prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Därför är det enviktig fråga att arbeta vidare med.Precis som påpekar är det klart attmänniskor som bor i andra- och trejde-handsupplåtelse, eller för den delen i en "svart" lä-genhet, inte känner någon trygghet utan känner enform av frustration. Men på vilket sätt det skulle blibättre för dem om vi införde mer marknadskrafter ochatt marknaden bestämde bostadspolitiken ,som vill, har jag svårt att se.Jag upplever det på något sätt som mycket ned-värderande när pratar om förslaget omatt kommunerna ska upprätta bostadsförsörjningspla-ner. Jag tycker att det är ganska bra om samtligakommuner i detta land, oavsett hur det ser ut medtillväxten, arbetar med hur man vill ha det i boendet iframtiden för olika åldrar, såväl för unga som för ossi arbetsför ålder och för dem som är äldre. Därför ärdet här viktigt.Om jag avslutningsvis tar upp det här med attStockholm har planer, är det klart att det ställer tillproblem för dem när det flyttar in så många fler män-niskor än vad de har lyckats förutse i sina tidigareplaner. Sedan handlar det också om vilka beslut ma-joriteten här i fattar.Anf. 204 INGA () replik:Herr talman! Jag troratt framtidstänkande kommuner, om jag så får säga,verkligen diskuterar de här frågorna väldigt mycket.Därför behöver inte staten lägga sig i det, utan kom-munerna klarar det själva.När jag diskuterar hyresrätten talar jag omen mer flexibel hyressättning, ett sådant system somvi behöver diskutera. på den särskilde utredare som har tagit framunderlag för ett sådant resonemang. Det står så här ibetänkandet: "Resonemang förs i betänkandet omvissa begränsade förändringar av bruksvärdessystem-et. Diskussionsförslagen avser bl.a. avskaffandet avallmännyttan som förstahandsnorm och att bruksvär-desregeln inte skall tillämpas på nyproduktion underen s.k. karenstid. Utredningen har remissbehandlatsoch bereds nu inom . "Utskottets majoritet säger till slut att det inte finnsskäl att nu i sak ta ställning till de motioner som viborgerliga partier har väckt och just de frågor somden särskilde utredaren gärna vill resonera om för attse om man kan komma fram till bättre lösningar.Vad tycker om delösningarna? Hur ska de se ut? Det är det jag vill veta.Anf. 205 () replik:Herr talman! Precis som sade be-reds den här utredningen i , så vadgäller den biten får vi återkomma i debatten. I mittanförande påpekade jag just detta att man har sett attbruksvärdessystemet, utifrån de mål som är uppsatta,fungerar men att det finns vissa spänningar i system-et. Till själva den delen, och det som är spänningar isystemet, måste vi självfallet återkomma.Anf. 206 ():Herr talman! Det är väldigt mycket som vi kom-mer att få återkomma till här. Det inser jag också.Men vi behöver ju inte snöpa debatten för det, utan vikan diskutera de här frågorna. Det kan vara bra attbelysa en hel del av det som har dykt upp. Bostads-försörjningsfrågorna återkommer ju dessutom i ettbetänkande . Därför lämnar jagdet därhän.Det pågår en hel del utredningar. Det mesta är juredan sagt i debatten. Flera av er har tagit upp deberedningar som pågår i och deutredningar som är på gång. Det gör att det egentligeninte finns något skäl för att just nu ta ställ-ning till väldigt mycket av det som vi debatterar . Vi får ta det när det kommer. Det gäller t.ex. enutvärdering av bruksvärdessystemet som behandlarfrågorna om hyressättning och bruksvärde.ALLBO-kommittén, som jag själv sitter i, kom-mer efter det delbetänkande som vi har lämnat ävenatt ta itu med hyresavtal, självförvaltning och hyres-gästinflytande. En sak inom det området som redanhar kommit är den kooperativa hyresrätten. Man harkommit så långt att man tänker sig att permanentaden kooperativa hyresrätten.Kommittén för hemlösa har vi i kontakt med. Det gäller andrahands-kontrakten som tas upp i det här betänkandet.Bostadsrättsutredningen finns också. Det är ettområde som är föremål för otroligt många utredning-ar. Jag har inte radat upp alla här. Bostadsrättsutred-ningen