prot · GO0913 · 2000-10-17 00:00:00 — Det handlar oftaom rörelsehindrade äldre människor som har svårt attgå. Det innebär alltså en neddragen service. Sedanpåstås att detta skett i samråd med kunderna. Men detär en sanning med modifikation när det skickas ut ettbrev som man har möjlighet att reagera på. Det är ettdåligt samråd. Även på den punkten är det nog ange-läget att regering och riksdag talar om tydligt att detska vara en minst lika god service som . Ochdå är det inte acceptabelt att rationalisera så hårt attmänniskor får svårt att komma åt sin dagliga post.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska börja med att klara ut en frågasom jag kanske skulle ha klarat ut tidigare. Dethandlar om vem som är ansvarig för Posten och Telia.Det är jag som är det. Det var jag tidigare också. Dethar heller aldrig sagts att det inte skulle vara så. Jagville bara nämna detta som en liten anmärkning, borde följa utvecklingen.När det sedan gäller de fackliga organisationernahar jag och Postens ledning träffat , den storafackliga organisationen på Posten, som tycker attdetta är en utveckling som är bra. är möjligenkritisk till att det inte går tillräckligt snabbt. Däremothar man riktat kritik mot Postens ledning. Men dethar inte med denna utveckling att göra.Likaledes har , som ärmest berört när det gäller kassaservicen, självklartinvändningar. Men sker själva förändringenenligt den s.k. Teliamodellen. Jag vet inte om detkommer att ske så här . Men jag kan konstatera attingen har blivit arbetslös efter den. Och jag förutsät-ter att Posten ska kunna sköta detta på samma utom-ordentliga sätt.Det är självklart att man kan titta på frågan ommedborgarkontor.Det var den borgerliga regeringen och den dåva-rande riksdagsmajoriteten som fattade beslut omavregleringen av Posten 1992. Jag tycker att det varfel att man gjorde den avregleringen då. Det endalandet i som har avreglerat Posten är faktisktSverige.T.ex. det engelska postsystemet är ettmonopol som äger och konkurrerar medden svenska Posten. Men den svenska Posten får intekonkurrera i Storbritannien.Den holländska posten som är ett monopol ägerTNT som konkurrerar i Sverige.Den tyska posten som är ett monopol - åtminsto-ne ännu - konkurrerar och har blivit en global kon-cern. Man konkurrerar med och äger ASG.Jag har inte gillat den utvecklingen. Jag är faktisktmot den utvecklingen. Men det var ni borgerliga somavreglerade Posten. Den är nu avreglerad, och dåmåste vi göra det bästa vi kan. Men jag vill ocksåpåstå att Posten har skött detta på ett utomordentligtbra sätt, och Posten har visat sig kunna vara oerhörtkonkurrenskraftig. Jag tror också att om man ser tillrationaliteten har denna avreglering varit enaståendeför Posten.När det gäller frågan om kassaservice har vi i dag1 800 postställen. 1 300 av dessa postställen har kas-saservice. Det innebär att det inte ska bli sämre än dethar jag sagt. Då klarar vi också lagstiftningen, dvs. attpostlagen säger att vi ska upprätthålla en kassaservicesom är allomfattande i hela landet. Då har jag svaratpå den frågan.Vad jag har sagt, och som jag också är överensmed Posten om, är att det ska vara minst ett kontor ivarje kommun.När det sedan gäller lantbrevbärarna utgår jag frånatt det inte ska bli någon försämring när det gällerservicen. Jag delar uppfattninghär att Posten måste hantera detta med utgångspunkt ide mål och krav som vi politiker och inte minst kun-derna ställer på Posten. Det ligger liksom i självaavregleringen och konkurrensen. Och det kan inte videtaljstyra.Avslutningsvis vill jag nämna något om fråganom poströstning som utreds. Posten säger att mankan fortsätta med det. Jag kan säga att vid det ordina-rie riksdagsvalet och vid valet till Europaparla-mentet 1999 så genomfördes förtidsröstning på ca400 orter med post i butik.Anf. 52 ():Fru talman! Det visar ju att poströstning också ärnågot viktigt att hantera.Statsrådet säger att han egentligen var emot av-regleringen och att det egentligen var mitt och andrasfel att det