisst ställe är helt uppenbart stensatt med goda före-satser.Det påstås visst också att en viss potentat finns idetaljerna. Och så är det verkligen i det här fallet.Detta med att både anslag och anslagsvillkor för etthelt utgiftsområde ska tas i ett enda klubbslag ärförstås gefundenes fressen för en regering, och speci-ellt för en minoritetsregering.Nu har vi förstås en situation därminoritetsregeringen har två bakbundna stödpartiertill sitt förfogande. Men faktum är att en minoritets-regering har betydande svängrum även utan stödpar-tier genom det system som finns.Fru talman! Det här rigida systemet minskar riks-dagens makt och innebär en nedgradering av detandra steget i budgetprocessen. Varje parti - varjeoppositionsparti - vill ju i budgetbesluten visa uppsina helhetsbilder. Det borde ju varje politisk bedö-mare förstå. Men för att i någon liten fråga faktisktkunna hitta en majoritet för en viss justering är denenda möjligheten att i alla andra frågor ställa uppbakom regeringsförslaget. I praktiken är därmedmajoritetsbesluten i sådana frågor borta ur bilden.Fru talman! hade visserligen Riksdagskom-mitténs referensgrupp för utvärdering av budgetpro-cessen att ta upp denna frågeställning, men se av dettabidde inte ens en tumme. Gruppen som först visadebetydlig handlingskraft fastnade i ettharvande kring frågorna om att komma ifrån dubbel-behandlingen av budgetfrågorna på vår och höst. Denförsta enigheten slutade i att gruppen lämnar två för-slag till . Så vi får tills vidarefortsätta med denna bisarra beslutsordning i det andrasteget.Fru talman! Vi kristdemokrater har en reservationtill betänkandet. Den ligger utanför utgiftsområdesbe-slutet.För att underlätta kammarens arbete kommer jag inteatt yrka bifall till den. Men kravet i den är högst mo-tiverat. införde vi en regel som gäller fr.o.m. år2000 för regionala endagstidningar med minst 2 000exemplar i upplaga. Det är en sviktbräda som medgeratt man under ett par års tid kan doppa under 2000-nivån men över 1500-nivån och ändå få behålla fulltpresstöd. Motionskravet från oss gäller endagsrikstidningar som ju har en motsvarande gräns vid enupplaga på 7 000 exemplar. Vi menar att det är rim-ligt att det finns kongruens i systemen och att motsva-rande sviktbräda införs på den nivån. Men logik ochsammanhang är inget som regeringssidan kännernågot särskilt varmt för i det här sammanhanget.Fru talman! På tal om presstödet vill jag ocksånotera att har en principreservation omdetta. Där vill man avveckla presstödet som helhet.Vår syn är följande och avviker från reservationenslinje.Dagstidningarna har länge haft en stark och sär-skild ställning när det gäller förutsättningarna fördemokratin i . Det behövs medier som på ettheltäckande sätt kan fylla uppgiften att främja demo-kratin genom den fria åsiktsbildningen. Inget annatmedium har på samma fullständiga sätt som dags-pressen fyllt en sådan uppgift. I det nya mediesam-hället får dock pressen och speciellt dagspressenfinna sig i att dess starka ställning hotas.Men det får fortfarande ses som en politisk upp-gift att dagspressen ges bästa möjliga förutsättningaratt upprätthålla och fördjupa sin roll i det demokratis-ka systemet. Målet med presspolitiken är därvid attdagstidningarna ska medverka till att främja demo-kratin genom en allsidig, vital och fri åsikts- ochopinionsbildning. Utan en stark, mångsidig och diffe-rentierad dagspress går mycket av den totala mång-falden förlorad och det kan inte utan vidare kompen-seras av utvecklingen inom andra medier.Presstödet har betytt mycket både för mångfald iopinionsbildning och för övrig publicistisk mångfald.Genom strukturförändringar, dels på annonssidan,dels vad gäller förändrade krav hos läsarna, tror vidock att presstödet av sig självt kom-mer att fasas ut genom t.ex. samverkan och fusionerav olika slag. Vår åsikt är att statsmakterna bör stödjasådana strukturförändringar i syfte att få en livskraftigdagspress. På den punkten vill vi alltså ge regeringenråg i ryggen.Fru talman! I våra budgetkrav har vi dock motsattoss en uppräkning av driftstödet, både och förnästa år. har vi pekat på att det är onödigtatt bevilja anslag på som skulle hagått till en tidning som är nedlagd. Det får varanågon måtta på den typen av planerat anslagssparan-de.Fru talman! Sedan kan jag notera att vi även hadevelat ha en mindre neddragning av resurserna tillDatainspektionen.