prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Hade inte det direktivet varitmedskickat är jag övertygad om att det hade varitmycket lättare att få en konstruktiv dialog och ettantal angelägna reformer till stånd.Ansvaret för just dessa besparingsdirektiv liggerhelt och hållet på den som har skrivit dem, nämligenden socialdemokratiska regeringen. Ska man reforme-ra domstolsväsendet - och vi kommer säkert allihopatt här intyga att det behövs i olika avseenden - är detnödvändigt att inse att det också krävs pengar för attklara kompetensförstärkningen, kompetenshöjningenoch andra saker som är viktiga. Det gäller inte minstatt kunna få in den nya tekniken i domstolsväsendet.Det är lätt att man diskuterar domstolarna somvilken myndighet som helst. Det är viktigt att man ien sådan här debatt markerar domstolarnas absolutasärart i . Domstolarnas särart och självstän-dighet tillförsäkrades i den tidigare regeringsformenfrån och bekräftades i regeringsformen frånår 1974.Därför är det lite motsägelsefullt när regeringentalar om rättsväsendet som en helhet och samtidigtpekar på domstolarnas och domarnas oberoende ochsärskilda roll. Om man är en kugge bland alla andrahar man inte riktigt den särart som det påstås att dom-stolarna har, och ska ha, enligt regeringsformen.Min och uppfattning är alltså att visaknar de långsiktiga riktlinjerna, och den avsakna-den av riktlinjer har vi markerat i reservationer tillbetänkandet.Det är också angeläget att reformarbetet genom-förs planmässigt, att man inte bara låter reformarbetetrulla på. Det finns de som lite skämtsamt, men säkertmed ganska mycket allvar, säger att när någon lag-man går i pension eller när någon av annatskäl inte kan fortsätta sin tjänst händer det någonting;då blir det fart på omstruktureringen i den landsändanoch det länet. Jag tror att det är väldigt olyckligt attett reformarbete präglas av den uppfattningen. Rätteller fel, men den bilden är entydig, inte bara blandett antal opponenter till Socialdemokraterna utanockså ute i Domstolssverige och i domstolsväsendet.Flera inlägg bland höga jurister markerar ogillandetav den här typen av reformarbete.Det är alltså viktigt att se till att få långsiktighet,en tidsplan. Det är inte minst viktigt för personaleninom domstolsväsendet, som annars år fårleva med osäkerhet om framtiden. Det är också vik-tigt när man sedan fastställer domkretsar, domsagor,att de ska regleras i lag.Regeringen har alltså valt en annan linje, och detär möjligt för regeringen att göra så, som har sagtstidigare. I och för sig, fru talman, finns det ju, medanledning av den skrivelse där regeringen berättarvad som har hänt och vad som är på gång, möjlighetför riksdagsledamöter och partier att motionera ochifrågasätta. Men det är uppenbarligen så - jag åter-kommer till det - att de tre partier som bildar majori-tet tycker att roll ska vara den lite blyg-samma, i efterhand bekräftande och godkännande,inte det kraftfulla organ som anger riktlinjer förframtiden och som regeringen och myndigheten,, sedan har att rätta sig efter.Varför denna inställning till riksdag?Den är obegriplig för mig, för de partier som harreserverat sig mot detta synsätt och, vågar jag påstå,ute i domstolsväsendet bland höga jurister, blandjurister på mellannivå och bland all personal. Vi väntar med stort intresse på att få veta var-för ska spela denna undanskymda roll.Det finns en hel del frågor och riktlinjer som ärviktiga att ta upp i det framtida reformarbetet. I ettantal motioner har vi moderater presenterat detta, ochjag kan peka på några bitar. instruk-tion bör läggas fast i lag och underställas riksdagen.Tyngdpunkten i den svenska rättsordningen ska liggai första instans. För att säkerställa kvalitet i dömandetska vissa mindre tingsrätter administrativt knytas större samordnad domstol i en domkrets. Domsto-larna ska ges organisatoriska förutsättningar