prot · GN09110 · 2000-05-16 00:00:00 — Var ska dessanya avfallsberg placeras?Fru talman! Ett av de 15 miljökvalitetsmålen ärgiftfri miljö. Det innebär enligt riksdagsbeslutet atthalterna av naturfrämmande ämnen i miljön är näranoll och att ämnen som förekommer naturligt i miljönär nära bakgrundsnivåerna. Inte heller sett ur dettaperspektiv platsar avfallsförbränningen.Anf. 38 ():Fru talman! Det var inte särskilt längesedan somvi här i kammaren fattade beslut om skatten på avfall.Vi var några då som sade att vi inte förstod varförman lade en skatt på deponering men inte på förbrän-ning. I den debatten hänvisades från flera håll tilleffektiv rening som förekommer - sade man då - i deflesta sopförbränningsanläggningar.Nu har vi sett att de farhågor som vi - vi var intemånga, men det var några stycken - uttryckte för attsopförbränningen skulle komma att öka och för atttillståndet inte var så bra som det sades i debatten. Nuhar det kommit flera rapporter, och den rapport somnu kommit från är direkt alarmerande.För inte så längesedan kom det också andra rapportersom visade att det i röken och ännu mer i askan före-kommer höga halter av gifter.Vi protesterade i den debatten mot det här syn-sättet. Tyvärr har vi fått rätt. Mot bakgrund av rap-porterna menar vi att åtgärder måste vidtas. Vilka ärdessa åtgärder? Ska miljöministerns svar tolkas på detsättet att vi ska vänta tills det kommer nya direktivfrån EU och anpassa oss till dem? Är det så vi skatolka svaret? Eller är miljöministern beredd att vidtaåtgärder?Det är också talande att , , som tillsammans med Social-demokraterna har orsakat utbyggnaden av sopför-bränningen, inte deltar i den här debatten, en debattsom är en mycket angelägen miljödebatt.Min fråga är alltså: Kommer några åtgärder att nuvidtas mot bakgrund av de senaste rapporterna?Anf. 39 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att mer vältaligt än jag förmådde har beskrivitden oro som vi måste känna när vi ser den snabbaexpansionen av sopförbränningen. Det är i sig ettmotiv för det uppdrag som vi har lämnat till alldeles . Jag ser det uppdraget -som dessutom kommer att redovisas väldigt snabbt -som ett sätt att få ett bra, stabilt och sakligt underlagför att fundera över hur vi sedan ska gå vidare medeventuellt ytterligare åtgärder.Det är egentligen ett svar till jag i och för sig tycker lite väl uppskruvat be-skrev dessa problem. Det är ju inget nytt att det före-kommer den här typen av utsläpp. Jag tror att vi hardem ganska väl under kontroll. Vi vet vad som hän-der. Detta med askan är inte heller något nytt. Också idet fallet har vi en ganska bra kontroll. Som jagnämnde i mitt interpellationssvar har vi redan sedanmitten av 80-talet ganska tuffa regler när det gällerden här förbränningen.Vi har försökt att driva på för ännu tuffare regler idet EU-direktiv som vi väntar på. Självfallet kommerden svenska anpassningen till EU-direktiven att ske,inte dagen innan direktivet träder i kraft utan det skeren anpassning undan för undan.Jag är beredd att vidta olika typer av åtgärder,men jag vill inte konkret säga exakt vad det kanvara för någonting. Det får det uppdrag som vi harlämnat till att visa. Det kommer attge oss bra besked om hur man kan bedöma utveck-lingen i framtiden.När det gäller aktion kan den kanskevara en tankeväckare. tycker jag att det ärlite fantasilöst - efter att jag har mottagit tegelstenarfrån - att Greenpea-ce inte kunde hitta på något annat sätt än att skickaburkar.Anf. 40 ():Fru talman! Trots mina kritiska frågor till miljö-ministern är det bestämda uppfattningatt det rödgröna regeringssamarbete som råder hargoda förutsättningar för att ta itu med de avgörandemiljöproblemen och fasa in utvecklingen inom deekologiska hållbarhetskriterierna. har en högsvansföring i de internationella miljöförhandlingarna.Med en framstående forskning i ryggen kan Sverigemed auktoritet verka för nödvändiga försurningsdi-rektiv, klimatprotokoll etc.Det goda miljöryktet i internationella samman-hang naggas dock rejält i kanten om blirföremål för miljödumpning genom att ta emot avfallfrån länder där befolkningen skyggar för avfallshante-ringens konsekvenser. Enligt importerade avfall1998. 