Över har det nu under ett antalår regnat manna, eller ska man säga att man hargödslat med medel? I alla fall gäller det att integödsla för mycket. Den spröda plantan kan ju haproblem att ta sig genom massan. Vi tycker nog attdet är rimligt att man vet vad man satsar resursernapå. Vi är väl inte helt entusiastiska inför redovisning-en av effektiviteten inom . Och nuefter alla gödsling ska man försöka sig på att under-söka behovet av dimensionering för myndigheten.Det är väl lite som att kasta in jästen efter degen. Denhär enorma satsningen kanske också kan betecknassom ett skott , kanske t.o.m. ett kanonskott inatten. Vi vill alltså spara några hundra miljoner påden andra sidan Strömmen.Fru talman! Vi kristdemokrater har redovisat våralternativa budget i ett särskilt yttrande och kommerdärför att avstå vid en eventuell omröstning om inne-hållet i utgiftsområde 1. Men avstående baseras på attvi vill visa upp en helhetsbild av partiets politik. Vistår alltså bakom utskottets budgetförslag i de delarsom inte berörs av punkterna i vårt särskilda yttrande.Anf. 3 ():Fru talman! Dagens debatt berör konstitutionsut-skottets ansvar för budgetens utgiftsområden. Det ärkanske inte den mest dominerande debatten bland allabudgetdebatter, och kanske inte heller den meståsiktsskiljande om man som hastigast studerar un-derlaget. Men, fru talman, inom utgiftsområdet Riketsstyrelse återfinns dock för viktiga poli-tiska ställningstaganden och också, som reservatio-nerna visar, viktiga ideologiska skillnader.Fru talman! tryggas mångfalden inom tid-ningsvärlden till stor del genom presstödet, som ga-ranterar många tidningars existens. Det är inte aktu-ellt att avveckla eller minska presstödet. Snararepåbjuder situationen att det befintliga presstödet för-enas med särskilda insatser för att underlätta för allatidningsföretag att utveckla teknik och arbetsformerför att vara med på den digitala mediemarknaden ochmöta framtidens krav medievärld samtriktade åtgärder för att återfå 2000-talets nya tid-ningskund.Tidningarna, och en mångfald i fråga om detskrivna ordet, har en avgörande roll i en demokratisom värnar det fria ordet och debatten. Men allamänniskors mediekonsumtion förändras. Det märkstydligt genom dagstidningarnas utveckling. Sedanbörjan av har dagspressens upplagor visaten vikande utveckling. Morgontidningarna har hållitsin position bättre än kvällstidningarna. Tidningslä-sandet är fortfarande högt, men intresset är klart ål-dersberoende. Yngre läser tidningen i mindre ut-sträckning än äldre. Därför är det avgörande att tid-ningsbranschen skapar en ny press som möter 2000-talets nya och yngre kunder.Fru talman! Det är bra att regeringen har lyssnatpå och höjt tidningarnas driftstöd. Medden inriktningen stöder förslaget. Mendet är inte tillräckligt, och det är snarare inriktningensom borde ha förändrats. visade isin senaste årliga rapport att dagspressenhar sjunkande upplagor och en vikande annonsvolymtrots konjunkturuppgång. Det är en rapport som skatas emot med stor oro i ett samhälle som värnar detfria ordets mångfald.Regeringen föreslår vidare att endagstidningar gesrätt att ingå i samdistributionen till samma pris somflerdagarstidningar om de har hushåll-stäckning i den region där tidningen är belägen. Det är ett logiskt och efterlängtat förslag efter-som endagstidningarna har hamnat i ett sämre kon-kurrensläge än de samdistribuerade tidningarna.Skulle endagstidningarna slås ut, fru talman,skulle det starkt påverka hela mediebilden. Det skulleinnebära ett allvarligt hot mot mångfalden inomdagstidningsmarknaden. Därför är förslaget att geendagstidningar möjlighet att ingå i samdistributiontill lika pris en vinst för abonnenterna, som därmedfår förbättrad service, och också en vinst för endags-tidningarna, som får höjd status.Men, fru talman, många av landets endagstidning-ar har det mycket besvärligt. Det är de tidning-arna som har det svårast att trots högkonjunkturenåterfå den annonsmarknad som försvann i sambandmed konjunkturnedgången. För att underlätta fördessa tidningar samt för att motverka det ständigaexistenshotet vore det rimligare om man följde denlösning som gällde i samband med det tillfälliga drift-stödet , då endagstidningar fickett ökat basstöd.Ett ökat stöd skulle möjliggöra för endagstidning-ar att utvecklas. Då det har skett föränd-ringar på tidningsmarknaden borde det också finnasmöjlighet och utrymme att genomföra en förändring iriktning mot ökat basstöd. Det är därför beklagligt attsocialdemokraterna inte anser att det finns skäl attförändra driftsödet i den riktning som Centerpartiethar föreslagit.Fru talman! har konsekvent genom-lyst de olika budgetförändringar som föreslagits.Inom området återfinns en del höj-ningar som vi känner igen , t.ex.höjningen av budget, där detåterigen hänvisas till EU-ordförandeskapets halvår.Centerpartiet är mycket angeläget om att ordför-andeskapet ska bli ett framgångsrikt halvår men anseratt ytterligare inte är nödvändigt.Dessutom borde vi med tanke på tidigare omstruktu-reringar inom nu kunna kräva att fåse en effektivisering av detsamma.Likaså anser att regeringens utökadebudgetanslag för Radio- och inte är nöd-vändigt. Därmed avslår vi detta, liksom ökningen tillKungliga hov- och slottsstaten.