prot · GO098 · 2000-10-10 00:00:00 — 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96).Reformen träder i kraft och inne-bär bl.a. att den generella bidragsdelen höjs från27,till och att lånedelen minskar i mot-svarande grad. införs nya återbetalnings-villkor som innebär att studielån normalt ska betalastillbaka inom högst . För att återbetalningen inteska bli alltför betungande införs trygghetsregler.Dessa regler innebär att låntagaren kan få nedsättningav det årliga återbetalningsbeloppet till av in-komsten . Därefter kan årsbelop-pet sättas ned till av inkomsten inklusive en vissdel av förmögenheten.De långsiktiga samhällsekonomiska konsekven-serna av det nya studiestödssystemet blir att kostna-derna för åldersavskrivning beräknas minska tillmindre än en , jämfört medbefarade med nuvarandesystem.Att åldersavskrivning helt skulle kunna undvikasmed ett bonussystem förefaller inte rimligt. Låntaga-ren måste då ha ekonomiska möjligheter att betala avstudielånen snabbare. De som får åldersavskrivning idet nya systemet kan väntas få det med anledning avsmå ekonomiska omständigheter. Ett bonussystemskulle sannolikt endast gynna andra grupper somändå har goda förutsättningar att återbetala studielå-nen. Jag finner det därför svårt att motiveraatt det införs ett bonussystem för snabb återbetalningför att förhindra avskrivning av studielån. Jag avserdärför inte att vidta någon åtgärd i den riktning sominterpellationen avser.Anf. 11 ():Fru talman! I den här interpellationen har jag talatom att om det skulle erbjudas bonus för snabb åter-betalning skulle staten sannolikt kunna inkassera sinafordringar på ett effektivt och snabbt sätt och därmedminska sina kostnader. Jag tycker inte att ministerntar upp min fråga så särskilt mycket i sitt svar. Detblir mer en redovisning av vad som gäller för återbe-talning av studielån.Min uppfattning är att olika lösningar bör prövasför att åtgärda ett problem. Jag tycker nog att den härbonuslösningen är en bra sak som skulle testas. Jagvill ta upp ett exempel som vi har i vår närliggandeverklighet. Det är alla extrapriser. Människor köpervaror som de behöver längre fram därför att det ärextrapris. Det här extrapriset är ju inget annat än ettbonussystem. Man tillåter sig att vara av med pengar-na lite längre för att få en billigare vara som ändåbehövs längre fram.Mitt förslag handlar alltså egentligen om kortsik-tiga och långsiktiga lösningar. Om extrapriserna kangälla på bilar eller strumpor och kavajer,varför skulle då inte extrapriser, dvs. ett bonussystem,kunna gälla när det handlar om lån? Det finns ju and-ra möjligheter att belåna för att få ned räntan. Mankan kanske belåna sin fastighet i stället lite längrefram i livet för att snabbt kunna betala tillbaka. Ge-nom en bonus med lite lägre kostnad skulle man pådet viset kunna betala tillbaka lånet snabbare. Detfinns ju annat som kan hända. Vi vet ju också att dehär lånen är kopplade till individen på ett annat sättän de flesta andra banklån.Det här är inget klart förslag från min sida. Det ären tanke, en idé, som jag tror skulle vara värd attpröva och närmare utreda för att se om den skulle fånågra effekter.Min fråga till utbildningsministern är: Vari liggerskillnaden? Man kan ju pröva ju den här typen avsystem i så många andra sammanhang. Varför ska vidå vara rädda för att pröva det?Anf. 12 ():Fru talman! CSN:s totala upplåning från riksgäl-den för studielån beräknas passera hundramiljarders-gränsen under kommande budgetår. Enligt regering-ens egna beräkningar skulle den bli ungefär 103,2miljarder . Det här är en svindlande summa.Det som oroar oss kristdemokrater mest är ju densnabba, för att inte säga lavinartade, ökningen av denhär lånestocken. ökar faktiskt skuldstockenmed ca . Det finns inte hellernågonting som tyder på att den här trenden kan vän-das . Det är väldigt många somhar varnat för att detta är en tickande bomb.Visserligen är det så, som utbildningsministernhar sagt här, att vi får ett nytt