att ren-odla domarrollen genom beredningsorganisation. Deallmänna domstolarna, förvaltningsdomstolarna, skautveckla ett allt närmare samarbete med den uttalademålsättningen att de två organisationerna kanslås samman.Domstolsverkets roll antyddes i en av dessapunkter och finns också aktualiserad i reservationnr 8. Enkelt uttryckt kan jag säga att vi uppfattar attdet är nödvändigt att göra en översyn av ställning och funktion i förhållande tilldomstolarna. Det här tycker vi att regeringen snarastbör utreda.Den nuvarande konstruktionen tycker vi ärligt ta-lat ger regeringen via ett alltför stortinflytande över domstolarna. Man kan på olika sätt,inte minst i budgetprocessen, mycket tydligt styra idet här reformarbetet, som det kallas, som pågår ute ilandet.Vi tycker att den modell som finns i , därservicemyndigheten, , lyder direktunder , är mycket intressant. Vi tycker alltsåatt regeringen och en utredning som regeringen till-sätter bör ta till sig det och fundera över om det inteockså i vore en lämplig konstruktion. Dåsäkerställs att , eller domstolsstyrel-sen, lyder under den högsta lagstiftaren, ,och icke under någon annan. Det markerar rättsvä-sendets, domstolarnas, särart. ochdess gd är inte som vilken annan myndighet och gdsom helst, utan man intar en särställning och har dåmöjlighet att lyda direkt under . Detta öns-kar vi i reservationen.Det är också viktigt att på det sättet skapa ett för-troende mellan aktörerna i domstolsväsendet. BertilHübinette tar upp just detta i sin artikel, som han hargett rubriken . Bara rubriken antyder allvaret i läget. Han sägerföljande:"Men man bör inse, att förtroendetmellan alla aktörer inom domstolsväsendet är ennödvändig förutsättning för ett gott samfällt resultat.Eftersom tveksamheten inför verkets nya roll i skildasammanhang numera markerats med eftertryck ochav framstående företrädare för domstolarna, bör manenligt min mening föranstalta om en översyn i någonform. "Helt uppenbart går vi på samma linje, en hel delhöga jurister och de reservanter som uttrycker en oroför utvecklingen inom . Det är ingentvekan om att det arbete som gör, ochsäkert med förtjänst försöker göra, riskerar att tappasin legitimitet om den förtroendekrisen fördjupas. Detär allvarligt.Fru talman! Jag vill också säga några ord om detreformarbete som pågår ute i landet. ,eller nästan , kommer oss till handa en långrad klipp om förändringar ute i Domstolssverige. Detpågår ett intensivt arbete ute i de små tingsrätterna, idialog även med de större, med att finna former föratt säkerställa och utveckla existensen av de nuvaran-de tingsrätterna i någon form. Det finns en stor öp-penhet för att resonera i termer av vidgade domkret-sar och samverkan på olika sätt. Men det finns ändåen önskan och en övertygelse om att de som småtingsrätter har en framtid. Jag tror att det är viktigt attta fasta på denna vilja att stå i allmänhetens tjänst.Många av oss är ute och reser och träffar företrä-dare för tingsrätterna. Jag var för sedan i Sunnei och kunde konstatera att ett mycket kon-struktivt arbete pågick tingsrätterna emellan, där allpersonal på olika sätt var inbegripen. Men man hyseren stor oro för att man genom de budgetdirektiv ochde budgetbeslut som tar kommer attfå svårt att hävda de små tingsrätterna. Det är ingentvekan om att om planerna på att föra över lokalkost-naderna på de små tingsrätterna kommer till ståndkommer de små tingsrätterna nästan inte att ha någonmöjlighet att klara de kostnaderna. Nödvändighetenatt där finna lösningar betonades, bl.a. av lagmannen iSunne.Det finns också exempel på att man går över läns-gränserna, som uppfattas som heliga. Imin hemtrakt samarbetar man över länsgrän-sen med , för att minska sårbarhe-ten och för att utveckla och säkerställa en framtid förtingsrätterna där. Det är ett exempel på detta.Vi moderater har sagt att större domkretsar är ettsätt att