prot · GO0923 · 2000-11-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:23Onsdagen den 8 novemberKl. 9.00 - 13.5917.00 - 17.16Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: tillstånd ochframtidAnf. 1 ():Fru talman! Vi ska tala om . är ett bräckt och bräckligt innanhav, skulle vikunna säga - ett innanhav där egentligen inga arterfinns som klarar det bräckta vattnet, men där sådanasom klarar lite lägre salthalter och sådana som klararlite högre salthalter kan finnas. Om vi jämför kan vise att antalet arter i är ungefär100, medan det är 2 000 på västkusten.Ett av skälen till att vi har begärt denna debatt ärdet oljeutsläpp som skedde för en månad sedan ochsom visar på att oljeproblemet fortfarande existerar iÖstersjön och är mycket relevant. Helcom räknar medmellan 600 och 700 oljeutsläpp . De flesta ser viinte. De sker till havs. Vi kan se att transporterna avinte bara olja utan även andra kemikalier ökar i Ös-tersjön.Av 9 miljoner fåglar som övervintrar i södra tror man att så mycket som , alltså900 000, dör oljedöden . Detta är naturligtvisen ekologisk katastrof som vi måste förhindra.Oljan är också giftig och dödar många andra or-ganismer. Vi kan se att varken fisket på torsk, ström-ming eller skarvsill längre är ekologiskt långsiktigthållbart. Vi kan se att kadmiumhaltenökat så mycket som i strömming sedanbörjan . Vi kan se att salthalten i Östersjönminskar, att övergödningen inte har hejdats, att vibehöver reducera kvävetillförseln ochfosfortillförseln och att detta leder till dödabottnar. En tredjedel av bottnar är nu döda.I är det 80 %.Det finns alltså många skäl att diskutera Östersjönhär . Kort sagt kan vi säga att är etthav i kris. Alla fina ord har inte hjälpt, utan nu måstedet komma till åtgärder.Men det finns också positiva saker. Forskarna sä-ger att det numera finns stor kunskap om hur ekosystem fungerar och vad som krävs för attminska människans påverkan på dess miljö. Menfinns den politiska viljan att återskapa det näringsfat-tiga och giftfria hav vi en gång hade? Hoppas attdenna debatt ger svaren.Anf. 2 Miljöminister ():Fru talman! Jag besökte i slutet av augusti månadsamtliga mina tre kolleger i de baltiska länderna. Vitalade naturligtvis väldigt mycket om ocholjefrågan, men också om utsläppen av närsalter. Jagavslutade besöket med ett midnattsbad i Pärnu i Est-land. Med den svaga månens blänk i vattenytan imörkret kände jag hur sommarens värme fortfarandefanns kvar i vattnet. Jag upplevde ganska starkt hurÖstersjön, i stället för att vara ett hav som har delatmänniskor, nu är ett hav som förenar människor påbåda sidor. Jag upplevde också väldigt starkt behovetav att, nu när järnridån är riven, ta krafttag för atträdda miljön i detta bräckliga och vackra europeiskainnanhav, som är så känsligt för miljöpåverkan.Jag instämmer i beskrivning avde problem vi står inför. Vi har övergödning somfortsätter, trots minskningar av utsläppen av såvälkväve som fosfor både från avlopp och från jordbruk.Problemet är inte bara bestående av övergöd-ningen, utan också av minskad tillförsel av syreriktoch salt vatten . Det påminneross också om att klimatfrågan även här kommer attspela en viktig roll. Ökad nederbörd innebär sötarevatten i . Klimatförändringar kommer ocksåatt påverka det mycket känsliga tilloppet av saltvattengenom och Bälten.Det har kommit larmrapporter om bottendödenoch miljögifter. Vi har fortfarande höga halter avlånglivade miljögifter, och det finns fortfarande halterav gifter som vi har förbjudit och tagit ur bruk förflera decennier sedan.Vad gäller oljeutsläppen hade vi en ökning mellan1990 och 1995 och såvitt man kan bedöma en vissminskning därefter, men det är fortfarande självklartalltför stora och alltför många oljeutsläpp. Det är klartatt detta problem symboliseras allra bäst av fåglarnasutsatthet. Runt har vi av totala bestånd av alfåglar, som varje vinterutsätts för oljeutsläppen.Låt mig använda resten av min tid i denna inled-ning till att redovisa mitt och regeringens