prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Nej, detär svårt att hävda. har beslutat om måletatt ingen ska omkomma i trafiken. Högre ambitions-nivå än så kan inte ställas. Till det övergripande målethar etappmål fogats. Innevarande år är målet attmaximalt 400 personer ska omkomma till följd avtrafikolyckor.Beror den bristande måluppfyllelsen på att har för små resurser? har huvud-ansvar för trafiksäkerheten. har tillförts stora resurser som är öronmärkta förtrafiksäkerhet. 6,5 miljarder är en myck-et hög nivå jämfört med vad andra länder satsar. Medandra ord är bristande anslag knappast en orsak.Fru talman! För att trafiksäkerhetsarbetet ska blieffektivt krävs att det finns en analys av orsakssam-band. Hälften av alla dem som omkom till följd av enbilolycka saknade bilbälte. Chockerande många avdem som är vållande till trafikolyckor med dödligutgång har mer alkohol i kroppen än vad som är till-låtet. Hastighetsöverträdelser är starkt bidragande tillatt trafikolyckor leder till dödsfall. I hälften av defordonskollisioner som resulterar i dödsoffer är etttungt fordon inblandat. Den tunga trafiken är medandra ord klart överrepresenterad i de allvarliga tra-fikolyckorna.Den överväldigande delen av de statliga medelsom avsätts för att öka trafiksäkerheten används förfysiska trafiksäkerhetsåtgärder i regi.Mittvajrar, rätning av kurvor, inklädning av berg,rondeller och breddning av vägar är exempel på åt-gärder som vidtas. Motorvägsbyggen motiveras oftamed trafiksäkerhetsargument. Det görs i Bohuslänoch på andra ställen i vårt land. Vi hörde den föregå-ende talaren upprepa detta.Frågan är då: Förmår alla dessa åtgärder att hindraatt människor utan bilbälten omkommer? Kommeralkoholpåverkade bilförare att klara sig och sinamedtrafikanter? Kan det motverka effekterna av fort-körning? Jag tror inte det. Jag tror inte att någon avdessa frågor kan besvaras positivt. Vänsterpartietförordar en ökad kostnadseffektivitet i trafiksäkerhet-sarbetet. Därför yrkar jag bifall till reservation nr 3.Fru talman! är övertygat om att detfinns mycket effektivare sätt att öka trafiksäkerheten.Det mest väsentliga är att anslå större resurser på attkontrollera efterlevnaden av gällande trafikregler.Detta är också vad Transportøkonomisk institutt iNorge kom fram till när det utvärderade trafiksäkerhetsarbete.Fler trafikpoliser med kameraövervakning till sittförfogande skulle kunna förhindra mycket mänskligtlidande. Detta är även den mest kostnadseffektivaåtgärden för att minska koldioxididutsläppen. Det ärett tips till så här i elfte timmen.Det är en ren skandal att antalet bilinspektörer nuhalveras. Dessa behövs för att kontrollera bl.a. dentunga trafiken. Den hårdnande konkurrensen blandåkerierna har lett till överträdelser mot kör- och vilo-tider, slarv med lastsäkring osv. anseratt en ökad övervakning av tung trafik är det bästasättet att skydda den svenska åkerinäringen mot ojustkonkurrens från utländska åkare. skulleövriga trafikanter på vägarna kunna värnas.Tiden medger inte att jag motiverar alla de yrkan-den och reservationer har till det härbetänkandet. Jag yrkar bifall till reservation nr 9, somkräver att fordon inte ska få registreras på minderåri-ga. Detta krav motiveras med att det underlättar iden-tifiering så att kameraövervakning av hastigheter skabli mer effektiv. Då fordras att den skyldige kanidentifieras för att sedan kunna bötfällas. Ett dyliktförbud skulle även kunna underlätta för de kommunersom har problem med att få ägare till skrotbilar att tabort sina fordon.Jag yrkar också bifall till reservation nr 17. I den-na kräver vi att samtal i mobiltelefon under körningendast ska vara tillåtna för de förare som är förseddamed s.k. hands-free och har hållare till sina mobiltele-foner.NTF spelar en väsentlig roll för att påverka trafi-kanternas beteende i rätt riktning. En medvetandehöj-ning beträffade bilbältets betydelse skulle behövas.NTF spelar också en viktig roll i opinionen och de-batten om trafiksäkerhet. För att kunna garanteradenna