prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Det är svårt att se dessa som så vikti-ga för staten att man ska subventionera inkopplingarav bredband. De hör till det privata nö-jeskontot. En bredbandsanslutning ska konkurreramed inköp av DVD-spelare, , digital-TVm.m.På marknaden finns redan ett stort antal aktörersom med varierande tekniker erbjuder kunder bred-band med olika hastigheter. Enligt olika tidningsupp-gifter är intresset från allmänheten ganska såsvalt.I flerfamiljshus erbjuds bredbandsanslutningar förmellan och . Månadsavgifterna liggerrunt i genomsnitt.För att spegla hur man kan göra i ren glesbygd ärHärjedalen ett bra exempel.I kommun erbjuder det privata bola-get , med ett indirekt kommunalt ägande,bredband från och uppåt till alla som borpermanent eller tillfälligt i kommunen.I augusti 1999 gjorde man en marknadsundersök-ning för att ta reda på vilka behov kommuninvånarnahade och vad de var beredda att betala. På basis avdet drog man upp sina planer.I utnyttjar man Telias fibernät ochdessutom har man investerat i nya radiolänkar närman inte kan utnyttja Telias stomnät. Så skapasmarknadsmässiga lösningar i glesbygd. Befolknings-tätheten i är under 1 invånare per kvadrat-kilometer.Fru talman! Det finns fler orsaker till att varaskeptisk till nya subventioner. En subvention riskeraratt upprätthålla en högre prisnivå än vad som annarshade varit troligt. har också fram-hållit att marknaden är bäst lämpad att svara för utbu-det. Med ett bra tjänsteinnehåll kommer etableringenav bredbandsanslutningar att växa fram i tillräckligtsnabb takt. Teknik och ekonomi utvecklas bäst utansnedvridande subventioner.Sverige är ett högskattesamhälle. Det innebär attpolitiker bestämmer över hur en mycket stor del avmänniskors resurser ska användas. Utrymmet för denenskilde medborgarens egna beslut är mindre än i deflesta andra länder. Utrymmet för den enskilde med-borgaren måste vidgas. Jag anser att vi skasänka skatterna, vilket bl.a. kan ske genom en priori-tering bland statens verksamheter.Varje medborgare vet att grunden till en bra eko-nomi, både för familjen och för stat och kommun,innebär att man måste välja bort en del av sina utgif-ter. Det ska vi politiker också göra. En satsning av detslag som föreslås i propositionen kan inte anses hörahemma i den statliga verksamheten utan bör varaförbehållen den konkurrensutsatta sektorn.Fru talman! Den här typen av riktade skattesub-ventioner ökar inte människors självbestämmande.Skattesänkningen gäller bara den som köper snabbareanslutningshastighet till sin dator för pengarna. Alltsåinte nog med att statsmakten bestämmer över depengar som den tar från medborgaren, utan det ärockså så att bara den medborgare som enligt rege-ringen uppger ett vällovligt syfte får på nåder tillbakaen del av sina pengar. En sådan politik går det inte attmotivera, utan detta är ytterligare ett steg mot attförvandla medborgarna till klienter till stat och kom-mun. är det föreslagna stödet i sig självt ingen storekonomisk fråga. Regeringen har ju också problemmed att försöka beräkna kostnaden.Fru talman! Det är å andra sidan inte den endafrågan i sitt slag. Genom att konsekvent ta bort ochmotsätta sig den här typen av riktade stöd, undantagoch bidrag, kan man sänka skatterna generellt,alternativt öka utrymmet för att ta hand om andrasnedvridningar i samhället som denna kammare haravstått från att göra. Jag tänker då på änkepensioner,på ersättning för assistenter till handikappade osv.Där har det från majoritetens sida motiverats med attdet inte funnits tillräckligt med medel. Men mångabäckar gör stor å. Motsätter vi oss en sådan här sakökar ju möjligheterna till bibehållet skattetryck.Om det skulle visa sig att hushåll i vissa delar avlandet inte kan få tillgång till ny IT-infrastruktur på rimliga ekonomiska villkor får vi välöverväga lämpliga åtgärder. Därför, fru talman, bördet ankomma på regeringen att följa utvecklingen pådet här området.Företag är, som sagt, själva kapabla att utvärderabehovet av och