1999 var siffran sannolikt ännu högre. För attcitera , fjärrvärmechef på : "är det precis knökfullt i våra pannor. Vikan inte ta emot mer." Därför är det avfallsminime-ring och återvinning som är de strategiskt bästa meto-derna.Flera undersökningar från bl.a. Naturvårdsverkethar visat att återvunnet avfall sliter mindre på miljönjämfört med jungfruligt material. Att låta avfalls-skatten omfatta både det som går till deponi och detsom bränns skulle underlätta för uppfyllande av mil-jömålen. Är miljöministern beredd att ta upp avfalls-skatten inom ramen för skatteväxlingssamtalen? Denär en fråga som jag har.Endast 18 av de 21 anläggningarna klarar deEU-krav som ska vara uppfyllda . De härkraven kanske genom en ombyggnad, menfrågan är om inte investeringsmedlen skulle kunnagöra större miljönytta i rökgasanläggningar eller iannan modern avfallsteknik. Också det är en frågasom jag vill ställa.Man kan dessutom undra om vare sig Sverigeseller EU:s normer för luftutsläpp är tillfyllest. Av-fallsförbränningen i uppmärksammades islutet , när höga dioxinhalter i bröst-mjölk kunde härledas till avfallsförbränningen. Detpåstås att teknikförbränningen har minskat dessaluftföroreningar, men det innebär att dioxinerna istället återfinns i askan.Minst 250 hälsofarliga ämnen har identifierats iröken från avfallsanläggningarna. Ändå är inte mer än1 % av de utsläppta kolvätena identifierade ännu.Vilka hälsokonsekvenser har de ämnen som vi intekänner till? Försiktighetsprincipen talar för ett annatförhållningssätt till avfallshanteringen.Fru talman! Jag är dock väldigt tacksam över attmiljöministern har sett till att nuska utreda den här frågan. Jag hoppas att vi inte be-höver vänta alltför länge på ett resultat av de utred-ningarna. Många kommuner är tveksamma om vilkainvesteringar som är kloka ur framtidssynpunkt, ochdet är rimligt att vi ger dem klara signaler om vadsom passar eller inte passar i ett hållbart samhälle?Anf. 41 ():Fru talman! Svaret blev att några omedelbara åt-gärder inte kommer att vidtas. Från bl.a. Folkpartietssida har ansetts att sopförbränningen bör beläggasmed samma skatt som deponeringen. Vi skulle väl-komna ett omgående förslag om att sopförbränningnu beläggs med en sådan skatt.Fru talman! Jag vill upprepa fråga: Ärdet miljöministerns mening att förbränning av blandatavfall är förenlig med ett hållbart samhälle.Anf. 42 Miljöminister ():Fru talman! Det uppdrag till Naturvårdsverketsom jag har informerat er om handlar bl.a. om attundersöka vilka konsekvenser som det de facto får attavfallsförbränning beskattas t.ex. i ochNorge men inte i och vilken konkurrens somförbränning av avfall kan ge i förhållande till annananvändning av avfallet, som t.ex. produktion av bio-gas. Det uppdraget ska redovisas till mig om ungefärfem , och det innebär att vi nu ganskasnabbt kommer att få underlag för att ta ställning.Det är klart att det underlag som vi får ocksåkommer att hjälpa oss att se om vi ska införa en skattpå förbränning. Jag är inte säker på att det i så fallhandlar om en skatt som ska vara exakt lika stor somdeponiskatten, men vi får ett bättre underlag än vad vihar . Det har trots allt inte hänt särskiltmycket i praktiken sedan fattade det beslutsom vi nu diskuterar.Vi har vidare naturligtvis inte ännu levt upp till deEU-regler som införs och som KarinSvensson pekar på, men det är inte någon stör-re poäng med att i internationell miljöpolitik ställaupp mål för vad vi ska nå som vi har uppnått. Poängen är naturligtvis att ställa uppmål som tvingar oss att genomföra åtgärder som in-nebär att vi skärper oss i miljöpolitiken.Det här tvingar oss till en skärpning i , ochdet tvingar många andra länder i att skärpa sigännu mer. Därigenom är det ett bra exempel på viktenav att föra en bra miljöpolitik i internationella sam-manhang, inte minst inom EU.