prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — Jag vidhåller att den här lagstiftningenär galen.Civilrättsligt måste vi hålla oss till gamla princip-er. Det blir mycket lättare i regelsystemet. Man kaninte äga sig själv. Man kan inte äga sina egna aktier.Man behöver inte vara jurist för att begripa det. Detär alltså principiellt fel. Om jag förvärvar aktien självupphör aktierätten. Man ska inte kunna köpa egnaaktier och sälja ut dem igen, alltså handla i sig själv.Det är begreppsmässigt fullständigt förvirrat ochkommer också att medföra en mängd besvärlig följd-lagstiftning. Man kan inte överblicka alla situationer,och sedan blir det problem.Det är den civilrättsliga, grundläggande invänd-ningen.Sedan har vi kursmanipulationen. Det är alldelesmärkvärdigt att vi ska införa regler som vi förstårkommer att leda till att man kan manipulera kurser.Vi inför en massa regler som ska begränsa detta, menvi såg senast hur svårt det är att få rätsi-da på insiderhandeln. Vi vet ju att det inte kommer attfungera. Det är fullkomligt idiotiskt att införa lag-stiftning som vi vet kommer att missbrukas. Ska vinågonsin få någon rätsida på ekobrottsligheten i lan-det måste vi börja med den grundläggande civillag-stiftningen och inte här lagstifta på ett sätt som främ-jar oegentligheter.När det gäller den internationella jämförelsen ärdet klart att det kan verka lite mäktigt att stå här ochprata mot hela . Men går man in i de här reg-lerna finner man att det inte är fullständig identitet.Om man t.ex. förvärvar egna aktier i blir deogiltiga och aktiebolaget ska nedsättaaktiekapitalet. Det är en fullständigt självklar regel.Det är den linje som Aktiespararna följer. Ska man nugodta något som detta hade det varit den enda anstän-diga vägen. Den här vägen är helt vansinnig.Om vi tittar på vad betänkandet innehåller ser viatt det är åtminstone 50 sidor lagtext bara för att reg-lera en sådan här utomordentligt liten del i aktiebo-lagsrätten. Det hade varit mycket enklare att justerareglerna om nedsättning av aktiekapital och hålla sigtill det regelsystem som finns än att ge sig in i sådanahär krumeluraffärer. Att lagstiftaren är inne och ma-nipulerar själva systemet är ju oerhört stötande.Som sade, jag yrkar med eftertryckavslag på detta.Anf. 49 () replik:Fru talman! I en sådan här fråga, där RolfÅbjörnsson har redovisat en helt avvikande mening iförhållande till flertalet i när det gäller attförvärv av egna aktier strider mot civilrätten, hade detvarit värdefullt om han hade haft lite mer tid för attutveckla de svepande dragen rakt över. De ger intemycket hållhake på vad det egentligen är han stödersig på. Det enda konkreta har sagt äratt man nedsätter aktiekapitalet i och det ärdet han tycker kunde vara väsentligt.Jag kan inte se av vilket skäl det är på det viset. del länder behöver man inte ens betala in någotaktiekapital, trots att det står i aktiekapitalsredovis-ningen att man har ett aktiekapital. Att det skulle varaen hake som innebär att är beredd attgå emot hela denna lagstiftning tycker jag är förvå-nande.Nu kan få ytterligare någon mi-nut för att utveckla sina synpunkter. Han har uppen-barligen ont om tid.Anf. 50 () replik:Fru talman! Vi kan hålla oss till den grundläggan-de problematiken med just kursmanipulation, ellersom näringslivet säger, kursvård. Det är liksom hu-vudinvändningen, om vi bortser från de civilrättsligakomplikationerna, som jag inte tror är möjliga att gåin på här.Just möjligheten att manipulera kursen öppnasgenom att man både kan förvärva och sedan sälja utaktier. När man på Microsoft såg att kursen sviktadegick man in och köpte egna aktier och uppehöll kur-sen. Det är inte särskilt komplicerat, och vi är egent-ligen alla helt överens om att det här är en risk. Frå-gan är om det inte är ett faktum att det kommer att bliså.Men då inför vi regler som så att säga ska stävjadetta. Det är en hel räcka med bestämmelser. För-modligen är det så många bestämmelser att det gör attnäringslivet inte kommer att utnyttja