studiestödssystem frånmitten av med en högre bidragsdel och etthöjt fribelopp, och skärper man också åter-betalningskraven. Den delen är ju hårt kritiserad avbl.a. studenterna.Vi anser också att studiestödsreformen är otill-räcklig. Vi befarar att de skärpta återbetalningskravenkommer att öka den sociala snedrekryteringen. Närstudenter från studieovana miljöer ser vad detta inne-bär efter det att de blir och kanske har lågainkomster kommer de att dra sig för att börja studeraoch ta lån.Därför har vi funderat på om man skulle kunnahitta någon form av bonussystem som skulle kunnavara en liten lösning på det här problemet, både förden enskilde och för staten. Det här bonussystemetska stimulera till förtida och snabbare återbetalningav studielånen.Jag har en undran till utbildningsministern. Finnsdet något principiellt hinder för att pröva någon formbonussystem? Jag skulle gärna vilja lägga till en sak,nämligen att det gärna får innehålla en parameter somgör en återbetalning mer gynnsam för dem med delägsta inkomsterna. som de får en stimulansatt börja studera skulle de också veta att de kan få enform av bonus om de betalar igen lånet tidigare. Vikristdemokrater tycker att detta är en tanke som ärvärd att pröva.Anf. 13 Utbildningsminister ():Fru talman! Att tycker att dettaär en tanke väl värd att pröva framgår tydligt efterden här intressanta omgången av kristdemokratiskaföreträdare.Erling Wälivaara säger att skuldstocken ökar, ochYvonne tangerade det också. Det är ingetproblem. Det är ett trist och tekniskt sätt att visa attdet faktiskt är väldigt många fler som studerar i Sve-rige. Det är fler som tar studielån. Det är en del i detsom varit en stor framgång för . Vi har lyckatsskapa ett system som lockar människor till studier.Att Studiemedelsnämnden arbetar allt hårdare medalltfler intresserade medborgare som vill ta lån visaratt politiken fungerar.Om vi tittar har vi vissa farhågorom att det kan bli stora avskrivningar. Jag tror får revidera de farhågorna efterhand. De beräk-ningarna har skett i när man trodde att ekono-min alltid skulle vara så dålig som den var undernågra år och att människors inkomster inte skulle öka.Eftersom vi betalar tillbaka våra studielån i relationtill våra löner, innebär det också att när löner stiger,som de numera gör, kommer också väldigt många flerinbetalda studieskulder tillbaka. Det kombinerat meddet nya studiemedelssystemet där låneskulden mins-kar på grund av att bidragsandelen ökar gör att vikommer att få en helt annan situation framöver närdet gäller obetalda skulder.Det är viktigt att vi har kvar möjligheten till attfaktiskt skriva av skulder. För en del människorkommer arbetslivet inte att bli som de hade hoppatsoch tänkt sig. Då måste det finnas en möjlighet attstudieskulderna inte följer med in i ålderdomen. Deskrivs av när man går i pension. Därmed kommer detalltid att finnas en viss avskrivning av uteståendeskulder. Det är rimligt att vi har detta för att systemetska vara någorlunda generöst.Att vi ser att antalet låntagare ökar, att antaletmedborgare som vänder sig till CSN ökar, är positivt.Jag har en pragmatisk syn på att hitta på systemsom stimulerar till förtida inbetalning. Det kan manmycket väl göra. Min bedömning är att det nu inte ärläge att göra något sådant. Men i den proposition somvi lade fram för och i den nya studi-estödslag som fattade beslut om, finns det i4 kap. 20 § en öppning för detta, dvs. i syfte att sti-mulera snabb återbetalning av studielån får regering-en meddela föreskrifter som till låntagaresom betalar tillbaka större belopp än det fastställdaårsbeloppet. Det kan vi efterhand som vi ser vad somhänder med prognoserna för inbetalning av skulderföra resonemang om.Jag tror däremot inte att detta kommer att gälladem med de lägsta inkomsterna. De har det ganskatufft. Det kommer inte att vara möjligt för dem attgöra extra inbetalningar av studiemedel. Det kommeratt handla om dem med goda inkomster. Det kan varaett skäl att överväga att införa