prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Där ärdet fråga om makans rättstrygghet vid felaktigttilldömt faderskap.Mp har i motion L417 beskrivit det faktum attsärkullbarnen med nuvarande lagstiftning har rätt attgenast få ut sin arvslott. Det leder ofta till stora prak-tiska och ekonomiska problem för de efterlevande.I augusti 1998 redovisades Ärvdabalksutredning-en, där flera ledamöter ansåg att efterlevande makensrätt borde stärkas ytterligare i förhållande till särkull-barnen, exempelvis genom att särkullbarn, i likhetmed gemensamma barn, ges efterarvsrätt.Utredningen bereds nu inom Regeringskansliet.Eftersom ett enigt lagutskott förutsätter att behovet aven mer övergripande översyn i fråga om avvägningenmellan arvlåtarens och bröstarvingarnas rätt övervägsär oddsen goda för att regeringen kommer att läggafram ett sådant förslag.I motion L416 vill kd införa en värdekommission.Den motionen behandlades , och då hade vimoderater ett särskilt yttrande. Det har tyvärr fallitbort i årets betänkande. Jag vill därför kort redovisainnehållet. Det underliggande syftet med en kommis-sion är att hos den enskilda individen stimulera tilleget personligt reflekterande över egna förhållnings-sätt till en rad olika samhällsföreteelser. Med detsynsättet blir det själva "resan i det inre" snarare änslutmålet som är mödan värd. Vi delar i och för sigdenna syn och tror att en sådan process kan stimule-ras utan tillkomsten av en värdekommission. Vi lan-dade då på att en värdekommission inte bör tillsättas.I mitt anförande sade jag att vi måste ansträngaoss att hitta andra vägar att stimulera en sådan pro-cess, som uppmuntrar individen att själv utforska ochmedvetandegöra sina värdegrunder och sitt förhåll-ningssätt till etiska och moraliska begrepp och di-lemman. Detta gäller också i dagens debatt.I motion L423 vill man ändra de nuvarande reg-lerna som innebär att människor förlorar ekonomisktpå att gifta sig eller vinner på att skilja sig. Även imotion Sf302, yrkandena 3, 4 och 7, behandlas dennafråga. Vi moderater stöder dessa två motioner. Ominte förr, så när barnen kommer, behövs en stabilsamlevnadsform. Det kan inte vara till barnens from-ma att det är svängdörrar i deras hem med plast-mammor och plastpappor som passerar revy underderas uppväxt. Den neutrala inställningen till samlev-nad bör , om inte annat så för barnens skull, över-ges.Fru talman! Jag yrkar bifall till motion L402 ochstöder därför reservation 8.Anf. 160 ():Fru talman! Jag måste erkänna att det är lite job-bigt när man som astmatiker och allergiker har suttit ikammaren och har blivit täppt i näsan. Mennu går jag över till de familjerättsliga frågorna.Fru talman! I detta betänkande behandlar vi 20motionsyrkanden från den senaste allmänna motions-tiden på det familjerättsliga området. Det förekommernio reservationer i betänkandet, varav Vänsterpartietstår bakom tre.Den första reservationen, reservation 2, handlarom civiläktenskap. Vi föreslår ändringar i äkten-skapsbalken som innebär att endast den civila vigsel-ceremonin ska vara rättsligt bindande. Vi föreslåräven att begreppet borgerlig i skabytas ut mot civil.I den andra reservationen, reservation nr 6, begärvi införande av en möjlighet att föra dubbelnamnvidare till sina barn.I den tredje reservationen tar vi upp en fråga somjag vill fördjupa mig i. Det är reservation nr 7 somhandlar om byte av förnamn för transsexuella perso-ner. Det är ett yrkande ur motionen So203 om trans-sexuellas situation av talman! Till de mest grundläggande egenska-perna i den mänskliga identiteten hör uppfattningenom könstillhörighet. Att varje människa själv bordeha rätt att avgöra vilket kön hon tillhör låter som ensjälvklarhet. En viss grupp människor utsätts dock förosynliggörande, diskriminering och i många fall för-akt, enbart på grund av deras uppfattning om denegna könstillhörigheten.Transsexualism är upplevelsen av en motsättningmellan individens biologiska kön och uppfattningenom den egna könstillhörigheten. Transsexuella