ska belysa informationsfrågorna, pantvärdeoch stadgeändringar som också finns med i betänkan-det.En särskild utredare tittar på ägarlägenheter. Jagvet inte vem det är, men direktiven är väl skrivna.Hyreslagstiftningsutredningen slutligen tar uppsådana saker som andrahandsuthyrning, lokalhyra ochgrund för uppsägning. Jag tänkte uppehålla mig litekring detta med grund för uppsägning eftersom vifaktiskt har en jämställdhetsmotion som tangerar dethär området. Det är partimotion där vihar ett förslag om att en hyresvärd ska ha möjlighetatt få en hyresgäst avhyst om denne i sin lägenhetbedriver oetisk verksamhet, t.ex. en porrklubb.Sten har ju mycket förtjänstfullt pratatom de hyresgäster som behöver ha ett ökat skydd,men vi anser inte att porrklubbar har behov av någotskydd. Vi tycker att det snarare är saker som drabbarde grannboende på ett ganska oerhört sätt. Det före-kommer rätt mycket oacceptabla störningar, våld ochhot om våld i närheten av de här porrklubbarna.Hyreslagstiftningsutredningen håller faktiskt påmed de här frågorna. Utredningen har föreslagit attdet ska bli möjligt att meddela verkställighetsförord-nande. Det innebär alltså att beslut om avhysning fårverkställas även om det inte vunnit laga kraft. Det ärjust för att bespara de hyresgäster som bor grannemed en porrklubb de här olägenheterna. Justitiede-partementet bereder frågan. Efter vad jag har erfarithåller även på med de härfrågorna. Det förekommer poseringar i lägenhetersom hyrs ut och som inte alls är tänkta för sådanaändamål. Det är bra att det belyses från flera håll. Jaghoppas verkligen att det kommer attleda till någonting också.I betänkandet tar man upp att det faktiskt uppstårett annat problem, och det är när en mindre nogräk-nad hyresvärd inte önskar ingripa mot verksamhetenberoende på att det finns stora pengar att tjäna påuthyrningen. Vi har förbisett det. Det måste jag inse.Jag räknar med att de flesta tycker att det är rätt såobehagligt när det förekommer sådant. Det handlarom störande trafik till och från klubbar och attentatsom riktas mot klubbarna. De kringboende kan riske-ras att skadas. Det är särskilt olämpligt att barn ochungdomar har verksamheten inpå knutarna. De härklubbarnas verksamhet utgör inkör-sporten till brott och missbruk för dem som arbetardär. Ofta förknippas klubbarna med skattebrott.Jag missade att skriva en reservation om detta. Jagpratar mig därför varm för det. För tids vinnandetänker jag avstå från att yrka bifall till den här motio-nen. Jag förstår att det då måste bli en votering omden. Jag hoppas mycket på ett utredningsförslag i denhär riktningen. Jag vet att andra partier också stödermig i de här frågorna. Därför kan säkert en hel del avdet som förespråkas i vår motion komma att tillgodo-ses. Det kommer vi naturligtvis att bevaka.I allt övrigt yrkar jag bifall till hemställan i BoU3.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! och Miljö-partiet ställer sig ju bakom betänkandet. Jag skulledärför gärna vilja höra er inställning till majoritets-reglerna när det gäller ombildning av hyresrätter tillbostadsrätter. Jag skulle också gärna vilja höra erinställning när det gäller förbudet mot dubbelupplå-telse. Vi vill att det ska upphävas, men ni anser att detska vara kvar. Jag vill höra er inställning till detta.Anf. 208 () replik:Herr talman! Vi ska se om jag kan klara ut det. Vitycker att det är alldeles rimligt att man har en majo-ritet på två tredjedelar när det gäller en ombildning.Det har vi diskuterat förut. Vi stod bakom det då, ochvi står bakom det . Det är mycket rimligt. För attstärka den bostadsrättsförening som kan komma tillstånd bör det vara så många som möjligt som deltar iden. Det är alldeles självklart.Det är inte heller vilket vanligt demokratibeslutsom helst. Man kan kanske mer jämföra det med enförening. I föreningslivet kan man ha både tre fjärde-dels majoritet och andra former av majoriteter för attett beslut ska bli giltigt. För att en förening ska upp-höra krävs det ofta