kostnaden för bredband. Det finns,som jag sagt, ingen anledning att skattesub-ventionera företagssektorn.Fru talman! Mot bakgrund av vad jag här har an-fört yrkar jag bifall till reservation nr 1.Anf. 9 ():Fru talman! Utbyggnaden av IT-infrastrukturen ären av flera viktiga frågor för en positiv utveckling avvår ekonomi och därmed också vår välfärd. Utbygg-naden bör enligt i första hand ske imarknadens regi men staten har ett övergripandeansvar för att IT-infrastruktur med hög överfö-ringskapacitet finns tillgänglig i hela landet. Vaddetta innebär för staten och hur det ska göras är intesjälvklart. Den skattereduktion för kostnader för an-slutning till olika fastigheter som föreslås i detta be-tänkande kan förhoppningsvis bidra till att den s.k.digitala klyftan minskas mellan storstad och glesbygdsamt mellan hög- och låginkomsttagare.Förslaget i detta betänkande kan dock i flera avse-enden förbättras genom ett bifall till kristdemokrater-nas reservation nr 2, som jag här, fru talman, vill yrkabifall till. I resten av mitt anförande kommer jag attkort redogöra för de förbättringar som vi anser börgöras vad gäller föreliggande beslutsförslag.Regeringen föreslår i propositionen att företag skabåde få göra avdrag i inkomsttaxeringen och få skat-tereduktion för en och samma investering. Utskottetföreslår i stället att den skattereduktion som utgår föratt finansiera utgifter i näringsverksamhet ska be-handlas som ett näringsbidrag för att undvika dubbel-kompensation. Det här är visserligen ett steg i rättriktning men ifrågasätter starkt omnäringslivet är betjänt av nya företagsstöd och om desmå företagen verkligen efterfrågar fler specialregleratt hålla reda på.Eftersom det redan finns en möjlighet till avdragför kostnader för bredbandsanslutning i näringsverk-samhet kommer det begränsade ekonomiska stöd somutskottets förslag i praktiken medför inte heller att hanågon avgörande betydelse för investeringsbesluten iföretag där bredbandsanslutning är nödvändig förföretagens konkurrenskraft.Fru talman! Vi kristdemokrater anser därför inteatt företag ska omfattas av den här möjligheten tillskattereduktion för s.k. bredband. Vi vill i stället satsasamtliga resurser som är avsatta på att förbättra hus-hållens och fastighetsägarnas möjligheter till skatte-reduktion.Enligt utskottsmajoritetens förslag ska skattere-duktion medges med ett belopp som motsvarar 50 %av kostnader som överstiger , dock högst med5 . För de flesta privatpersoner upplevs noginvesteringskostnader på lägst som förhål-landevis höga, vilket sannolikt kommer att innebäraatt de flesta avstår från att investera i en bredbandsan-slutning. Detta har påpekats av flera av remissinstan-serna.En av anledningarna till den s.k. hem-pc-boomenär sannolikt att de förmånliga reglerna om datautrust-ning för hemmabruk inte är beroende av investering-ens storlek. Som förslaget i det här betänkandet ärutformat innebär det att hushållen kommer att upp-fatta det som för dyrt att komma i åtnjutande av skat-tereduktionen.Fru talman! Vi kristdemokrater anser att om hus-hållen ska stimuleras till att installera bredband måstetröskeln för att bevilja skattereduktion vara låg. Viföreslår därför att skattereduktion ska medges med ettbelopp motsvarande av kostnader som översti-ger , . Därmed kommerskattereduktion att medges med maximalt 4 000 krför kostnader som överstiger . Genom attmedge skattereduktion även för lägre belopp ochgenom att minska reduktionens maximala storleknågot minskar också risken för att vi genom möjlig-heten till skattereduktion håller uppe priserna. Omskattereduktion medges endast för kostnader somöverstiger , som utskottets majoritet föreslår,kommer marknaden förmodligen att styras bort frånbilligare lösningar mot olika dyrare alternativ.Om staten ska lämna skattereduktion för investe-ringar i bredband måste regelverket också vara kon-kurrensneutralt. Den här typen av regler riskerar jualltid att snedvrida konkurrensen. Detta gäller ävenavseende valet av teknisk lösning. Teknikutveckling-en