prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — Vi har settinslag i medierna om hur man river fullt kuranta bo-stadskomplex, som ägs av kommunala bostadsföre-tag, därför att ingen bor där. Är det en bra hanteringav skattebetalarnas medel? Är det en vettig boendee-konomi och användning av skattemedel? Det är sna-rare upprörande.Ni vill premiera en boendeform. Precis som StenAndersson framförde har ni genom hyresregleringenåstadkommit att allmännyttan är styrande för hyresni-våerna. Det har i sin tur drivit upp kostnadsläget förandra. I stället kan man låta faktorerna läge och stan-dard avgöra hyrans storlek i högre grad. får ytter-stadens boende finansiera och subventionera inner-stadsboendet. Det är inte en moderat politik.Anf. 19 ():Fru talman! Jag noterar att statsrådet inte läste upphela sitt svar, som han har skickat till oss med bådemejl och brev. Gäller inte det som står där om t.ex.fastighetsskatt?Anf. 20 TALMANNEN:Det talade ordet gäller alltid. Det är inte någonovanlig händelse i dag.Anf. 21 ():Fru talman! Det står på mitt interpellationssvar attjag inte får kommentera det innan det har lästs upp ikammaren. Jag noterar att det sista i svaret alltså integäller.Lars-Erik frågar om är liera-de med byggmästarna. Det är ett knep man kan ta tillpå ett lokalt partimöte med bara de närmast sörjandesom åhörare. Jag vet vilka byggbolaget varlierat med. Jag tror inte att BPA byggde varken bättreeller sämre än privata byggmästare.Statsrådet skriver att ska inrätta ettbyggkostnadsforum, dit byggmästare ska gå och frågahur de ska bygga för att det ska vara effektivt. på det själv? Jag tillåter mig att satsa enhygglig del av mitt månadsarvode på att Sverigesbyggmästare har betydligt större kompetens när detgäller att bygga än har eller någonsin kom-mer att få.Jag ställde i mitt anförande en fråga om flygfältetvid , där man ska bygga olika boendeformer:egnahem, borätter och hyresrätter. Det måste bli auk-tion om man ska få någon byggmästare att byggahyresrätter. Den som bygger hyresrätter förlorar,därför att han inte kan få igen sina pengar på sammasätt som den som bygger borätter. Ska ni tvingabyggmästare att bygga? Vad ska ni ha för morot då?En byggmästare bygger det folk frågar efter.Det är ni som är skyldiga till dagens hyror. Denstora delen av hyran för en nybyggd hyresrätt är stat-liga och kommunala avgifter och skatter. Det är heltointressant vilken procentsats det rör sig om, AndersYgeman. Kan man minska avgifterna med hälften,skulle man sänka hyrorna radikalt, både i Stockholmoch i övriga Sverige.Fru talman! Den fastighetsägare i somhar en ledig bostad och inte kan få ut den på markna-den utan en bostadsförmedling borde sluta att varaverksam i den branschen.Anf. 22 ():Fru talman! Jag har suttit i sedan febru-ari . Åtskilliga gånger har jag hört om Stockholmsproblem, företrädesvis från s-politiker i Stockholm.Men problem är inte problem.Vi har först och främst ansvar för landets pro-blem. Vi stiftar lagar som bör gälla hela . Denföreslagna bostadsförsörjningslagen är inte en sådanlag.Jag vill återigen komma med statistik, AndersYgeman. Av invånare bor i kommunermed bostadsbrist, medan bor i kommuner medbostadsöverskott. Den resterande delen bor där detråder jämvikt. Det största problemet i äregentligen bostadsöverskott.En bostadsförsörjningslag tvingar kommunernaatt inrätta en bostadsförmedling där behov finns. Detkommer inte att slå väl ut i kommunerna.Jag vill avsluta med fyra förslag som vi kristde-mokrater tror skulle få i gång byggandet i Sverige.Låt först och främst en utredning se över byggmom-sen och förvaltningsmomsen.Ett nytt hyressättningssystem måste till. Möjlig-heten att i efterhand pröva hyran i nyproduktion börbegränsas om privata investerare ska våga bygga inågon större omfattning.Ta bort fastighetsskatten. Vi föreslår till en börjanen frysning av taxeringsvärdena.Planprocessen behöver reformeras. Ändra regler-na så att tredimensionell fastighetsbildning blir