be-skriver det ofta som att "ett naturens misstag harblivit begånget". Ofta, men inte alltid, känner trans-sexuella en stark önskan att genomgå kirurgiska ellerhormonella åtgärder för att få till stånd en anatomiskförändring i syfte att få den egna kroppens utseendeatt stämma överens med det "psykiska" könet. Trans-sexuella finns av båda könen, och könsbyte kan följ-aktligen ske i båda riktningarna.Transsexualism ska inte förväxlas med transve-tism, där individen vill klä sig i det motsatta könetskläder men är tillfreds med sitt fysiska kön. Trans-sexualism har inte med den sexuella identiteten attgöra. Transsexuella kan vara både homosexuella,bisexuella och heterosexuella.Eftersom det bl.a. inte har gjorts någon utredning iSverige om transsexuellas situation i samhället, vetingen hur många transsexuella det finns i Sveri-ge. Uppskattningarna varierar mellan några hundratill några tusen personer. behandlas av Soci-alstyrelsen ett tjugotal ansökningar om fastställelse avkönstillhörighet.Man skulle kunna säga att de transsexuellas situa-tion i samhället har förbättrats , mendessvärre gäller inte detta alla områden, fru talman. Imars månad behandlade socialutskottet ett yrkandesom handlade om äktenskapsskillnad till följd av attäktenskapsbalken inte innehåller något undantag förpersoner som ändrar sin könstillhörighet. Äkten-skapsbalken bereds av lagutskottet, och yrkandetborde följaktligen ha hamnat i lagutskottet. Så blevdet emellertid inte. avstyrkte yrkandet.Beslutet innebär att majoritet fortsätter attosynliggöra transsexuellas situation och behov, dvs.fortsätter den diskriminering som har pågått alltförlänge.Fru talman! Kan någon klok människa i kamma-ren tala om för mig varför två människor somälskar varandra, har barn och har varit gifta i över 20år ska tvingas till skilsmässa mot deras vilja enbart pågrund av att den ena parten har en ändrad könstillhö-righet? Kanske kan ha ett svar pådetta, eftersom de egentligen tycker att gifta personerinte ska få skilja sig. förslagkommer jag tillbaka till om en liten stund.Fru talman! I dagens betänkande gör vi nästansamma misstag som socialutskottet. Utskottets majo-ritet föreslår ingen ändring av namnlagen utan väljeratt avstyrka yrkande 2 i motionSo203. Även detta innebär att utskottsmajoritetenstöder ett osynliggörande av dessa människor. Förragången det gjordes en ändring i namnlagen handladedet om bindestreck. Jag vill påstå att utskottets majo-ritet förringar namnproblemen för transsexuella till attvara mindre viktig än just ett bindestreck. Det görmig ledsen, fru talman, för jag tror inte att utskottetsledamöter inser hur viktig denna fråga är för våratranssexuella medmänniskor.Fru talman! Varför ska samhället sätta sig på enredan diskriminerad grupp av individer? Varför är detPatent- och registreringsverkets och Patentbesvärs-rättens praxis som ska bestämma namnet åt transsex-uella personer? Varför får inte heta Gunvormen kan av myndigheterna tilldelas namnet ?Varför måste en transsexuell person genomgå ettkirurgiskt ingrepp för att få byta sitt namn?Inser lagutskottets ledamöter det befängda i attinte ändra namnlagen? Eller anser man verkligen attmänniskor skulle missbruka denna förändring avnamnlagen, så att t.ex. skulle byta namn tillKarin bara för att skoja med sina kompisar?Fru talman! Jag undrar, med all respekt, varför ut-skottets majoritet har kommit fram till denna märkli-ga slutsats. Varför är inte utskottets majoritet bereddatt ta initiativ till någon lagstiftningsåtgärd? Vadberor det på?Samma ställningstagande gäller även för yrkande3 i motionen som handlar om retroaktivt namnbyte.Här har vi i valt att lägga ett särskiltyttrande med inriktning på en utredning om transsex-uellas situation som även ska se på hur man ska ge-nomföra en sådan förändring vad gäller retroaktivtnamnbyte.Ytterst förvånad blir jag över utskottsmajoritetensuppfattning att detta problem får lösas på annat sättän genom lagstiftning. Min fråga tillutskottsmajoriteten är givetvis: Vilka