inom detta område går mycket fort, vilket jag troratt vi alla är medvetna om - t.ex. när det gäller attanpassa befintliga nät till bredbandskapacitet. Menockså komprimeringstekniken har utvecklats starkt,vilket gör att kraven på bandbredd minskar.Framstegen när det gäller teknik för dataöverfö-ring innebär ofta bättre prestanda till lägre pris. Krist-demokraterna vill därför inte utesluta några typer avtekniska lösningar så som utskottsmajoriteten före-slår. 10 ():Fru talman! Det vi nu avhandlar, dvs. skattere-duktion för utgifter för vissa anslutningar för data-och telekommunikationer, är närmast att betecknasom en detalj i ett mycket större och viktigare sam-manhang, nämligen att åstadkomma en landsomfat-tande infrastruktur på data- och teleområdet medbredbandsteknik. I detta större sammanhang har rege-ringen haft och har alltför låga ambitioner, och manhar visat stor valhänthet i sitt agerande. Av allt attdöma kommer man nu inte ens att kunna leva upp tillsina egna mycket begränsade ambitioner i ärendet.Centerpartiets uppfattning i frågan torde vid dethär laget vara väl känd. Den är att vi möjligtska se till att företag och hushåll i hela landet hartillgång till den nya bredbandstekniken. Det är nämli-gen en oerhört viktig förutsättning för tillväxt pånågot så när lika villkor i alla delar av landet i ennäraliggande framtid.En snabb och massiv utbyggnad av den nya tekni-ken kräver på samma sätt som tidigare infrastruk-tursatsningar, ett samhälleligt ledarskap och delvissamhällelig finansiering. Det har inte regeringspartietoch samarbetspartierna velat eller kunnat leva upptill. Det gör å andra sidan inte heller ochandra, som hävdar att detta kommer att skötas avmarknadskrafterna.I reservation står det att läsa:"Vi delar motionärernas uppfattning att det iförsta hand är marknaden som bör svara för utbygg-naden av IT-infrastrukturen. Om det skulle visa sigatt hushåll i vissa delar av landet inte kan få tillgångtill en ny IT-infrastruktur på rimliga ekonomiskavillkor bör lämpliga åtgärder övervägas utifrån detläge som då skulle uppkomma. Enligt vår mening ärdet angeläget att regeringen bevakar utvecklingen ochär beredd att återkomma till om det skullebehövas. "Vad betyder detta? Betyder det att ärså naiva att de tror att marknaden ser till att företagoch hushåll i hela landet får tillgång till den nya tek-niken inom rimlig tid? Så står det i reservationen. Jagtror ändå inte att de är så naiva. Nej, jag tror snarareatt det rör sig om ren och skär cynism. Man inser attdet även kommer att förbli stora vitafläckar på den Sverigekarta som utvisar bredband-stäckningen i olika delar av landet. Man lämnar heltenkelt företag och hushåll belägna inom dessa fläckari sticket.Fru talman! Vi menar att hela den här frågeställ-ningen måste tas upp igen. Vi yrkar därför avslag påregeringens förslag till skattereduktion. Vi yrkarockså att uppdrar åt regeringen att åter-komma med en strategi för att garantera ett fin-maskigt bredbandsnät som huvudsakligen baseras påoptisk fiber och som leder till "nära hemmet" och"nära företaget" varhelst dessa befinner sig i landet.Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reserva-tion 3.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! har ägnat sig åt enanalys av de formuleringar som vi har i vår reserva-tion och kommit till vissa slutsatser, som framstårsom något bisarra för den som lyssnade på mitt anfö-rande. Jag refererade till en av de glesast befolkadekommunerna i landet, nämligen , som harlöst det här problemet.Kommunalrådet i säger så här: Den svenskabredbandsdebatten är som ett aprilskämt. Jag ifråga-sätter det mångmiljardbelopp som man nu talar omför bredband. Politikerna har inte förstått samman-hangen. De diskuterar fel saker.Sedan berättar han, vilket jag refererade till, hurman har löst detta i , där varje kommunin-vånare och varje fritidshus kommer att kunna varauppkopplade till en mycket rimlig kostnad. Det finnsalltså marknadsmässiga lösningar, vilket han ocksåframhåller.Det behöver inte styras från staten, utan det finnstillräckligt mycket konkurrens för det här.