sådant, men är detinte aktuellt. Detta fanns förr i det gamla, gamla stu-diemedelssystemet. Det har prövats, och det finnserfarenheter. Just nu är det inte aktuellt att vidta nå-gon åtgärd på den punkten.Anf. 14 ():Fru talman! Det här är ett intressant resonemang.Trots allt är väl ändå pengarna lånade? Vi är fortfa-rande inte fria från någon statsskuld i landet. Visst ärdet bekymmersamt om man har högre lån än vad sombehövs.Det är lite grann detta som vi vill komma till rättamed. Vi vet också att det finns studenter som kanskeinte behöver sina lån och använder dem till helt andrasaker än vad tanken var.Jag tycker att det är bra att vi har lånemöjligheter-na. Det är bra att vi kan avskriva dem om arbetssitua-tionen inte har blivit som man hade tänkt sig.Jag vill ställa en fråga angående det svar som ut-bildningsministern gav . Den gäller trygghetsre-geln. För vem är det trygghet, och vad innebär ned-sättning? Vår statsminister brukar säga att den som ärsatt i skuld är inte fri. Detta handlar också om käns-lorna inför att ha höga studieskulder när man inte harmöjlighet att få ett sådant arbete att det går att betalatillbaka dem.Då kan det här finnas anledning att ha en chans attbetala tillbaka frivilligt. "Jag vill hellre göra detta änatt investera i något annat." Jag tror att möjlighetenska aktualiseras. Jag ska villigt erkänna att jag intekände till möjligheten som finns i den paragraf somutbildningsministern läste ur. Jag förväntar mig ochhoppas att vi får en diskussion för att öka den egnavalfriheten angående studiemedel och när de skabetalas tillbaka.Ge gärna ett konkret svar på vad denna nedsätt-ning som en del i trygghetsregeln innebär.Anf. 15 ():Fru talman! Det är glädjande att höra att utbild-ningsministern är pragmatisk och inte är främmandeför att pröva nya tankar och lösningar. Jag tyckte attjag kunde skönja en öppning med förmånligare åter-betalningssystem för dem med de lägsta inkomsterna.Det är många som när de ser det föränd-rade återbetalningssystemet är bekymrade.Utbildningsministern säger att det inte är någotproblem att skuldstocken ökar. Det är väl en sanningmed modifikation. Jag vill, som ,hänvisa till de ord som statsministern har sagt om attden som är satt i skuld är icke fri. Fria vill ju allavara.Visst är det bra att många studerar. Ju fler somstuderar dess bättre. Vi önskar att vi ska få en kom-petensökning i hela landet inom alla sektorer.Det är glädjande att utbildningsministern säger atthan är pragmatisk, även om han inte ärberedd att pröva nya vägar. Vi ser fram emot att dekommer.Anf. 16 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är otvetydigt barapositivt att fler människor studerar än någonsintidigare. Det är en väldig styrka för de enskilda män-niskorna och för oss som land. En sida av detta är attfler människor vänder sig till CSN. Det är så vi finan-sierar våra studier.Nu får vi ett studiemedelssystem med en hög bi-dragsdel. Jag vet att studenterna skulle vilja ha ännuhögre. De har föreslagit 8 miljarder till. Det är det-samma som fyra stycken . Mendet är inte särskilt realistiskt. satsar vi fyra miljar-der på ett mer generöst studiemedelssystem. Det bliren bidragsdel som ligger väldigt högt i jämförelsemed de allra flesta länder i världen. Vi har ett avvärldens absolut mest generösa studiemedelssystemredan nu. Vi tar ytterligare ett steg nästa år.Se er omkring i världen på vad som händer. Nästaalla andra länder funderar på hur de kan dra ned påhögre utbildning, hur de ska minska på studiemedel-skostnader, hur de ska införa avgifter i högskolan.Norden, men framför allt , går tvärtemot. Detär viktigt, för vi tror att det är en viktig del i strateginför framtiden.Det finns en risk att - vars re-presentanter här jag högaktar mycket - intar snartsagt varje opportun åsikt man kan inta utan att riktigtvara beredda att finansiera varje del av detta. Högrebidragsdel - utan finansiering. Lättare återbetalnings-regler - utan finansiering. Bonusar till förtida