möj-lig.Med de förslagen tror vi att en bostadsbrist kom-mer att kunna avvärjas i hela landet.Anf. 23 ():Fru talman! ondgör sig överskatterna. Vi har fortfarande inte grälat klart om detär eller . Jag tror att det visar sig vara vä-sentligt lägre när ni går hem och studerar på kamma-ren.Sten påstår att om man fixar skattenska hyrorna kunna sänkas. Men i den partimotionsom har skrivit under och lämnat intill och i den interpellation som HenrikJärrel har lämnat in till står precis det mot-satta. Ni vill ju höja hyrorna i !Ni vill ha marknadshyror. När 60 000 människorstår i bostadskö för att få en lägenhet säger ni: Härmåste tillgång och efterfrågan få avgöra priset. Omnågon är beredd att betala mer för den lägenhet somjag bor i ska den personen få lägenheten.Om jag bor i en lägenhet som kostar ochnågon annan är beredd att betala för den skaden som är beredd att betala få lägenheten.Det är tillgång och efterfrågan, ökad lägesfaktor,ökad marknadsfaktor eller vilket ord ni än väljer attlinda in era marknadshyror i.50 % av lägenheterna i allmännyttan i Stockholmsinnerstad är föremål för ombildning till bostads-rätt. Det är hälften av alla de lägenheter som vanligamänniskor i kan efterfråga utan att varamiljonärer, börsklippare eller ha vunnit på . Dekommer att försvinna i det moderat och kristdemo-kratiskt styrda Stockholm.Av de ett par tusen lägenheter som de senaste årenhar tagits fram i hyresrätt har 66 lägenheter anvisatsav det borgerliga styret i . Gå tillera kamrater i , anklaga dem förbostadsbristen och gör er hemläxa om era egna mark-nadshyror!Anf. 24 ():Fru talman! Jag delar syn omStockholm och landet i övrigt. Det blir väldigt myck-et Stockholmsfixerat i den här kammaren vilken frågadet än handlar om. Det är nästan lite beklämmande,för alla andra människors skull.Jag skulle vilja återgå till frågan om studentlägen-heterna, där man återigen ser en skillnad mellan soci-aldemokrater och moderater. Jag tror att man skullekunna komma fram där. Från tycker viatt det var alldeles utmärkt att vi fick tillbaka investe-ringspengarna för studentlägenheterna. Men uppvak-nandet blev lite chockartat.Man kunde i , där jag kommer ifrån, inteta till vara pengarna på grund av att bruksvärdessys-temet är så beskaffat att det sätter käppar i hjulet. Härborde man kunna ena sig. borde sägaokej till pengarna till studentlägenheterna och social-demokraterna borde säga okej till attbruksvärdessystemet blir flexibelt.Vi har också blivit uppmärksammade på ett annatproblem. Det har kanske funnits lite under ytan enlängre tid. Ungdomar hyr allt oftare i andra hand ochhar andrahandskontrakt. Det är inte någon bra tillvaroför en ungdom som ska kunna prestera brastudieresultat. Det är också en fråga vi måste ta medoss och som jag skickar med bostadsministern i dag.Anf. 25 ():Fru talman! Att diskussionen blir Stockholmsfixe-rad har naturligtvis att göra med det som statsrådetsjälv påpekar i sitt svar. Utvecklingen i har väsentlig betydelse för utvecklingen iresten av landet. Det är alltså en riksfråga.I liksom i många andra borgerligt styr-da kommuner i ökar för närvarandebostadsbyggandet kraftigt, trots vad finansministernsäger. Han lär inte ha sett ett enda husbygge, vilket ärförvånansvärt. Han borde rimligen åka tunnelbanahem till och då se hur det ser ut i Hammarbysjöstad.Faktum är att påbörjas byggandet av 1 500-2 000 nya lägenheter i . I denbostadsförsörjningsplan som de borgerliga iStockholms stad har antagit finns under enfemårsperiod 16 000 lägenheter planerade. Det bordefinnas flera, och ambitionen är att det ska finnas flera.Men att det inte skulle finnas något bostadsbyggandei de borgerligt styrda kommunerna i länär felaktigt.Detta har skett trots att statsrådet generö-sa löften om att han skulle bidra med statlig mark iStockholms stad för att bygga fler bostäder inte harinfriats. Såvitt jag vet är det endast ett markbyte vidLiljeholmstorget som har varit uppe till avgörandemed staten. Det har inte blivit något