hantera det. Bara det nu inte blir så, fru tal-man, att det blir ett övergående fenomen och att deminsta tingsrätterna upptäcker att de intehar möjlighet att leva vidare.Låt mig avsluta med ett par synpunkter på en re-servation som vi från moderat sida inte står bakomoch som rör inskrivningsväsendet. Jag vill gärna varapersonlig och säga att jag själv har tvekat hur man skahantera detta. När vi tog beslutet för några månadersedan villkorade ett antal partier detta och sade attendast under förutsättning att regeringen lägger framlångsiktiga riktlinjer för reformeringen av tingsrätter-na, domstolsväsendet, är vi beredda att acceptera ennedläggning av inskrivningsverksamheten på varjetingsrätt och koncentrera den till sju orter. föll vårreservation, och det blev regeringens förslag somsegrade, ganska väntat. Beslutet blev då att koncent-rera all inskrivningsverksamhet till sju orter. Någravar händelsevis gamla förbandsorter som hade behovav kompensatoriska åtgärder, om man får uttrycka detså, fru talman.Det här börjar man nu få en överblick över. Per-sonalen följer inte med, bara en bråkdel, några pro-cent, följer med. Arkivfrågorna är olösta och skaparstora problem. Det finns anledning att tro att detkommer att bli dyrare. Det kommer att skapa problembland personalen. Många av dessa personer är över50. Det kommer att bli stora sociala problem för dem.Jag må säga att det är med stort intresse vi säkertkommer att få följa hur en fördyring kommer tillstånd, hur servicegraden under en ganska lång tidkommer att sjunka. Det är djupt olyckligt. Men vi harändå från moderat sida landat på att inte riva uppdetta. Det var med stor tvekan vi landade där.I reservation 12 om delgivningsförfarandet påpe-kar vi ett ständigt återkommande ämne, problemetmed inställda förhandlingar i våra domstolar. Vi me-nar att man med mer av privata delgivningsalternativoch auktoriserade stämningsmän skulle öka effekti-viteten och därmed minska antalet inställda rätte-gångar.Avslutningsvis, fru talman, kan man bara konsta-tera att vi är alla överens om vikten och nödvändig-heten av reformarbete. Jag är alldeles övertygad omatt de besparingsdirektiv som engång hade har försenat, försvårat och delvis på vissahåll omöjliggjort detta. Jag är övertygad om att omman ska kunna reformera domstolsväsendet och sä-kerställa kompetensen måste man se till att de dukti-gaste juristerna söker sig till domarbanan - för det är,fru talman, mycket viktigt att människor döms ochbedöms i domstolarna av skickliga jurister - och intesöker sig till andra yrkesbanor. Det är viktigt att göradomarbanan attraktiv i många bemärkelser - dethandlar inte bara om lönen.Sammantaget gäller också att domstolsväsendetsnabbt måste få in ytterligare modern . Detgör det också möjligt att samverka tingsrätter emellanoch skapa förutsättningar för många små tingsrätteratt leva vidare. Allt detta, fru talman, kräver mindretal om besparingar och mer tal om och framför allthandling i form av att nya resurser måste komma tilldomstolsväsendet. Det finns tecken på detta i dentreårsplan som är lagd. Jag vet ledamöter som aktivt iDomstolsverkets styrelse har drivit upp anslagsäs-kandenivån. Jag tycker att det är glädjande att de harlyckats. Sammantaget måste domstolsväsendet medsin karaktär av självständighet också från lagstiftaren,, tillförsäkras resurser så att man får ettdomstolsväsende som erbjuder det yppersta av juri-disk kompetens med långsiktig utveckling.Med detta, fru talman, vill jag markera att jag stårbakom alla de reservationer som det finns moderatanamn på men för tids vinnande, som vi brukar ut-trycka det i kammaren, yrkar jag bifall bara till reser-vation 1.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 7 juniMJU17 Jaktens villkorMom. 2 (förutsättningar för bildande av viltvårdsom-råden m.m.)