prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Iklimatfrågan är det viktigt att vi från politiskt hålluppträder på ett sätt som gör att människor förstår attvi tar frågan på allvar. Vi sprider tveksamhet genomatt ifrågasätta det här förhållandet.Anf. 6 () replik:Herr talman! Ja, visst är det så, ,att koldioxidutsläpp och andra växthuseffekter har eninverkan på temperaturen på jorden. Växthuseffektenär ju grunden för att vi har liv på jorden. Att det ska-let finns är en av livsbetingelserna. Vad vi pratar omär om vi människor bidrar ytterligare till den häreffekten.Något som är ännu farligare, , ärom vi politiker inte visar oss öppna för andras argu-ment utan låser oss vid ett scenario. Så har skett tidi-gare, och jag tror att det är viktigt att vi har ögon ochöron öppna för den omvärld som debatterar den härfrågan. I massmedierna finns det intenågon enig linje.Däremot vill jag instämma med iatt scenariot med mänsklig påverkan som den kanskestarkaste effekten är så pass viktigt att vi måste ta detpå allvar och även genomdriva en politik i enlighetdärmed. Jag tror att det är väldigt viktigt att markeraden skillnaden. Vi får inte neka anslag till forskaresom säger något som ifrågasätter den modell som vitycker är rimligast. Det är viktigt att vi får fram allafakta på bordet och inte agerar som ett slags växt-huseffektens korsriddare och slår ned alla som tyckerolika. Jag tror inte att den typen av politik är fram-gångsrik när det gäller att övertyga människor i sam-hället.Anf. 7 () replik:Herr talman! Vi måste vara öppna när det gällermetoderna för att förhindra den katastrof som kom-mer om vi inte handlar kraftfullt. Vi måste vara öppnaför nya tankegångar och diskutera dem, men det kaninte när det gäller det förhållande som jag talar om,hur våra utsläpp påverkar klimatet, få råda någontvekan om att vi måste minska de stora utsläppen.Därom måste vi vara eniga.Anf. 8 ():Herr talman! Jag känner igen den här debattenfrån . Också då gick jag upp och sade: Nuska jag tala om det som vi egentligen ska tala om,nämligen de miljösatsningar som vi ska göra i Sveri-ge. Det är det som det handlar om, inte om vad vi skagöra globalt utan vad vi kan och måste göra i Sverigeför att komma vidare med miljöpolitiken.I budgetpropositionen för finns det rejälamiljösatsningar, och jag är å vägnarmycket glad över att det samarbete som Miljöpartiethar med regeringen och har resulterat idetta. Dessa satsningar har naturligtvis varit hjärte-frågor för oss.Vad gäller miljösatsningarna totalt över året påutgiftsområdet kan konstateras att vi till2002 har fördubblat budgeten. Det är alltså fråga omrejäla satsningar. Under det samarbete som Social-demokraterna hade med anslogs 1,2miljarder kronor, och är vi uppe i 2,4 miljar-der. Dessa medel går till marksanering, skogsinköp,kalkning, miljöforskning osv. Det gäller frågor sominte kan lösas globalt. måste anslå pengar föratt kunna lösa de problem som vi har här.Den största satsning som görs gäller miljöövervakning. Denna uppgift förNaturvårdsverket och flera andra myndigheter harblivit allt större. Vi känner att vi vill ha kontroll överalltfler områden, t.ex. förekomsten av allergier ochskälen till att de uppkommer. Det har funnits ett stortbehov av att anslå mer pengar till miljöövervakning,och det är med glädje som jag kan konstatera attanslagen ökar från till 226miljoner . Det är en rejäl satsning.En annan fråga som har legat mycketvarmt om hjärtat är marksaneringen. Också det är enfråga som vi inte kan lösa globalt utan måste åtgärdalokalt. Vi måste ta hand om de gifter som ligger imarken och riskerar att läcka ut till omgivningen. Jagkan konstatera att anslaget till detta i samarbetetmellan Socialdemokraterna och var0 kr. ligger det på ungefär 150 miljoner ochökar 2002 till drygt 300 miljoner och 2003 till drygt400 miljoner.Det är inte så glamoröst att städa, men det är nöd-vändigt i det här fallet. Många av de berörda område-na läcker kreosot, kvicksilver och andra tungmetalleroch ämnen som vi absolut inte vill