andra sätt är detman syftar på? Inte kan det väl handla om urkunds-förfalskning? Jag bara undrar.Fru talman! Jag kan bara beklaga utskottsmajori-tetens oförstående förmåga och fortsatta osynliggö-rande av de transsexuella.Jag tänker nu gå in på de olika men ändå så likamotionsyrkandena från . De ärolika eftersom de tar upp olika sakfrågor, men de ärlika i sin tydlighet att vilja skapa en norm som männi-skor ska lyda under. Och det är inte en norm som skagälla lika för alla, utan en kristdemokratisk hetero-sexuell parrelations norm. Det handlar alltså om attuppvärdera en viss levnadsform framför någon annan,om att lagstiftningen ska premiera äktenskapet somsamlevnadsform. Det handlar om föräldrautbildning isyfte att förebygga skilsmässor.I motion Sf302 hävdar att detär viktigt att lagstiftningen utformas så att den inne-bär ett stöd för stabila familjerelationer, och vidarebegär de ett tillkännagivande om att lagstiftningenska prioritera äktenskapet som samlevnadsform.När ett barn kommer till världen blir kvinnan mo-der och mannen fader - en till synes ganska vanlig,naturlig biologisk händelse. Men anseratt i lika hög grad som kvinnligt och manligt skapas iett samhälleligt sammanhang, är moderskap och fa-derskap, som är grundbultarna i Kristdemokraternasfamiljebegrepp, begrepp med mycket föränderligtinnehåll. Jag hoppas att jag inte behöver gå in på enhistorielektion för att övertyga om detta faktum.Riksdagen har länge reglerat denna del av kvin-nors och mäns liv genom lagstiftning och därmedpåverkat betydelsen av att vara mor och far, kvinnaeller man. I återfinns föräldrars rättig-heter och skyldigheter gentemot sina barn. Genomdenna lag, som vid en första anblick endast handlarom barn och barns bästa, regleras också förhållandetmellan föräldrarna, dvs. kvinnor och män.Förändringar i utformningen av lagen om äkten-skapet kan betraktas som ett statligt instrument för attytterst styra relationen mellan kvinnor och män iönskad riktning. Den prioritering som Kristdemokra-terna talar om i motionen handlar om att uppvärderaen viss levnadsform framför någon annan. Det hand-lar alltså om att lagstiftningen ska prioritera äkten-skapet som samlevnadsform.Fru talman! Som jag sade tidigare ska familje-rättslagstiftningen ha som ledstjärna att barn i syn-nerhet ska må bra och att barn inte ska fara illa. Mendet kan inte vara sak att, som kd föreslår,prioritera äktenskapet mellan en man och en kvinna. ser vi att familjen består av ensamstående föräl-der och barn, samboende och barn etc. Jag skulle viljafråga vad deras förslag om attprioritera äktenskapet innebär för de nämnda.Kärleken mellan vuxna har tillåtits expandera iflera nya, öppnare former. ser vi t.ex. homosex-uella som vågar visa sin kärlek på gatorna, och vi haren partnerskapslagstiftning som ger äktenskapslik-nande status. Kärleken mellan homosexuella är alltsålegaliserad. Anser att även denkärleksrelationen ska prioriteras? Jag tvivlar på att såär fallet.Jag vill på intet sätt säga att bestämmelserna somreglerar homosexuellas rättigheter är tillfredsställan-de. Den kärleksrelation som är legaliserad för homo-sexuella är fortfarande avgränsad i relation till deheterosexuellas kärlek: gemensamma barn accepterasbara inom den heterosexuella kärleken.Fru talman! Naturligtvis ska familjerättslagstift-ningen vad gäller familjebildning bygga på att barneni synnerhet ska må bra och inte fara illa. Men det kaninte vara samhällets sak att, som Kristdemokraternaföreslår, se till att lagstiftningen missgynnar männi-skors egna val vad gäller samlevnadsformer om deinte väljer den kristdemokratiska modellen. av förslag blir att de sominte väljer att ingå heterosexuellt äktenskap diskrimi-neras. Och och ställersig bakom detta synsätt.I utskottsmajoriteten har vi i betänkandet mycketriktigt tagit upp just orimligheten i Kristdemokrater-nas förslag och betonat att äktenskapet och part-nerskapet i det här fallet värderas lika vad gäller denjuridiska stabiliteten samt att lagstiftningen så