detta. Den17 januari stod det i : Vi är ointresse-rade av att förvärva egna aktier. Det är klart att manär det när det har blivit så här utomordentligt kompli-cerat.Varför då införa den här regeln över huvud taget,när man är medveten om riskerna? Det är egentligenmin grundläggande invändning mot detta. Den in-vändningen bärs också av Aktiespararna. Det är illa-varslande att en organisation som biträder de småaktieägarna motsätter sig denna lagstiftning.Anf. 51 () replik:Fru talman! har själv sagt att ettstort flertal, för att inte säga flertalet i ochvärlden i övrigt, har det här systemet, med olika ny-anser. Men totalt sett har de rätten att göra detta. Hurser på konkurrensförhållandena förSverige, som är ett land vars bolag har väldigt mångarelationer och där det allt övervägande är att de job-bar utomlands och spelar efter regler som vi med denföreslagna lagen tycker överensstämmer med de reg-ler som finns i andra länder? Och hur ser han påchansen att behålla dem här?Anf. 52 () replik:Fru talman! Vi kan naturligtvis vara utomordent-ligt överens om att det är oerhört viktigt att vi harkonkurrensneutralitet. Det måste vi verka för i allasammanhang, naturligtvis också i ett sådant här sam-manhang. Det får man så att säga väga av.Som jag sade har inte den här reg-leringen. Jag är alldeles övertygad om att gick manigenom och verkligen undersökte reglerna i detaljskulle det nog inte vara alldeles entydigt hur det härfaller ut.Men jag säger att vi skulle kunna justera aktiebo-lagslagen på annat sätt, så att man på ett enkelt viskunde sätta ned kapitalet, för det är det enda det härär fråga om. Vi behöver nödvändigtvis inte ge oss in inågonting som främjar oegentligheter.Jag tror dessutom att det är hög tid att börja brom-sa upp amerikaniseringen. Det kan jag vittna om frånden egna affärsjuridiska byrån. Vi är lite bekymradeöver alla tricks som kommer från och somanvänds i näringslivet, framför allt på den finansiellamarknaden. Det kommer att finnas skäl att rensa upp iden djungeln. Till slut kommer den att bli helt oöver-blickbar, framför allt helt ohanterlig rättsligt sett.Visst ska vi ha konkurrensneutralitet. Men vi kanvara lite tuffa också i de här hänseendena och intebara göra som amerikanarna säger att vi ska göra ialla lägen.Anf. 53 () replik:Fru talman! Jag kan notera att starka ord i den här debatten. Han säger att iprincip hela samt skulle ha en galenaktiebolagslagstiftning. Han använde även ordet idio-tiskt i sitt anförande.Jag har några frågor till : Betyderdetta att har noterat att det finnsspeciella problem inom kring den här lagstift-ningen?Vi vet ju att det finns ett önskemål från näringsli-vet att vi genomför denna förändring. hänvisar till en tidningsartikel från den17 januari. Jag har från den18 februari här. Där skriver man i ledaren: "Myckettalar för att dynamiken i ekonomin kan öka, att kapi-talet lättare hittar från etablerade, mogna företag tillnya aggressiva och att det därmed kan ge en högreavkastning." Betyder det här att i att i och med det här förslaget kommer viatt få ett bättre resursutnyttjande inom näringslivet?Och återigen det tog upp, konkur-rensförmågan, den måste verkligen vara viktig.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag respekterar argumenteringen, menjag tror inte på den.Anf. 55 PER ():Fru talman! Jag tror att har ettantal hjärnspöken. Det visade han ganska tydligtockså när vi diskuterade den nya bokföringslagen, dåhan med samma uttryckssätt befarade att den ekono-miska brottsligheten skulle öka avsevärt och att lag-stiftarna inte visste vad de gjorde. Det gör vi tydligeninte nu heller. Förslaget kommer att främja oegentlig-heter och det kommer att öka på den ekonomiskabrottsligheten.Det här handlar om noterade aktier på börsen ellerpå annan reglerad marknadsplats. Ett regelsystemomkring detta finns, och de farhågor som RolfÅbjörnsson har kommer inte att på något sätt besan-nas. Det intressanta i argumentationen från Åbjörns-son är när han i nästa andetag säger att