resultat för mar-ken vid och inte heller för marken vid K 1,där staten skulle kunna bidra med bostadsbyggbarmark.Det enda jag kan se i så här i has-tigheten är att regeringen försöker hjälpa det socialis-tiskt styrda genom att kraftigt minska val-möjligheterna när det gäller att ordna en flygplats förStockholmsregionen. I och med att man reserveratmarken vid för bostadsbyggande har mansumpat både och som lokaliseringsorterför flyget i . Det är ett relativthögt pris. Detta sagt bara för att påpeka sakernasfaktiska tillstånd.Anf. 26 ():Fru talman! Eftersom jag är från kundejag inte låta bli att till slut kasta mig in i debatten. Detär i det är problem med bostadsförsörj-ningen. Det är lite magert när man hänvisar till ettkommande förslag om bostadsförmedling av de 122ledigblivna lägenheterna, som det var under förraåret.Det handlar om byggandet. Statsrådet nämndesjälv att det kommer att byggas upp till 22 000 lägen-heter i . Det är merparten.Visst byggs det, och det planeras mycket. Men iStockholmsområdet upplevs det av kommuner ochbyggherrar att det är den socialdemokratiska bostads-politiken som är ett stort problem.Ett problem man fokuserar kring tas upp i detskriftliga svaret. Det gäller möjligheten att överklaga.Det är glädjande att det kommer att diskuteras senare.Det finns också problem med hyresregleringen ochbruksvärdessystemet. Låt oss inte hyckla om detta!Det finns flera hyresrättsprojekt som skulle hakunnat bli av. Det finns hyresgäster som är villiga attbetala och villiga att flytta in. De skulle ha fått bostä-der. Men det stoppas av en socialdemokratisk politiksom innebär att man inte ens är beredd att diskuterafrågan.Jag förstår de byggare som tycker att det kännsväldigt osäkert. De måste få igen sina pengar ochdessutom klara risken. Det är bruksvärdeshyran somgör att det inte går ihop. Om nu möjligen ett projektskulle gå ihop kan hyresgästen överklaga inom etthalvår så att hyran i alla fall sänks så att bygget integår ihop.Låt oss åtminstone diskutera. Hur ska vi se till attde hyreshus som skulle kunna komma på plats intestoppas? Det finns hyresgäster som vill betala. Dekanske vill bo i ett hyreshus. Är detta avondo eller av godo? Jag tycker det är av godo. Låt ossdiskutera hur vi kan få de byggena till stånd.Anf. 27 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag säga till och att jag också ibland kanbeklaga att debatten ofta blir väldigt Stockholmsfixe-rad. Det är ju inte samma problematik i hela landetsom vi har att göra med på bostadsmarknaden.Vi har det problem som jag tyckte att lite missvisande pekade på, nämligen ett stortantal kommuner som har överskott på lägenheter. Detberor ju inte på att kommunerna har varit dåliga, utandet beror på att man har drabbats av en stark befolk-ningsutveckling. Den regionala obalansen har slagitbenhårt i de här kommunerna och lett till tommalägenheter. Det är inte misskötsamhet, är det brister när det gäller regionalpoliti-ken. Möjligen uppfordrar det oss till att bedriva entillväxtpolitik som kommer hela landet till del. Mendet är inte brister från kommunernas sida i agerandet.Vi måste hantera problemet med de tomma lägenhe-terna på ett bra och klokt sätt med statliga insatser,men vi måste också fokusera på att få upp bostads-byggandet till rimligare nivåer än det ligger på i dag.Det är glädjande att är så op-timistisk. Du säger: Visst byggs det! Vi har högaambitioner från de moderata ledningarna i Stock-holmskommunerna.Men jag tror att ni måste spänna bågen lite högreän så. Bostadsbristen är nämligen ett faktum i precis som på en del andra håll i lan-det. Därför har vi i den bostadspolitiska propositionsom vi presenterade pekat på ett antalåtgärder som vi dels har vidtagit, dels kommer attvidta för att underlätta för att kunna få upp bostads-produktionen till mellan 25 000 och 30 000 lägenhe-ter uthålligt under en följd av år.