skedde. Men vi är ändå överens om att dettarätt hanterat kanske är framtidens melodi. Och jagtror att tiden för de monopol som finns ute i Europasnart är räknad.En sak som inte har berörts så mycket här äratt det blir nya serviceställen med stora kassor. Jaghar förstått att många affärsidkare som står färdigaatt börja med postservice är bekymrade för bl.a. rån-risken. Den är ju alltför besvärande just nu.Sedan tror jag att det är viktigt att vi säger att detinte räcker att hänvisa majoriteten av medborgarnatill dataanläggningar och egna IT-verktyg. Då tror jagnämligen att vi överger den stora grupp som inte hareller aldrig kommer att ha en dataanläggning.Jag tror, fru talman, oss emellan, att regeringenoch Postens ledning kanske alltför mycket har låtit sigbländas av den nya informationstekniken. Den kom-mer säkert men det här lär ligga ett eller ett par de-cennier framåt i tiden.Jag är tacksam om statsrådet tar medsig att detta inte får bli ett storskaligt projekt - jag fårdet intrycket; man kan ju misstänka att regeringenrentav tänkt i de banorna. När det gäller många affär-stransaktioner går det säkert bra och i ett antal trans-aktioner blir det säkerligen IT-hanterat. Men när detgäller antalet människor kommer det att vara en väl-digt traditionell postservice som efterfrågas. Därförskulle jag vilja sända med detta. Dessutom önskar jagatt statsrådet med ett större allvar tar i detta. Det harju redan sagts här i kammaren att statsrådet nu har tagit sig an det här på ett helt annat sätt änhan gjorde på ett tidigt stadium. Jag tror att det hadevarit en fördel om det allvaret hade funnits med redanfrån början. Tack för debatten!Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! försvann hälften avalla kunder på Posten; detta av det skälet att man förpost- och kassatjänster söker andra vägar. Då kanman självklart ställa sig frågan: Ska vi ta pengar frånsocialbudgeten eller från någon annan del av budge-ten för att upprätthålla de här kontoren, som faktisktinte kan bära sina kostnader? Således måste vi hante-ra detta, och det hade vi fått göra oberoende av omdet är avreglerat eller icke avreglerat. Detta tycker jagPosten hanterar i stort sett på ett utomordentligt brasätt.Jag har uttryckt att vi hanterar frågan om kassa-servicen. Den ska bli minst lika bra som tidigare.Exakt hur den ska se ut är något som Posten får åter-komma till. Vi för en genomgående diskussion omdetta och jag är övertygad om att vi kommer att klaraav det.När det gäller traditionell postservice, dvs. brevoch paket, är det avsevärt bättre än det var . Det kan alla olika undersökningar ochstudier visa. Alla kunder som hanterar detta via post ibutik etc. är oerhört nöjda - mer nöjda än tidigare.Därför tycker jag att det är lite hårt att stå här ochmed stora penseldrag, lite oprecist, tala om hur det är- man har läst tidningen hit och dit. Bl.a. skulle jag hatagit det här tidigare. Men då vill jag säga att jag hartagit det här fr.o.m. den dagen jag blev statsråd. Dethar mellan mig och Posten skötts på ett utomordent-ligt sätt och vi ska landa bra i den här frågan också.Tack för debatten!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:18 om vind-kraftsutbyggnadenAnf. 54 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att verka för att tillskjuta ytterligare medeltill subventioner av vindkraft och på vilket sätt jagska verka för att stimulera forskning kring konsek-venserna för människor och natur vid utbyggnad avhavsbaserade vindkraftverk. Vidare har RigmorStenmark frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att klargöra det ekonomiska ansvaret för förlustervid fastighetsförsäljning till följd av vindkraftsan-läggningar.Fru talman! Inom ramen energipoli-tiska program för omställning av energisystemet, somSocialdemokraterna, bakom, lämnas ett 15-procentigt investeringsstödtill vindkraftsuppbyggnad. Eftersom efterfrågan pådetta stöd har varit mycket stor har regeringen i bud-getpropositionen 2001 föreslagit att ytterligare40 ska få användas