prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Jag har noterat attväldigt många partier väckt motioner om just läs- ochskrivsvårigheter och krävt att den här specialistut-bildningen kommer fram. Detta sammanfaller ocksåmed regeringens agerande, vilket kanske är ännubättre. I senaste budgeten har ju 200 miljoner kronoranslagits för just denna specialistutbildning. Dethandlar om kompetensutveckling för lärare som skaarbeta med elever som har läs- och skrivsvårigheter.Avslutningsvis vill jag säga att jag noterar medtillfredsställelse att i sitt huvudanföran-de betonade betydelsen av att individualisera under-visningen och att det är ett mål. Det kräver naturligt-vis också fler lärare per elev än vi har . Detta ären resursfråga; det var trevligt att höra det. Jag hördeingenting om nivågrupperingar.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Det var mycket intressant att lyssnatill filosofiska anförande. Mycket avdet han sade stämmer väl överens med Kristdemo-kraternas åsikter.Gunnar lyfte fram skolans problem ochåsyftar det stora problemet - även om det egentligenär relativt litet - nämligen att det inte är så enormtmånga elever som inte klarar godkända resultat. Gun-nar drar slutsatsen att orsaken är att elevermed behov av särskilt stöd inte får detta stöd. Denåsikten delar vi kristdemokrater helt och hållet, vilketjag också framförde i mitt anförande. Vidare har vi inedskärningstider tagit bort vuxna från skolan; det ärhelt klart. Där har jag ingen avvikande åsikt.De flesta säger att det behövs mer resurser tillskolan. Men den dagen resurserna ska fördelas skiljerdet helt plötsligt exempelvis mellan och avseende denkommande treårsperioden med 5 miljarder kronor.Det är på något sätt som att man säger att okej det härär bra och det här är problemet. Men man har intekraft och förmåga att åtgärda problemet. Det är kan-ske det som är dilemmat för just nu sittande regeringsom regerar tillsammans med två stödpartier.Gunnar tar upp ideologiska skillnader ochskolans utveckling och kommer sedan in på betygs-systemet. Men är det verkligen så att vi i betygssys-temet har de stora ideologiska skillnaderna? GunnarGoude säger att de som talar om betygssystemet leveri ett gammalt tänkande? De tjugoåringar, eller kansketonåringar, som vill ha fler betygssteg, lever de trotssin ungdom i ett förgånget, gammalt tänkande?Anf. 171 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är klara över var vi stårbeträffande betygssystemet. Var och en har vi dekla-rerat vad vi tycker är viktigt med det. Ungdomarna isystemet är delade. Det är många barn och ungdomari skolan som, om man frågar dem om detta, säger attde vill ha betygen. När det däremot gäller elevorgani-sationerna är det lite mer genomtänkta ståndpunkter.De kommer väl snart att inse att betygen ska avskaf-fas.I fråga om pengarna är väl skillnaden att den somregeringsmakten haver måste se till att man har enbudget i balans. Resurserna ska ut till kommunerna.Fördelen är att det är tre partier som samverkar -, Vänstern och Socialdemokraterna. Allatre partierna verkar för ökade statliga anslag tillkommunerna - pengar som ska gå till skolorna. Vi ärpå god väg.Perssonpengarna har hunnit tredubblas sedan deförsta gången kom. Vidare har vi inom försvaretnedskärningar på . De pengarnaförs över till kommuner och landsting, visserligenmed början och framåt. Vi har också fått enförstärkning i den här budgeten av kommunernasanslag. Dessutom handlar det om 4 miljarder i efter-skänkning beträffande momsskulder osv. Dessutomhar ekonomin, tack vare att man håller budgeten ibalans - och för all del också beroende på att vi be-finner oss i en högkonjunktur - utvecklats så att vikan räkna med att skatteintäkterna för kommunernaökar och under de närmastföljande åren. Där finns det väl resurser men sedangäller det att ha kommunpolitiker med tillräckligtstarka nypor så att pengarna förs över till skolorna.