Än en gång, , så vill jag peka påByggkostnadsdelegationens slutsatser - dess entydigaslutsatser. Det går att bygga till rimliga kostnader omalla parter, kommunerna, byggherrarna och entrepre-nörerna, sätter sig ned och planerar byggnationen, ärnoga i upphandlingen och fokuserar på kostnaderna islutändan. Då går det att bygga till överkomliga kost-nader. Det visar de 13 pilotprojekt som Byggkost-nadsdelegationen genomförde, och det visar också ettantal andra projekt som faktiskt genomförs nu runtom i landet. kommun var det senaste som jagträffade på, där man bygger hyresrätter till ganskaöverkomliga kostnader.Men detta kräver att kommunerna har en större,aktiv och mer pådrivande roll när det gäller bostads-försörjningen. Vi må väl konstatera, när vi ser tillbakapå 90-talet, att kommunerna i hög grad har dragit sigundan från den bostadspolitiska arenan. Det gällerinte alla kommuner, men det gäller en hel del. ärdet bara en tiondel av landets kommuner som utarbe-tar bostadsförsörjningsprogram och som med detprogrammet som grund skaffar sig en mark- ochplanberedskap för att kunna svara mot ett ökat bo-stadsbyggande. Det är därför vi lägger fram förslagetom bostadsförsörjningsplanering - för att kommuner-na ska ta ett ökat ansvar för bostadsförsörjningenframöver.Det är ju så, och ,att alla - det gäller och det gäller - som har varit inne och tittat på säger att ett av de största hindren för attexpandera bostadsproduktionen är en bristande mark-och planberedskap. hoppas jag att man kan dra påhär, och arbeta snabbare. Vi ska göra vårt genom attförenkla planprocessen. Men det krävs ett tydligareoch bestämdare angrepssätt från kommunernas sidaför att undanröja den bostadsbrist som finns och somhar uppstått i en hel del kommuner runt om i landetoch som är en följd av den goda ekonomiska utveck-ling som vi är inne i.Anf. 28 (m):Fru talman! Statsrådet påpekade det härmed överskottet på lägenheter i en del kommunersom gör att man får riva kommunala bostadslägen-heter, och att det beror på att detta är avfolkningsbyg-der. Och det stämmer väl i rätt hög grad. Det kanförhålla sig så. Men anledningen till detta är ju ocksåatt man ibland har byggt med glädjekalkyler. De härbyggnaderna kanske inte helt och hållet har varitbesatta ens när det fanns arbeten på orten.Men i detta läge lägger regeringen dessutom framen skatteutjämningsmodell som misskrediterar ochinte gynnar de kommuner som vill satsa på tillväxtoch expansion, skapa arbetsplatser inom kommunenoch dra arbetskraft till sig. Har man ingenstans att boär det ju ingen glädje av att ha en industri eller någonverksamhet på orten planerad för ett företag somtänker sig att göra det. I utjämningssystemet misskre-diteras de som satsar på tillväxt och skapar en ellerflera nya arbetsplatser. De får betala ett större bidrag istället för att stimuleras till att expandera och växa tillsig.Fru talman! Interpellationen handlar dock om bo-endesituationen just i , som är en tillväxt-motor för . Det är här som vi har stora pro-blem. De syns direkt i - många gångerkanske tydligare än i andra delar av landet.Jag undrar fortfarande: Vad ska vi säga till stu-denterna och och barnfamiljen ochLisa som har arbete men ingen bostad, och som harväntat på att få bostad? Ska de tröstas med enbostadsförmedling som inte har några bostäder attförmedla, eller med en byggnadskostnadsdelegationeller med ett byggnadskostnadsforum? Det är för-modligen en väldigt klen tröst för dem.Anf. 29 ():Fru talman! stod här och raljera-de om att vi hade använt två felaktiga procentsatser -60 respektive vad gäller skatternas andel avnybyggnation. Jag trodde att han skulle vidga vårtvetande, och tala om vilken siffra som gäller. Menhan har likt råttan lämnat skeppet. Tydligen visstehan inte själv. Det är inte världens snyggaste debat-teknik.Sedan noterade jag, fru talman, en sak med detsom jag tog upp som problem i en av de två interpel-lationer som vi skulle diskutera, nämligen hy-resregleringen, som innebär att den som bor i Rinke-by betalar för dyrt och den som bor i ellerMalmös innerstad betalar för