angelägna samhällsinsats hade det varit enfördel om NTF varit ekonomiskt oberoende från deninstans som är huvudansvarig för trafiksäkerhetsar-betet. Alltså borde NTF finansieras direkt, och intevia budget.En annan effektiv åtgärd för att nå nollvisionen äratt en större andel av trafikvolymen sker med kollek-tiva transportmedel. Dessa är mycket nära nollvisio-nen, och de tål verkligen att granskas ur trafiksäker-hetssynpunkt. Som en bieffekt av en övergång tillmer kollektiva transportmedel skulle vi få en kraftfullinsats för att minska klimathotet.En omläggning av den tunga trafiken från väg tillspår eller sjöfart är också ett sätt att öka säkerheten påvägarna och göra en insats för miljön.En minskning av det totala trafikarbetet är ocksåett sätt att närma sig nollvisionen. En ökning av an-talet trafikdöda är ingenting att förvånas över. I denproposition som var underlag för beslutom nollvisionen, 1996/97:137, uttrycks tydligt att enförutsättning för att nollvisionen ska nås är att vägtra-fiken inte ökar i omfattning. Det står i klartext.Kraven på mer pengar till vägar är kontraproduk-tiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. Större och bredarevägar lockar till mer trafik och ökar hastigheterna.Det leder till större olycksrisker i stället för tvärtom.Fru talman! Inget parti har trots påstötningar velatfrånträda nollvisionen som mål för trafiksäkerhetsar-betet. Ingenting talar dock för att etappmålet påmaximalt 400 döda ska nås i år.Med anledning av detta frågar jag övriga partifö-reträdare: åtgärder är ni beredda att vidta för attnå målet? Eller ska målet överges, och fler trafikofferskördas på vägarna?Det trafiksäkerhetsbetänkande vi har att ta ställ-ning till och som vi debatterar är bra, men deträcker inte för att nå det mål som har sattupp. Tack för ordet!Anf. 188 () re-plik:Fru talman! Jag håller med att det självfallet är allvarligt att vi fortfarandeinte kommit ned dit där vi borde vara när det gällerantalet döda.Men jag måste påpeka en sak. Det är ju inte såenkelt att de enda som råkar ut för trafikolyckor ärsådana som inte har bilbälte, som kör berusade ellerpå ett eller annat sätt inte har skött sina bilar. Det ärtyvärr så att det kanske handlar om högst 200-300,och då har vi alltså flera hundra kvar.Det är viktigt att man inte skuldbelägger alla Sve-riges bilister, och att man inte skuldbelägger alla66 000 - om vi säger att det är så många - som blirskadade, och säger att de har felat. Det tror jag är heltfel inställning.Karin vet ju - det har vi talat omtidigare - att jag inte är för att begränsa människorsrörelsefrihet. går åtta av tio persontrans-porter med bil. Det är det som vi måste leva med, omvi inte ska få ett helt annat samhälle.Jag håller med om att vi måste arbeta, men inteskuldbelägga.Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Jag tycker inte heller att vi ska skuld-belägga. Bilen är överlägsen andra transportslag ivissa fall, men det som händer är att man inteanvänder den på rätt sätt.Det är chockerande många som inte har bilbältennär de åker. Det drabbar ju i första hand dem själva,men problemet med höga hastigheter och höga alko-holhalter drabbar både den som kör och det kan ävendrabba andra, som sköter sig och som följer tra-fikreglerna.Utan att skuldbelägga måste man ha klart för sigvilken orsaken är till att så många offer skördas påvägarna. Om man inte vet vilken orsaken är så kanman inte vara effektiv i sitt trafiksäkerhetsarbete.Detta behövs, och det tror jag att med mig om.Sedan kan man undra över det som hon säger omatt slå vakt om rörligheten. Det kan man också göra,men måste stå stor del av transporttrafiken gå påvägarna? Kollektivtrafiken är klart överlägsen ursäkerhets- och miljösynpunkt. En del av transportar-betet borde kunna flyttas över dit.