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja rekommendera Gun-nar att studera budgetför-slag lite närmare. budgetförslagär i balans. Dessutom har vi inte tricksat med utgift-staken som de tre regeringspartierna har gjort.Perssonpengarna är egentligen inga nya pengar,utan det är fråga om de pengar som man en gångplockade ifrån kommunerna och som man nu åter-ställer. Det handlar alltså inte om några nya pengarnär det gäller de s.k. Perssonpengarna.Anf. 173 () replik:Fru talman! Historiskt är det så att det var de bor-gerliga, inklusive , som plockadebort pengarna. lägger tillbaka dem. I denbemärkelsen är det inga nya pengar; det kan jag hållamed om.Kristdemokraternas budget tittade jag noga på för-ra året för att försöka förstå. Jag är inte imponerad,kan jag säga, men vi ska inte föra en budgetdiskus-sion . Det gläder mig ändå att ni eftersträvar enbudget i balans.Anf. 174 ():Fru talman! Jag vill först deklarera att jag själv-fallet står bakom samtliga kristdemokratiska reserva-tioner, men yrkar för tids vinnande inte bifall till flerutöver vad redan har gjort.Jag vill i det här anförandet aktualisera det områ-de i betänkandet som har rubriken ochentreprenörsfrågor.Fru talman! har i jämförelse med övrigaOECD-länder få företag. Nyföretagandet ligger ocksåjämförelsevis lågt. Forskarna ochTorsten visar i en studie att vi också liggerganska långt efter de övriga nordiska länderna när detgäller att stimulera till företagsamhet. Det är alarme-rande, eftersom grunden för vår välfärd - att vi alla,inklusive de som har svaga röster och inga advokater,ska kunna färdas väl - ligger i att det finns människorsom tycker att det är mödan värt att starta och drivaföretag.Det är i skolan som samtalen och kunskapsbyg-gandet om entreprenörskap måste börja, för där finnsalla kommande innovatörer, entreprenörer och företa-gare.Det är därför glädjande att ta del av en SIFO-undersökning om 17-åringars syn på företagande. Nioav tio säger att de kan tänka sig att startaoch driva eget företag, och tror att det kommeratt finnas fler företagare i den egna kommunen . Vilken potential för en levan-de Gnosjöanda i hela landet om den kraften kan till-varatas och kanaliseras på ett bra sätt.Det är ytterst bekymmersamt att 94 %av landets 17-åringar anser att de har fått för lite elleringen information om vilka jobb och vilka möjlighe-ter det finns som egen företagare, allt enligt sammaundersökning. svarar att de inte har fåttträffa någon egen företagare genom skolan. Likamånga svarar nej på frågan om de upplever att skolanhar ett bra samarbete med lokala företag.Det är beklagligt att regeringen vill avslå såvälvårt förslag om en nationell handlingsplan för entre-prenörskap i skolan som ett entreprenörsprogram pågymnasiet. Det känns i betänkandet som om rege-ringen med stödpartier inte riktigt tar alarmklockornapå allvar. Man hänvisar till att samtliga läroplaner tarupp entreprenöriella aspekter. Man hänvisar till attdet finns många lokala lösningar, framför allt pågymnasial nivå. Men uppenbarligen fungerar inte delösningarna tillfredsställande när av elevernauppger att de tycker sig ha fått för lite eller ingeninformation alls. Visst är det så att det förekommerföretagargrenar, mest på samhällsprogrammet. Menmånga potentiella företagare finns i de yrkesförbere-dande programmen.Trots att stod här för enstund sedan och i högstämda ord talade om vikten avatt ta till vara nyfikenhet och att göra individuellalösningar, tycker jag att regeringen när man vill avslåde här motionerna visar samma tvehågsenhet när detgäller opinionsbildning och aktivt handlande som dengör i all företagspolitik, dvs. de lösa formuleringarnamotsvaras inte av viljeinriktade handlingar. Det är litesurmulen misstro mot företagare och företagande. Detär trist.Tänk om regeringen i stället ville ta intryck avprovinsen i nordöstra som harinrättat ett entreprenörsprogram för ungdomar medmålsättningen att eget företagande ska uppfattas somen spännande yrkeskarriär för unga människor. Manarbetar mycket nära näringslivet och använder sig avprincipen learning by doing. Detta projekt har