ha ut i omgivning-en och som om de tillåts läcka hamnar i ekosystemenpå ställen där de absolut inte går att komma åt utansprids. De hamnar , människoegoistisktresonerat, i värsta fall även hos människan. Innandess har de ofta påverkat ekosystemet så pass mycketatt de har slagit ut sådant som naturligt förekommer.Från sida tycker vi också att det ärmycket glädjande att vi nu börjar komma upp pånivåer för skogsinsatser som handlar om ungefär ½miljard. Det behövs om vi ska kunna spara gamlaskogar som kan få utvecklas till urskogar. Vi kan seatt av de arter som finns på Artdatabankenshotlista är många beroende av produktiva och äldreskogar. Det här är områden där det har funnits ettakut hot och risk för att de här områdena försvinner,men finns alltså medel att klara detta. Men det ärockså viktigt, som någon har påpekat, att ha medelför att klara skötseln av de naturreservat vi har. Ävenhär anslås rejält med pengar. Vi kan se på det anslagsom tidigare hette A3 och där det fanns drygt 670miljoner . Det finns 2002 ochungefär 2001. Även här görs rejälasatsningar.Flera har talat om nödvändigheten av kalkning,någonting som man skulle önska inte behövdes. Mennu befinner oss på en sur berggrund med gnejs ochgranit, en berggrund som har mycket svårt att buffraförsurande nedfall. har det annorlunda medsitt kalkberg. Här är det nödvändigt att fortsätta attkalka. anslogs 160 miljoner till kalkning. Viär uppe på 213 miljoner . Det står klart och tydligt ibudgeten att den nivån ska vi ligga på. Det är möjligtatt det innebär att vi måste förstärka det ytterligare,men som det ser ut nu räcker 213 miljoner. Samtidigtär det en anslagsstorlek som måste kunna variera överåren beroende på hur snösmältningen blir. gåråt lite mer pengar, ibland lite mindre, också därför attvissa objekt inte kalkas . Det finns objekt somkalkas vartannat, vart tredje, t.o.m. vart fjärde årdärför att man anser att behovet är sådant.Det klagades här på att en del behövs till admi-nistration. Men för att de här pengarna ska användaspå ett effektivt sätt måste man veta vad man behövergöra och ska göra. Länsstyrelserna anser att densumma som angivits behövs för att klara det. Jagmåste säga att jag i det fallet tror att de som arbetar påfältet vet vad de talar om. Så vi anser alltså att densumman är okej.Även till miljöforskningen höjs anslaget, faktisktfördubblas, från 2000 till 100 miljoner2001. En del av pengarna, ungefär 45 miljoner, gårtill den nya forskningsfond som inrättas. Resten blikvar på detta anslag.Det finns också annat som det satsas på. tog upp pengar till biotopskydd. Det lig-ger inte på det här utgiftsområdet, men jag kan ävendär redovisa att under s- och c-samarbetet var detanslaget nere på 25 miljoner. är det uppepå 135 miljoner. Även här sker en rejäl satsning. Dethär går inte bara till biotopskydd, utan vi skriver ibudgeten att det kan finnas andra projekt som behö-ver stöd, t.ex. vet vi att vi inte har en heltäckan-de karta över vilka områden som behöver skydd en-ligt biotopskyddsbestämmelserna. Vi vet också att detfinns värdefulla andra objekt, t.ex. stora träd i mångaskogar. Det har kommit en utredning som visar att detfinns många stora träd som har höga biologiska vär-den, men där har inte heller funnits något skydd.Därför anslås lite extra pengar till det.Det känns oerhört angeläget att de här anslagenhöjs så pass mycket som görs. Jag är lite förvånadöver den debatt vi har som inte alls handlar om detsom det ska handla om, nämligen pengarna i budge-ten utan om mycket annat. Jag vill kommentera en delav det.Moderaterna tar upp det faktum att det nu växerupp sopbränningsstationer runtom i landet. Jag delarden oron, eftersom det inte bara innebär att man eldarsådant som kan vara acceptabelt att elda, utan vi bör-jar få en stor import av sopor, t.ex. är sopförbrän-ningsanläggningen i dimensionerad för attklara en del av sopförbränningen för hus-hållsavfall. Det känns naturligtvis oerhört bekläm-mande. Från har vi varit kritiska till attdet inte finns en avfallsförbränningsskatt. Vi