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret, men jag fickinget besked i frågan om var i inglasning ochcementbeläggning av askan förekommer. Jag skullegärna vilja veta det eller om det bara finns planer påatt sådant ska ske.När det sedan gäller internationella konventionerdelar jag givetvis miljöministerns syn att det inte ärnågon mening i att ställa upp krav som alla redanuppfyller, men frågan är om de stora investeringarsom behövs för att anpassa de 18 av 21 anläggningarsom inte klarar kraven gör bäst nytta på detta sätt. Ärdet inte så att andra tekniker, t.ex. rökgasanläggningare.d., mera långsiktigt kan anpassa avfallshanteringentill de miljömål som vi ställer upp?Ett problem med att man måste utreda vidare - jaghar viss respekt för att man ska veta vad man görinnan man fattar beslut - är att skattesamtalen pågårnu och att Skatteväxlingsgruppen ska vara färdig medsitt förslag till budgeten . Såvitt jag har förståttdess uppdrag rätt ska den gå igenom de skatter somkan vara aktuella för att underlätta för miljöanpass-ning och se vilka andra skatter som behöver reducerasi stället. Jag tycker att det är väldigt synd om inteavfallsskatten finns med i de samtalen. Jag undrar ommiljöministern har för avsikt att utöva påverkan föratt detta ska bli en av de frågor som ska hanteras.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:381 omstrandstädningAnf. 44 Miljöminister ():Fru talman! har frågat om jagpå ett kraftfullt sätt kommer att arbeta för att tydlig-göra vikten av att frågan om dumpning av sopor ocholjerester får en snabb och enhetlig europeisk lösning,så att våra hav och kustremsor får ett mer förebyg-gande skydd.Vidare har frågat om jag kom-mer att lyfta fram frågan om nedskräpning så attkommunerna kan känna stöd och engagemang så somdet fungerade under världsutställningen 1998.Slutligen har frågat om jagkommer att arbeta fram en permanent lösning avstrandstädning längs våra kustremsor så att kommu-nerna kan känna en ekonomisk lättnad inför kom-mande städperioder.Jag har svarat på två riksdagsfrågor kringde problem som nu tar upp(1999/2000:756 och 1999/2000:775).Låt mig först säga att nedskräpningen av vårakustremsor, bl.a. längs , är ett angelägetproblem som måste uppmärksammas och åtgärdas.Skräpet är ett tråkigt inslag i våra kustlandskap. Somsommarbohuslänning har jag upprörtsöver hur det ibland kan se ut på de vackra stränderna iBohuslän. Dessutom ställer det till med problem förmiljön och djurlivet och ibland också för människor,inte minst barn.Problemet med nedskräpningen måste åtgärdas påflera plan.Den viktigaste långsiktiga åtgärden är att förhind-ra dumpning av avfall till havs. Detta problem måstelösas genom internationella överenskommelser. Härspelar de globala och regionala konventioner-na en viktig roll. deltar aktivt i den globalaLondonkonventionen. På regional nivå deltar vi iarbeten inom , och HELCOM. Självklart är även ar-betet inom EU viktigt.Inom ramen för har ett nyttprotokoll förhandlats fram. Protokollet innebär enbetydlig skärpning av de nuvarande internationellareglerna för dumpning av avfall. spelade enaktiv roll i förhandlingen om detta. Den svenskaratifikationsprocessen vad gäller protokollet pågår.Den 22 mars lade regeringen fram en propositiondär det bl.a. föreslås ett godkännande av det nya pro-tokollet till (prop.1999/2000:74).Vid ministermöte i Por-tugal tog initiativ till att minister-deklarationen skulle innehålla uttalande för att bättrehantera föroreningar från sjöfarten, bl.a. nedskräpningtill havs. Mötet hölls som världsut-ställningen i pågick. I en av OSPAR:s ar-betsgrupper arbetas nu fram ett program för att be-handla problemet med nedskräpning av kustområde-na. leder detta arbete. Under ett tvåårigt pi-lotprojekt kommer programmet att vara inriktat påövervakning och analys av hur olika aktiviteter somsjöfart, offshoreverksamhet och orenade avlopp bi-drar till problemet. Detta är sedan tänkt att utgöraunderlag för vidare aktiviteter.Informationskampanjer i form av