NU-TEK, och flera andra svenska aktörer besökt,men uppenbarligen inte hämtat hem. Annars vore justde fina samarbetspartner tillsammans med näringsli-vet för att under förtroendefulla former bygga möj-ligheter för elever att få kunskap om vad entreprenör-er är.Fru talman! En entreprenörskultur kan bara ut-vecklas genom att man börjar från början. Skolansuppgift är att bejaka barns och ungdomars nyfikenhetoch driftighet, som ju är grunden för entreprenörskap.Det finns ett antal material och läromedel påområdet, faktiskt ned till årskurs ett. Det är självklartfritt att använda det för den som vill. Men om rege-ringen presenterar en nationell handlingsplan på om-rådet skulle det ge legitimitet åt en verksamhet som är tämligen begränsad. Det hade varit önskvärt attregeringen hade vågat det för alla de elever som harlust och längtan att lära om entreprenörskap.Anf. 175 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att gör detfelet att hon inte i stället funderar över när någontingbra och spännande växer. Det är viktigt.Jag tycker faktiskt att entreprenörskap, kreativitet,idéer och sådana här saker över huvud taget är oer-hört viktiga, både i det lokala samhället och i ett stör-re sammanhang. Jag tror faktiskt, utifrån de erfaren-heter som vi har , inte bara hos oss utan ocksåruntomkring oss, att det betydelsefulla är när det fårväxa nerifrån och när det får förutsättningar att groordentligt.Det jag önskar och det vi socialdemokrater vill äratt den här friheten ska finnas och att man ska kännaansvaret, både de som finns i skolan och de som finnsutanför skolan, de som finns i hela samhället runtomkring skolan. De får knacka på dörren och kommain i skolan. Näringslivet, organisationer, föreningaroch över huvud taget allt det som finns runt omkringfår komma in i skolan och säga: Vi vill vara med. Vihar idéer om hur vi vill utveckla skolans arbetssättoch hur vi vill möta eleverna för att nå fram till deintressen, de begåvningar, den lust och glädje som jagbeskrev förut och som kommenterade.Precis just detta. Då finns det förutsättningar på ettriktigt sätt, mycket bättre förutsättningar än om vinationellt talar om i detalj vad som ska göras ellerinte göras ute på den lokala skolan.Anf. 176 () replik:Fru talman! bekräftar i sinreplik det som jag länge har misstänkt, nämligen attregeringen ser som sin roll att sitta på åskådarbänkoch iaktta vad som möjligtvis växer och gror i det härlandet. Det kan man naturligtvis göra, men jag anseratt ett regeringsbildande parti också har en uppgift attvara opinionsbildare och kanske driva på i en utveck-ling som man tycker är önskvärd. Här tycker jag attregeringen försummar ett tillfälle.Jag menar inte att man ska peka med hela handen.Men jag menar att man kan ge legitimitet åt de lärareoch de skolor som har ett intresse för att utveckla denhär verksamheten genom att tillhandahålla ett an-vändbart redskap. Det är att vara opinionsbildare. Detär inte att fegt häcka på åskådarplats.Anf. 177 () re-plik:Fru talman! skulle behöva funderaen del över vad det är för verktyg som behövs ochsom vi nationellt kan stärka.Jag vill peka på ett av de fyra som jag nämnde imin debatt. Det gäller hur vi stärker dem som finns isin profession i skolan, dvs. Hur kan vi gedem mer i ryggsäcken av kompetens och av chans attfå utveckla sina möjligheter i arbetet?Nu har vi anvisat tre miljarder i pengar för kom-petensutveckling. Hälften går i och för sig till IT, menvi satsar också på en massa andra saker. Vi pratarmycket om barn i behov av särskilt stöd osv. Men vifäster också en allt stigande uppmärksamhet på bety-delsen av att stärka resurser till skolan för att denverkligen ska kunna ägna sig åt kompetensutvecklingoch ge dem som är i profession i skolan ännu bättreverktyg. De ska ständigt få lära nytt.Allt detta kommer att innebära impulser till sko-lan. Det kommer att innebära att det i arbetslagenkommer att finnas en stor flora av kompetenser somkompletterar varandra. I ett arbetslag kan det mycketväl finnas en eller flera som är just på det här områ-det, som har en nära kontakt med näringsliv och om-givande samhälle och som kan föra in sådana härtankar och idéer och jobba på det här sättet.