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 i motsvarande del (kd)4. res. 3 (mp, fp)Förberedande votering 1:34 för res. 224 för res. 3226 avstod65 frånvarandeFörberedande votering 2:68 för res. 135 för res. 2181 avstod65 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:158 för utskottet68 för res. 160 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 32 v, 11 c, 2 fpFör res. 1: 68 mAvstod: 35 kd, 1 c, 10 fp, 14 mpFrånvarande: 18 s, 14 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 3 (utredning om äganderätten)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:252 för utskottet35 för res. 262 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 32 v, 12 c, 12 fp, 14 mpFör res. 2: 35 kdFrånvarande: 18 s, 13 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 5 (krav på tillstånd för avtal om jakträttsupplå-telse)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 15 (Svenska Jägareförbundets uppdrag att ledadelar av viltvården och jakten)1. utskottet2. 8 (kd, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 16 (styrningen av det allmänna uppdraget)1. utskottet2. 9 (m, c, fp)Votering:194 för utskottet92 för res. 963 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 32 v, 34 kd, 1 c, 14 mpFör res. 9: 69 m, 11 c, 12 fpFrånvarande: 18 s, 13 m, 11 v, 8 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 19 (viltforskning)1. utskottet2. 12 (c)Votering:275 för utskottet12 för res. 1262 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 32 v, 35 kd, 12 fp, 14 mpFör res. 12: 12 cFrånvarande: 18 s, 13 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 20 (användning av medel)1. utskottet2. 13 (m, c)Votering:210 för utskottet78 för res. 1361 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 4 m, 32 v, 35 kd, 12 fp, 14 mpFör res. 13: 66 m, 12 cFrånvarande: 18 s, 12 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 21 (länsviltnämnderna)1. utskottet2. 14 (m, c, fp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 28 (jakt på säl)1. utskottet2. 16 (v)3. res. 17 (mp)Förberedande votering:34 för res. 1614 för res. 17240 avstod61 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:240 för utskottet32 för res. 1614 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 69 m, 35 kd, 12 c, 11 fpFör res. 16: 32 vAvstod: 14 mpFrånvarande: 18 s, 13 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 6 fp, 2 mpMom. 44 (jakttiden på mindre markområden)1. utskottet2. 20 (kd)Votering:252 för utskottet35 för res. 201 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 70 m, 32 v, 12 c, 12 fp, 13 mpFör res. 20: 35 kdAvstod: 1 mpFrånvarande: 18 s, 12 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 48 (decentraliserad rovdjursförvaltning)1. utskottet2. 22 (c)Votering:274 för utskottet14 för res. 2261 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 70 m, 32 v, 35 kd, 10 fp, 14 mpFör res. 22: 12 c, 2 fpFrånvarande: 18 s, 12 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpMom. 53 (upplåtelsesystem för småviltsjakt ovanodlingsgränsen och i renbetesfjällen)1. utskottet2. 25 (mp)Votering:273 för utskottet14 för res. 251 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 70 m, 32 v, 35 kd, 12 c, 11 fpFör res. 25: 14 mpAvstod: 1 fpFrånvarande: 18 s, 12 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeKU20 Granskning av statsrådens tjänsteutövningoch regeringsärendenas handläggningPropositioner ställdes först beträffande envar av defrågor som berördes i de reservationer som fogats tillbetänkandet, därefter i ett sammanhang på övrigaupptagna frågor.Regeringens skyldighet att överlägga med (avsnitt 1.1)Godkännande av1. anmälan i res. 1 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet129 för res. 162 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 32 v, 14 mpFör res. 1: 70 m, 35 kd, 12 c, 12 fpFrånvarande: 19 s, 12 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpRegeringens utövande av utnämningsmakten