lite. Detta är det storaproblemet, och det som många anser är anledningentill att man inte bygger nya hyresrätter. Trots attmin text till handlar om detta har inte ett endaord om denna reglering hitintills, under tre inlägg,kommit från statsrådet. Jag tycker att det är svagt. Detborde ha funnits någonting som förklarade varfördenna reglering är så bra, när det trots allt är såmånga inom branschen och i olika intressegruppersom kritiserar den.Till sist, fru talman, talar man i riksdagom marknadshyror som något eländes pest och kolera- vilket man själv vill. Den överväldigande majorite-ten av denna kammares ledamöter bor själv i antingenegnahem eller borätter. Där råder fullt ut marknads-hyra. Är det då så farligt?Anf. 30 ():Fru talman! Statsrådet säger att manmåste anstränga sig mer i för att byggafler lägenheter. Och visst är det så! Vi - tillåter jagmig att säga som suppleant i -anstränger oss och stundligen vid byggnads-nämndens sammanträden för att fåfram lägenheter. Och vi kommer att få fram fler lä-genheter - inte bara de 15 000-20 000 som jag angav här.Vi kommer att få fram fler lägenheter, och vikommer att anstränga oss med eller utan statlig marktill vårt förfogande, med eller utan skattesänkningarfrån regeringens sida på det orimligt höga skatte-trycket på boendet och med eller utan socialdemo-kratiska krokben för hyreslägenhetsbyggandet lik-nande dem som skedde i för någraår sedan. De satte ju nära nog punkt för allt hyreslä-genhetsbyggande i . har det kommit igång igen, men det var ett allvarligt avbräck.Fru talman! Jag lovar att vi kommer att ansträngaoss. Vi kommer att nå högre, trots att vi ofta saknardet stöd från staten som det vore så väldigt bra att få.Det vore även bra att få det stödet från Socialdemo-kraterna. Men så här är det.Anf. 31 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag säga en sak till HenrikJärrel. Jag delar uppfattningen att det är viktigt attStockholm utvecklas på ett bra sätt. Det har självfalletbetydelse för hela . Framför allt är det viktigtatt vi får ett bostadsbyggande till Stockholmsregionenför alla de människor som inte har löst sin bo-stadssituation på ett hyggligt sätt.Jag vet vad jag säger till studenterna. Jag har suttit med och resonerat om bekymren. Jag har också levere-rat, om man uttrycker det på det sättet, de önskemålsom har när det gäl-ler investeringsbidrag och det ändrade regelverket förstudentbostadsbyggandet. Jag vet vad jag säger.Vi har infört ett investeringsbidrag på 400 miljo-ner som leder till 10 000 nya studentlägenheter. An-sökningarna är goda. Runtom i landet intecknar mannu det här investeringsbidraget. kommervi att få 10 000 nya studentlägenheter. Jag vet vad jagsvarar.Henrik Järrel ska ju också möta studenterna. Dåfår väl säga: Vi går emot investerings-bidraget. Vi vill inte ha ett investeringsbidrag.Sedan får väl ha lite bryderi medden diskussionen och hur vi i så fall ska få fram ettsnabbt byggande av 10 000 nya studentlägenheter.Sten interpellation handlade om vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att öka bo-stadsbyggandet. Jag har svarat på den frågan.Men jag ska också svara på frågan om marknads-hyror. En socialdemokratisk regering kommer inte attmedverka till införandet av marknadshyror i Sverige.Det skulle innebära en oerhörd otrygghet för enmängd hyresgäster runtom i landet. I delar av Stock-holm skulle det leda till hyreshöjningar på 50-60 %.Det vill inte en socialdemokratisk regering medverkatill.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogsProposition2000/01:26 Bostadsförsörjningsfrågor m.m.RemissdebattAnf. 