långtsom möjligt bör vara neutral i förhållande till olikasamlevnadsformer och moraluppfattningar och att detinte bör ankomma på att styra enskildaindividers val av samlevnadsform.Fru talman! går jag snabbt över till sambolag-stiftningen. I två motioner, bl.a. den tvärpolitiskamotionen So225 av Socialdemokraterna, , tas frågan uppom att sambolagen ska vara tillämplig och gälla allasambor oavsett sexuell identitet. Glädjande nog ärdetta precis vad kommit framtill i sitt betänkande, som redovisades i september1999. I det betänkande som Partnerskapskommitténredovisade 1993 föreslogs i princip samma sak redandå. Detta tycker vi i är i linje med vårmålsättning att all lagstiftning ska gälla lika för allamänniskor oavsett sexuell identitet.Vänsterpartiet har dock ett särskilt yttrande i frå-gan, där vi bl.a. poängterar angelägenheten att bered-ningen av betänkande geshög prioritet inom så att ett lagför-slag i enlighet med kommitténs förslag kanföreläggas riksdagen.Fru talman! Jag måste också få kommenteraKristdemokraternas förslag i motion L419, där manvill låta partnerskapslagen gälla som en allmän hus-hållsgemenskapslag som ska gälla alla, oavsett sexu-ell orientering. Kan det bli tydligare än såhär?Partnerskapslagen har uttryckligen tillkommitsom en möjlighet för homosexuella att omfattas avden äktenskapsrättsliga lagstiftningen. Här talarKristdemokraterna om att de fortfarande inte byttståndpunkt i sitt motstånd till att homosexuella ska hasamma rättigheter i lagstiftningen som heterosexuella.Och visst var det väl så att motar-betade hela lagförslaget om partnerskapslagen? Var-för har ni kristdemokrater en sådan intolerant inställ-ning till homosexuella?Slutligen hade jag några kommentarer från Väns-tern om ännu en kristdemokratisk motion. Jag fåråterkomma till den i ett replikskifte, eftersom mintalartid gick ut för och 48 sekunder sedan.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservation 7 under mom. 11. I övrigt står Vänster-partiet bakom ställningstagandena i detta betänkande.Anf. 161 ():Fru talman! Det har varit mycket tal om Kristde-mokraternas familjepolitik under . Jag kanske helt enkelt ska koncentrera migpå att förtydliga den syn som vi har i den här frågan,som jag tycker är ganska enkel.Reproduktionen är avgörande för släktets fortbe-stånd. Alla civila kulturer på hela jorden har värnatom detta förhållande. Detta kläs i språkdräkten"äktenskap" eller liknande - någon form som säker-ställer en varaktig relation mellan föräldrarna för attbarnen ska fara väl. Så enkelt är det i botten. Detfinns alltså ingen anledning för lagstiftaren att gåutöver detta förhållande - detta fenomen - som alltsåbär upp hela civilisationen.Lagstiftaren ska inte vara värdeneutral i detta hän-seende utan tvärtom stå för denna grundläggandevärdering. Det är viktigt än , i dessa modernatider, att upprätthålla detta synsätt.Jag kan inte säga annat än att denna liberala in-ställning till samlevnad inte har slagit särskilt väl utunder min levnad. Tvärtom har det blivit väldigtdåligt med relationerna. Vi har splittrade familjer,splittrade relationer och barn som saknar sina föräld-rar - framför allt fäderna.Man kan kort säga att den kvinnorevolution som ioch för sig på allt sätt var vällovlig tyvärr i mångt ochmycket landade i att männen flydde, och kvinnornastår kvar ensamma med barnen. Det är kanske ocksåde som representerar den grupp i samhället somhar det besvärligast. Det är inte särskilt lyckosamt attvi har hamnat i en sådan erbarmlig situation.Men livet har lärt att det gäller att med olika me-del se till att kanske framför allt männen fullgör sinaskyldigheter och inte bara tar till sig den lustbetonadedelen av akten. I det hänseendet är det viktigt att mant.ex. har ekonomiska förhållanden som inte missgyn-nar familjebildning och äktenskap. Vi behandladetidigare skatteutskottets förslag och den motion somdär aktualiserades om särbeskattning av förmögenheti äktenskap. Det är ganska märkligt att vi fortfarandehar kvar den regeln och