att man fattar beslut på två års-möten. Det liknar ju vårt förslag om två beslut medmellanliggande val. Det är kanske någonting som vikan återkomma till och diskutera.Jag står helt bakom detta. Jag vet att tre fjärdede-lar också var på förslag. Det var förslag att det skulle vara tre fjärdedels majo-ritet, men vi stannade vid två tredjedelar. Det står vikvar vid.Den andra frågan handlade om dubbelupplåtelse.Att hyresgästen får bo kvar i lägenheten med bostads-rättsföreningen som ny hyresvärd tog upp tidigare. Dubbelupplåtelse innebär att före-ningen inte kan upplåta bostadsrätt till lägenheten sålänge hyresförhållandet består. Nya former för ägan-de och inflytande för hyresgästerna är någonting somALLBO-kommittén kommer att ta upp. Det kommerett förslag även om detta. Vi får helt enkelt avvaktadet. Det är också en sak där vi föregår en hel delutredningar och beredningar som pågår.Anf. 209 ():Herr talman! Jag är lite förundrad, rentav förbryl-lad, över den i och för glest besuttna kammarens oroöver att ska bryta ihop därför att det är förmycket bostadsrätter i Stockholm.Jag vill citera finansministern som i går eftermid-dag talade här i kammaren. Han har bott rätt länge iStockholm, även om han kommer från . Hansäger så här i en replik: "Det är så, , att tre av fyra, , av dem som bor i bor i hyreshus. "Det är någonting att fundera på. De resterande25 % är alltså villor och andra sorters boende. Attbostadsrätterna skulle innebära den oerhört nedbry-tande kraft som säger harjag svårt att föreställa mig. Hon säger att de 5 000lägenheter som har ombildats, som kan röra sig nå-gonstans mellan ½ % och av antalet bostäder iStockholmsområdet, skulle vara ett tecken på att helabostadsmarknaden går över styr. Det är väldigt be-tänksamt att dra sådana slutsatser. Jag törs nästan tagift på, herr talman, att andelen hyreslägenheter iLenhovda, Gamlestad, , , t.o.m. iGöteborg är lägre än vad det är i . Men desamhällena bryter inte ihop, i vart fall inte av att detär för mycket bostadsrättsboende i de samhällena.Dessutom kan man hoppas att vi får en tredimensio-nell fastighetsbildning som gör det möjligt att komp-letteringsbebygga ännu mera i Storstockholmsområ-det och på det viset råda bot på segregationen, denensidighet i bostadsbyggandet som har funnits härtidigare när och andra hade makten iStockholm.Herr talman! I går hörde jag statsrådet på TV. Hon presenterades som konsumentminis-ter, och hon talade känsligt och till synes engageratom att det gäller för samhället att stå på konsumen-ternas sida. ansåg att detta var oerhörtviktigt och att andra intressen måste maka åt sig förkonsumenterna. Nog känns det behagligt för oss allaatt höra sådana uttalanden. Vi är ju alla konsumenter.Här har vi alltså ett statsråd som vill att vi ska få detsom vi vill ha det och att andra ska få mindre att sägatill om i de sammanhangen.Jag tycker att det skulle vara väldigt roligt att fåvägleda statsrådet in på bostadsmarknadensdomäner. Där finns det många konsumenter och bli-vande konsumenter som verkligen längtar efter att fåsina intressen tillgodosedda. Men konsumenterna påbostadsmarknaden är luttrade. De nuvarande ochderas företrädare har längtat efter att kon-sumenternas efterfrågan skulle få större betydelse.Vad har de mött? Jo, av socialdemokraterna inspire-rade statliga bestämmelser och regleringar som iblanddirekt hindrat konsumenterna att få som de vill ochibland indirekt hindrat samma sak genom att kommu-ner och företag inte har kunnat tillfredsställa bostads-konsumenternas intressen. Bostadsköerna från tid tillannan talar sitt tydliga språk. Jag ska inte ge mig in iden diskussion som förde här tidigarenär hon redovisade de justeringar som behövs för attgöra hyresmarknaden bättre.Ett annat aktuellt och praktiskt exempel är faktiskthur det socialdemokratiska etablissemanget har hind-rat eller försökt förhindra enskilda familjer, familjenFreivalds t.ex., att tillfredsställa sitt konsumentintres-se. De av socialdemokraterna uppburna statsmakternatror