handlings-program för att komma åt dessa problem.För det första har vi när det gäller luftnedfall avövergödande ämnen en bra internationell grund att ståpå dels genom det s.k. Göteborgsprotokollet, sominnebär att samtliga europeiska länder kommer attminska utsläppen av kväve väsentligen under denärmaste åren, dels genom det s.k. takdirekivet inomEU, som innebär motsvarande minskningar och ivissa fall ännu större minskningar för föreslog för det andraminskning av ammoniakutsläppen. Det förslagethåller vi nu på att bearbeta för att kunna lägga framen proposition om någon månad till riksdagen.För det tredje arbetar vi i Östersjösamarbetet medgemensamma åtgärder som ytterligare kommer attminska utsläppen från alla länder - utsläpp från jord-bruk, från industri och från avlopp. Vi driver frånsvensk sida ett åtgärdsarbete som är inriktat mot regi-onalt utarbetade mål för kväve och fosfor, och detinnebär krav på minskning i vissa kustområden medmer än 50 %.Vi stöder för det fjärde inträde iEU, och det kommer att leda till ytterligare utsläpp-sminskningar när dessa länder anpassar sig till EU:sganska tuffa miljölagstiftning.Vad gäller utsläpp till vatten är den femte åtgär-den att fullfölja arbetet med lokala investeringspro-jekt. Låt mig ta ett exempel. I Roxen, Glan och finns det ett gemensamt projekt som innebär anlägger våtmarker och gradvis genomför mil-jöplaner vid jordbruksföretag och därmed minskarutflödena av kväve och fosfor via till . Det är ett gemensamt projekt med ,, , och kommu-ner. Det är ett i raden av projekt som vi kan stödjagenom det statliga stödet till lokala investeringsprog-ram. Det finns motsvarande projekt i ,Saxån och Braån. Det finns flera exempel också frånvästkusten.För det sjätte föreslår att ut-släppen ska minska jämfört med tillår 2010. Också det diskuterar vi, och vi ska naturligt-vis försöka se om vi kan skärpa målsättningen ytterli-gare.För det sjunde arbetar vi med att genomföra detnya ramdirektivet för vatten, där vi förbinder oss attuppnå vissa miljökvalitetsmål för grundvatten, sjöaroch vattendrag samt kustvatten. Det här kommer attpå ett mycket systematiskt och genomarbetat sättpåverka kvaliteten i vattnet också i Östersjön.Jag går över till oljeutsläppen och kommer tillmin åttonde punkt på mitt program. HELCOM hållerpå att genomföra det som kallas för Östersjöstrategin,som innebär ett regelsystem där man har obligatoriskavlämning av avfall i hamn och ett speciellt systemsom innebär att fartygen inte behöver betala avgifterför att bli av med sitt avfall. Det bör rimligen innebä-ra minskade risker för framtida oljeavfall, även om viinte helt kommer att lösa problemen på det här sättet.Vi har fått bra förslag från närhan utredde oljeutsläppsproblemen. Det innebär ettförenklat och utvidgat straffrättsligt ansvar, någotsom vi verkligen har saknat, och effektivare utred-ningsförfarande. Därmed kan olagliga utsläpp frånidentifierade fartyg leda till någon form av åtgärd motförorenaren. Det här kommer att innebära betydligtstörre möjligheter för oss att komma åt de skurkarsom fortsätter att släppa ut olja i Östersjön.I de fall lagföring inte kan ske i är detviktigt att gör allt som är möjligt för attflaggstaten, dvs. den stat där fartyget är registrerat,kommer att vidta åtgärder. Jag kommer att ta flerakontakter, och jag har haft flera kontakter, för attskärpa uppmärksamheten från olika länder på dettaproblem.Nästa punkt handlar om att vi också måste få enstriktare och bättre s.k. hamnstatskontroll. I Sverigebetyder den att det som man kan benämna som lik-kistor, undermåliga fartyg, får nyttjandeförbud ochdärmed håller sig borta från svenska hamnar. Denkontrollen måste förbättras och bli strängare i helaÖstersjöområdet.Jag har träffat min ryske kollega, som dessutom ärnäringsresursminister, , och hardiskuterat de miljöhot som de olagliga oljeutsläppen iÖstersjön utgör med honom. Bakgrunden är att olje-trafiken över har fördubblats under de tio årsom har gått sedan järnridån revs. Därvid