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag välkomnar verkligen pengarna tillkompetensutveckling för lärare. De är mycket välbe-hövliga. De behövs naturligtvis till IT-sidan, men debehövs också till annat. Om den kristdemokratiskabudgeten vinner gehör i kammaren skulle det bliytterligare pengar som skulle kunna användas tillkompetensutveckling hos lärarkåren - och hos vård-personal också, för övrigt.Men det som jag befarar är att dessa pengar inte inågon mån, eller i mycket liten mån, kommer attanvändas just till kompetensutveckling på det områdesom, om jag förstår rätt, både jag värnar. Vi tycker att det skulle vara roligt omvi fick en expansiv utveckling kring detta i skolansvärld - att vi bygger ihop skolan med samhället, att viöppnar skolan och inte isolerar den som någontingsom ska existera i ett vakuum.Eleverna som går i skolan måste ju ta in hela värl-den utanför både vad gäller skogar, träd, företag,kommun, samhälle och allt som ryms där ute. Jagtycker att skolan är alltför isolerad i dagens värld. Jagskulle gärna se en öppnare skola i flera riktningar,men jag hyser stora tvivel vad gäller att de här kom-petensutvecklingspengarna över huvud taget kommeratt komma i fråga för kompetensutveckling på detområdet.Hade regeringen valt att använda sig av en natio-nell handlingsplan - inte som ett enda pekfinger ellersom en hel hand som pekade, utan visat på detta somen möjlighet så hade den tagit på sig en opinionsbil-dande roll. Jag menar att regeringen nu underlåter attgöra detta, och det är det som jag beklagar och kriti-serar i anförandet. 179 ():Fru talman! sade tidigare att det ärden andra, den yngre, generationen och dess målfor-muleringar som ska ta över. Jag tillhör kanske en avde yngre generationerna - i i alla fall. Ingetont om er som tillhör den äldre - tvärtom!Fru talman! Jag vill beröra en enskild motion somjag och har skrivit. Det handlarom motion Ub314, som heter Sexualiteten som till-gång. Det är yrkande 1, 2 3 och 5 som behandlas iutskottets betänkande.Jag befarar att utskottet har valt att tolka, eller lä-sa, det som inte står i motionen - eller så har man heltenkelt valt att inte läsa alls. Detta grundar jag på attdet svar som finns i utskottets betänkande är kort sagtintetsägande.Fru talman! lade fram en rapport om sex och samlevnad. Det ärde frågorna som också behandlas i våra yrkanden imotionen.I rapporten från sägs att en av svårig-heterna med undervisningen är just balansen mellansexualiteten och samlevnaden, och framför allt balan-sen mellan de mörka och ljusa sidorna. Det gäller atthitta en balans mellan att förebygga sjukdomar, våldoch kränkningar och att stödja och främja den ungesväg mot att integrera sexualiteten som en god kraft isig och att hitta goda samspel med det egna och detmotsatta könet.Fru talman! Jag vill först poängtera vad det är föryrkanden som vi har fört fram i vår motion. Det somvi avser med motionen, och har velat göra med den,är just att lyfta fram de positiva och ljusa sidorna avsexualiteten - sexualiteten som en tillgång, som ru-briken på motionen lyder.Vi tar upp och säger att som sin meningska ge regeringen till känna att skolans samlevnads-undervisning ska fungera i enlighet med en värde-neutral hållning till sexualiteten. Skolan ska upplysa,utan att lägga värderingar på olika sexuella läggning-ar och på olika sätt att utöva sex. När vi pratar om envärdeneutral hållning så pratar vi inte om att den skavara värdefri, utan vi pratar om en värdeneutralitet iform av att inte säga att heterosexualitet är normativtoch bra, men att homosexualitet inte är normativt ochinte bra.Det är det som vi pratar om som neutralitet - intenågonting annat. Men vi har förstått av de diskussio-ner som har förts att man har använt andra ord ochandra förklaringar till vårt val av ord.Vidare säger vi att man också ska ta