inbetal-ning - utan finansiering. Det är naturligtvis frestandeatt göra detta. Men gör inte det för mycket, för dåhamnar vi i en situation där den enda som försöker setill helheten är regeringen. Då blir debatterna mindreintressanta.Detta är en intressant idé. har ställt sigbakom att ge regeringen denna möjlighet. Det är intenu läge och intressant att göra så. Men det kan varaen möjlighet att använda sig av på lite längre sikt.Anf. 17 ():Fru talman! Jag tyckte att vi kom långt med dis-kussionen ända till utbildningsministerns senasteanförande. Det var en rent av orättvis beskyllning.Kristdemokraterna har en alldeles genomfinansieradbudget. När vi lyfter fram frågor om studiestödssys-temet är det väl finansierat. Men, vi vill att alla grup-per ska täckas in.Vi har försökt att sätta oss in i hur vissa männi-skor kan ha det. Det är då man kan få ta del av deolika fallen - , och . Det är då detsyns om systemet är bra. Det är värdefullt med dendebatten i kammaren, så att vi tillsammans kan lyftafram problemen kring olika perspektiv. Det är sällanett system är fullkomligt precis när det är klart. Där-för borde det vara bra, fru talman, att ta upp dennafråga med utbildningsministern . Det går attkorrigera 25-årsgränser eller bonussystem redan föreden när systemet ska komma i bruk. Vårambition när vi tar upp dessa frågor är att hitta debästa lösningarna för dem som bor i . 18 Utbildningsminister ():Fru talman! Studiemedelssystemet måste ses somen helhet. Det handlar om att locka unga människoroch om att locka människor som befinner sig i yrkes-livet. Det handlar också om att med speciella åtgärderkunna locka dem som är allra längst ifrån att kommatill utbildning, på grund av att självförtroendet sviktareller att ekonomin inte medger det. Det blir viktigtbåde att se till att ha en generös bidragsdel och ökaden och att ha återbetalningsregler som upplevs somrimliga.Yvonne ställde en fråga som jag mis-sade att besvara i mitt förra inlägg, och det gälldetrygghetsreglerna. Det är mycket viktigt. Vi går övertill ett nytt system som innebär att när man har lästklart en omgång räknas det ut hur mycket man börbetala tillbaka om man ska betala tillbaka sittstudielån . Det är att gå över till ettnytt system jämfört med det nuvarande.Det är en viktig bedömning som vi gör, som riks-dagen också har ställt sig bakom, att det skulle blialldeles för tufft för låginkomsttagare att bara räknaut hur det är kvar, dela upp låneskulden ochsedan betala varje år.Det behövs trygghetsregler som gör att det inteblir för stor andel av inkomsten. Då blir det maximalt5 % av inkomsten i återbetalning jämfört , eller för många som har kombi-nationer av olika studiemedel. Det är i sig ingenskärpning. Det blir en viss skärpning . Tanken är att det under barnåren kan varaallra svårast att få ihop det och kunna betala sinastudiemedel.Det är ett nytt system för återbetalning mentrygghetsregler som gör att de som får låga inkomsterefter långa studier inte ska vara tvungna att betalaalltför stor andel av sin inkomst. Det är en viktig delav reformen, också i ett internationellt sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:13 om stu-dentpengAnf. 19 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser att vidta för att redovisa stu-dentpengen som underlag för beräkning och kvalitet ihögskoleutbildningen.Genom och regeringens beslut fast-ställs ersättningsbelopp eller s.k. studentpengför helårsstudenter och helårsprestationer inom olikautbildningsområden i den grundläggande högskoleut-bildningen. I regleringsbrev anges vidare mot vilkautbildningsområden ett universitet eller en högskolahar rätt att avräkna helårsstudenter och helårspresta-tioner. Det faktiska antalet helårsstudenter och hel-årsprestationer inom olika utbildningsområden be-stämmer tilldelningen av medel för det gångna åretsgrundläggande högskoleutbildning - under förutsätt-ning att den beräknade tilldelningen ryms inom dettakbelopp som har fastställts för utbildningen. Till-delningen