har manockså tagit fartyg i bruk som egentligen inte skullefrakta olja i och inte heller någon annan-stans. Jag har följt upp det samtalet med ett brev tillhonom där jag har uttryckt min oro för den ökademiljöpåfrestningen, som en ny oljehamn i att skapa. Jag har också efterlyst hans analy-ser av miljöeffekterna av den ökade oljetrafiken iÖstersjön.Nästa punkt handlar om att jag, vid nästa möte iHELCOM, , kommer attbegära att man tar upp en diskussion om att vi intebara ska fullfölja Östersjöstrategin, som vi har utfor-mat den , utan också utarbeta planer för attförstärka den ytterligare . Vi måste hakraftiga sanktioner, bättre och effektivare övervak-ning, striktare hamnstatskontroll och ökad informa-tion till rederierna om Östersjöstrategin och om vårsyn på oljeutsläppen. Jag kommer också att se till attSverige spelar en fortsatt aktiv roll inom EU på dethär området, och inom EU sker det just nu ganskamycket, inte minst till följd av den förskräckligaErika-katastrofen . Det innebär bl.a. attkommissionen har tagit fram ett särskilt paket medåtgärder. Inte minst står ett påskyndat införande avdubbelskrov på fartygen i förgrunden. Vi får integlömma att av all oljetrafik över sker i fartyg med enkla skrov. Och man kan sägaatt varje sådant fartyg är ett potentiellt hot om enmiljökatastrof för Östersjön.När det gäller gifter handlar min nästa punkt ommålet om en giftfri miljö i miljömålsarbetet och omde nya riktlinjerna för kemikaliepolitiken, som vi nuarbetar med. Både miljömålsarbetet och kemikaliear-betet kommer att leda till propositioner inom kort.Båda de områdena kommer att påverka giftutsläpp tillÖstersjön.Min nästa punkt handlar om kraftiga åtgärderinom ramen för det som kallas den nordliga dimen-sionen inom EU:s arbete. Vi kommer som ordföran-deland nästa halvår att ha möjligheter att intensifieraarbetet ytterligare.Anf. 3 ():Fru talman! Det gäller, miljöministern, att inte ba-ra ha mål utan att också ha åtgärder för att nå målen.Vi kan se att vi hade ett mål om att vi skulle reducerakväveutsläppen till från 1988.Resultatet har blivit noll. Det gäller alltså att ha nå-gonting mer i nästa steg än målen.Om vi tittar på oljeutsläppen kan vi se att utred-ningen Att komma åt oljeutsläppen kom i januari1999. var mycket skarp i sin kritiköver att propositionen inte lades fram tidigt, och manskrev att propositionen måste komma under 1999.Kommer den , eller när kommer den?Vi kan titta på fåglarna. Det är riktigt, som miljö-ministern säger, att av alla alfåglarövervintrar vid , men många övervintrar vidHoburgs bank, och vi kan se att där finns ÖstersjönsE 4. Det finns alltså skäl att försöka ändra rutterna,och det finns skäl att försöka skydda Hoburgs bank.Där finns av alla alfåglar under vintern.Avser ministern att föreslå den typen av skydd för dethär området?Sverige har fått dåligt rykte när det gäller fiske-politiken. Det gäller inte bara att har varit dennation som har drivit igenom att man får använda 21km drivgarn i . I alla andra hav har manbegränsat det till 2½ km, därför att man kan se får bifångster - det får man även i - avtumlare och fågel. har också drivit på att viska hålla höga kvoter för fisket.Det är dags, vilket även påpekar,att antar en ny fiskepolitik, en fis-kepolitik som gör att vi inte längre fiskar icke köns-mogen fisk utan fiskar så att bestånden kan återhämtasig.För torsk, strömming och skarpsill ser tyvärr situ-ationen mycket dyster ut. När det gäller strömmingkan vi se att fisken dessutom är mager, vilket tyder påatt det finns rejäla förändringar i ekosystemet som göratt den inte längre hittar föda. Dessutom ökar kadmi-umhalten inte bara i strömming utan framför allt iabborre och mussla. Det är stora ökningar. När detgäller abborrar kan vi se att det har varit en ökningmed . Det måste utredasvarför det är så.Det är dags för en ny svensk fiskepolitik. Det ärockså dags att se över om vi verkligen ska ha fiskod-lingar i , eftersom vi vet att fiskodlingarfaktiskt förorenar rejält. På