sig begripa bättre vad bostadskonsumenterna villha för slags bostad än vad konsumenterna själva be-griper.Av ideologiska skäl, vilket framgick tidigare avCarina anförande, vill social-demokraterna hindra att medborgarna i ökad ut-sträckning äger sin bostad. Detta är en stor ideolo-gisk motsättning. Vi moderater tror och ser exempelpå att människor i mycket stor utsträckning önskaräga sin bostad. Därför tycker vi att det är viktigt attsamhällets regelverk gör det möjligt att ha ett utbudav bostäder där medborgarna erbjuds att på det sättsom de själva vill tillgodose sitt intresse som bostads-konsumenter.För socialdemokraterna var det naturligt en gångnär HSB bildades att det var rätt och riktigt att t.o.m.socialdemokrater skulle kunna sträva efter att få ägasin bostad. Men så är det uppenbarligen inte i dag.Vi tycker att man ska kunna tillgodose männi-skors efterfrågan vad gäller bostadsrätter utan atthyresrätter sätts i bakgrunden eller utplånas. Det kanman förvissa sig om genom att läsa den moderatapartimotionen.Nu tycks vi på något konstigt sätt att vara på vägin i ett slags tvåtredjedelssamhälle. Rentav kan manfå en känsla av att det rör sig om ett grundläggandeförsök till systemskifte när man ser de olika förslagenintill varandra. Det är möjligt, herr talman, att det ärett utslag av övergående socialdemokratisk panik,men här gäller det att vara uppmärksam.Vad gäller bostadsrättsombildningen kräver majo-riteten även fortsättningsvis att det ska vara tvåtredje-dels majoritet innan hyresgästerna i en fastighet hosmyndigheterna ens kan få redovisa sitt intresse för attöverta fastigheten i bostadsrättsform. Redan av eko-nomiska skäl är det nödvändigt att det ärmer än två tredjedelar av hyresgästerna som är intres-serade av att överta fastigheten i bostadsrättsform. Entvåtredjedels majoritet i det sammanhanget närmarsig lite grann trakasseriets form. Då säger man attkvarvarande hyresgäster skulle känna sig bättre tillmods om bostadsrättsombildningen inte kom tillstånd utan hindrades. Då finns det faktiskt ingentingsom tyder på att bostadsrättsföreningar skulle varasämre hyresvärdar än andra. Men all right, sakenskulle kunna ordnas åtminstone till dels om riksda-gens majoritet kunde acceptera partiellt undantag frånutbudet mot dubbelupplåtelse, vilket - utan att gå inpå krångliga detaljer - i praktiken skulle göra detmöjligt för säljande kommunala bolag att ligga kvarsom hyresvärd för de hyresgäster som väljer att varakvar som hyresgäster i fastigheten. Exempelvis kundemiljonprogramområdena må mycket bra av detta,eftersom det där finns ett stort intresse av att få bo iegen bostad.Jag kunde ha förstått om man från bostadsrättsne-gativas sida hade sagt att bostadsrätten är en skröpligassociationsform eller att bostadsrätten har ett dåligtpantvärde. Men de invändningarna har jag inte hörten stavelse om faktiskt. Ändå är man rädd för krav påförstärkning av bostadsrättsformen.Men bostadsrätten är en skör konstruktion somlätt kan komma på ekonomiskt obestånd vid lågkon-junktur. Detta beror på att en medlem kan lämna bådelägenheten och medlemskap utan att ta ansvar för låneller övriga åtaganden som man har varit med om attsom medlem ta på sig. Flera bostadsrättsföreningaranses ha råkat ut för detta när det gickdåligt för många bostadsrättsföreningar. Det bör intevara möjligt att på det här enkla sättet överge en bo-stadsrätt och smita från det ekonomiska ansvaret.Rimligen bör man vara bostadsrättsföreningsmedlemtills man sålt sin bostadsrätt. Det skulle dessutomstärka panträtten. Det bästa sättet att stärka pantvärdetvore trots allt om man införde den tredimensionellafastighetsbildningen så att man fick ett klart pantob-jekt.Tredimensionell fastighetsbildning, dvs. att kunnaavgränsa en fastighet även på höjd och djup, är intenågot nytt. En av landets mest betydande kungar,, vidtog vissaåtgärder för att möjliggöra tredimensionell fastighets-bildning. Därefter har frågan vilat - vilat ut, skulleman kunna säga.För den moderna