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Självfallet skulle man kunna tänka sigdet.Men jag vill gå tillbaka till det här med bilbälten.Vi är uppe i bilbältesanvändning - det äralltså väldigt höga tal om man jämför med hur det serut ute i , och jag menar att vi är ganska duktigapå detta i . Jag har t.o.m. skrivit att jag tyckeratt vi ska slopa övervakningarna som görs varje åreftersom de är så dyra och ger så liten effekt - om vinu ska tala om kostnadseffektiva insatser.Jag vill också ta upp förslag omatt polisen ska ta över trafiksäkerhetsarbetet, dvs. attövervakningen ska bli mer polisiär. Det finns ettproblem med det, nämligen att i studie efter studiesäger polisen att man inte vill hålla på med trafiksä-kerhetsarbete. Hur tänker ni lösa det, om ni nu skullefå igenom det här? Det tycker jag åtminstone är enintressant filosofisk fråga. Hur ska man få polisen attgöra detta om den inte vill?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! tog först upp fråganom bilbältesanvändningen. Det är riktigt att Sverigehar en hög användning jämfört med andra länder.Men av dem som omkommer i trafiken har endasthälften bilbälte på sig.Detta samband är inte så väldigt klart. tog över huvudansvaret för statistiken övervägtrafikolyckor finns det nämligen inte längre någonkolumn eller ruta i den rapport som ska lämnas efteren trafikolycka där polisen kan kryssa i huruvida desom fanns i bilen hade bilbälte eller ej. serolyckorna, när de skildras i tidningarna, ut som attpersonen kastades ut ur bilen och omkom. Men mankan inte kastas ut ur bilen om man har bilbälte!Vägverket hävdar självt i sitt analysarbete atthälften av de omkomna som satt i ett fordon inte hadebilbälte innan de omkom.Det andra som tar upp handlarom polisen. Det fordras att man har effektivare på-följdssystem för att polisen ska känna att detta ärattraktivt. Detta arbete har tyvärr nedprioriterats inompolisen. Man har för lite resurser, och väldigt mångaandra angelägna arbetsuppgifter som man skullebehöva utföra. Vi tror inte att man kan prioritera ombland polisens resurser för att klara detta - det krävsmer resurser.Men det krävs som sagt också ett bättre påföljds-system för att polisen ska tycka att det känns me-ningsfullt. kan polisen ta en utländsk åkare somhar överträtt bestämmelserna, och det kan då händaatt denne åkare river böteslappen och kör vidare.Polisen kan inte beslagta fordon, till skillnad från ivåra grannländer där man kan göra det. Då är det intekonstigt om man som polis känner sig frustrerad.Anf. 192 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 7 under mom. 20.När det gäller trafiksäkerhet finns det en storenighet i trafikutskottet. Vi har samma mål och oftasamma metoder. Vi anstränger oss att skriva motio-ner, och vi försöker förverkliga de nya och delvisockså de gamla idéer som ännu inte är prövade för attfå ned dödlighet och skador.Jag väljer att lyfta fram några av våra motionsför-slag här. Vissa har haft framgång, och i andra vill vigå längre än utskottets majoritet och har därför reser-verat oss.Utskottet tycker att det är viktigt med trafiksäker-het, men jag noterar att vi inte har ministern här. Jagvet att han har bekymmer med IT-frågan i dessa da-gar, men man kan ju fråga sig om inte trafiksäkerhe-ten är prioriterad för honom och för departementet.Kristdemokraterna ser arbetet för att öka trafiksä-kerheten på våra vägar, och därmed minska antaletdöda och svårt skadade radikalt, som en uppgift avallra högsta prioritet. Trafiken skördar dödsoffer ochorsakar allvarliga skador . Trots bättre fordonoch vägar innebär den ökade risker för olyckor, ochdessa risker ökar år för år.Sedan 1950 har persontransportarbetet i Sverigefemdubblats. Persontransporter med bil beräknas ökamed fram till 2010.Bilen har kommit för att stanna. Vi är inte ett bil-fientligt parti, men vi är skakade av statistiken. Anta-let dödade i trafiken har , 1997 och1998 legat mer eller mindre kring 540 per åroch ökar antalet ytterligare. 