fiskets område saknas detalltså mycket.Det är riktigt, som miljöministern säger, att vi haren utsötning av vattnet i . Det kommer sä-kert att påverka ekosystemet rejält. Detta beror bl.a.på att det har kommit in dåligt med saltvatten frånhavet. Men vi kan se att övergödningen kanske är ettstörre problem. Vad det här beror på är svårt att avgö-ra, men övergödning går att påverka, eftersom Sveri-ge har en lång kust och det läcker mycket. Nästanhela avvattnas till . Det är alldelessjälvklart.Det räcker inte med ett mål på minus , efter-som man säger att vi måste ha minus av kvävetför att komma till rätta med problemen. På det härområdet krävs helt andra åtgärder än dem som miljö-ministern nu redovisade. Stämmer t.ex. politiken attvi ska minska kostnaderna för handelsgödsel i jord-bruket när vi kan se att det läcker och att nästan hälf-ten av kvävet, , kommer från jordbru-ket?Algblomningen ökar i . Det påverkarockså rejält. Vi kan se att det kommer nyaarter, men de gamla arterna blir också giftigare. Detfinns alltså alla skäl i världen att se över hur politikenförs.Det finns dock någonting positivt. Vi kan se attantalet havsörnsungar ökar. Det är ungefär 200 per årnu jämfört med 10 ungar . Detberor framför allt på att många frivilliga krafter harsett till att avgifta havsörnen genom attlägga ut giftfri föda, så att den inte äter av Östersjö-fisken. Det här visar också att naturen kan återhämtasig om naturen ges en chans, men ges inte natu-ren den chansen.Det räcker inte med mål. Det måste till åtgärderoch ibland tuffa åtgärder. behövs åtgärder sominnebär att man kommer i konflikt med andra intres-segrupper. Man måste bestämma sig, miljöministern,för vad som är viktigt. Ska vi överlämna ibalans eller är det viktigare att särintressena just nufår tjäna pengar? Det är ofta det som det handlar om.Det finns alltså alla skäl i världen att driva en of-fensiv politik. har en mycket lång kustlinje,och även om vi bara är en tiondel av de 80 miljonersom bor runt släpper svenskarna per capitaut mycket. Det gör att vi har ett speciellt ansvar.Vi har andra problem som också måste lösas. Hurkommer det sig att vi inte kommer till rätta med M 74hos lax? Hur kommer det sig att sälarna, som i ochför sig har ökat i antal till nästan 10 000, fortfarandeuppvisar så mycket skador? Ungefär hälften av säl-honorna har livmoderstumörer. Vi kan se att sälarnanumera dör av tarmsår som de normalt ska klara av.Deras immunförsvar är uppenbarligen försvagat. Detkommer nya gifter som t.ex. flamskyddsmedel i plast.Vi får nya förkortningar - PBDE är en sådan, BCPSär en annan. Det här är nya organiska kemikalier somblir kvar i Östersjöbäckenet, som inte kommer häri-från. Det påverkar toppkonsumenterna - säl, tumlareoch örn - men också människan. När ska vi få ett sårent hav att vi kan äta fisken utan att behöva varaoroliga?Nej, miljöministern, de förslag vi hörde handlademest om mål. väntar vi i nästa omgång på åtgär-derna.Anf. 4 ():Fru talman! sammanbinder ett stort an-tal länder med varierande bakgrund när det gällersåväl politisk som ekonomisk inställning och medskiftande erfarenheter i t.ex. miljöfrågor. Östersjönsöverlevnad är därför beroende och påverkad av hurländerna ikring kommer att samarbeta.Östersjöns tillstånd har vi bl.a. hört ministern be-rätta om, så jag behöver inte upprepa det. Vad somdock är ganska uppenbart är att mil-jöproblem inte enbart är ett svenskt problem utan enangelägenhet för hela norra står för av utsläppen avkväve i , vilket kan jämföras med somstår för . Även om vi i måste fortsätta attminska våra utsläpp är det angeläget med ett fortsattinternationellt samarbete. De mest kostnadseffektivaåtgärderna för att minska kvävebelastningen på är satsningar på förbättrad kväverening frånkommunala avloppsverk och minskade kväveutsläppfrån jordbrukssektorn, framför allt i de Östersjöländersom ännu inte är medlemmar i . Det är där vi börgöra våra miljöinvesteringar i första hand.