för detta stödunder vart och ett av . Detta harockså mycket kraftigt tillskyndat. Vind-kraften får också del av det tillfälliga stödet för små-skalig elproduktion, som uppgår till /kWh. Re-geringen har föreslagit (prop. 1999/2000:134) attstödet förlängs till utgången av 2002, och förslag tillfinansiering finns i årets budgetproposition. I budget-propositionen föreslås också att skattefriheten förvindkraftsproducerad el, den s.k. miljöbonusen, skagälla till utgången av . Avsikten är att dessastödsystem ska ersättas av ett nytt marknads-baserat stöd till förnybar elproduktion. Regeringenhar föreslagit att ett sådant system ska införas, fr.o.m.år 2003.I slutbetänkande Rättplats för vindkraften (SOU 1999:75) redovisas kun-skapsläget när det gäller vindkraftverkens störningarav människor och djur i närområdet. Bl.a. behandlasbuller- och skuggstörningar och effekter på fågelliv,landlevande däggdjur, sälar och fisk. Även frågor omvindkraftverkens inverkan på landskapsbilden be-handlas. Vissa allmänna riktlinjer anges, samtidigtsom utredningen betonar att ytterligare kunskaper ärangelägna. En tillsatt arbetsgrupp i Rege-ringskansliet har i uppdrag att genomföra en studie avövergripande förutsättningar för lokalisering av vind-kraftverk i havs- och fjällområden. För att förbättrakunskapsunderlaget ska arbetsgruppen bl.a. redovisaförslag till några områden, främst till havs, som kanbedömas som lämpliga för särskilda pilotprojekt.Även inom Statens energimyndighets forskningspro-gram studeras vindkraftens effekter på landskap, djuroch natur.Slutligen vill jag göra några klarlägganden när detgäller det ekonomiska ansvaret för förluster vid fas-tighetsförsäljning till följd av havsbaserade vind-kraftsanläggningar. Frågan regleras i miljöbalken.Lagstiftningen innebär i korthet att den som med stödav tillstånd till vattenverksamhet vidtar en åtgärd somskadar annans egendom ska betala ersättning förskadan (31:16 MB). Frågor om ersättning avgörs avMiljödomstolen (22:25 MB).I finns också bestämmelser om ska-destånd för miljöskador.Skadestånd ska betalas för vissa skador som verk-samhet på en fastighet orsakar i sin omgivning (32:1MB). Skadestånd ska betalas bl.a. för buller, skak-ningar eller andra liknande störningar (32:3 MB).Annan liknande störning kan vara förlust av skön-hetsvärden. Skadeståndsfrågor avgörs av Miljödom-stolen (20:2 MB). Det blir alltså domstol som avgörom en förstörd utsikt ger rätt till skadestånd.Anf. 55 ():Fru talman! Först vill jag rikta ett tack till nä-ringsministern för svaret på min interpellation. An-ledningen till att jag vill få ett direkt samtal med nä-ringsministern om en av framtidens energikällor,vindkraften, är den debatt som förts imitt län, , med anledning av information frånBohus Energi om planer på en storskalig satsning avhavsbaserade vindkraftverk i Öregrundsgrepen.Inledningsvis kommer det att bli en mycket in-fekterad debatt där vindkraftsmotståndare och vind-kraftsanhängare blir kraftiga motpoler. Jag tycker attdet är djupt olyckligt när det blir på det sättet. Men nuhar det nog lugnat sig lite grann och det är bra.Faktum är ju att kärnkraften ska läggas ned i Sve-rige. Inom kommer det naturligtvis ävenatt få effekter för Forsmarks kärnkraftverk som finns isamma kommun som de tilltänkta vindkraftverk somär anledningen till min interpellation och som detinformerats om.Det är naturligt att människor påverkas känslo-mässigt i kärnkraftsområden. Det har jag respekt för.Många har ju sin direkta försörjning där. Menredan nu vill jag säga att , och därmedäven jag, naturligtvis står fast vid den energiöverens-kommelse som träffats mellan tre partier och somriksdagen har beslutat om. Vi i anser attdet är oerhört viktigt att överenskommelsen liggerfast. Kärnkraften ska ersättas och ett hållbart energi-system ska byggas. Det måste byggas på förnybaraenergikällor.I svaret pekar näringsministern på att man iVindkraftsutredningens slutbetänkande Rätt plats förvindkraften redovisar kunskapsläget när det