den ekono-miska brottsligheten kommer att öka och att oegent-ligheter kommer att främjas - men ingen kommer attutnyttja detta! Det finns inget intresse. Om man inteutnyttjar systemet, hur främjar man då den ekonomis-ka brottsligheten? Hur frodas den ekonomiska brotts-ligheten om ingen använder sig av detta? De frågornaställer jag till Åbjörnsson.Det är väl och lagstiftarna i Liechten-stein som har samma uppfattning. Detta finns inte iLiechtenstein. Återköpsregler för aktier finns i i stortsett hela övriga . Jag brukar beklaga när män-niskor flyttar till , men kan-ske ska flytta dit eftersom där finns ett system sompassar i sammanhanget.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tackar för tipset.Jag håller med om att om ingen kommer att ut-nyttja detta finns inget problem ur insidersynpunkt.Jag kom att tänka på generaldirektören på , som är utomordentligt bekymrad överatt alla de anmälningar som inspektionen har gjort ominsiderhandel inte leder till någonting utan de liggerbara hos polis och åklagare. Det var ett stort insider-mål i tingsrätten, och det blev frikännande dom.I stort sett går det att säga att lagstiftningen intefungerar. Tyvärr måste jag medge att egen erfarenhetsäger att detta är ett bekymmer, moralen är inte såhög inom affärslivet att man kan förlita sig på attdetta fungerar utan repressiv lagstiftning. Mot denbakgrunden ska inte någon sådant införas.Jag medger att detta är lite udda, men det hindrarinte att det vore fräscht om vi i kunde ha enrak, tydlig och rejäl lagstiftning. Jag förstår egentli-gen inte varför det är så kontroversiellt.Anf. 57 PER ():Fru talman! Vi pratar egentligen inte om insider-handel. Rätten att återköpa egna aktier är en heltannan sak. Vi vet att det är problem med insiderhan-del. Jag håller med om att lagstiftningen är tandlös påområdet. Vi kanske tillsammans kan kämpa för att setill att skärpa förutsättningarna för insiderhandel, mennär det gäller företags rätt att återköpa aktier i vissasituationer kan det, inte minst ur konkurrenssynpunkt,vara nödvändigt. Det är oerhört viktigt att vi har reg-ler som gör att svenska företag kan konkurrera på deninternationella marknaden, annars blir det knepigt.Jag är lite konfunderad över kristdemokraternaslåga förtroende för företrädare för börsföretag ochandra företag noterade på marknadsplatser. Om det ärden kristdemokratiska uppfattningen om svensktnäringsliv blir jag faktiskt lite förfärad. Jag skullevilja fråga om det är kristdemokra-ternas uppfattning eller om det är uppfattning. Vi kanske kan ta frågan sedani den efterföljande debatten om skattebehandling. Jaghar samma frågor till . Det kan varaintressant att få reda på om faktiskthar denna väldigt negativa och låga uppfattning omföreträdarna för svenskt näringsliv.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tror att jag är förankrad i partiet idenna debatt.Det problematiska är att det är en insidersituationnär man köper och säljer egna aktier och hela tidenhar kunskaper som marknaden inte har. Därför införsdet en hel del regler, anmälningsplikt och det ena meddet fjärde.Man kan tycka att detta är dystert. Det är lustigtatt man på vänsterkanten har denna otroliga tilltro.Det är möjligt att ni inte är riktigt uppdaterade. Ty-värr är verkligheten ganska bister, och den blir egent-ligen bistrare och bistrare. Konkurrensen blir tuffareoch tuffare. Det kommer att ställas stora krav på lag-stiftaren att agera. Näringslivslagstiftningen är överhuvud taget eftersatt i modern tid. Det har inte varitsocialdemokratisk politik att ägna sig åt näringspoli-tik. Lagstiftningen är rudimentär. Det är intressant attSveriges förnämsta sakkunnige inom aktiebolagsrät-ten och kapitalanskaffning, f.d. professor , är ju helt emot lagstiftningen.Anf. 59 PER ():Fru talman! Det är intressant att lyssna påÅbjörnsson. När det gäller t.ex. utvidgade regler inomskatteflyktslagen, omstruktureringsregler där det gåratt manipulera, säger ni att ni inte ska göra någonting.Då det går att visa på konkreta