ska täcka samtliga kostnader för utbild-ningen, såväl det som kallar kärn-verksamheten som kostnader för lokaler och admi-nistration. Inom ramen för tilldelade resurser för helagrundutbildningen disponeras tilldelade medel fritt avrespektive lärosäte. Det ankommer på varje lärosäteatt avgöra hur mycket resurser som ska satsas påolika utbildningsområden och utbildningar samt hurmycket som ska avsättas för gemensamma funktioneroch över huvud taget hur man ska disponera tilldelademedel. Statsmakternas styrning sker framför allt ge-nom de mål som sätts för verksamheten.Den omfattande expansionen av den grundläg-gande högskoleutbildningen som började hargenomförts med fastställda ersättningsbeloppper student (helårsstudent och helårsprestation). Vadgäller ersättningsbeloppens förändring över tiden kanjag bara konstatera att det under budgetsaneringens årunder inte var möjligt att undanta dessafrån de generella besparingar som gjordes på allastatliga anslag.Nuvarande mål- och resultatstyrda resurstilldel-nings- och styrsystem för grundutbildningen har medvissa justeringar fungerat relativt väl /94.Att detta system i sina grunddrag skulle ligga fast vardärför en utgångspunkt när regeringen i september1999 tillkallade en särskild utredare för att utredavissa frågor om högskolornas styrning. I uppdragetingår bl.a. att beskriva hur nuvarande system fungerarsamt att utvärdera de nuvarande ersättningsnivåernaför olika utbildningsområden och föreslå eventuellajusteringar inom givna ekonomiska ramar. Utredarenhar just redovisat uppdraget och utredarens rapportkommer att remitteras till i första hand universite-ten och högskolorna. Utredningen jämte remissytt-randena kommer att utgöra en viktig grund för rege-ringens ställningstagande till om åtgärder behövervidtas för att förbättra systemet och på vilket sättdetta i så fall bör ske. Det är därför för tidigt attbesvara fråga om vilka åtgärderjag avser att vidta.Anf. 20 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret, men jag tyck-er inte riktigt att det hänger så bra ihop. Å ena sidannämner utbildningsministern att det i regleringsbrevstår vilka områden det ska gå till, och å andra sidanmenar han att varje lärosäte får avgöra vilka områdendet ska gå till. Det blir bekymmer när det är olikapengar för olika utbildningar. Då är väl en förstafråga denna: Vad är det egentligen som stämmer?Studentpengen fastställdes , ochden ligger fast trots förändringar i lönesättning förlärare, hyresökningar och andra grundkostnader.Inom filosofisk fakultet får man allt mindre resur-ser till själva undervisningen och handledningen, somjag tycker är kärnverksamheten. Vid de här lärosätenahar undervisningen på många olika håll begränsats tillmellan fyra och sex lektioner per vecka.Den utredning som jag förstår att ministern hänvi-sar till kom , och där står det tydligt:"Resurserna för grundläggande utbildning har urhol-kats. Vi bedömer att detta är särskilt allvarligt för denlägsta ersättningsnivån; nämligen utbildningsområde-na HSJT. "Att områdena humaniora och samhällsvetenskaphar råkat illa ut är i och för sig bekymmersamt. Jagtror att det nu är tid för utbildningsministern att påallvar bry sig om dessa utbildningar som inte är direktlönsamma för samhället ur ett rent ekonomiskt per-spektiv. De flesta av oss vet, särskilt utifrån de erfa-renheter vi har av historien, att just de här utbildning-arna är de som kan göra en kultur väldigt ekonomisktlönsam och bidra till att det sker en tillväxt.Kristdemokraterna har länge varnat för kvalitets-försämringar eftersom de här utbildningarna har fåttstå tillbaka för tekniska och naturvetenskapliga ut-bildningar. Då är inte vi ointresserade av de sist-nämnda, men vi har önskat att de ska balanseras motde utbildningar som har att göra med mänskliga vär-den och mänskligt liv tillsammans.En utbildningsplats inom humaniora får i dagkosta i genomsnitt , medan en utbildnings-plats för en naturvetare får kosta . Tänker vidå på vad de