gällereffekter för människor och djur i närområdet.Jag tror att det skulle vara väldigt värdefullt omnäringsministern även redovisade vad man kom framtill i denna fråga. Jag tycker också att det är väldigtbra att man går vidare och tillsätter olika grupper.Men vad som gäller är framför allt att Vindkraftsut-redningen sade att det behövs ett kvantitativt mål förvindkraftsutbyggnaden.Alla människor ute i landet - det visar framför alltdebatten i län - känner inte alls till vad somhänder. De vet inte vilka utredningar som är på gång.Det vet inte vad forskare kommer fram till och, detvärsta, de vet inte heller vad regeringspartiet har förambitioner. Det faller även över på andra partier. Mankänner en väldig osäkerhet.Debatten ute i landet blir på så sätt fullständigtosaklig, oresonlig och emellanåt också förvirrad. Detgagnar inte en ny energipolitik, en fortsatt omställ-ning av energisystemet som är ett måste och sombetjänar oss alla.Jag hoppas att näringsministern svarar lite tydliga-re på mina frågor om vad som är konsekvenserna.Anf. 56 ():Fru talman! Efter att ha hört näringsministernssvar tycker jag ändå att det finns skäl att ställa frågan:När är det vinden och den egna bärkraften som skabörja driva vindsnurrorna och inte som de statligasubventionerna? I realiteten är det t.o.m. värre än detsom interpellanten skriver i sininterpellation - . när detgäller vindkraften närmar sig nivån . Närmare 3av till vindkraftsproducenten består av statligaoch andra subventioner. Det handlar dels om dettillfälliga stödet på , dels också om den s.k. mil-jöbonusen eller skattefriheten på ochsom med den föreslagna höjningen kommer att vara18 öre . Det handlar om investe-ringsstödet på som motsvarar mellan 3 och 5öre . I de här subventionerna ingårändå inte kostnaderna för att förstärka elnätet, som junormalt inte täcks av vindkraftsproducenten.Vindkraftspolitiken påminner i fråga om bidrags-politiken om den värsta sort av bidrag. Det leder tillmisshushållning, det genererar felaktiga investeringaroch minskar utrymmet för andra angelägna åtgärder.Jag menar att det finns skäl att lära av historien.60-, 70-, energipolitik har kantatsav felaktiga investeringar som har drivits fram avstatliga subventioner och skatteregler, som gör att vi kan se gasoleldade kraftvärmeverk ochbiobränsleeldade kraftvärmeverk som står stilla ellerhar mycket svårt att klara sig på egna meriter - tillföljd av att man har gjort investeringarna på ett felak-tigt underlag.Jag menar att det finns utrymme för vindkraft i ettsvenskt energisystem, men det ska baseras på egnameriter, egen bärkraft. Det finns skäl för vissa statligainsatser och då i form av stöd till forskning och tek-nisk utveckling, men det finns skäl att fasa ut pro-duktionsstödet.Det finns också skäl att ställa frågan till närings-ministern: Hur mycket ska vindkraften få kosta i formav subventioner? Ser statsrådet någon gräns för mil-jardrullningen? , med en liten volym vindkraft,är det lätt att bära subventionerna. Men har tidigare talat om produktioner på i storleks-ordningen och som då skulle gene-rera mycket stora belopp i subventioner.Det finns skäl att ställa frågan: Varför ge så storastatliga subventioner till byggprojekt i känsliga miljö-er när de inte ens bär sina egna kostnader?Det talas annars, fru talman, mycket vackert omdet hållbara nya energisystemet. Jag tror att det ärmycket viktigt att det hållbara energisystemet ocksåär hållbart ekonomiskt och inte beroende av enmångmiljardrullning i form av statliga subventioner.Anf. 57 ():Fru talman! Jag är glad för det fortsatta stödet tillvindkraften i avvaktan på införandet av gröna certifi-kat. Ett problem i sammanhanget är att utbetalningar-na av stödet kan ta sådan tid att små belånade företagriskerar att gå i konkurs. Dels tar beslut i EU tid, delstar väldigt god tid på sig. Det kanta närmare innan ersättningen går ut. Totalt 27öre infrusna skaparstor osäkerhet hos dem som vill investera.Ett förslag som jag har sett är att staten betalar utett förskott