samarbete mel-lan OSPAR-länderna bör vara en viktig del av dessaaktiviteter. Detta är något som verkar för.Pilotprojektet kommer även att ligga till grund förställningstaganden vid samt mi-nistermöte 2003.Inom ramen för HELCOM har den s.k. Östersjö-strategin arbetats fram. Den innehåller bl.a. krav påilandlämning av avfall samt utbyggnad av mottag-ningsanläggningar för avfall i hamnarna. Arbete på-går med att införliva Östersjöstrategini svensk lagstiftning. Avsikten med Östersjöstrateginär just att minska problemen med dumpning av avfalltill havs.Inom EU pågår dessutom förhandlingar om ett di-rektiv om mottagningsanläggningar för avfall frånfartyg. Förhandlingarna befinner sig nu i ett slutske-de. Förslaget till direktiv innehåller krav i linje meddem i Östersjöstrategin.Förutom detta långsiktiga förhandlingsarbete ärdet viktigt att så mycket avfall och skräp som möjligtkan samlas in längs kusterna. Det är givetvis önskvärtatt en långsiktig lösning också för insamlingen kantas fram. Det är kommunerna som har det huvudsak-liga ansvaret för renhållningen. När det gäller fråganom att säkerställa strandstädningen som en permanentverksamhet är detta därför främst en uppgift förkommunerna. Dock måste möjligheter till komplette-rande långsiktiga lösningar för insamlingen av skrä-pet undersökas.En möjlighet som jag vill peka på är regeringensförslag till s.k. aktivitetsgaranti, som lades fram iårets ekonomiska vårproposition och som ocksåföreslås i propositionen Förnyad arbetsmarknadspo-litik för delaktighet och tillväxt, som regeringen läm-nade till . Enligt den sist-nämnda propositionen ska personer som är elleräldre och som söker arbete genom den offentligaarbetsförmedlingen och som är eller löper risk att blilångtidsinskrivna kunna erbjudas åtgärden. Åtgärdenska stärka den arbetssökandes möjlighet att erhållareguljär anställning. Aktivitetsgarantin föreslås träda ikraft den 1 augusti 2000.Låt mig slutligen konstatera att regeringen läggerstor vikt vid det långsiktiga arbetet med att minskaavfallsproblemet. Jag är övertygad om att de åtgärdersom nu vidtas inom ramen för det internationellamarina samarbetet kommer att leda till mindreskräp längs kusterna.Anf. 45 ():Fru talman! Tack för svaret. Miljöministern sägeratt han har svarat på en fråga, och fråganställdes av mig. Jag kan se att en stor del av svaret påfrågan sammanfaller med svaret på interpellationen.Miljöministern säger också i sitt svar att ned-skräpning är ett angeläget problem som måste upp-märksammas och åtgärdas. Vi vet att ärutsatt för havsströmmar från som gör attBohuskusten per meter har väsentligt mycket merskräp än vad andra regioner har. Jag är en av alla demsom har uppmärksammat problemet. Som ministernsade ser han själv detta som s.k. bad-gäst.Jag ser att ministern har en stor möjlighet att åt-gärda problemet både nationellt och internationellt.Jag har ingenting att invända mot de långsiktiga åt-gärderna - där tror jag att spelar en mycketviktig roll - även om jag i ministerns svar inte kanfinna någonting som visar på kraftfulla åtgärder.Enligt uppgift tar det kanske innan man serresultat. Det är så oerhört mycket skräp som ligger påbottnarna och trycks upp av vågorna.Det är i de nationella åtgärderna som ministernenligt min mening har misslyckats. Lyssnar man påde kommunala företrädarna och de människor som påolika sätt är engagerade i frågan både kommunalt ochregionalt vill man ha en nationell lösning på en ned-smutsning som man kommunalt inte kan hejda ellerpåverka.Går staten in aktivt får problematiken givetvisockså en annan auktoritet. Det gäller här hemma, därinsatserna ser olika ut, men också ute i . Detskulle visa att den tar frågan omnedskräpning på allvar. är som vi vet ettväl skyddat område enligt naturresurslagen. Ansvaretfrån staten bör manifesteras även när det gäller utgif-ter för städningen.Regeringen har på ett mycket föredömligt sätt iden senaste budgeten anslagit medel till kalkning,som ju också är ett sätt att minimera den negativapåverkan