prot · GO0938 · 2000-12-01 00:00:00 — Jaghoppas att , och andratunga socialdemokrater har större möjligheter attövertala än vad Migrationsverkethar. Vi sätter vårt hopp till er. Jag tror att det skullevara utomordentligt bra om det gick att ordna. Dettycks vi alla vara överens om.Sedan ska jag bara säga något kort om detta medtransportörsansvaret. Jag har läst i ett TT-meddelandeatt har sagt att vi ska vara bered-da att betala böter. Därmed finns det en överens-kommelse. Det enda som vi då kan diskutera i utred-ningen är böternas storlek.Anf. 44 ():Fru talman! Huvuddebatten kring utgiftsområde 8har handlat om integrationen. Den stora migrations-politiska debatten brukar vi ha i kammaren till våren.Då diskuterar vi också inriktningen på asyl- ochflyktingpolitiken. handlar det om hur vi skabetala för att uppfylla varje människas grundlägganderätt att söka asyl.Inledningsvis vill jag säga att jag instämmer i detsom och sade vadgäller transportörsansvaret och EU:s viseringsregler.Anita säger att vi kan diskutera transpor-törsansvaret i utskottet med Utrikesdepartementet.Senast vi hade en sådan diskussion, för en veckasedan, sade statssekreteraren att skärpningen avtransportörsansvaret, som har föreslagit,inte skulle gå att genomföra och att är starktkritiskt och har reserverat sig.I går eller om det var i förrgår kunde vi läsa i tid-ningarna att regeringen kommit överens med denfranska regeringen om att reglerna ska skärpas och attanhörigutredningen ska få i uppgift att expedieradenna beställning från den franska och den svenskaregeringen. Och det är klart att kammaren ställer sigundrande över denna hantering.Den 1 juli 1994 trädde lagen om mottagande avasylsökande m.fl. i kraft. Lagen innehåller bl.a. regleroch föreskrifter om sysselsättning för de asylsökande,den s.k. organiserade verksamheten. Den innehållerockså föreskrifter om biståndet till asylsökande. LMAär den rättsliga grunden för organi-serade verksamhet på förläggningarna. Verksamhetenbestår ofta av studier i svenska och engelska, sam-hällsorientering, kaféverksamhet och skötsel av degemensamma lokalerna.Vänsterpartiet tycker att det är bra att asylsökandeomedelbart får börja studera svenska. Som KalleLarsson i sitt inlägg påpekade anser vi att integratio-nen börjar dag ett och att det inte finns någon tid attförlora. Desto märkligare blir det då förstås attsvenskundervisningen på förläggningarna i de flestafall avbryts när har fattat ett avvis-ningsbeslut. I stället ska den asylsökande då ägna sigåt sådant som blir till nytta efter avvisningen tillhemlandet, t.ex. undervisning i engelska eller minröj-ning. Trots att alla som fått avslag på sin asylansökanhar rätt att överklaga beslutet till Utlänningsnämndenoch att , om jag inte misstar mig,ändrar av beslut, ska denasylsökande ägna sig åt minröjning. av deasylsökande vars avvisningsbeslut Utlänningsnämn-den ändrar har ingen nytta av sina minröjningskun-skaper utan skulle varit mer betjänta av att få fortsättasin svenskinlärning.När LMA antogs av gjordes ingen ana-lys av vilka konsekvenser kunde fåför lagen. Det finns med andra ord inte någon regle-ring eller några föreskrifter om hur verksamheten vidförläggningarna ska se ut för barnen. Det är som omasylsökande endast består av vuxna och inte någrabarn. De asylsökande barnen torde faktiskt höra tillde mest utsatta barnen i vårt land.Vid ett besök som riksdagsgruppgjorde vid en av förläggningarpresenterades barnverksamheten. För den yngstagruppen barn, dvs. barn , anordnadesöppen förskola mellan ochkl. erbjöds skolförberedandeverksamhet för sexåringarna. På eftermiddagarnaordnades fritidsverksamhet för skolbarnen. För deflesta barnen fanns inte resurser, vare sig lokal- ellerpersonalmässigt, för mer än ett par timmars aktivite-ter . ligger verksamhetenhelt nere utan att någon annan verksamhet finns.Vid en kontroll med visade detsig att barnverksamheterna vid förläggningarna ärhögst frivilliga för . Inte någonstansfinns detta reglerat, vare sig i lag eller förordning.Inte ett öre skjuts till i någon form av öronmärktapengar. Kostnaderna för barnverksamheten får tas urordinarie budget. har lagtfram en promemoria som heter Förskola, skola ochskolbarnsomsorg för asylsökande barn. Det visar sigatt på de ställen där ingen verksamhet alls erbjuditshar förläggningarna svarat att det har vi inte råd med.Vänsterpartiet har motionerat om att den verk-samhet som erbjuds asylsökande barn på förläggningar ska