fall, beteenden, inomnäringslivet är det inte aktuellt med någonting. I stäl-let framförs svepande formuleringar mot företrädareför svenskt näringsliv och en lag införs där det ännuinte har blivit några konsekvenser. Men när det harframgått konsekvenser av ett handlande står ni ochjamsar och vill inte göra någonting. Jag förstår intevad ni är ute efter egentligen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )5 § Vissa skattefrågor med anledning av attaktiebolag ska kunna förvärva egna aktier,m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU12Vissa skattefrågor med anledning av att aktiebolagska kunna förvärva egna aktier, m.m. (prop.1999/2000:38).Anf. 60 ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 12behandlas de skattefrågor som blir aktuella med an-ledning av att aktiebolag ska kunna förvärva sinaegna aktier. Om själva grundprincipen för beskatt-ningen finns det inte så mycket att kommentera. Denaktieägare som har sålt sina aktier till bolaget be-handlas på samma sätt som om han sålt aktierna påmarknaden - reavinstbeskattning således.Detta, fru talman, skulle i och för sig kunna varautgångspunkten för ett anförande om den skadligabeskattningen av kapital i . Skatten på aktie-ägandet är dubbelt så hög som i övriga EU. Realisa-tionsvinstbeskattning, dubbelbeskattning av bolags-vinster och förmögenhetsskatt är skatter som hindrarSveriges ekonomiska tillväxt. Om detta är flertaletekonomer helt överens, men riksdagsmajoritetenförnekar sambanden mellan tillväxt och skatt på till-växtskapande. Med påståenden om rättvisa och rättvisfördelning viftar man bort oppositionens argument.Därför, fru talman, ska jag betrakta betänkandetSkU12 enbart ur rättvisesynvinkel och koncentreramitt anförande just på rättvisan.Enligt betänkandet ska, som jag inledningsvis be-rörde, en överlåtelse av en aktie till aktiebolaget be-traktas som en avyttring och utlösa reavinstbeskatt-ning.Men, fru talman, detta gäller inte om aktien är ens.k. Vad är då en kvalificerad ak-tie? Jo, det är en förskönande omskrivning av en aktiesom ägs av delägare i fåmansbolag om dessa dess-utom är aktiva i bolaget. För denna kategori företaggäller en femårig karenstid efter det att aktien blivitmarknadsnoterad, och då gäller inte reglerna för rea-vinstbeskattning, utan vinsten ska i stället beskattassom utdelning.Dessutom ska särbestämmelserna för fåmansbolagtillämpas. Detta innebär att utdelning på aktier i ettfåmansbolag beskattas för aktiva delägare eller när-stående till de personerna i inkomstslaget tjänst tillden del utdelningen överstiger vad som anses utgöra"normal utdelning".Det här är komplicerade regler. Man kan kortsammanfattat säga att utdelningen sönderfaller i tredelar, nämligen en skattefri utdelning, en kapitalbe-skattad utdelning och återstoden beskattas som in-komst av tjänst. Det är krångligt i överkant. Så dennaregel ska fortsättningsvis gälla även i de fall när ak-tiebolag köper sina egna aktier. Inga vackra ord omsmåföretagarnas betydelse kan dölja verkligheten,fåmansföretagarna motarbetas i . Och, frutalman, kan detta anses vara rättvist?Vi anser att de diskriminerande och orättvisa reg-lerna avskaffas och att det hade varit bra om vi i dettaspecialfall kunnat börja förändringsprocessen. Vianser att fåmansbolagsdelägare ska beskattas påsamma sätt som andra aktieägare vid bolags återköpav aktier och att samtliga fåmansbolagsregler avskaf-fas före årets slut.Fru talman! När det gäller hanteringen av aktie-ägare med bosättning utanför landets gränser finnsockså en upprörande och svårförståelig bestämmelse.I den promemoria som ligger till grund för regering-ens proposition föreslogs att kupongskatt inte skulletas ut. Regeringen har gått ifrån detta, och betänkan-det utmynnar i ett godkännande av regeringens linje.Om så beslutar, kommer aktieägarebosatta utanför landet att tvingas betala skatt på ut-delning vid försäljning av aktier till följd av riktadeerbjudanden.Vad innebär då detta? Jo, hela köpeskillingen föraktien utan