60 000 skadas pånågot sätt, varav 3 000 invalidiseras för livet per år.Hälften av dem som dör gör det justi trafiken. Enligt en beräkning kostar trafikskadornasamhället ca per år.Vi har talat om nollvisionen tidiga-re. Och jag noterar med glädje att ett samlat utskottinte vill lämna nollvisionen, utan vi vill alla stå uppför målet att ingen ska dödas eller skadas svårt i trafi-ken.Jag vill peka på bilbältesanvändningen, för riskenatt dödas minskar för förare som an-vänder säkerhetsbälte. av förare och fram-sätespassagerare sitter fastspända. För 25 årsedan användes säkerhetsbältet av avförarna. Men massiva kampanjinsatser som genom-fördes 1971-1974 ökade användningen till 35 %.När så bilbältesanvändningen i framsätet blev ob-ligatorisk 1975 steg andelen "bältade" till85 %. Därför anser att det är an-geläget att genom tätare polisövervakning och genomopinionsarbete öka användningen av bilbälte.Användning av cykelhjälm i trafiken minskar ris-ken för huvudskador avsevärt. I har manen lag om obligatorisk cykelhjälm. Det har naturligt-vis medfört en betydligt ökad användning av hjälmbland cyklister, men det har också varit kontrapro-duktivt eftersom hjälmtvånget har lett till att färremänniskor väljer att cykla. Det är ju ingen önskvärdutveckling av många skäl.Den svenska modellen med informationskam-panjer har visat sig ha en effekt. Hjälmanvändningenhar inte minst bland ungdomar och barn ökat, ävenom siffran för vuxna cyklister nu dämpas något. Menden har i alla fall passerat med god marginal.Kristdemokraterna anser inte att en lag om obli-gatorisk cykelhjälm ska införas, men väl att informa-tionskampanjer ska riktas till barn och ungdomarframför allt men även till vuxna. Däri skiljer vi ossinte från andra.Men när det gäller den differentierade och flexiblahastighetsbegränsningen vill kristdemokraternatrycka något mer än andra partier på möjligheten attfå acceptans för en sänkning av hastigheten på en vissvägsträcka. Som vi ser det är det angeläget att trafi-kanterna upplever varje given hastighetsbegränsningsom motiverad och välövervägd.Enligt vår mening skulle det behövas en störredifferentiering av hastigheterna, så att man utöver dehastighetsbegränsningar på 30, 50, 70, 90 och 110kilometer som förekommer skulle kun-na ha begränsningar på 40, 60, 80 och 100 och 120kilometer per timme.Vi menar också att en hastighetsbegränsning ald-rig ska läggas lägre än vad som på sakliga grunder ärmotiverat i jämförelse med andra vägavsnitt medmotsvarande trafiksituation, där måttet är det förvän-tade antalet dödade eller skadade. Det får naturligtviskonsekvenser på en motorväg, som vi harhört är den säkraste vägen att färdas på. Vi tror skulle kunna höja gränsen itimmen utan att det allvarligt skulle rubba statistiken inegativ riktning. Vi vill särskilt påpeka det demorali-serande att ha en hastighetsbe-gränsning utanför en skola i timmenmed motiveringen att det ju under läsåret behövs ochatt det ju inte kan skada att köra lite långsammare påsommaren också. Då håller man i tim-men utanför skolan därför att barnen är på sommar-lov. På så sätt sliter man bort respekten för hastig-hetsgränsen.Vi vill också se att den nya informationsteknikenbrukas till flexibel skyltning av hastighetsgränser. Dekan ändras beroende på trafikintensiteten, väglaget,om det är dag eller natt, vinter eller sommar, om detpågår en vägbyggnation eller om det är en helgpausför väggbyggnationen. Vi har sagt att hastigheten påmotorvägar ska kunna höjas i tim-men på vissa sträckor. Vi tror att vi på detta sätt skakunna få en förståelse och acceptans som gör atttrafikanterna accepterar sänkningar på andravägsträckor, för det är nödvändigt. Farten är det somkrossar och det som dödar. Vi vet att det är nödvän-digt att sänka hastigheterna rent generellt, men dåmåste det göras på ett sätt så att vi får acceptans fördet.Jag går vidare till rattonykterheten. I regeringens11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet finnsmycket som är viktigt. Men där saknas åtgärder mottrafikonykterheten.Det är faktiskt så att berusade förare med stormarginal är den största enskilda orsaken till olyckor itrafiken. En förare med alkohol i blodetlöper 12 gånger så hög risk att råka ut för en olyckaoch en person med så mycket som 300gånger så hög risk som en nykter förare. Dessutomökar