storstadens rationella ansvars-fördelning skulle det underlätta betydligt om exem-pelvis husen vid eller vid centralstationenkunde ingå i fastighetsbildning med horisontellagränser. Det skulle göra det möjligt att ha olika ägareav hus och t.ex. av underliggande trafikkaruseller.Det skulle göra det möjligt att komplettera byggnads-kroppar med bostäder på ett sätt som skulle vara tillfördel både för stadsbilden och för bostadsförsörj-ningen.Jag behöver inte djupare gå in på detta. AnnelieEnochson har tidigare talat om det. Jag vill bara attkammaren tar sig en allvarlig funderare på tredimen-sionell fastighetsbildning, eftersom det förmodligeninte blir kammarens beslut att införa ensådan. Jag tror att det här är oerhört viktigt för städer-nas utbyggnad framöver.De yrkanden som jag kunde ha haft anledning attställa är redan ställda, så jag slutar här.Anf. 210 () replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att ge en upplys-ning till , eftersom han pratade omLenhovda. Jag skulle uppskattningsvis bedöma att85 % där bor i villa. Med detta skulle jag vilja sägaatt det ser väldigt olika ut i landet. Det handlar intealltid bara om storstaden. I min hemkommun finnsdet knappt 10 000 invånare. Vi har ca 800 hyreslä-genheter i allmännyttan. Jag skulle gissa att det finns500 som ägs av privata fastighetsägare. På det sättetär bilden lite annorlunda.Vi har för övrigt inga bostadsrätter i Lenhovda.De 23 som vi haft har gått i konkurs. Det finns ikommunen ytterligare två föreningar som än så längelever, men de är betydligt äldre. Ytterligare en hartidigare gått i konkurs.Det är intressant att höra att finansministern harsagt att av bostäder är hyresrätter.Det stör mig lite att jag inte kände till detta. Det kun-de också vara intressant, och det är mycket möjligt attSkårman känner till det, att veta hur många av demsom finns i allmännyttan och hur många av dem somägs av privata fastighetsägare.Vi har faktiskt i som en försöksverk-samhet ända kooperativ hyresrätt, somnog omfattar uppåt 12 000 lägenheter, kanske ännufler. Det skulle vara intressant att få veta om Skårmankan ge några siffror på detta.Anf. 211 () re-plik:Fru talman! Jag förstår att pantvärdet på bostads-rätter behöver förstärkas, så att bostadsrättsförening-arna inte går i konkurs. Det är som det nu är en fara.Men det är också uppenbart att när folk bor i egenägdbostad i kommun eller i andra kommuneri landet är det inte på något sätt en fara för samhället.Det gäller inte ens när de bor där till i villor.I är förhållandena annorlunda. Jag ci-terade finansministern, som ju inte alltid har så braunderlag, men eftersom han har varit finanslands-tingsråd och känner området väl vågade jag göra det.Andelen allmännytta i bostäderna i Storstockholmsom helhet känner jag inte till. Däremot vet jag att ca116 000 av 360 000 lägenheter i ägsav allmännyttan. Det är alltså ingen liten andel. Denhar inte gått över styr av att 3 000-5 000 lägenheterkan ha övergått till bostadsrättsform och kommerförmodligen inte att göra det framöver heller.Anf. 212 () replik:Fru talman! Detta med tillväxt och tillväxtregio-ner är ganska intressant. I , där jag bor, ärdet inte något problem att så stor andel bor i egna-hem, men det förekommer också en form av speciellsegregation i våra tätorter som ser ut på detta sätt.Jag kan också informera Skårman om att det äveni behöver byggas hyresrätter. Vi har därprecis samma problem. Inte heller vi kan på grund avbyggkostnaderna bygga där.Med anledning av att sysselsättningsgraden äroerhört hög finns det ett behov från företagen av attrekrytera ganska rejält , och till dettafinns det inga bostäder vare sig i eller idess omnejd. Vad gäller omnejden är det beroende avhur långt man är beredd att pendla, men det är pro-blem även ute i våra tätorter.Jag kan eftersom Skårman nämnde problemenmed dubbelupplåtelse inte låta bli att fråga hur detkan komma sig att tycker att det är heltokej att kommunen ska äga en bostadsrätt i vad gällerdubbelupplåtelse men att man inte