ochansvar för chefstillsättningar (avsnitt 3.2)Godkännande av1. anmälan i res. 3 (m)Votering:215 för utskottet70 för i res. 364 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 v, 34 kd, 12 c, 12 fp, 14 mpFör res. 3: 70 mFrånvarande: 19 s, 12 m, 12 v, 8 kd, 6 c, 5 fp, 2 mpVissa frågor i samband med Telia-Telenor-affären(avsnitt 5)Godkännande av1. anmälan i res. 1 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet128 för i res. 463 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 32 v, 13 mpFör res. 4: 69 m, 35 kd, 12 c, 12 fpFrånvarande: 18 s, 13 m, 11 v, 7 kd, 6 c, 5 fp, 3 mpÖvriga i betänkandet upptagna frågorKammaren godkände utskottets anmälan.Utskottets genom fattade beslut godkända anmälanlades till handlingarna.10 § (forts. från 7 §) Det framtida domstolsvä-sendet (forts. JuU22)Anf. 187 ():Fru talman! Vi ska nu fortsätta att diskutera rege-ringens skrivelse om det framtida domstolsväsendet.Vi kristdemokrater yrkar bifall till reservation 3 undermom. Vi står också bakom våra övriga reservatio-ner men för tids vinnande yrkar vi bara bifall tillreservation 3.Det här med det svenska domstolsväsendet har detmöjligen gått lite troll i. Det är egentligen märkvär-digt att vi här i kammaren diskuterar en så väsentligdel i vårt samhälle och vår rättsordning som domstol-sväsendet är i form av en skrivelse från regeringen.Domstolarna är något utomordentligt centralt ochviktigt, det är vi alla överens om. Dess särart ochvärdet av dess oberoende är vi också överens om.På sin tid tillsattes för att seöver domstolsväsendet. Vi vet också att kommitténmisslyckades med sitt arbete i den meningen att manparlamentariskt inte kunde komma överrens om ennedskärning av antalet tingsrätter. Det här hängdesupp lite grann på att man hade ett besparingsbeting.Det kunde man liksom inte leva upp till.Men bakom detta låg också en ganska utbredduppfattning om värdet av att behålla i stort sett dendomstolsstruktur som vi har. Då tänker jag kanskesärskilt på de små tingsrätterna. Även den borgerligaregeringen gjorde ju försök att minska an-talet tingsrätter, men det gick inte så bra. Och lyckades som sagt var inte heller.Då skulle man möjligen kunna tänka sig att denhär frågan fick bero, eller i vart fall att den angreps pånågot annat sätt. Men regeringen har valt en annanväg, en som jag uppfattar det ganska udda väg.Först skulle jag bara vilja konstatera att man kanifrågasätta reformbehovet. Låt oss säga att man nu äröverens om att vi inte ska göra några besparingar påde allmänna tingsrätterna - det är ju uttalat nu att detär fråga om kvalitet.Är det då något problem med kvaliteten på dedomar som vi får från tingsrätterna? Såvitt jag vet, frutalman, så finns det inte någon utredning om detta,åtminstone inte någon som har presenterats här ikammaren. Tvärtom har jag tagit del avolika genomgångar av dessa ting. De visar inte annatän att tingsrätterna håller en ganska hygglig kvalitet.Och är det så att de mindre tingsrätter-nas domar är bättre än övriga. Min erfarenhet är attdet ofta är så att ju större domstolen är, desto merbekymmer har man. Och de största bekymren harman i . Då tänker jag framför alltpå långa handläggningstider och över huvud taget enopersonlig, byråkratisk och trist handläggningsform,medan de små tingsrätterna präglas mer av en stortillgänglighet, en stor omsorg och ett mycket grannla-ga angreppssätt på de problem som man har.Man kan alltså fundera över om det verkligenfinns något reformbehov. Jag ifrågasätter det.Tingsrätten, den lokala domstolen, är navet kringvilket det lokala rättslivet rör sig i bygden. Så har detvarit , och jag tror att det är ett omistligtvärde att ha det på det sättet. Tyvärr har vi under dentid som jag har varit i justitieutskottet, under den förramandatperioden, sett en kontinuerlig centralisering avåklagarväsendet, polisen och då indirekt av advokateroch även