på miljön som luftföroreningar i Europaorsakar. Det gäller då i synnerhet våra skogar ochvattendrag. Där är speciellt utsatt. Dennedsmutsning som syns längs våra kuster borde hasamma dignitet.Sammanfattningsvis: Staten ger kalkningsbidragför att neutralisera surt nedfall från andra länder.Staten tar vissa oljesaneringskostnader. taransvaret för städning från vägrenen efterstörre vägar m.m. Principen finns ju inom andra om-råden. Jag vill faktiskt påstå att det är viljan somsaknas.Det är mycket glädjande att ministern öppnar fören långsiktig lösning när det gäller insamling av skrä-pet. Där vill jag veta mer vad ministern ämnar attgöra.Aktivitetsgarantin, som ministern tar upp som enlösning i svaret, är en mycket kortsiktig lösning. Enaktivitetsgaranti är menad för personer som har varitarbetslösa . Aktivitetsgarantinär till för att stärka deras möjligheter att få arbete påden reguljära marknaden. Visst skulle det förbättraför dem som har åtgärder i form av arbetsprak-tik som varar . Men aktivitetsgarantin ärabsolut inte någon långsiktig lösning på problemetmed strandstädningen.Jag avser att återkomma.Anf. 46 Miljöminister ():Fru talman! påpekar att hon harfått ungefär samma svar på sina frågor. Det är klartatt samma fråga kan ge samma svar ibland om svaretär riktigt, och det tror jag att det är i det här samman-hanget.Vi vill arbeta förebyggande internationellt. Jag lo-var att det är kraftfulla åtgärder i det sammanhanget.Det här är naturligtvis det viktigaste på lång sikt.Vi vill också vara konstruktiva för att hitta lös-ningar på problemet med strandstädningen. Jag trorinte att man ska slå undan aktivitetsstödet så lättvin-digt som jag tyckte att gjorde.Tidigare har liknande stöd i andra sammanhang gettganska positiva effekter både för naturvården ochkulturvården. Jag tror att det kan vara en möjlighet attkomma fram också lite mer långsiktigt.Sedan tror jag också att de olika organisationernakan ha en viktig roll i det här arbetet. Jag träffadenyligen företrädare för rent.Vi diskuterade bl.a. den här typen av insatser. Detfinns ett stort intresse för att medverka även från dethållet.Kommunerna har ett ansvar för renhållningen iden egna kommunen. Jag inser att man här kan sägaatt nedskräpningen inte orsakas i kommunen och attnågon annan därför ska ta ansvaret. Så kan man na-turligtvis också säga på väldigt många andra områ-den.Jag är i och för sig intresserad av att kunna föra endiskussion om en förändring av ansvaret mellankommunerna och staten i det här avseendet. Men jagär rädd för att kommunernas ansvar mins-kas på en mängd olika områden.Jag är inte heller säker på att den parallell somRosita Runegrund drog med en del andra statligainsatser, t.ex. för kalkning, är helt tillämplig här.Kalkningen är trots allt en betydligt bredare fråga ochgäller betydligt större delar av landet än vad vi talarom här.Jag är öppen för en diskussion. Jag kommer na-turligtvis att följa utvecklingen nu , se hurdet ser ut och se om det kommer fram konstruktivainslag i debatten. Vi har tidigare kommit fram till attstaten inte ska ta på sig detta som sitt ansvar. Innan man ändrar det ställnings-tagandet får man nog tänka igenom det ganska or-dentligt.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tar inte lättvindigt på aktivitetsga-rantin. Jag kom i tidsnöd och fick inte tid att fortsättaatt utveckla resonemanget. Jag vet att det är bra. Jaghar varit i kontakt med arbetsförmedlingarna. Det blirdetta som man kommer att använda. De människorsom kommer i åtnjutande av aktivitetsgarantin fårdärmed mer drägliga förhållanden.Det gläder mig att miljöministern funderar vidarepå frågan. Jag trodde att miljöministern mellan fråganoch interpellationen kanske hade tänkt ett varv extraså att jag skulle få lite annorlunda svar.Kommunerna tar ansvar, och de är beredda att taansvar tillsammans med regionen, och i så fall i kon-takt i staten. Det gäller de statliga medlen, dvs. Att kommunerna tar ett ansvar är jag helt förvissadom. Fanns medel avsatta