hålla samma standardsom för barn födda i . Detta har utskottsmajo-riteten ställt sig bakom. Men när vi nu lägger påMigrationsverket fler uppgifter, dvs. att vi kräver ska höja standarden och kvaliteten på barnverk-samheten så att den följer samma standard som vidden allmänna förskolan, så innebär det att vi ocksåmåste skicka med pengar, för det kommer att behövasmer personal och bättre utrustning. Och detta kostarpengar och det kan inte tas ur re-dan hårt ansträngda budget.Gustaf von har i sitt inlägg pekat på beho-vet av att regeringen som man tar nyapraxisbeslut också ser till att skjuta till mer medel.Annars leder resursbristen i form av medel till ytterli-gare förlängda handläggningstider med allt vad detinnebär av lidande för den asylsökande. Det är bra attutskottet föreslår att medlen ska kunna användasfriare, men detta löser inte alla problem.Om man tar från anslaget som är till för mottag-ningen och använder det till att förkorta handlägg-ningstiderna kan det innebära att verksamheterna vidförläggningarna blir lidande. Detta kan t.ex. innebäraatt undervisning, organiserad verksamhet och tera-peutisk vård blir lidande. Ett flexibelt utnyttjande avanslagen är en nödåtgärd. För att problemen ska lösaspå ett hållbart sätt menar vi att ytterligare medel iframtiden måste tillföras . Jag villockså i samband med detta framhäva att vad jag justsagt om medel inte innebär att kritikvad gäller många av de beslut som Migrationsverketfattar inte skulle kvarstå och att vi inte skulle anse atthandläggningen eller administrationen kan effektivi-seras.Fru talman! Det är mycket som jag skulle vilja taupp i dagens debatt. Jag skulle t.ex. vilja diskutera ettpar praxisbeslut vad gäller tvåårsregeln som nyligenfattats av . Där har man , efterdet att regeringen enligt sin egen uppfattning stärktdet rättsliga skyddet för kvinnor som misshandlats avsin partner under den tvååriga prövotiden, konstateratatt av misshandel och våldtäkt är enalldeles för att den utländska kvinnan skafå stanna. En svensk kvinna får samhällets skyddefter ett slag. För en utländsk kvinna räcker det intemed fem månaders misshandel. Detta och liknandebeslut vad gäller tvåårsregeln som Utlänningsnämn-den fattat stärker mig i min uppfattning att måste läggas ned.Den mest angelägna reform som just nu kan ge-nomföras på flyktingrättens område är att flytta överprövningen av asylärenden till förvaltningsdomstolaroch lägga ned . Därmed skulleden sökande och myndigheten ställas som parter motvarandra i en rättegång enligt normala processprinci-per. Ett av de svåraste rättssäkerhetsproblemen hosUtlänningsnämnden och är att mangrundar besluten på kunskap som enbart varit kändför nämnden eller verket och som inte delgivits densökande.Att lägga ned och föra överprövningen till förvaltningsdomstolar skulle betydaatt den asylsökande får del av allt material som be-slutet grundas på, att det kan ske en tillämpbar prax-isbildning på området och att likformigheten, förut-sägbarheten och därmed rättssäkerheten ökar. NIPUföreslog faktiskt i enighet att skaläggas ned. Vi har på omvägar hört att regeringenhar för avsikt att föreslå att behålla med en lätt ansiktslyftning. Men vadjag kan se finns det inte någon parlamentarisk majo-ritet för detta i riksdagen.Fru talman! har i förhandlingarnamed regeringen och sett till att erhåller extra ochUtlänningsnämnden . Eftersomdetta är en budgetdebatt har vi inte några reservatio-ner, vilket inte innebär att vi står bakom regeringensflyktingpolitik, som mycket riktigtpåpekade. Den kritiken återkommer vi till i denmigrationspolitiska debatten.Anf. 45 (m):Fru talman! Det är ju viktigt att vi alla inser detorealistiska i att underbudgetera så mycket som vi görför närvarande och att man åtminstone i ett senareskede är beredd att skjuta till mer pengar så att deasylsökande, de tillståndssökande, får den snabba ochrättssäkra handläggning som vi måste kunna ge demutan dessa långa väntetider som är så oerhört trauma-tiserande för oss alla - inte minst för de asylsökande.Vad sedan gäller asylprocessen som sådan har detväl varit helt klart att alla partier harvelat ha ett tydligt tvåpartsförhållande. Man vill ha enrättssäkerhet för den asylsökande som är större ochsom kan utvecklas mer. Över huvud taget vill man haen processordning i domstol eller som är mycketdomstolsliknande. Förvaltningsdomstolar är ju liteannorlunda än vanliga domstolar.Kriterierna måste vara snabbhet, rättssäkerhet,tvåpartsförhållande