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jo då, jag lyssnade på anförande. Det är möjligt att man kan hittaenstaka exempel där eldsjälar med mycket stora upp-offringar kan lösa detta också i glesbefolkade delar avlandet. Men det exempel som till är ännu icke genomfört. Det återstår attse om det kommer att genomföras med de ambitionersom här har refererat.Jag tillåter mig att, på goda grunder, betvivla attdet kommer att lyckas med de begränsade ekonomis-ka resurser som föreligger i dessa glesbygder.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Det vore intressant att höra vilka godagrunder som baserar sitt uttalande på.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag har precis angivit dem. Det är demycket begränsade ekonomiska resurser som förelig-ger i dessa glesbefolkade delar, kombinerat med dehöga kostnader som är förenade med en sådan härinvestering. Framtiden kommer att utvisa vem av osssom får rätt i det hänseendet.Anf. 15 ():Fru talman! Varför, för vem och med vad? De härtre frågorna är typexempel på frågor som borde be-svaras innan en proposition som innebär ökade utgif-ter läggs.Varför ska staten satsa pengar på ett utbyggtbredbandsnät där huvudtesen är att nätet ska "medgeöverföring med god teknisk kvalitet av multimedie-tjänster"?Man måste ställa sig frågan: Vad är egentligenbredband, inte tekniskt utan funktionellt? Är det ettnytt sätt att kommunicera, att skicka e-post, chattaeller på andra sätt kontakta andra människor? I så fallbehövs knappast det vi kallar bredband över huvudtaget. De flesta enkla vardagstjänster skulle det gålika bra att göra via ett modernt modem över en van-lig telefonledning. Det viktigaste här vore att mark-naden skapade ett nytt taxesystem. Tidsbunden taxa,där man betalar , borde ersättas av enenhetstaxa för själva teletjänsten. har redanbörjat införa detta via sina ADSL-abonnemang.Regeringen tycks ha insett detta när man inte rik-tar in sig på vanlig kommunikation utan i stället talarom multimedier. För multimedier krävs helt andraöverföringshastigheter. Bilder och ljud, var för sigeller tillsammans, behöver ett kommunikationsnätsom inte ser ut som det vi har , vare sig det ärgamla telefonledningar med nya överföringsteknikereller trådlös kommunikation.Men vem behöver då ett nät som ska kunna visarörliga bilder med ljud på datorn? Blir inte datorn enersättning för TV:n? Har staten, om det är så, ettekonomiskt ansvar för att ersätta dem som vill bytafrån ett TV-system till ett annat? Vilka extra tjänsterkräver vi som privatpersoner som innebär att denstatliga satsningen kan anses som samhällsnyttig?Vilka tjänster på nätet kräver bredband? Den fråganär kanske extra viktig att fundera över när man vetvilka tjänster på nätet som har visat sig vara deenda som är lönsamma. Det är ju så att det finns en frimarknad.Så kommer man in på fråga två: För vem?Förespråkarna för offentliga satsningar på bred-band brukar hävda att företagandet behöver det. Jagvågar påstå att det är en sanning med mycket stormodifikation. Var finns de undersökningar som visarpå företagens behov av bredband som kan medge"överföring med god teknisk kvalitet av multimedie-tjänster"?De allra flesta småföretagare jag pratar med - desom huvudsakligen skulle beröras av propositionensförslag - har inga större krav på bredbandstjänster.Om de använder Internet över huvud taget är det somett effektivt kommunikationsverktyg. Multimedie-satsningar är för de flesta ganska främmande. Detfinns andra satsningar som skulle påverka småföreta-gandet betydligt mer.Vad är det, återigen, som säger att staten ska geoss privatpersoner stöd för att byta ett TV-system motett annat? Det finns ändå en fri fungerande marknad.Så går jag till slutfrågan: Med vad?Tekniken inom detta område går hisnande fort. menar experterna att glasfiberkabel är det endasättet att klara den snabbhet som behövs, i vart fallfram till ganska nära huset. Men hur säkert är