tycker att det ärokej att kommunen ska äga allmännyttan. Jag harsvårt att få detta att gå ihop.Anf. 213 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis beror det på att vi tyckeratt det är angeläget att försöka hitta sådana upplåtel-seformer att vi kan tillgodose medborgarnas efterfrå-gan på olika bostadsformer. Här finns det en möjlig-het att göra det genom att de kommunala bostadsfö-retagen ligger kvar vid en ombildning. Jag tror näm-ligen att det skulle vara väldigt bra för vissa avStockholms bostadsområden, om man kunde upplåtafler bostadsrätter och på det viset få personer att bokvar längre och utgöra ett stabiliserande inslag i bo-stadsområdet, varigenom segregationen minskar.Vi har på olika sätt extrema förhållanden i Stock-holmsområdet. Vi har exempelvis bara 40 000 villorbland de 360 000 bostäderna. Det innebär att vi överhuvud taget har väldigt få egenägda bostäder, på etthelt annat sätt än vad som gäller i stora delar av Sve-rige i övrigt. Detta gör att det finns ett väldigt stortintresse av att få äga bostäderna.Det är min uppfattning att det gäller för politiker,vare sig det är på riksnivå eller på nivå, attförsöka erbjuda sådana förhållanden att människorkan tillgodose sina egna önskemål och så att konsu-menternas intressen kan tillgodoses, för att tala medstatsrådet . 214 () replik:Fru talman! Jag vill om det var det som Carl-ErikSkårman avsåg i sitt anförande säga att vi har flerhyresrätter än bostadsrätter i . Jag tycker attdet är en alldeles riktig fördelning. Vi har nog mestäganderätt till villor, men jag tycker att det i lillaGamleby är en harmonisk blandning av boendefor-mer, som gagnar valfriheten och som tillgodoserkonsumenternas möjligheter till eget val av bostad.Carl-Erik Skårman och jag är ense om att ägandetär viktigt i boendeformen som sådan. Vi är ense omatt det ska vara enkel majoritet vid ombildning avbostadsrätter, så att inte ägandet i kooperativ formförsvåras. Jag vet inte om vi möjligen är lika ense omatt det är kommunalpolitikerna som ska avgöra omutförsäljning av allmännyttan ska ske eller inte.Jag skulle vilja fråga , eftersomhan också är kommunalpolitiskt förankrad i Stock-holm, varför den nuvarande majoriteten i Stockholmombildar hyresrätter bara i de attraktiva områden därde som har råd tjänar väldigt mycket pengar på attombilda.Carl-Erik Skårman nämnde själv att kapitalstarkapersoner hade fått chansen att köpa. Varför gör maninget för att fler ska få äga sina bostäder i ytterområ-dena, där vanligt folk bor? Varför gör majoriteten iStockholms stad inte någonting för att de också ska fåäga?Anf. 215 () re-plik:Fru talman! Jag är glad om man i kanerbjuda de boende den upplåtelseform de vill ha. Detär avgörande för hur kommunen ska agera. Det ärklart att kommunalpolitikerna ska avgöra huruvidaman ska sälja fastigheter. De är ägarnas ställföreträ-dare. Det är staden som äger husen.Sedan är det en annan sak att det är en kommu-nalpolitisk skyldighet att försöka tillfredsställa med-borgarnas önskemål. Det har gjort att det har såltsmycket i innerstaden. Där har det funnits intresse.Som jag nämnde tidigare finns det intresse av attombilda även i ytterstaden. Där har det funnits pro-blem med ekonomin, dels därför att bostadsföretagenhar övervärderat sina lägenheter, dels därför att hy-resgästerna har haft dålig tillgång till kapital. Där harman letat efter olika möjligheter att ändå kunna till-godose önskemål. En sådan möjlighet är partiell dub-belupplåtelse. Då kan det kommunala bostadsbolagetäga delar av fastigheten som hyresgästerna av en ellerannan orsak inte vill ha. De övriga kan få köpa sinabostäder som bostadsrätter.Anf. 216 () replik:Fru talman! Det är bra. Då är vi överens om ensak till, att det är kommunalpolitikerna som ska be-stämma. Jag ser fram emot kreativiteten hos majori-teten i när det gäller att hitta ytterligaremöjligheter utöver dubbelupplåtelse, för att utökaägandeformerna och motverka segregation i de områ-den där vanligt folk bor.Anf. 217 () re-plik:Fru talman!