och allt detta som vi är överensom. Formerna för hur detta bäst ska organiseras kandiskuteras, men kriterierna måste vara glasklart upp-fyllda.Anf. 46 ():Fru talman! Kriterierna måste vara glasklart upp-fyllda, säger . säger hanatt han kan tänka sig att diskutera mycket domstol-sliknande former. Men om det är mycket domstol-sliknande former är inte dessa kriterier uppfyllda. Föross i och för andra partier som satt iNIPU, även för när han satt i denutredningen, var det självklart att Utlänningsnämndenskulle läggas ned för att vi skulle kunna få just precisden här rättssäkerheten så att inte myndigheten t.ex.ska kunna bestämma att den personen vill vi träffaoch höra och den personen vill vi inte träffa och höra.I min värld kan det inte finnas någonting som he-ter domstolsliknande former. Vi kan ha ett rättsvä-sende med domstolar, och då finns det inte domstol-sliknande former. Tanken på specialdomstolar tyckerjag inte är speciellt bra, framför allt inte när mantänker på rättssäkerheten, förutsägbarheten och möj-ligheten att få ta del av alla handlingar som domsto-len grundar sina beslut på.Anf. 47 (m):Fru talman! Varje processuell konstruktion som viska göra på detta område måste innehålla precis desaker som nämner. Det är självklart.Jag tycker att om man inte får till stånd en ordningdär de här kriterierna är uppfyllda, då är det ingen braordning. Där tror jag att vi är helt överens. Jag serinte så stor dramatik i själv konstruktionen av den härdomstolen. Huvudsaken är att kriterierna uppfylls ochatt effektiviteten och rättssäkerheten ökar. Det är förmig det primära.Att sedan har lite noja i fråga omUtlänningsnämnden må så vara. Det kan jag möjligt-vis ha respekt för även om jag tycker att man ocksådär jobbar efter bästa förmåga. Man har ju själv frånUtlänningsnämnden krävt att få ett tvåpartssystemoch muntliga förhandlingar, alltså en förvaltningslik-nande domstol. Sedan har det utvecklats i NIPU.NIPU har sedan fått en rad remissinstanser mot sig.Därför blev det ytterligare en utredning på UD, somockså har fått en rad kommentarer från olika remiss-instanser. får man försöka hitta en bra lösningsom uppfyller just de här kriterierna, som jag tror attvi är överens om.Anf. 48 ():Fru talman! Det låter ju lovande, som sagt. Vi äröverens om allt det här med rättssäkerheten och hurprocessen ska gå till, att det ska vara en tvåpartsförfa-rande. Så långt är vi helt överens. Sedan är det justdet här att det börjar komma glidningar om hur detska se ut, alltså domstolsliknande former osv. För ossär det otänkbart. Vi kan inte se varför vi just när detgäller utlänningsärendena och asylprocessen skaacceptera domstolsliknande former och varför vi inteska ha förvaltningsdomstolar och ett riktigt domstols-förfarande med den processordning som där finns.Det handlar om möjligheten för människor att fålägga fram sin sak och möjligheten för människor attkunna ifrågasätta t.ex. informationen om länderna.Den får ombuden inte lov att ta del av. Denligger oftast till grund för besluten.Jag tycker att det låter som att helt och hållet har bestämt sig för hur det ska seut utan att det faktiskt finns öppningar. De öppning-arna ska vi försöka bygga vidare på så att det somNIPU föreslog, nämligen att skaläggas ned och att vi inte ska ha någon specialdom-stol vad gäller utlänningsärenden, kanske kan bliförverkligat.Anf. 49 (m):Fru talman! , jag tror att det här be-reds på något sätt i . Jag vet intehur, och jag vet inte när ett förslag kommer, men jagär rätt säker på att regeringen inte gärna lägger framett förslag som man inte tror att man får en hyggligtbra majoritet för. Om regeringen skulle försöka sig pånågot sådant, tror jag att man gör en politisk dumhet.Anf. 50 ():Fru talman! Det som säger låterju lovande. Jag har hört ett ganska säkert rykte om attregeringen håller på att förbereda just en sådan pro-position där specialdomstol ingår.Jag tycker att uttalande är enväldigt klar och tydlig signal. Det som har nämnts idebatten om ger också braoch tydliga signaler till regeringen.Anf. 51 (m):Fru talman! Var nu försiktig med slutsatserna. Jaghar sagt att kriterierna för en processuell lösningmåste vara helt uppfyllda. Och dessa kriterier har jagförsökt att beskriva lite grann, och där tycks vi fak-tiskt vara överens. Jag kan inte se några motsättningarnär det gäller detta.Men vilken konstruktion man ska ha, om det skavara en specialdomstol, förvaltningsdomstolar