att man missgynnas om mangifter sig.Det finns naturligtvis en mängd andra sådana åt-gärder som det inte finns någon anledning att fördju-pa sig särskilt mycket i just nu - de är ganska uppen-bara - som går ut på att man ska stärka dessa förhål-landen.Till den ändan kan man när det gäller t.ex. sam-bolagstiftning och partnerskap, som inte har medäktenskap att göra, säga att detta ur lagstiftarens syn-vinkel är ointressant. Det är ting som man får regleraprivat juridiskt. De privata relationer vuxna männi-skor har på olika plan och i olika sammanhang finnsdet ingen anledning för lagstiftaren att ge sig in i.Det är inte svårare än så, som jag ser det. Jag tän-ker inte nu utveckla det närmare. kommer välTasso Stafilidis att ställa en del frågor till mig, menjag vill i alla fall slå fast att denna grundläggandeprincip är ganska enkel. Det är någonting som åt-minstone jag och förhoppningsvis mitt parti kommeratt stå för i evärdlig tid.Anf. 162 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt var jag ska börja.Det blev så mycket. Det gäller framför allt den slut-kläm som valde, dvs. att hans partikommer att stå för denna syn i all framtid.Jag måste ändå få lov att ställa en fråga. säger att det för lagstiftaren är ointressantmed partnerskap, sambolagstiftning, osv., och att detinte finns någon anledning för lagstiftaren att gå in idetta. Menar verkligen det han sä-ger, dvs. att det inte är någonting att gå in i?Jag skulle också vilja ställa en fråga om något avdet som ni tar upp i de olika motionerna. Ni tar bl.a.upp att ni vill förlänga betänketiden för skilsmässafrån till . Är det verkligen en stånd-punkt som hela det kristdemokratiska partiet står för?Eftersom ni har reserverat er till förmån för det yr-kandet förstår jag att det är det.Sedan går jag tillbaka till partnerskapslagen igen.Jag ställde några frågor i mitt anförande som RolfÅbjörnsson valde att inte svara på, men jag måsteändå få lov att ställa en fråga. Partnerskapslagentillkom ju som en lagstiftning liknande äkten-skapslagstiftningen. Den väljer ni att inte alls ta med idet som ni ska uppvärdera. Stämmer det som man kanutläsa ur era motioner, dvs. att ni faktiskt helt enkeltnedvärderar partnerskapslagstiftningen?Anf. 163 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att vi vill förlänga be-tänketiden. Det är ett led i att förstärka äktenskapet.Vi vill att man nogsamt ska tänka över vad man avseratt göra och kanske också underkasta sig en viss formav föräldrautbildning, etc. Det finns över huvud tagetanledning att på olika sätt stärka föräldrarnas möjlig-heter att vidmakthålla äktenskapet till gagn för bar-nen.Jag har sagt att vår grundläggande syn är att äk-tenskapet är ett skydd för släktets fortbestånd. Att detinnebär en nedvärdering av partnerskapet förstår jagmöjligen att tycker, men jag menaratt man inte ska ha den grundsynen på grund av att visäger att lagstiftaren inte behöver ge sig in i och reg-lera alla relationer vid sidan av äktenskapet. De berörinte barnens förhållanden på det sättet. Det är möjligtatt man kan tycka att det inte är bra av olika skäl, menvi har den grundläggande synen att det är äktenskapetsom ska stärkas.Anf. 164 () replik:Fru talman! Det som jag vill ta upp med mina frå-gor till är att det finns många flerfamiljebildningar än just den som Kristdemokraternaväljer att höja till skyarna och värna. Vi i Vänsterpar-tiet vill värna om alla familjebildningar och tycker attde barn som befinner sig i familjer där föräldrarna ärsambor, partner eller ensamstående - homo- ellerheterosexuella - ska ha samma skydd i lagstiftningen.Jag kan inte få ihop det som sä-ger. Han säger å ena sidan att man ska värna barnen.