avdrag för anskaffningskostnaden be-skattas med en kupongskatt! Om en aktieägare alltsåhar förvärvat en aktie för , och värdet är oför-ändrat när aktiebolaget gör ett riktat erbjudande, be-lastas ägaren med i skatt. Säljer han aktien påbörsen får han tillbaka sina pengar, och ingen skatttas ut. Regeringen är medveten om detta förhållande.I propositionen står det så här: "Det kan i och försig antas att en sådan reglering skulle medföra attåterköp genom riktade erbjudanden i praktiken intekommer att vara ett alternativ för aktiebolaget i defall det finns aktieägare i bolaget som är hemmahö-rande i utlandet. Skattereglerna kommer då att få enicke avsedd effekt. Emellertid anser regeringen att detförhållandet inte utgör någon övertygande omstän-dighet för att avstå en beskattningsrätt. Av fiskalaskäl bör kupongskatt tas ut i de situationer det ärpraktiskt möjligt. Av den anledningen bör kupongs-katt tas ut i de fall återköp sker genom ett förvärvser-bjudande riktat till samtliga aktieägare eller samtligaägare till aktier av ett visst slag. Vid återköp som skerpå börs eller annan marknadsplats är det av ovanredovisade skäl däremot inte möjligt. "Varför då krångla till livet när man kan sälja dethär på börs eller annan marknadsplats och undgåskatten?Men det räcker inte med detta, fru talman. Omman studerar EG-fördraget kap. 4 finner man därreglerna för kapital och betalningar. 4 är att nationella restriktioner mot kapitalrörel-ser och betalningar mellan medlemsstaterna är för-bjudna enligt artikel 56. I artikel 58 kompletterasbestämmelserna i artikel 56 med att medlemsstaternakan "tillämpa sådana bestämmelser i sin skattelag-stiftning som skiljer mellan skattebetalare som harolika bostadsort eller som har investerat sitt kapital påolika ort". Det låter bra ur regeringens synvinkel.Men det står också: "De åtgärder och förfarandensom avses i punkterna 1 och 2 får inte utgöra ett me-del för godtycklig diskriminering eller en förtäcktbegränsning av den fria rörligheten för kapital ochbetalningar enligt artikel 56. "Det finns inte vare sig i propositionen eller i be-tänkandet någon diskussion om hur EG-rätten skatolkas när det gäller diskrimineringen av utlandsbo-ende aktieägare. Som alla vet bedöms möjligheternaför medlemsstaterna att inrätta handelshinder underhänvisning till undantagsbestämmelserna mycketrestriktivt i EG-rätten. Medlemsstaterna måste kunnavisa objektiva skäl för att undantag ska tillåtas. Ob-jektiva skäl ska dessutom tolkas restriktivt och ur EG-perspektiv, inte ur medlemsstaternas nationella per-spektiv.Fru talman! Ett minimikrav på regeringens propo-sition och utskottets betänkande är att man skulle havisat hur man kommit fram till att de föreslagna be-stämmelserna är förenliga med EG-rätten.Fru talman! Vi ska alltså besluta om en lag somingen kommer att tillämpa, därför att den är konfis-katorisk och att det finns ett fullgott, helt lagligt alter-nativ som inte har några skatteeffekter alls. skatt på är inte mer än 0 %på . Dessutom är det svårt att för-stå hur man kan betrakta hela köpeskillingen somutdelning utan att ta hänsyn till vad som erlagts föraktien. Tycker att detta är rättvist? Detfinns starka skäl att anse bestämmelsen om kupongs-katt på hela köpeskillingen som stridande mot bådefördragstexten och andan i Romfördraget.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Jag har tre frågor som jag skulle vilja ställa tillBengt Niska.För det första: Anser att bestämmel-serna i det nu liggande förslaget gynnar fåmansbola-gen och underlättar utvecklingen av dessa bolag ochderas ägare?För det andra: Varför ska man frångå grundprin-cipen att utländska försäljningar av aktier är föremålför reavinstberäkning och ersätta denna med ku-pongskatt på hela köpeskillingen? Är inte detta endiskriminering av utländska ägare och svenska ägarebosatta utomlands?Och slutligen för det tredje: På vilket sätt har be-stämmelserna i EG-rätten beaktats, och anser BengtNiska att möjligheten att få in några skattekronorextra