upp olika sättatt utöva sex. Jag kommer tillbaka till vad som menasmed detta. Jag tycker att tar upp det här irapporten på ett ypperligt sätt.Det andra yrkandet som tas upp handlar om attsamlevnadsundervisningen ska upplysa om könsöver-skridande - om transvestism och transsexualism. Iutskottet har man valt att skriva "transvestitism" och"transsexualitet". Trots att inte många från utbild-ningsutskottet är här vill jag börja med att tala omvarför det är viktigt att använda de rätta orden, derätta benämningarna, för transsexualism.Fru talman! Transsexualitet är nämligen inget be-grepp som används. Det ordet innebär att detta skullehandla om en sexuell läggning, dvs. om en sexualitet.Men transsexualismen är ingen sexualitet, utan det ärett könsöverskridande - ett överskridande i könstill-hörighet som inte har någonting med sexuell läggningatt göra. Det handlar alltså inte om transsexualitet,utan om just transsexualism. Det är det rätta begrep-pet. Jag vet inte varför utbildningsutskottet har valtatt ändra till transsexualitet.I den andra frågan, om transvestism, har utskottetockså valt att döpa om vår formulering till någontingså uråldrigt som transvestitism. Man har tagit till etturåldrigt ord som inte används i dag.Vidare är det intressant att ta del av och se vadsom menas när vi i motionen tar upp de positiva as-pekterna och också berör det som handlar om denpsykosexuella utvecklingen hos barn och unga.Fru talman! Det är väldigt viktigt att man skiljerpå begreppen, och jag vill nämna något om dem.Med det biologiska könet menar man den med-födda, den genetiskt bestämda, könstillhörigheten.Könsidentitet - vad är det då? Jo, med det avserman att individen är medveten om vilket biologisktkön den tillhör och att detta stämmer med den upple-velsemässiga tillhörigheten. Det innebär alltså att detbiologiska könet inte behöver stämma överens medkönsidentiteten.Könsrollen avser den uppsättning attityder, värde-ringar, beteenden och förväntningar som i ett givetsamhälle, vid en given tid av majoritetskulturen knytstill det ena eller det andra könet. Sexuell inriktningavser vilken kategori av andra individer man sexuelltattraheras av. Slutligen avser sexuellt beteende hurindividen utövar sin sexualitet.Detta var lite sex- och samlevnadsundervisningäven för utbildningsutskottet.Fru talman! har gjort en utredning av51 grundskolor och 29 gymnasieskolor. Endast ettfåtal av skolorna har några nedskrivna mål för sinsexual- och samlevnadsundervisning. I fyra av grund-skolorna och sex av gymnasieskolorna utövar rektornen styrning. Uppdraget till lärarna är således gene-rellt, otydligt och det är ofta oklart vem som har an-svaret för denna undervisning. Det säger isin rapport.Där kan man också läsa att det inte finns någondiskussion om vad man vill med den här undervis-ningen på skolorna. Av de 80 skolor som har blivitgranskade var det en skola som hade skrivit ned vadman ville och vilket syfte man hade med undervis-ningen. De hade alltså skrivit: Vi jobbar med dettadärför att osv. Jag tycker att det är anmärkningsvärtatt det bara är en skola av de 80 som har gjort detta.Därför ställer jag mig också extra frågande till denstyvmoderliga behandling av den här frågan somutskottet har valt. Det är ju inte så många andra av dehär hundratalet motioner som har berört sex- ochsamlevnadsundervisningen.Fru talman! säger också att en av svå-righeterna i undervisningen är att balansera sexuali-teten, som jag sade tidigare. Det handlar om att hittaen balans mellan att ta upp och förebygga sjukdomaroch våld och sedan komma tillbaka och ta upp denljusa sidan. Ett hälsofrämjande synsätt är en generellutgångspunkt, och för undervisningen i vissa ämnentar man just fram detta extra mycket. Ett främjandeperspektiv utgår från att man ska stödja barn ochungdomar så att de kan stå emot de risker som deutsätts för. Preventionsforskning om ungdomar visarbl.a. att man i stället för att informera och förmanaom risker faktiskt behöver utveckla och förstärka detsom är positivt i