det?Fundera själva . Hur många avoss hade hört talas om Internet, e-post och multime-dietjänster över nätet? Hur många hade ens hållit i enmobiltelefon? Den enda sanningen om framtiden äratt den är väldigt svår att sia om. Ingen av oss här kansäga att den teknik som vi ser som lösningen ärlösningen . Kanske är det glasfiber, kanskeelledningar, kanske trådlös överföring via ellersatellit eller kanske något helt nytt. Vad gör den friamarknaden?Fru talman! När jag inte är ersättare i ärjag kommunpolitiker i . Vi har under höstenhaft ungefär samma diskussion i kommunstyrelse ochkommunfullmäktige som vi för här i i dag.Alla partier är eniga om att frågan är svår. Ska kom-munen gå in och gräva för eget bredbandsnät? Vi haringet givet svar. Frågan har delat de flesta partierna.Majoriteten har ändå, liksom majoriteten i kammarentroligtvis kommer att göra, tagit ett beslut om att iprincip påbörja utbyggnaden.Folkpartiet i har intagit samma ståndpunktsom företrätt för i utskot-tet. Det finns helt enkelt för mycket okänt och förmycket osäkerhet för att man ska kunna gå in med enoffentligt finansierad satsning på en marknad somändå redan finns och där det privata företagandetredan agerar. Den privata sektorn ska inte störas ionödan i en väl fungerande marknadsekonomi. Detprivata kapitalet är ett riskkapital och ska också kun-na få ta både risker och vinster i en framtida bred-bandsutbyggnad.Med detta, fru talman, skulle jag vilja yrka bifalltill reservation 4 i utskottets betänkande.Anf. 16 ():Fru talman! I detta skatteutskottsbetänkande be-handlar vi frågan om skattereduktion av utgifter förvissa anslutningar för tele- och datakommunikation.Låt mig inledningsvis yrka bifall till betänkandet ochavslag på samtliga reservationer.Det går bra för , vilket jag är mycket gladför, fru talman. Men tillväxten ökar inte lika snabbtoch arbetslösheten minskar inte lika fort i alla delarav vårt land, utan vi har en regional obalans. För osssocialdemokrater är det viktigt att vi på olika sätt ochmed olika medel gör allt för att minska klyftornamellan tillväxtregioner och övriga landet. Satsningarför att åstadkomma en hög anslutningsgrad till tele-och datakommunikationsnät med hög överförings-hastighet även i glesbygd är en viktig del i detta ochkan få stor betydelse för förutsättningarna för att booch verka i den norra delen av mitt , liksomi andra glest bebyggda delar av vårt avlånga land.Även orter utanför tillväxtområdena måste fåmöjlighet att bl.a. producera högteknologiska varoroch tjänster samt utbilda inom kvalificerade yrkesom-råden. En väl fungerande IT-infrastruktur måste alltsåkunna användas av alla över hela landet. ska ha tillgång till snabb dataöverföringtill en rimlig kostnad i storstäder såväl som i gles-bygd. Staten har ett ansvar för att bredband i IT-infrastruktur byggs ut även på de platser i vårt landdär investeringarna inte är lönsamma för privata fö-retag.Det är, fru talman, vårt gemensamma ansvar attminska den regionala obalansen och verka för attäven glesbygden får tillgång till den nya IT-infrastrukturen.En av de satsningar som togs upp i samband medriksdagens IT-politiska beslut gällde införan-det av en möjlighet till skattereduktion för bred-bandsanslutningar. Det är detta förslag som vi nubehandlar.Från utskottsmajoritetens sida tillstyrker vi det avregeringen framlagda förslaget, med undantag för ettpar ändringar. Den ena ändringen är motiverad av attden som får skattereduktion inte till viss del ska blidubbelt kompenserad genom att utgiften för en an-slutning också kan dras av vid inkomstbeskattningen.Den andra ändringen är att skattereduktionen inte skavara beroende av hur ägandet är organiserat.Enligt det förslag som regeringen lagt fram gårdet inte att få någon skattereduktion om det finns enintressegemenskap mellan det företag som ska haanslutningen och det företag som utför arbetet. Där-med skulle det vara omöjligt för ett kommunalt bo-stadsföretag att få skattereduktion om ett kommunaltbolag gör anslutningarna.I övrigt, fru