menaratt den situation som vi har i , att dettransporteras in plast och papper och även annat frånandra länder i EU, inte är acceptabel.När det gäller bilskroten har det diskuterats myck-et att införa en högre avgift för bilskrot, men vi kanvänta med den diskussionen tills propositionen kom-mer. Den kommer före jul.Centerpartiet talar mycket om det lokala engage-manget. Jag var ordförande i miljö- ochhälsoskyddsnämnd när producentansvaret inrättades.Jag kan säga att jag aldrig varit med om en större sorgför många som började engagera sig lokalt för varinsamlingen för sorterat avfall skulle finnas, hur detskulle organiseras och vad man skulle göra. Heltplötsligt rycktes den möjligheten från oss lokalt. Dethanterades centralt.Det är viktigare att människor agerar än att skrivaprogram, . Jag känner igen det här.Vi hade lokala miljöprogram. Vi har haft lokalaAgenda 21-grupper. föreslår lokala kli-matprogram. Jag skulle önska att politiken merhandlade om vad man lokalt kan göra. Vi bör kanskedärför se över producentansvaret och se till att det gesen möjligt till ett lokalt engagemang när det gällersophanteringen. Jag tror att det skulle uppskattas avmånga som känner sig låsta i det producentansvarsom fick den utformning där producenterna inte,vilket är helt rätt, ska bekosta insamlandet utan aktivtsamla in.Jag skulle egentligen vilja undvika att återigen haen debatt om klimatpolitiken, eftersom vi hade denför någon vecka sedan. Jag kan säga att vad jag sade iden debatten var att FN har försökt åstadkomma forskarpanel för att just slippa den debatt i olikaländers parlament som vi har här. Man har tillkallatnågonting som kallas International Panel on ClimateChanges, IPCC, som skulle räta ut alla frågetecken,se till att skapa en konsensus över vad som var pågång. Denna konsensus innebar att man ansåg attväxthuseffekten förvärrades rejält av de utsläpp avväxthusgaser som människan som gör.Det finns faktiskt en sak som man inte är överensom, och det är hur många grader jordens medeltem-peratur kommer att höjas. sade man ungefär3 grader fram . Den nya panel som jobbarmed ett program säger möjligen framtill 2015. Det här är dramatiska siffror tal över jorden,även om det verkar så lite.Jag måste säga att politik är lite be-klämmande, man säger att det här kan vi inte göranågonting åt, det här är sådant som människan intekan påverka, det är bara att fortsätta att leva som vigör. Men vi som vill göra någonting menar att förut-sättningen för att kunna göra någonting är naturligtvisatt vi accepterar att det beror på mänsklig påverkan.Då finns det en möjlig väg att komma till rätta medklimatförändringarna.Slutligen vill jag säga att Artdatabanken gör ettgott jobb. Jag hoppas att ni alla har läst den rapportsom har kommit och som visar vilkaförsvunna arter, vilka arter som är hotade. Det ärganska många. 258 arter har försvunnit från ,många i modern tid. Mellanspetten t.ex. försvann förungefär . Akut hotade är 279, starkt hota-de 570, sårbara 1 104, missgynnade 1 357. Sådanasom man tycker att man inte har tillräcklig kunskapom för att kunna klassa in dem är 552.Det här visar att den biologiska mångfalden ärväldigt trängd i ett land som . Därför är detextra angeläget att se till att det i den budget som vinu lägger fram finns rejäla satsningar på biologiskmångfald. Jag kan med glädje konstatera att pengarnai det anslag som heter 3.8.3, gamla A3, och som in-nehåller pengar till skogsinköp, kalkning och skötselav naturreservat kommer att komma den biologiskamångfalden till del. Jag är också glad att kunna kon-statera att de pengar som finns under utgiftsområde23 till biotopskydd också kommer att komma denbiologiska mångfalden till del, till en del också miljö-bevakningspengarna, eftersom mycket av miljöbe-vakningen handlar om hur de arter som är hotade hardet och varför det är som det är.Det är alltså med glädje som vi från Miljöpartietlägger denna budget till handlingarna. Jag vill ocksåpåpeka att vi har en reservation i betänkandet. Efter-som det ser ut