är ett så starkt bärande skäl som EG-rätten krä-ver för ett undantag från huvudprincipen?Anf. 61 ():Fru talman! Betänkandet som vi har att beslutaom är en följd av regeringens två samhöriga förslag,nämligen propositionerna 34 och 38, som medgerpublika aktiebolag att förvärva och överlåta egnaaktier, samt de förändringar i skattelagstiftningen somär en direkt följd av vad som är föreslaget i först-nämnda proposition.Den socialdemokratiska regeringen har undermånga år kämpat för en skattemodell som tvingatföretagen att låsa eller behålla kapitalet inom rörel-sen. Beskattningen av ägarna och deras eventuellauttag av vinstandelar har varit alltför höga och omöj-liggjort nya investeringar och satsningar på nya pro-jekt och efterföljande företag, som rimligtvis bordekunna skapa ännu större sysselsättning för arbetssö-kande. Denna modell har skapat rika företag ochrörelser men tyvärr också fattiga företagare.Kristdemokraterna tror att ett avskaffande av dub-belbeskattningen skulle ha betydligt gynnsammareeffekter för näringslivet och investerarna. Därför harvi lagt förslag om att avskaffa dubbel-beskattningen på utdelningsinkomster, och detta ärgrunden till vårt ställningstagande att yrka avslag påpropositionen och utskottets hemställan.Jag vill alltså yrka bifall till reservation 2 undermom. 1.Regeringens förslag om rubricerade förändringarska emellertid inte ses med helt mörka ögon. Det ären fingervisning i rätt riktning. Ja, man kan faktiskttala om en helomvändning vad beträffar synen påkapitalallokering och öppningen att motverka inlås-ningseffekterna av kapital i företagen. Detta är i ochför sig bra, även om det endast ska gälla publikaföretag.Kristdemokraterna menar dock att den metod re-geringen valt är felaktig, och en annan ordning bordevara bättre för att minska inlåsningseffekterna i före-tagen. Även om detta är en i andra länder mycketanvänd modell så rättfärdigar inte denna tanke att vitill fullo ska följa i deras spår.Kristdemokraterna har förespråkatatt dubbelbeskattningen avskaffas. Genom dennamodell uppnår man samma mål som regeringen öns-kar men med så pass mycket enklare regelverk. Detskulle dessutom bli symmetri i beskattningshänseen-de dels mellan riskfritt banksparande och aktiespa-rande, dels mellan noterade och onoterade privata ochpublika bolag.Vi vill genom vårt ställningstagande att regering-en ska arbeta fram regler som inte missgynnar få-mansföretagen. Avskaffad skatt på utdelningsin-komster kombinerat med vad jag här har sagt skullegynna hela näringslivet och dess resursanvändning påett bättre sätt. Det skulle bli skattemässig neutralitet iförhållande till vad vi traditionellt kallar riskfrittbanksparande.Detta ligger till grund för vårt ställningstagandeatt yrka avslag på utskottets hemställan vad gällerproposition 38 i de delar som avser förändringarna tillföljd av proposition 34.Anf. 62 ():Fru talman! Vi diskuterar här skatteutskot-tets betänkande nr 12. I betänkandet, som bygger påförslag från regeringen om förvärv av egna aktier,föreslås att vi fattar beslut om en ny associationsrätts-reglering som gäller förvärv av egna aktier. Dessaförvärv ska få ske på en börs, en auktoriserad mark-nadsplats eller en annan reglerad marknad inom ska kunna ge tillstånd till för-värv på marknad utanför EES. Förvärv ska också fåske efter ett erbjudande riktat till samtliga aktieägareeller samtliga ägare av aktier av ett visst slag. Inneha-vet av egna aktier ska få utgöra högst en tiondel avbolagets samtliga aktier. Egna aktier som förvärvas istrid med bestämmelserna ska avyttras inom sexmånader.Förslaget om återköp av egna aktier är en anpass-ning till vad som gäller i flertalet europeiska länderoch syftar till att skapa nya möjligheter för aktiebolagatt föra tillbaka överskottsmedel till aktieägarna.Målet är ett effektivare utnyttjande av bolagens ochnäringslivets resurser. Beroende på i vilken utsträck-ning återköp av aktier kommer att ersätta utdelningarberäknas den varaktiga statsfinansiella kostnaden tillca .