i statsbudgeten för de mestutsatta kommunerna skulle man t.ex. förslagsvis kun-na lägga ut arbeten på entreprenad.En kommun av storlek skulle t.ex.kunna ha två personer sysselsatta och intesom i sexmånadersintervaller, som arbetspraktikfaktiskt innebär. Då fanns också friheten att kunnaanvända också ideella föreningar som man vill.Jag tror att det är nödvändigt att staten tar detövergripande ansvaret. Jag tycker mig ändå höra avmiljöministern att det går att diskutera frågan, och dettycker jag är bra. Jag hoppas att man komma till enbra diskussion mellan regionen ochmiljöministern.Den städning av skräp som kommuninnevånarnamedverkar till, och alla andra som semestrar i Bo-huslän från hela norra , och också ministern,gör man helt utan problem.Det som vi pratar om är de stora arealer som an-vänds av turister och sommarboende, där man kan seatt det är skräp som kommer utifrån . Det härmed all plast, oljan och allting måste åtgärdas.Jag tackar ministern för svaret som jag har fåttoch hoppas på en fortsatt diskussion.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:390 omskrotningspremien för bilarAnf. 48 Miljöminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag är beredd att vidta för att en höjning av skrot-ningspremien för bilar ska kunna genomföras.Den 23 juni 1999 uppdrog regeringen åt att belysa hur den statliga bilskrot-ningsfonden kan fungera med anledningav att producentansvaret för bilar infördes . Iuppdraget ingick att föreslå eventuella ändringaravseende premie- och avgiftsnivåer med beaktande avpremiens funktion som incitament att lämna in ut-tjänta bilar.Uppdraget har redovisats. ESV föreslår bl.a. attskrotningspremien ska höjas från nuvarande 500 krtill för bilar som omfattas av producentansva-ret. För övriga bilar, dvs. bilar som registrerats tidiga-re än 1998 eller privatimporterats, föreslår verket attpremien höjs till . I dessa ingår enersättning för skrotningen med 500 kr.ESV varnar i sin rapport för tillfälliga chockhöj-ningar av premien. En studie i visar att tillfäl-liga chockhöjningar inte leder till en ökad utskrotningpå sikt. Därutöver leder sådana höjningar till enojämn belastning på bilskrotarna, vilket riskerar attleda till minskad miljöhänsyn.Utöver uppdraget till ESV gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av bilskrot-ningslagstiftningen mot bakgrund av förordningenom producentansvar för bilar och ett kommande EG-direktiv om uttjänta bilar. har redo-visat uppdraget och föreslår bl.a. en skärpning avreglerna för auktorisation av bilskrotare.Både förslagen från ESV och förslagen från har remissbehandlats. Ärendena be-reds i . Vissa förslagkan kräva riksdagsbeslut eller notifiering till EU, omregeringen väljer att följa myndigheternas förslag.Huvuddelen av förslagen kommer därför att hanterasi ett sammanhang i samband med att det kommandeEG-direktivet ska införlivas i svensk rätt.Regeringen avser att återkomma till riksdagenmed en proposition år 2000.Anf. 49 ():Fru talman! Tack för svaret. Måhända kan någontycka att detta inte är en så stor miljöfråga, med tankepå vad som diskuterats tidigare här i kammaren, menjag tycker faktiskt det. Det är också en fråga som gåratt påverka ganska radikalt med politiska styrmedeloch regler.I svaret hänvisas till Ekonomistyrningsverket.Men det kan väl inte vara så att det är verket som stårför regeringens miljöpolitiska ambitioner? Jag utgårifrån att så inte är fallet. Jag får dock det intrycket närjag läser svaret. Någon ambitionsnivå finns inte angi-ven där. Svaret andas en passiv inställning.Min första fråga är: Delar miljöministern min in-ställning att detta är ett problem som borde åtgärdas?I vårt land har vi en av äldsta bilparker,och vi är väl helt överens om att transportsektorn ochbilarna står för en mycket stor del av utsläppen?En radikal höjning av skrotningspremien till ex-empelvis skulle kunna få väldigt många avde gamla bilarna ur trafik. Beträffande de chockef-fekter som anges i svaret tror jag mig veta att de ärnågot överdrivna.