kronofogdemyndigheter. Hela rättsväsendethar alltså centraliserats. Det är i och för sig ett egen-domligt fenomen då vardet parti som stödde regeringen. Men så har det i allafall blivit. Och grundtanken var nu att man på någotsätt även skulle minska antalet små tingsrätter. Mendet blev ju stopp där. Så nu har man fått en obalans.Om man ska ha ett levande lokalt rättsliv så måsteman ha en tingsrätt. Och jag tror att man så att sägakan gå ganska långt ned. Men som tumregel bordetingsrätten ha arbete för tre-fem ordinarie domare.Vill man då ha ett lokalt rättsliv får man se till attdomstolen får erforderligt arbete. Det kan man göragenom ändrade domkretsar, genom ändrad måltilldel-ning mellan den allmänna tingsrätten och de allmännaförvaltningsdomstolarna och i viss mån faktiskt ge-nom ett fungerande rättsliv. Vi får ju inte glömma atträttsväsendet är inne i en utomordentlig svacka. Vihar ju inte ett polisväsende som fungerar. Åklagarnabörjar komma i gång. Det är väl möjligt att vi omnågra år faktiskt får ett fungerande rättsväsende, ochdå behövs domstolarna även på lokal nivå.Jag skulle rent allmänt vilja säga att domstolenska ha så att säga en egen identitet. Den ska vara somen avgränsad institution inom sitt område.Vad är det som har hänt? Jo, nu har regeringenvia börjat med olika projekt ochbörjat greja och dona ute bland domstolarna. Ochdetta är naturligtvis i mångt och mycket för oss somhar varit med ett tag ett nästan artfrämmande sätt attnärma sig den här delen av rättslivet. Och det är juingen tvekan om att stämningen ute på domstolarnainte är särskilt god, och i viss mån med all rätt, tyckerjag därför att även om man inte motsätter sig föränd-ringar så tycker man att det sätt på vilket man arbetarär djupt otillfredsställande.Egentligen skulle vara en centralserviceorganisation för domstolarna. Men det hållerpå att bli något slags huggmejsel som regeringenanvänder för att stöpa om inom detta område. Jagtycker att det är så mycket mer anmärkningsvärt närman har haft sådana problem att i vanlig demokratiskordning förankra sådana förändringar.En annan metodik som man använder sig av är attsöndra och härska. På något sätt hackar man sönderden här frågan, och sedan spiller man ut det lite grannfrån tid till annan här i kammaren, och kontinuerligtläggs den ena tingsrätten efter den andra ned utan attdet så att säga blir något samlat grepp. Det är ocksåutomordentligt olyckligt. var nästan allapartier mot nedläggning av tingsrätter. Någon enstakakunde man möjligen tänka sig, men i princip villeman bevara tingsrätterna. Men på något sätt har rege-ringen nu lyckats med konststycket att få igenomnedläggningar av tingsrätter med en hyggligt ökandehastighet.Jag ska också säga något om kvalitet. Man kannaturligtvis tänka sig att man tar en domstol med enenda domare. Det är inte så lyckat. Det går att ordnaett målflöde. Men man ska naturligtvis inte också tabort inregistrering av bouppteckningar och inskriv-ningsverksamheten som är två väl fungerande verk-samheter som man nu river ut. Det är också egentli-gen obegripligt. Jag har aldrig varit med om att dethar varit något problem med den verksamheten. Vihar alltid varit mycket nöjda med domstolarnas sättatt hantera dessa frågor. Det har blivit något slagsrenodlingshysteri, så att man ska riva upp det somfungerar mycket bra. Dessutom skänker det en väldigtilltro till den hantering som domstolarna där harägnat sig åt. Men det hade också varit bra att bevaraett underlag för rimligt lokalt förankrade domstolar.Beträffande roll får jag väl in-skränka mig till att säga att det måste ske någon formav förändring. Man kan inte ha det på detta sätt mednågon gammal , ett fogdevälde,inom domstolarna där de far omkring i grupper frånen central myndighet och rotar i enskilda tingsrätter.Vi måste väl kanske titta på det danska systemet därman har institutionaliserat detta under .