Östersjön är ur ett oljeutsläppsperspektiv mycketkänslig. Det har vi också hört . Ändå vet vi attdet förekommer oljeutsläpp i Östersjön.Inom ramen för har Öster-sjöländerna kommit överens om en gemensam strate-gi för att minska utsläppen av bl.a. olja. Den här Ös-tersjöstrategin antogs 1996 och trädde i kraft den 1juli i år.Trots att har varit drivande i den här frå-gan väldigt länge har vi ännu inte uppfyllt alla delarav överenskommelsen. Trots påpekanden från såvälSjöfartsverket som om att tillsynenav hamnarna som ska ta emot avfallet måste förbätt-ras är det inte mycket som har hänt. Enligt Östersjö-strategin ska en myndighet ha huvudansvaret förtillsynen av mottagningsanläggningarna i hamnarna.Sjöfartsverket har även uppvaktat regeringen om attfå ett utökat sektorsansvar för att förbättra tillsynen.Då undrar jag: När, ministern, kommer ett besked omdetta?Eftersom det inte har skett några oljeutsläpp iÖstersjön på grund av direkta olyckor får vi faktisktanta att det är med ren avsikt man har släppt ut oljan.Med en handling måste ansvar följa, och den sombryter mot lagar och överenskommelser måste natur-ligtvis kunna ställas till svars och inför rätta. För tvåår sedan presenterades Oljeutsläppsutredningensbetänkande Att komma åt oljeutsläppen. Redan dådiskuterades ansvarsfrågan. Jag upprepar därför denfråga som också ställde: När, ministern,kommer propositionen med förslag om att vi skakunna ställa fartygskaptener inför rätta? Det kan välinte vara så att ordförandeskapet ska få för-sena detta, alltmedan fartygen rensar sina tankar iÖstersjön.Övergödningen, som i huvudsak beror på en förhög kvävebelastning, ger upphov till flera negativaeffekter. För att vi ska komma till rätta med övergöd-ningen måste åtgärderna kunna anpassas efter varjeavrinningsområdes speciella karaktär.Vi vet att jordbruket står för avkväveutsläppet i och att det svenska jord-brukets andel är på . Vad som är intressant isammanhanget är att vi har samma utlakning avkväve i kilo per hektar och belastning i ton som för150 år sedan. Då hade man betydligt fler kvävefällorsom fångade upp kvävet innan det kom ut till . Sedan har staten under bidragit medmiljarder för att torrlägga våtmarker och sjöar ochgöra dessa till odlingsmarker. har vi i stället detomvända: att ge bidrag för att återställa våtmarker.Även om det är viktigt att komma åt källan är ändåolika typer av kvävefällor i syfte att öka naturensegen förmåga att bromsa näringsläckage nödvändiga.Mycket av våra kunskaper inom jordbruket, såväldet ekologiska som det konventionella, är till stornytta för länderna på andra sidan . När detgäller naturgödsel, som står för ett högt ammoniakut-släpp, krävs kunskap om användning. För gödslingmed handelsgödsel finns det kunskap som måstespridas, t.ex. att rätt giva på varje kvadratmeter kanges med hjälp av en GPS på traktorn. Vi får intekomma på efterkälken när det gäller forskning ochutveckling - för inte kan väl ministern vilja att detsvenska jordbruket ska behöva försvinna för att vidärmed ska klara ett minskat kväveutsläpp i Öster-sjön.Något som också har förbryllat, och som ävenGudrun tog upp, är att vi harsett en ökad förekomst av kadmium i fisk. Det härskulle kunna bero på att försurningen gör att naturligtkadmium frigörs från mineraler för att sedan föras ut iÖstersjön. Därför undrar jag om ministern har föravsikt att efterforska om denna teori stämmer och omdet i så fall kan bli aktuellt att införa skogskalkning.Fru talman! är ett hav i obalans. Ävenom effekterna av det vi gör syns först eftermånga år är vårt handlande ändå viktigt. Forskningoch utveckling är viktiga förutsättningar för att hållabalans och att kunna sätta in rätt åtgärder, liksom ettaktivt internationellt samarbete. Det vi skulle kunnagöra i direkt , och här vilar ett stort an-svar på ministern och regeringen, är att se till attredan beslutade och överenskomna regler genomförsoch infrias även i Sverige.Anf. 5 ():Fru talman! är världens största bräck-vattenområde. är ett känsligt vatten. Oftauppstår det syrebrist. Där det på 60- och 70-taletfanns friska bottnar kan man finna död botten.