32 Statsrådet ():Fru talman! Sedan lagen om bostadsförsörjningavskaffades har antalet kom-muner som antagit en genomarbetad plan för bostads-försörjningen minskat från drygt sju av tio till endasten av tio.Sedan lagen om bostadsförsörjning avskaffadeshar antalet kommuner som har bostads-förmedling minskat till totalt 16 stycken.För bara hade de flesta kommu-ner, även i storstadsregionerna, ett bostadsöverskott. har 45 kommuner bostadsbrist. Det är en för-dubbling . Ytterligare 25 kommuner har bristpå bostäder i sina centrala delar.Boverket har bedömt att det behöver byggas minst25 000 nya bostäder . påbörjadesca 15 000 nya bostäder. beräknas 19 000 nyabostäder påbörjas och 22 000. Det är en kraf-tig ökning i procent, med det är alldeles för få för attmotsvara behovet. Värst är situationen i Stock-holmsområdet där det just nu bara byggs ungefärhälften av vad som borde byggas för att motsvarabehovet.Rätten till en bra bostad är en grundläggande väl-färdsfråga. När framtidstron ökar och de ekonomiskautsikterna ljusnar vill många skaffa sig en bättre bo-stad. Debatten om boendet måste därför upp på denkommunala dagordningen. Kommunfullmäktigemåste få tillfälle att diskutera de här frågorna som ärså viktiga för medborgarna.Detta är en viktig bakgrund till att regeringen nuföreslår ett förtydligat kommunalt ansvar för bostads-försörjningen och att det ska inrättas bostadsförmed-lingar där så behövs. Det är nödvändigt att kommu-nerna, som har planmonopolet och därmed makten attställa krav på byggarna, nu tar sitt ansvar för ett ökatbostadsbyggande.Förslagen i den här delen av propositionen har re-dan diskuterats utifrån att regeringen ges möjligheteratt förelägga en kommun att inrätta bo-stadsförmedling vid behov. Diskussionen har bl.a.utgått från Lagrådets synpunkter. Det är viktigt attkonstatera att Lagrådet inte gått emot förslaget om attinrätta bostadsförmedlingar vid behov. Vad Lagrådethar sagt är att de anser att det skulle strida mot prin-ciperna för den kommunala självstyrelsen att rege-ringen skulle kunna förelägga en eller flera kommu-ner att inrätta bostadsförmedling.Regeringen gör här en annan bedömning. Den nuföreslagna bestämmelsen har sin motsvarighet i denlagstiftning som gällde mellan åren 1975 och 1993.Riksdagen har alltså redan tidigare tagit ställning fören sådan bestämmelse och ansett den förenlig medgrundlagen och med hänsyn till behovet av att tillgo-dose även andra än rent kommunala intressen.Fru talman! För att stimulera ett ökat bostadsbyg-gande lägger regeringen också fram ett antal förslagsom syftar till att det ska byggas fler bostäder tillkostnader som de flesta har råd att efterfråga. Inteminst gäller det behovet av hyresbostäder. Mångamänniskor som får jobb i harsvårt att hitta en bostad. Dagens bostadsbyggande ifrämst storstäderna har dessutom en alltför ensidigsammansättning med en för liten andel hyreslägen-heter som kan efterfrågas av hushåll med normalainkomster.Lyckas vi inte skapa en bättre balans mellan efter-frågan och tillgång på bostäder förvärras bostads-bristen. Det leder i sin tur till ökade priser på bostäderinklusive hyresfastigheter. Den geografiska rörlighe-ten minskar och vi riskerar att få flaskhalsar på ar-betsmarknaden som i sin tur kan driva upp löner ochpriser. Bristen på bostäder riskerar därmed att leda tillatt tillväxten bromsas, vilket är till skada för utveck-lingen i hela landet.Det är mot den här bakgrunden svårt att förstå attett antal kommuner i inte byggerfler bostäder. I vissa fall har kommunerna helt enkeltförbjudit sina kommunala bostadsbolag att vara medoch bygga nytt. I stället för att ta sitt ansvar för debostadssökande säljer moderatledda kommuner iStockholms län ut sina kommunala bostadsbolag elleromvandlar hyresbostäder till bostadsrätter.För att åstadkomma rimliga boendekostnader ärdet viktigt att byggproduktionen blir mer effektiv ochproduktionskostnaderna därmed kan hållas på en sålåg nivå som möjligt. För detta krävs ökad konkur-rens, ett större omvandlingstryck i byggsektorn ochatt såväl beställare som de boende får ett ökat infly-tande över byggprocessen. Men det är också viktigtatt mark- och exploateringskostnader, taxor och av-gifter utformas så att de bidrar till så låga boende-kostnader som möjligt.Nästa år införs ett bidrag till bostadsinvesteringarsom främjar ekologisk hållbarhet.