här ersättningarna ska omfatta är detsjälvklart vilka konsekvenserna blir. När lokalhyrornaökar och lärarlönerna går upp, vilka gummiband harvi kvar? Ja, vi har ingenting mer än den tid som finnstill förfogande för studenterna. Det är alltså enskildastudenter som ytterst får sitta emellan och inte får detstöd som de är berättigade till.Jag tror att det är viktigare att studentpengen rät-tas till än att man ojar sig över att det är väldigt bramed många utbildningsplatser. Om kvaliteten får gevika för kvantiteten kommer vi inte att nå så långt.Därför vill jag återigen vädja till utbildningsmi-nistern: Finns det ingen anledning att göra en gransk-ning av det här ersättningssystemet?Anf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! säger i någon pas-sus att humaniora och samhällsvetenskap bidrar tillekonomisk tillväxt. Jag tycker att det är fel perspektivpå utbildningspolitiken och på den högre utbildning-en. Huruvida det bidrar till ekonomisk tillväxt ellerinte är en intressant fråga, men det kan inte vara dethuvudsakliga skälet till att vi vill satsa mycket resur-ser på högre utbildning.Det viktigaste skälet är de människor som fårmöjligheten att utvecklas via utbildningen och att detockså gör vårt samhälle värt att leva i. Det är detcentrala perspektivet. Skulle vi lägga den ekonomiskatillväxtens raster på alla utbildningar skulle det bliväldigt futtigt i slutändan.Det är inte så att studentpengen inte räknas ommed hänsyn till att kostnaderna ökar; det gör denvarje år. pekar då detvar besparingstider. Då var det besparingar för allstatlig verksamhet. Men de senaste två budgetpropo-sitionerna har varit utan besparingar, dvs. med upp-räkningar enligt de metoder som vi har för uppräk-ningar för ökade kostnader. Vi är i ett läge somskiljer sig dramatiskt från läget . Bespa-ringarnas tid är slut. Det sker årliga uppräkningar avstudentpengen. Det är inte riktigt att den inte räknasupp.Jag vill också nämna - det är väldigt viktigt - attdet finns en myt som säger att man har tagit pengarfrån humaniora och samhällsvetenskap och fört övertill teknik och naturvetenskap. till att sprida den myten när hon säger att hu-maniora och samhällsvetenskap har fått stå tillbakaför naturvetenskap och teknik.Så är det inte. Alla utbildningar fick utstå precissamma procentuella besparing. I kronor räknat var detmer för teknik och naturvetenskap än för humanioraoch samhällsvetenskap för att de har högre ersätt-ningsbelopp. Alla utom de konstnärliga utbildningar-na, som slapp, fick dra ned. Det har inte varit så att vihar tagit pengar under krisåren och förtöver till naturvetenskap och teknik. Därför har uni-versiteten under krisåren fått göra besparingar brettpå fältet.Men - det är viktigt - frågeställningen gäller ock-så nivån på ersättningsbeloppen. Där är det naturligt-vis så att det finns en opinion bland lärare och stu-denter. Efter besparingsåren har man inom humanioraoch samhällsvetenskap fått spara så pass att det harblivit, tycker man från universitetens sida, för kna-pert. Det är klart att dessa områden har en lägre nivåän naturvetenskap och teknik. Orsakerna till detta äratt naturvetenskap och teknik ofta innebär blöta labo-rationer, dyrbar utrustning och annat som kostar me-ra, och det innebär högre utbildningskostnader. Dettror jag inte heller säger emot. Jagtror inte att de vill att det ska vara samma studentpengtill alla utbildningar, för det vore inte heller rimligt.Det är i det sammanhanget utredningen, som komförra veckan, kommer in. Fast den kom förra veckanmåste jag erkänna att vi ännu inte är redo för en pro-position, utan det tar än så. Utredarenhar föreslagit att man ska göra en omfördelning frånnaturvetenskap och teknik till humaniora och sam-hällsvetenskap, dvs. dra ned på ersättningsbeloppenför de förra för att föra över till de senare.Jag är inte säker på att det är en bra idé. Jag är in-tresserad av att höra , som verkarha bestämt sig redan nu - någon vecka efter det attutredningen har kommit.