Övergödning är ofta en orsak till bottendöden, mendet är bara en av dem. Totalt tar viaåar och älvar emot åtskilliga hundra tusen ton kvävefrån omgivande landområden. Cirka en tredjedel avÖstersjöns bottenyta är död. I de djupare delarnasöder om är det syrebrist. I harsyrebristen även fått kännbara konsekvenser för fis-ket. Bottenvattnets syrgashalt har områdesvis blivit sålåg att nästan allt högre liv har slagits ut. Syrgasenhar förbrukats och ersatts av giftigt svavelväte. Var-ken eller de andra länderna kring Östersjönhar ens kommit i närheten av de mål som man sattupp för minskning av kvävet ut till . Nubehövs det starkare grepp för att ta hand om nä-ringsläckaget från jordbruk, avlopp och trafik, intebara deklarationer.Vissa fiskarter, t.ex. Östersjötorsken, riskerar atthelt dö ut av kombinationen överfiske och förore-ningar, främst av övergödning genom kväve ochfosfor. Grundområden är mycket viktiga uppväxtom-råden för bl.a. torsk, flatfisk, ål och havsöring. Detsker ett omfattande nätfiske på grundområdena. Inäten dör och skadas massor av fisk som inte hållerminimimåtten. Det är dags att nu förbjuda allmäntnätfiske inom grundområden ut ,inte minst för den vilda laxstammens överlevnadsskull. Det är viktigt att en kartläggning sker avgrundbottnar samt att grundbottnarna skyddas genomutvidgning av strandskyddet ut i vattnet.Som jag sade är Östersjötorsken akut hotad. Detbehövs både långsiktiga och kortsiktiga åtgärder föratt nå målet att få en sådan storlek och ålderssam-mansättning att reproduktionen kan upprätthållas mednågorlunda marginal. Minimimåttet för Östersjötors-ken måste därför höjas ytterligare. Då hinner denväxa till, vilket ger en betydligt större produk-tion av yngel. Det behövs verkligen.På land avsätter vi mark för nationalparker ochnaturreservat. Självklart borde vi göra detsamma i vårmarina miljö, inte minst för att skydda lek- och upp-växtområden för en rad fiskarter och andra arter somvi har i . Vi behöver även större orörda s.k.referensområden ute i , områden som behö-ver vara orörda för forskningsändamål. Jag skullevilja fråga: Är miljöministern beredd att inrätta såda-na områden?Det är på sin plats att regeringen tar än större ini-tiativ för att fullfölja genomförandet av de 21 marinaområden som 1980 prioriterades, men varav endastett fåtal har genomförts under de som hargått. Är ministern beredd att sätta press på länsstyrel-serna i dessa frågor? Detta är viktigt om begreppetHela ska leva även ska gälla fiskelägen ochskärgårdar. Det är fråga om både naturens och byg-dens överlevnad.Det påstås att gråsälarna i har blivit förmånga. Men jag tycker att det är för tidigt att uttryckadet på det sättet. Gråsälen i lider av tarmsårförorsakade av parasiter, tarmsår som många sälar dörav och som troligen uppstår på grund av att de har ettförsvagat immunsystem. Sälar kontrollerade utanförEngland som har samma parasit i tarmarna klarar sigtack vare att de har ett starkare immunförsvar.Vilka kemikalier eller vad övrigt som ligger bak-om försvagningen av immunförsvaret har vi intesvaret på . Men lokalt har man tidigare sett attmissbildningar och andra skador förekommit hos fiskoch bottenfauna utanför massaindustrin, i synnerhetdär man blekt massan med klor. Blekerierna släppteförr ut massor av klorerat organiskt material som bl.a.innehöll dioxiner.Nu använder man väteperoxid och perättiksyraoch i samband med dem komplexbildare för att lösaut metaller ur fibrerna. Många är nu oroliga för attdessa s.k. komplexbildare påverkar och förflyttartungmetaller ur de gamla sedimenten utanför fabri-kerna. Det finns en risk att man går in i en återvänds-gränd igen.Nu ser vi också bromerade flamskyddsmedel därvi inte borde hitta dem. Men vi ser även annat, t.ex.triclosan, ett bakteriedödande ämne som blandasin i kläder och hygienprodukter. Det är ett ämne sompå 70-talet avvecklades från användning på sjukhus,eftersom miljöriskerna ansågs för stora.