talman, stöder vi från utskottsmajori-tetens sida regeringens förslag, som i korthet innebärföljande. Skattereduktionen ska gälla för av dekostnader som överstiger , dock högst 5 000kr per bostad eller lokal. Bredbandsindragningenmåste vara klar före utgången av , och den 1mars 2003 är för ansökan om skattere-duktion. Anslutningen ska vara ny. Den ska medgeöverföring med god teknisk kvalitet av multimedie-tjänster, och den ska ge den anslutne möjlighet attvälja leverantör av överföringstjänster.Värdet av eget arbete och eget material får intemedräknas i underlaget för skattereduktionen. Utgif-ter för abonnemang ingår inte heller i underlaget. Ettkrav för skattereduktion är att den som utför anslut-ningen har F-skattsedel. Lagen föreslås träda i kraftden nästa år.Så, fru talman, ska jag kommentera de reservatio-ner som har fogats till betänkandet. Det är reservatio-ner från samtliga borgerliga partier, men från olikautgångspunkter. Man förespråkar allt från en renmarknadslösning till en strategi för en garanti för ettfinmaskigt bredbandsnät nära hemmet. Låt mig, frutalman, konstatera att det även i denna fråga förelig-ger en borgerlig splittring.Moderata samlingspartiet framför - som vanligt,vill jag säga - att en marknadslösning är det bästasättet att tillgodose efterfrågan på nätanslutningar ochnättjänster. Utifrån detta avstyrker de inte helt över-raskande regeringens förslag. Även av-styrker förslaget och förespråkar en marknadslösning.Från utskottsmajoritetens sida anser vi att en upp-byggnad av en väl fungerande IT-infrastruktur skaske i första hand genom marknadens försorg, men vihar ingen politisk övertro på marknadslösningar.Marknadslösningar kan vara effektiva och innebärakonkurrens, men de leder inte till demokrati, rättvisaoch jämlikhet. Därför avvisar vi de krav som fram-ställs om att marknaden helt ska få styra uppbyggna-den av en sådan viktig del av vårt lands infrastruktur.Vi har alla ett gemensamt ansvar för att minskaden regionala obalansen och se till att den nya IT-infrastrukturen kan användas av alla över hela landet.Kd föreslår bl.a. att tröskeln för skattereduktionska sättas lägre än med regeringens förslag samt attvissa typer av tekniska lösningar inte ska vara un-dantagna från skattereduktionen. Men man avstyrkerinte förslaget.Centerpartiet anser att förslaget har för låg ambi-tionsnivå och avstyrker därför detsamma samt anseratt regeringen ska återkomma med ett annat förslagsom garanterar bredbandsnät nära hemmet över helalandet.Fru talman! Utskottsmajoriteten tillstyrker inteheller förslagen om att utvidga skattereduktionen elleratt omarbeta det här i den riktning som Centerpartietförordar i sin reservation. förslaganser vi har en för stark inriktning mot tillväxtområ-dena. Med deras förslag kommer inte glesbygden attprioriteras, och inte heller kommer den regionalaobalansen att minska. När det gäller Centerpartietsförslag anser vi att det är viktigt att lägga fast förut-sättningarna för uppbyggnaden ,så att uppbyggnadsarbetet inte försenas i onödan.Vidare förutsätter vi från utskottsmajoritetens sida attregeringen följer upp hur skattereduktionen utnyttjasoch att man har en beredskap för att återkomma tillriksdagen med de justeringar som kan vara lämpligaför att utbytet av statens IT-infrastruktursatsningarska bli så bra som möjligt.Sedan, fru talman, måste jag kommentera det somCarl sade. Han tog upp det här medHärjedalen och den satsning som sker där. Han sadeatt detta sker helt i marknadens regi. Det stämmer inte. Det som man bygger upp iHärjedalen är förvisso mycket bra, billigt och effek-tivt, men vi ska också vara medvetna om att det satsas9 av allmänna medel och att manförväntar sig att även få del av den statliga subventio-nen, så det sker inte helt på marknadens villkor däruppe. Men jag tycker att det är bra att den här sats-ningen sker, och vi ska se till att det här också kom-mer alla där uppe till godo.Än en gång, fru talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 17 () replik:Fru talman!