i form av ett räntefritt lån till de små pro-ducenterna, så att de kan få betalt månaden efter pro-duktionen. Jag undrar hur näringsministern ser pådetta. Har näringsministern planer på att underlättasituationen för de små vindkraftsproducenterna, sommåste ligga ute väldigt länge med pengar?Anf. 58 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att konstatera i frå-ga om bidragen att de är tillfälliga fram ,då elhandlare eller elkunder ska börja köpa, som detnämndes, gröna certifikat. Då får vi en mer på mark-naden orienterad upphandling av detta.När det gäller utbetalningarna är det Energimyn-digheten som betalar. Där har det tagit lite tid. Detberor på att man har väntat på kommissionens god-kännande. Det har att göra med att detta är en form avstöd, och det ska godkännas av kommissionen. Dethar tagit tid. betalar ut mycketsnabbare än tidigare.Frågan har tagits upp om prövningsförfarande ochvilka tillstånd som krävs etc. harnu uppdrag av regeringen att göra s.k. planeringsmål,där man ska beskriva det som efterfrågades här. Jagkan i övrigt inte ge mera exakta svar än vad jag givit.Det är projekt som har dragit i gång. Det är domstolarsom prövar. Det kan inte regeringen styra, utan detmåste prövas i varje enskilt fall om man får sätta uppde här, om man ska ha en ersättning, om det är enskada på natur osv. Det får prövas från fall till fall.Det gäller även Öregrundsgrepen, där man avser attbygga en vindkraftspark av den typ som diskuteras.Där ska tidigt samråd med vara. Manska också samråda med enskilda som kan antas blisärskilt berörda. Efter samråd ska be-sluta om projektet kan antas ha betydande miljöpå-verkan. Om så anses vara fallet ställs särskilda kravpå ytterligare samråd med statliga myndigheter ochkommuner och även med allmänhet och organisatio-ner som kan antas bli berörda. Särskilda krav ställsockså på miljökonsekvensbeskrivningen. För mindreanläggningar eller enstaka aggregat är det länsstyrel-sen som beviljar tillstånd. På det sättet går det till.För den typ av gruppstationer som föreslagits iÖresundsgrepen krävs tillstånd från Miljödomstolen.Anläggningarnas storlek ska också tillåtlighetsprövasav regeringen, dvs. anläggningar med tre eller fyraaggregat och en sammanlagd effekt på . Detta innebär att regeringen avgör huruvidaverksamheten ska tillåtas och att Miljödomstolenbeslutar om närmare villkor för verksamheten. Eneventuellt utbyggnad av vindkraftverken i Öresunds-grepen kommer alltså att prövas mycket noggrant.Än en gång: Frågan om det föreligger skadeståndetc prövas det av Miljödomstolen. Det är alltså dom-stolen som avgör detta.Anf. 59 ():Fru talman! Det är bra att näringsministern kom-mer med förtydliganden. Det tackar jag för.Jag kan inte låta bli att beröra detta med subven-tioner. När jag ställde interpellationen tog jag ocksåupp jämförelsen med statliga subventioner till kärn-kraft och alternativa energikällor. Den frågan avfär-dade man och ville inte svara på. Jag har svårt attförstå varför, men jag respekterar det. Miljardrull-ning, säger . Det skulle vara intressantatt gå in på den debatten, men jag tar den inte ,eftersom vi kom överens om det.Fru talman! Det händer mycket på energiområdetnu. Det är intressant att följa det som händer i mitthemlän , i Ångströmslaboratoriet. Jag antaratt näringsministern tagit del av forskarnas arbetemed bl.a. solenergi. Man säger t.ex. att sol-el om tioår kommer att konkurrera med naturgas. Det skullevara intressant för den moderata partigruppen att åkadit också.I en artikel i tidningen miljö, en tidning förenergi och miljö, kan jag läsa enmycket intressant uppgift: "ABB skiftar fokus ochsatsar på alternativa och förnyelsebara energikällorsom vind och sol. Företaget ser detta område som enmycket stor tillväxtmarknad." Det är intressant, förABB är känt för att ha en avvisande hållning till al-ternativa energikällor. Omorienteringen mot förnyba-ra, småskaliga energilösningar kan därför upplevassom häpnadsväckande. Jag tycker att det är intressant.Vindkraft är