som det ser ut, att vi har klimatföränd-ringar, menar vi att det är dags att inrätta ett kontojust för att kunna förebygga klimatförändringarna.Det går faktiskt att förebygga många av de skador vikan se . Man kan genom en skogsavverkningsom innebär att man inte avverkar så att vi får enstörre avrinning, genom att man ser till att man t.ex.inte bygger låga lägenheter utefter älvar, minimera deskador som antagligen kommer att återkomma underde kommande åren.Vi menar att det är dags att inrätta ett konto justför den typen av åtgärder.Vi har en reservation i betänkandet - den heternr 3. För tids vinnande yrkar jag inte bifall till den,men naturligtvis står bakom den.Detta är som sagt en budget som visar att majori-teten med s, v och mp har ett mycket offensivt tän-kande. Från sida har detta naturligtvisvarit de frågor som vi har värnat mest i samarbetet.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag har två frågor till med anledning av det anförda, och framför alltmed anledning av hennes önskan om att vi ska prataom budgeten och miljösatsningar i . I budge-ten, i finansplanen, kan jag läsa: Energiskattens fis-kala karaktär renodlas och skatteuttaget för olikaenergislag ska avspegla energiinnehållet. På siktbreddas basen för energiskatten genom att biobräns-len inkluderas.För det första: Anser att dettastår i överensstämmelse med vad stått här i kammaren och pratat om ?För det andra: Står som miljö-partist bakom den skrivning som finns på s. 35?För det tredje: Skulle ändå inte ,liksom jag, vilja se att vi på ett bättre sätt inkluderadede ideella organisationerna i det arbete som är nöd-vändigt för att bättre skydda, bevara och utveckla vårmiljö i ? Jag tänker på organisationer somSNF, och andra. Varförkan inte se till att de här organisa-tionerna, som lever under knapphetens stjärna, får enliten skärv ytterligare - så som vi har föreslagit i vårtbudgetförslag?Anf. 10 () re-plik:Herr talman! Först och främst kan jag säga att denstora diskussionen om finansplanen kommer attkomma här på fredag.I dag räknas ganska mycket som biobränslen somjag knappast tror att och jag anser ärbiobränslen. Exempelvis räknas även sopor sombiobränslen. När man eldar plast och papper räknasdet som en del av biobränslet. Det innebär att viverkligen måste se över vad av det som kallasbiobränsle som ska klassas som biobränsle . Jag tycker att det är mycket angeläget attbörja se över detta. Eftersom man klassar t.ex. soporsom biobränslen så finns det absolut skäl att seöver detta.Jag tror att och jag är överensom att det som han och jag kallar rena biobränslen,t.ex. sådant som kommer från skogen, naturligtvis börha speciella beskattningar. Men som vi också är över-ens om - tror jag - är det knappast rimligt att soporska ha en lägre beskattning än en del annat. Här be-hövs alltså en översyn. Det står jag bakom.Den andra frågan gällde de miljöorganisationerna.Naturligtvis anser vi att de är viktiga, och vi för för-stås många samtal med dem. Man bör se till att deklarar sig på ett bra sätt. Det intressanta är dock attdetta krav framförs av , men motsva-rande krav kommer inte från miljöorganisationerna.Anf. 11 () replik:Herr talman! Den skrivning som finns - för denfinns de facto på s. 35 i finansplanen, - gör att när jag träffar människor, enskilda såvälsom företagsledare, hör jag att de avstår från attinvestera i produktionsanläggningar där man har föravsikt att elda med biologiska bränslen. Man avstårfrån det därför att man inte vågar lita på GudrunLindvall när hon har ställt upp på den skrivning somfinns på s. 35 i finansplanen.De investeringar som enskilda och företag gör,t.ex. när man byter pannanläggning i ett hushåll, kangå på . Det är mycket pengar för etthushåll, likväl som det är mycket pengar när ett före-tag ska investera i en förbränningsanläggning för attvärma sina fabriksanläggningar.Anf. 12 () re-plik:Herr talman! De stora aktörerna som är villiga attsatsa på det här är mycket väl medvetna om de direk-tiv som finns i EU - Auto/Oildirektivet t.ex. Det