risken att skadas och dödas, när väl en olyckainträffar, betydligt med ökade promillenivåer.Vi kristdemokrater verkar för att få ett antal heltalkoholfria, vita zoner accepterade. Vi nämner i trafi-ken, vid graviditet, för ungdomar och påarbetsplatser. Inom trafiksäkerhetsarbetet är det alltsåvårt mål att alla trafikanter ska se det som en själv-klarhet att helt avstå från alkohol i trafiken.För att förverkliga detta behöver man målinriktaarbetet och dela in rattfylleristerna i två olika typer,dels festdrickarna som utgör en majoritet av gruppen,dels förare med alkoholproblem, som är få men sva-rar för huvuddelen av olyckorna. Eftersom den senaregruppen kan antas vara mer eller mindre alkoholise-rad, antar forskarna att de är mindre mottagliga förlagliga åtgärder och kampanjer än vad festdrickarnaär.För gruppen alkoholiserade förare är det enligt vårmening nödvändigt med speciella behandlingspro-gram och tvingande åtgärder som alkolås för att hind-ra dem att köra onyktra. Detta har länge utretts ochdiskuterats. Det fanns färdiga förslag under den icke-socialistiska regeringen , men har detdragit ut och det händer ingenting.Utskottsmajoriteten hänvisar till att det pågår enförsöksverksamhet i tre län och att resultatet fråndenna bör avvaktas. Man ser positivt på försöken ochkan, om försöksverksamheten faller väl ut, tänka sigen utvidgad användning av alkolås. Men under tidendör människor därför att de blir påkörda av männi-skor som av rent fysiska skäl inte kan låta bli attdricka.Jag noterar med glädje att i en interpellation den21 mars svarade näringsministern att försökstiden kunde minskas från femår till . Detta sade han under pågåendedebatt. Det är bra. vill att den härprocessen ska påskyndas, men den skulle kunna verk-ställas redan nu.Vi kristdemokrater anser alltså att tiden nu är mo-gen att döma trafikonyktra förare att installera alkolåsi sina bilar, om de önskar fortsätta köra efter att dehar avtjänat det straff som de dömts till. Vill de intefortsätta att köra, behöver de naturligtvis inte ha al-kolås. Men vi menar att de , ett antalår, efter att de dömts för rattfylleri är tvungna att haalkolås för att man ska kunna säkerställa att de fak-tiskt är nyktra.Jag går vidare i samma ämne och talar om detelektroniska körkortet. Av dem som kör rattfullasaknar körkort. 8 000 människor kör rattfullavarje dag i . Cirka hälften av alla är berusadeoch drogpåverkade, dvs. att 4 000 av varje kategorikör bil , och de dödar ca 100 människor perår och skadar ca 2 500.Allt detta kostar svenska samhället minst 5 mil-jarder kronor. Därför har vi motionerat om det elek-troniska körkortet. är det glädjande att utskottetförutsätter att i sin egenskap av kör-kortsmyndighet arbetar för att modern teknologi t.ex.i form av elektroniska körkort ska utnyttjas som ettled i arbetet för ökad trafiksäkerhet och att vår motiondärför är tillgodosedd. Vi noterar detta med tillfreds-ställelse och utgår naturligtvis från att Vägverketmycket skyndsamt ska förverkliga detta.Gruppen festdrickare antar forskarna fortfarandevara möjlig att påverka genom kampanjer och ratio-nella argument om förhöjd olycksrisk för såväl demsjälva som de oskyldiga medtrafikanterna samt omrisken för upptäckt och förlust av körkortet. Därförvill vi förorda en kampanj, Vita vägen, riktad mot justdenna grupp i pub- och restaurangmiljöer. Men detfick vi tyvärr inte en majoritet med oss på. Man hän-visar till ekonomiska skäl. Vi vet dock att det skullelöna sig att få människor med just den här bakgrun-den och det här beteendemönstret att ändra beteende,för det är ju så kostsamt med olyckorna och dödsfal-len.En parentes: Generellt sett är nya bilar mer krock-säkra än äldre bilar. Därför vill vi kristdemokrateröka skrotningspremien till , något som vifinansierar genom att en motsvarande avgift läggs pånysålda bilar. Men det hör inte till dagens betänkan-de. Jag bara nämner det i förbigående.Sedan gäller det drift och underhåll av det svenskavägnätet. Vi måste konstatera att har upplevtstora