världens snabbast växande energi-källa. Den växer och anses idagsläget vara den förnybara energikälla som är mestintressant, även ur kommersiell synpunkt. energimyndigheten i , är storskaliga ochhavsbaserade vindkraftverk också ett prioriterat om-råde.Nu behövs det krafttag från näringsministern föratt undanröja de hinder som trots allt finns, så att detinte bara blir informationsmöten runt om i landet ochosakliga debatter. Ett byggande av vindkraftverkmåste komma i gång på fler ställen i . För detkrävs en riksplan. Om jag har tolkat det rätt hållerman på och jobbar med det.Det behövs också en översyn av skatteproblemenför vindkraften. Frågan om vindkraft är inte okompli-cerad, det erkänner jag. Å ena sidan har vindkraftenoerhört stora fördelar: Den är förnybar, inhemsk ochren. Men å andra sidan finns det en viss opinion motvindkraft. Skattesystemet påskyndar inte utbyggna-den. Det finns också ett regelverk och en byråkratisom måste ut.Vi var på och fick en bra rap-port om det krångliga i tillståndsgivningen. Dethandlade om kommunens roll och roll.Sätt i gång, näringsministern, och låt det blåsafriska fläktar nu!Anf. 60 ():Fru talman! Det finns skäl att konstatera att vind-kraften subventioneras med perkilowattimme. Detta är sagtsom en ren sakupplysning.Näringsministern ser fram emot ett system medgröna certifikat, som lyfter ut stödsystemet ur stats-budgeten, i alla fall den del som gäller nioöringen ochden s.k. miljöbonusen. Men ett system med grönacertifikat kommer att innebära att elkonsumenterna islutändan får betala mycket mer för vindkraften änför annan kraft. Det finns skäl att återupprepa frågan:Hur mycket får vindkraften kosta i form av subven-tioner? Jag är glad om jag får ett svar. Ser statsrådetnågon gräns för miljardrullningen?Om vi ska ta på allvar när hanpratar om en produktionsvolym på 10 terawattimmarvindkraft , handlar det med dagens subven-tionsnivåer om en årlig kostnad på ungefär 3 miljar-der kronor. Med gröna certifikat syns inte summan istatsbudgeten. Men den kommer att synas i plånbo-ken för dem som köper el.Gärna vindkraft, men det ska vara på vindkraftensegna meriter. Varför subventionera stora anläggning-ar som stör miljön, när de inte ens bär sina egna kost-nader?Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Jag tycker att jag har svarat på samt-liga frågor. I frågan om hur mycket man kan subven-tionera vindkraften ligger egentligen ingenting. Jaganser att man kan och måste subventionera vindkraf-ten, för att den ska kunna byggas ut och därmed blikonkurrenskraftig. Den är ett alternativ, en förnybarenergikälla. Det är vad vi ska försöka eftersträvaalltmer. Därför är det rimligt att vi subventionerarvindkraften, sett i perspektivet att vi successivt skalägga ned kärnkraften. Det är den uppfattning rege-ringen har tillsammans med och Miljö-partiet.Rigmor säger att vi ska satsa nu ochbygga ut. Det är vad vi gör. Därför tillskjuter vi merpengar. Men det är en balansgång mellan mångaintressen - naturintressen, skönhetsvärden osv. Måletär att vi ska bygga ut med fler vindkraftverk, men detska balanseras. Då går det inte att skjuta från höften.Etablering av nya verksamheter eller utbyggnadav infrastruktur medför någon form avintressemotsättningar. Ingen vill ha den nya vägeneller nya anläggningar för t.ex. avfallshantering invidsin stuga. De ska helst ligga någon annanstans. Detbrukar kallas för NIMBY-syndromet - not in mybackyard. Det är välkänt. Det är därför vi har en nog-grann och oberoende prövning av denna typ av ären-den, där olika intressen vägs mot varandra. Vi haringen annan väg att gå. Då kan det ibland vara en delsom tycker att det går för sakta. Det går faktiskt saktadärför att det måste gå rätt till.Regeringen har tillfört mer pengar, tillsammansmed och . När det gällerutbyggnaden av vindkraften har vi en överenskom-melse med och . Vi äräven överens med om att arbetet skapåskyndas, och vi tillför mer pengar. Men det måsteske så att det inte skadar andra värden.Anf. 62 ():Fru talman!