göratt vi kan ha en skattesubvention för förbränning avvissa biobränslen bara under en övergångstid. Sedanförbjuder EU det. Det är väl egentligen detta somoroar dem mest. I de kontakter som finns på högrenivå - högre än den här kammaren, eller i alla fallmer operativ - är det snarare den oron som man hörom. Hur länge kan vi klara de skattenivåer som vi harinnan sätter stopp för dem?Den bild som målar upp kännerjag inte alls igen. Jag tycker att det snarare verkarvara politisk retorik än att ha så mycket med verklig-heten att göra.Dessutom kan man se att det i mångt och mycketlönar sig för hushållen att byta till alternativa bräns-len. Det behöver inte bara nödvändigtvis varabiobränslen, utan det som kanske lönar sig mest i dagär bergvärme och värmeväxlare - men framför alltbergvärme. Det sker fortfarande en stor omställning imånga hushåll därför att man ser att det på t.o.m.mycket kort sikt lönar sig att byta från fossila bräns-len till andra. Dessutom kan vi se att det faktisktär ganska få hushåll som fortfarande eldar med olja.Många har ställt om sitt energisystem till någontingsom är både miljövänligare och billigare.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Jag vill gå tillbaka till två frågor somGudrun berörde.Den ena gäller kalkning och kalkningsanslaget.Gudrun talade om det höjda anslaget. Utantvekan - det är vi säkert eniga om - så måste vi fort-sätta med kalkningsinsatserna. Men det finns forskar-rapporter som tyder på att nuvarande kalkningsinsat-ser också orsakar skador.Jag vill fråga om man mellan detre majoritetspartierna har övervägt att använda detökade anslaget för andra insatser för bevarandet avden biologiska mångfalden. Jag tänker på insatsersom möjligen skulle kunna göra större nytta än attöka på kalkningen.Herr talman! Den andra frågan gäller sopförbrän-ning och deponering. nämnde inte -åtminstone noterade inte jag det - möjligheten av attockså belägga förbränningen med skatt. Det borde vivara eniga om. Kommer de tre majoritetspartierna attinom kort lägga fram förslag om skatt även på för-bränning av sopor?Anf. 14 () re-plik:Herr talman! Anslaget 34:3 är ett anslag där vivalde att lägga ihop kalkning,skogspengar och skötsel av naturreservat bl.a. Tankenvar att pengarna skulle kunna användas effektivt,eftersom det vissa år behövs mindre pengar till kalk-ning. Då skulle det finnas en möjlighet att användapengar till annat respektive att flytta tillbaka dem deår som det behövdes mer. Det anslag som vi räknarmed är alltså ungefär 213 miljoner per år.Det stämmer att det finns vissa kalkningsobjektsom man kan ifrågasätta. Det gäller framför alltmyrmark, där det finns många arter som är enormtkänsliga för pH-förändringar. De klarar inte högapH:n. Det finns också vissa kalkningsobjekt där detfrån början har varit fiskevårdsföreningar som hartagit initiativ. Där har det inte varit den biologiskamångfalden som man i första hand har varit ute för attspara. Man har snarare velat skapa sjöar med bättreförutsättningar för put-and-take-fiske.Så visst är det nödvändigt att se över vilka objektsom kalkas - det är helt riktigt. kan vi se attdet är väldigt svårt att sluta kalka. Detta är naturligt-vis någonting som beslutar om vadgäller detaljerna. I den kalkningsplan som kom förnågot år sedan berörs en del av den här problemati-ken. Jag förutsätter att länsstyrelserna försöker se tillatt de objekt som kalkas i första hand kalkas där detbehövs för den biologiska mångfalden. Det finnsockså redovisat i budgeten hur mycket som kalkas . Det är ganska betydande arealer sjö och ävenganska betydande arealer rinnande vatten. Det ärmycket bra att denna diskussion kommer upp, för dethar varit så att kalkningen också har varit ett hot moten viss typ av biologisk mångfald tidigare.När det gäller deponering vill jag säga att Miljö-partiet har hävdat, även när deponiskattenkom, att vi vill ha en skatt på avfallsförbränning.Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Den ökning av förbränningen som vikan notera - vi har ju tyvärr också en import av soporför förbränning - hänger sannolikt samman med attdeponering beläggs med skatt, men inte förbränning.Det sambandet är ju tydligt. Därför är det oerhörtangeläget att man kan få samma nivå på skatt påförbränning som på deponering. Jag ser fram emot ettförslag om skatt på förbränning.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! När förslaget om skatt på avfall komville två av de tre samarbetspartierna ha en skatt påförbränning. ville också det. De erfa-renheter vi nu börjar få av det som har skett tyckerjag tyvärr visar precis det som vi i sadedå, nämligen att detta skulle innebära en ökad för-bränning av sopor. Vi i har också här ikammaren , såväl i debatter som i inter-pellationer, tagit upp det faktum att skatteförhållan-dena , och också opinionstrycket i många andraeuropeiska länder, gör att man väljer att skicka avfalltill Sverige.Egentligen förvånar det mig att de som förestårsopförbränningsanläggningar i accepterar attbli sopstationer. De senaste fallet har vi haft i minkommun . Där har uppmärk-sammat oss på att Igelsta importerar avfall från Hol-land. Hur det blir med det och om det kommer attlastas av eller inte är inte riktigt klart i dagsläget.Möjligen blir det så att båten vänder.Men image som ett land som vill gå förenär det gäller en ekologiskt hållbar utveckling fårnaturligtvis en rejäl törn när tar emot sådantbränsle som många andra länder, t.ex. ochHolland, inte anser att man kan förbränna i det egnalandet. Vi har ingen annan reningsteknik i skorstenar-na än vad man har där. Marknaden är som bekant fripå det området. Det är bara att köpa den reningstek-nik som finns. åkte svenska före-tag till för att titta på den bästa reningstek-niken för sopförbränningsanläggningar.Det är enligt min uppfattning absolut nödvändigtatt införa en skatt på förbränning av sopor för attkomma till rätta med det här problemet.Anf. 17 () replik:Herr talman! Frågan om klimatet börjar bli någottröttsam. Det är mycket tydligt var står iklimatfrågan. har vi agerat ganskakraftfullt när det gäller koldioxiden. Däremot tror jagatt det under vårens behandling kommer att visa sigatt vi har olika lösningar för att uppnå detta.Det jag anmärkte på i den förra debatten - och dethar tydligen blivit en ny minidebatt här i kammaren -var att med säkerhet påstod att nuvar klimatförändringen här. Hon hävdade att de regnsom föll över och översvämningarna iArvika skulle visa detta. Det är faktiskt ett faktum attsådana här översvämningar kommer lite då och då. Vihade stora översvämningar och , och kommer de ingen. Att bombsäkert sägaatt detta hör ihop är nog ganska dumt. Vi måste skiljadetta från den sakliga debatten om klimatfrågan därModeraternas uppfattning är tydlig.Den andra frågan som jag skulle vilja ställa tillGudrun kräver mer aktiv respons. Denhandlar om bioceller. har ju i alla fallmarkerat i olika sammanhang att man har varit positivtill bioceller. , som näst intill hartagit på sig rollen som majoritetsföreträdare här ikammaren, borde väl ha någonting konkret att kom-ma med i så fall. Klockan är för bioceller-na. Man har hittat en massa konstruktiva lösningar föratt komma runt detta med avfallsskatten, men klockanär fem i tolv. Jag tror inte att de kommer att överlevamed den här konstruktionen. Vad kommer GudrunLindvall att göra konkret för att biocellerna ska över-leva?Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Om vi nu återigen ska tala om kli-matet vill jag påpeka att jag sade att man i internatio-nella paneler är överens om att vi har en klimatför-ändring som är påverkad av människor. När manstoppar in de här förändringarna i datasimulatorervisar det att vi ska få mer regn i närheten polerna,t.ex. ska få mildare vintrar ochmer regn. Det är precis det som sker . Då kan mannaturligtvis, om man vill, säga: Nej, just beror detinte alls på det som forskarna tror att det beror på,utan just beror det på en solfläck.Det är ett sätt att hantera verkligheten på. Det för-vånar mig att en så ung människa som den här strutsmentaliteten.