Å andra sidan värnar han bara de barn som faktiskthar två föräldrar. Sedan säger han att papporna ska tasitt ansvar. Det kan väl i och för sig vara väldigt vik-tigt att poängtera. Men hur ser påalla de andra relationer och samlevnadsformer somfinns, där barn lever? Det är inte bara två trebarn, och inte ens 53 barn, utan det är tusentals barn.Jag är också mycket förvånad över att moderater-na stöder dessa moralistiska uppfattningar om hurman ska stävja och om att familjepolitiken helt enkeltska bygga på värderingen att en samlevnadsform skastå högt över alla andra och prioriteras i fortsättning-en.Anf. 165 () re-plik:Fru talman! Allt kan inte falla på plats för alla påsamma sätt, men vi gör bedömningen att det lagstifta-ren och samhället ska värna om och arbeta för äräktenskapet, som säkerställer en varaktig relationmellan föräldrarna.Att detta ideal inte fungerar alla gånger hindrarinte att man ska ha en annan grundläggande syn påprincipen. Det betyder i och för sig inte heller attmänniskor behöver fara illa i andra sammanhang.Men man ska göra de förhållandena så få som möjligtdärför att barnen behöver sina föräldrar - mamma ochpappa. Det är faktiskt på det sättet. Det gäller att rättain sig i den ordningen.Anf. 166 ():Fru talman! I lagutskottets betänkande nr 16 be-handlas ett antal motioner om olika familjerättsligafrågor från den allmänna motionstiden, de flesta mereller mindre identiska med motioner från föregåendeår.Vid betänkandet finns nio reservationer. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.I reservation 1 från och mode-raterna framställs äktenskapet som överlägset allaandra samlevnadsformer, bl.a. i fråga om juridiskstabilitet. Motionärerna anser i och med detta attdenna samlevnadsform ska vara den allena saliggö-rande. Man tar sig faktiskt för pannan och undrar omvi befinner oss eller på 1800-talet.Kristdemokraterna förvånar mig inte, med tankepå den konservativa familjesyn som de har, däremotmoderaterna, som annars alltid pratar om frihet. Vadmenar ni egentligen? Ska människor inte få väljasamlevnadsform själva och ha ett bra rätts-ligt skydd? Vår sambolagstiftning har stort gehör hosbefolkningen, och det finns inget stöd i opinionen föratt göra några drastiska förändringar.Majoriteten anser inte heller att lagstiftningen ge-nerellt missgynnar dem som är gifta. Det kan välknappast innebära en förlust för t.ex. två personer -de kan vara pensionärer eller föräldrar - att flyttaihop. Även om de då får lägre bidrag, t.ex. bostadsbi-drag, är det ett faktum att i princip alla andra kostna-der blir lägre: för hyra, mat, tidningar, telefon ochförsäkringar. Därtill kommer den trygghet och ge-menskap för parterna själva och för barnen som detfaktiskt innebär att dela hem med en annan vuxenperson.Vi anser att det är viktigt att olika åtgärder, somt.ex. den föräldrautbildning som departementet arbe-tar med, kommer till stånd och att det är bra omskilsmässor förhindras. Men vi kan inte och vill inteheller fördöma dem som av olika skäl väljer enskilsmässa. Det är bara den enskilda individen somkan bestämma om det är den bästa utvägen. I ställetför att döma måste vi stödja och underlätta.Avslag på reservationen!Vänsterpartiet anser i reservation 2 att den kyrkli-ga vigseln ska frånkännas rättslig betydelse, eftersomman anser att staten ska vara neutral i religiösa frågor.I stället ska det införas en ny form som kallas civi-läktenskap. Vi kan välja mellan två sätt att ingåäktenskap. Det ena är kyrklig vigsel och det andra s.k.borgerlig vigsel. Vi tycker att dessa två former ärtillräckliga för de önskemål som svenskarna har påsätten att ingå äktenskap.Avslag på reservationen!I reservation 3 från föreslås en för-enklad borgerlig vigsel, i princip bara en registrering.Inte heller här anser utskottets majoritet att det finnsanledning att tillgodose önskemålet. I den borgerligavigselform som vi har kan man välja mellan tvåvarianter, den längre och den kortareom cirka en minut. Detta kan inte anses vara särskiltkrångligt. Den borgerliga vigseln omges inte heller avnågon tvingande ceremoni, men de som så önskar kansjälva välja vilken form av ceremoni som de vill hanär de ingår äktenskapet.I reservation 4 från , tas återigen arvodet tillvigselförrättare upp.Vi är i utskottet eniga om att arvodet är lågt ochatt det om möjligt ska förändras.