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till reserva-tion 1.Anf. 4 ():Fru talman! liberalerna har i en radmotioner föreslagit en alternativ budget för år 2001.Vårt budgetförslag innebär i sina huvuddrag sänktaskatter för ökat företagande, en långsiktig och uthålligtillväxt och en mer rättvis skattepolitik för bl.a. barn-familjer. Det innebär också utgiftsökningar när detgäller vård och omsorg, utbildning, forskning, bi-stånd, miljö och rättssäkerhet.Fru talman! budgetprocess är, precissom beskrivit, väldigtkomplicerad. Jag måste medge att jag fortfarande harsvårt att riktigt få grepp om den. Inte minst komplice-rat blir det med tanke på att varje parti lägger framsitt budgetförslag som en helhet. Redan förra åretdiskuterade vi här i kammaren vid den här tidpunktenom vi skulle presentera våra avvikande synpunkter ireservationer eller i särskilda yttranden. Jag väljer attredovisa synpunkter i ett särskilt yttran-de.Vårt förslag till utgiftsram för utgiftsområdet var mindre än rege-ringens förslag. Men det har ju avstyrkts i budgetpro-cessens första steg. Då budgetförslag ären helhet är det inte meningsfullt att fullfölja våraanslagsyrkanden i detta andra steg.Jag vill särskilt markera att vi ställer oss bakomutskottets förslag när det gäller avskaffande av sjuk-vårdsförmåner och ersättning för läkemedelskostna-der för riksdagsledamöterna.Folkpartiet har alltså i sin partimotion väckt för-slag som innebär en sänkning av ramen med totalt760 . Det innebär att vi vill sänkaanslaget till med 330 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Enligtvår mening har vuxit orimligtmycket under den socialdemokratiska regeringens tid.Självklart är det viktigt att standarden är hög och attRegeringskansliet kan erbjuda sina anställda konkur-renskraftiga löner och inte minst erbjuda bra löner tillsina kvinnliga anställda. Det är litet si och så med densaken. Men den nuvarande regeringens politiskaambitioner har enligt vår mening blivit alltför stora.Och det är ju trots allt så att kvaliteten på arbetet iRegeringskansliet inte automatiskt är beroende avantalet anställda. Misstag kan förekomma, och vi harju haft ett flagrant sådant. Men genom en merbegränsad utgiftsökning så kan ändå de krav somEU:s ordförandeskap kommer att ställa på Sverigeunder nästa halvår tillgodoses. Det är vår bedömning.I vår partimotion föreslår vi också i likhet med ti-digare år att partistödet minskas med 30 miljonerkronor för . Partiernas beroende av offentligamedel måste begränsas. Därför är vår minskning avpartistödet motiverad. Flera talare har här tidigaretagit upp presstödet. Och föreslår en kraf-tig besparing på . Presstödet harunder haft i stort sett samma in-riktning. Men det snedvrider enligt vår mening kon-kurrensen, inte minst med tanke på att medielandska-pet nu förändras i en rasande takt. Det är väldigtspännande och positivt med dessa databastidningar.De ger oss politiker ännu fler arenor där vi kan förafram våra åsikter, och det är ju mycket att vara tack-sam för. Men vad som är så orättvist är att dessa nyatidningar inte har några möjligheter att söka presstöd.Presstöd får bara traditionellt tryckta papperstidning-ar. Om man kunde hitta en modell som skapade rätt-visa mellan databastidningar och papperstidningar såvore det bra. Men jag betvivlar att detta är möjligt.Därför är en minskning av presstödet med 400 miljo-ner kronor mycket motiverad . Som det nuser ut så måste pressen börja kunna fungera utanstatligt stöd.Fru talman! Jag har naturligtvis också tittat på deandra partiernas budgetförslag, och jag kan se att vi imycket är överens med de andra borgerliga partierna.Det gäller bl.a. neddragningen av anslaget till Rege-ringskansliet.Jag vill också säga något om Kungliga hov- ochslottsstaten. Det har föreslagits en höjning av dettaanslag, och jag tycker faktiskt att den är väl motive-rad. Det handlar bl.a. om driftstödet för de olika slot-ten. Vi vet ju att de är mycket omtyckta. Det är väl-digt många turister som kommer för att titta på slot-ten. Inte minst det nya museet, Museum ,har väckt ett väldigt stort intresse. Men det handlarockså om ett ökat anslag med anledning av att Kron-prinsessan nu ska börja jobba. Och somordförande för ett kvinnoförbund tycker jag att det ärväldigt viktigt att duktiga kvinnor får bra ersättning.Det gäller också om man är kronprinsessa.Fru talman! Som jag inledningsvis sade har vårtbesparingsförslag inte tillstyrkts i budgetprocessensförsta del. Därför deltar vi inte i beslutet om anslags-fördelningen inom utgiftsområde 1.Anf. 5 PER ():Fru talman! Jag yrkar till att börja med bifall tillhemställan i betänkandet i dess helhet med undantagav mom. 6, där har fogat en reservationtill betänkandet.