variationer när det gäller investeringar i vägnä-tet. låg investeringarna på enabsolut bottennivå jämfört med de flesta andra väst-europeiska länder. Investeringar i järnvägen var förövrigt också obetydliga. Under fyrpartiregeringen1991-1994 fattades det beslut om tredubblingar avinvesteringar i infrastrukturen. Beslutet hade sin ut-gångspunkt i behovet av en långsiktig förstärkning avden ekonomiska utvecklingen i vårt land, men detfattades också för att värna trafiksäkerheten.Nu kan vi tyvärr konstatera att investeringarna ivägnätet under de senaste mandatperioderna harminskat radikalt - ja, jag skulle vilja säga att de harförsummats. I takt med att underhållet eftersättsminskar trafiksäkerheten på de svenska vägarna allti-från Europavägarna till grusvägar i . Mål-sättningen måste vara att det svenska vägkapitalet skaupprätthållas åtminstone på dagens nivå. Därför villvi som bekant utöver regeringens förslag anslå300 för att bl.a. öka trafiksäkerheten.Jag vill gå vidare och säga något om de flygandebilinspektionerna. Dessa utgör en viktig del av trafik-säkerheten. Ingen som kör omkring med ett trafikfar-ligt fordon eller som kör med alkohol i kroppen skakunna känna sig säker på att undgå kontroll. Bilin-spektörerna har speciell utbildning för att kontrolleraäven tunga fordons bromsar, vikt och lastsäkring.Den kompetensen riskerar nu att gå förlorad på grundav halvering av anslaget till polisen. Re-geringen ingriper inte trots att vi kristdemokratergenom tagit upp frågan i flera debat-ter här i kammaren.Vad vi förstår har de flesta och mesta investering-arna nu gjorts hos polisen när det gäller den tekniskautrustningen. För att behålla personalen behöverpolisen nu i stället för dennivå som kan sträcka sig till, 35 miljonerkronor. Enligt uppgift är en sådan begäran från Riks-polisstyrelsen på väg till regeringen . Detvore ett nederlag för nollvisionen om Vägverketsneddragning får ligga fast.Vi har inte fått igenom vår motion i det här avse-endet, men vi gläder oss åt att ett enigt utskott uttalaratt de mer kortsiktiga trafiksäkerhetsmålen inte tordekomma att nås utan en intensifierad trafikövervak-ning.Det står i utskottets betänkande: "Enligt utskottetsuppfattning utgör de flygande inspektionerna en vik-tig del av övervakningsarbetet. Det är därför angelä-get att verksamheten inte bara får tillräcklig omfatt-ning utan också bedrivs så effektivt som möjligt".Vi kristdemokrater kräver att regeringen nu ingri-per och ser till att bilinspektörerna får fortsätta sittviktiga arbete på vägarna.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! Skånberg sade att motorvägar ärde säkraste vägarna. Det stämmer faktiskt inte, för detär järnvägarna som är de säkraste vägarna. Det ärmycket stor skillnad dessa två emellan per personki-lometer. Så det stämmer inte.Tuve Skånberg tog upp det här med 30 kilometervid skolor. Det är alldeles riktigt. Men det finns fak-tiskt något ännu fiffigare man kan göra för att skyddaskolbarn och hindra att de blir offer för trafikolyckor.I min hemkommun gjorde man en analys av trafikenkring skolorna. Då visade det sig att vid en skolabestod av trafiken runt skolan av föräldrar somkörde sina barn till och från skolan för att minskarisken att de skulle bli utsatta för trafikolyckor.Då kan man införa 30-gräns, och man kan införagupp. Men man kan också prata med föräldrarna ochfråga: Vad kan vi göra för att barnen ska gå och cyklatill skolorna? Blir man av av trafiken såhar man sannolikt skapat en bra mycket säkrare tra-fikmiljö för barnen än om man sätter upp 30-skyltar.En sak som Skånberg nämnde, fru talman,var alkolåsen. Han hävdade att under den icke-socialistiska regeringen vidtogs åtgärder för nykterheti trafiken. Jag kanske är lite blind, men jag har svårtatt se den rent ideologiska innebörden av åtgärder förnykterhet i trafiken. Jag vill med bestämdhet hävdaatt vi är lika varma tillskyndare av målet om nykter-het i trafiken. Jag vill påtala att den här reservationen,som grundar sig på en motion om alkolås, har vigemensam.