den unges liv. Detta växande är enviktig skyddsfaktor för barn och ungdomar. Vi ser attdet som finns i dagens sex- och samlevnadsundervis-ning är just motsatsen till det som preventionsforsk-ningen förespråkar.Anledningen till att jag tycker att det är extra vik-tigt att gå upp i debatten är att ho-mogrupp har arrangerat ett seminarium i sex-och samlevnadsundervisning. Där fick vi bl.a. reda påen sak som jag är väldigt förvånad över att utbild-ningsutskottet inte har reagerat på. I de kursplanersom har lagts fram av regeringen har man faktiskttagit bort två väldigt viktiga aspekter. Det finnsmånga förbättringar i de nya kursplanerna. Men, frutalman, i de nya kursplanerna har man valt att ta bortnågra meningar.Under Biologi och människan har man valt att tabort följande mening: Frågor om homosexualitet skafå en saklig belysning i undervisningen.Vidare under rubriken , bearbetning harman valt att ta bort: Frågor om äktenskap, sexualitet,trohet och föräldraskap ska belysas, liksom hur sam-levnad påverkas av könsrollsmönster. Eleverna skadärvid få möjlighet att diskutera egna problem ochreflektera kring samlevnadsfrågor.Ordet homosexualitet förekommer inte längre,och sexualiteten nämns inte längre under rubrikenReligion. Jag tycker att det är anmärkningsvärt. Detborde också finnas någon form av reaktion från ut-bildningsutskottet. I och för sig tar man inte upp allavåra yrkanden och motiverar sitt avslag, utan manlägger betoningen just på detta med sex- och samlev-nadsundervisningen. Man säger att man betonar vik-ten av det som regeringen har gjort klart isitt beslut att revidera kursplanerna som ska träda ikraft och tillämpas från höstterminen 2000.Man betonar vikten av att tala om värdefrågor i sam-band med undervisning om samlevnad och relationer,människosyn och språkbruk. Det är just detta somSkolverkets rapport kritiserar, fru talman. Jag förstårinte hur man kan använda detta som en motivering tillatt det faktiskt händer saker.Sex- och samlevnadsundervisningen i grundsko-lan och gymnasieskolan har ju lyfts upp på väldigtmånga olika plan i samhället, inte minst i den härtalarstolen och i . När det är dags att disku-tera vad vi ska göra åt detta rent politiskt blir det heltplötsligt tyst. Det är ingen som kommer med de kon-struktiva förslagen. Det är ingen som begär de härförändringarna.Fru talman! Jag är lite orolig. Man hänvisar ocksåtill som skolministern har tagitinitiativ till. Det har varit bra på många olika sätt. Därhar man diskuterat sex- och samlevnadsundervisning-en. Men vid frågor om detta har skolministern gångpå gång i den här talarstolen talat om för oss att honär ledsen att homosexuella, bisexuella eller transper-soner inte har varit representerade i det urval av ung-domar som har ingått i den här gruppen. Det tyckerjag är synd, fru talman.Med detta vill jag yrka bifall till motion Ub314och till reservation nr 9.Anf. 180 (m) replik:Fru talman! befarar att utskottetinte har läst motionen och tycker att vi har behandlatden styvmoderligt. Jag ska försvara utskottet litegrann genom att säga att jag i alla fall har läst den. Vihar också diskuterat den. Den har ju också fått etteget avsnitt i betänkandet. Dessutom gäller ju kritikeni så fall också egna partikamrater. Detfår ni väl diskutera hemmavid.Jag har tidigare, innan man äntligen fick Skolver-ket att göra den här översynen, tagit upp frågan omsex- och samlevnadsundervisningen. Det var ju somjag befarande i de interpellationerna, nämligen att detär väldigt olika i vilken utsträckning elever över hu-vud taget får sex- och samlevnadsundervisning ochvilken kvalitet den i så fall har. Det är beklagligteftersom detta är väsentligt och viktigt.Jag ska inte gå in på de här definitionerna och denundervisning utbildningsutskottets ledamöter fickfrån talarstolen. Men jag tror att det är väsentligt inte krånglar till det och har en sådan hög ambi-tion när det gäller anvisningar och skrivningar omden här undervisningen att det är ogörligt för denvanliga skolan att klara av det.