ellernågon annan konstruktion, har jag inte bundit mig för.Jag vill bara att kriterierna ska vara uppfyllda. Det ärdet viktigaste.NIPU:s förslag har ju trots allt den nackdelen -det har många fördelar - att det blir tre instanser medkammarrätten som slutlig instans. Eftersom jag sattmed i denna utredning, så vet jag hur resonemangenfördes. Och tre instanser gör inte att asylprocessengår fortare, utan den blir längre och därmed kanskemer traumatisk, eftersom väntetiderna ökar. Men jag binder mig inte nu.Anf. 52 ():Fru talman! Det är intressant att följa vonEssens inre konventioner. Det handlar om kriterier,om liknande, om lösningar. Det är väldigt enkelt.Man tycker ju att en moderat politiker som undermånga år har jobbat med dessa frågor, som är välinsatt och som framför allt annars gärna brukar talaom rättssäkerhet, lag och ordning, osv. kunde kommamed ett konkret svar om han är för endomstol eller inte.Anf. 53 (m) replik:Fru talman! Jag utgår ifrån att , somär talesman, noggrant har läst alla re-missvar på NIPU:s utredning och också den utredningsom gjordes på UD. Om han har gjort det så ser hanockså att det finns konventioner på alla möjliga hållnär det gäller hur man ska lösa denna fråga.Jag är för en domstol, helt klart, men om det skavara en specialdomstol eller om det ska ske i förvalt-ningsdomstolssystemet återstår att se. Detta måste jagfundera vidare på beroende på de överväganden sommåste göras.Anf. 54 ():Fru talman! Det blir ett mycket kort anförande.Gustaf von sade att jag ska vara försiktig imina slutsatser och att han inte binder sig. Jag vill dåbara säga till att han kan känna , jag har uppfattat budskapet att vonEssen inte vill binda sig.Men däremot vill jag säga till det faktiskt är skillnad på en myndighet som är och en specialdomstol och sedande vanliga domstolarna. Vi förordar att ska läggas ned och att man ska gå över tillförvaltningsdomstolar.Vi kan konstatera att den här diskussionen kom-mer att fortsätta. Och jag vill återigen säga att den härdebatten faktiskt blivit en signal till regeringen menockså en signal för oss att vi måste sätta oss ned ochdiskutera frågan om vara ellericke vara.Anf. 55 (m) replik:Fru talman! som nämndkommer ju under alla omständigheter att läggas ned.När det gäller detta att rusa runt och kräva nedlägg-ning av vill jag säga att vi ju allaär överens om att i dess nuva-rande form ska läggas ned. Det gäller ju bara vi fårregeringen att bereda ett ärende som innebär att dekriterier som vi har ställt upp, och jag tror faktiskt attvi har samma kriterier, uppfylls. Sedan kan man dis-kutera om det ska vara en specialdomstol - då får vitvå instanser, vilket kanske är tillräckligt och välavvägt - eller om vi ska gå förvaltningsvägen - då fårvi tre eller kanske, enligt vissa remissinstanser, t.o.m.fyra instanser därför att kammarrätten ju också har enregeringsrätt över sig, och kammarrätten antyder inte kan vara slutinstans. Det gäller alltså atttänka sig för här och problematisera och framför alltläsa de olika remissinstansernas invändningar, efter-som det ju är jurister som har tittat på detta. Detta ärinte bara politik, utan det är också juridik, och det ärdärför som jag ännu inte har bestämt mig.Anf. 56 ():Fru talman! Jag satt också i NIPU, och först varalla partier överens om att man skulle lägga ned och i stället ha domstolar. Menefter ändrade sig majoriteten. Socialdemokra-terna, och sade i detta fallatt det ska vara domstolsliknande former. Moderater-nas sätt att agera förvånar mig, att de är emot special-domstolar. När det gäller själva processen sade manfrån majoriteten att första instans ska vara . Minoriteten hade en annan uppfattning,nämligen att man skulle lägga de positiva beslutenhos , men första instans skulle varalänsrätten, och andra instans kammarrätten. Jag är förvånad över att man ändrade detta och säger attdet ska vara domstolsliknande former.Anf. 57 (m):Fru talman! , vi satt ju i samma ut-redning, och vi kan inte ha kommit fram till så oer-hört olika slutsatser. Majoriteten förordade i NIPU attdetta skulle läggas i andra instans, i länsrätt, medöverprövning till kammarrätt - då krävs prövnings-tillstånd. Det blir då tre instanser.Detta är väl domstolsformer och inte domstolslik-nande former? Detta är precis som vi alla har sagt.Det är domstolar. Sedan hade vi olika uppfattningarom hur första instans skulle se. Men om antyder att majoriteten inte vill ha domstolar ifråga om detta så måste hon ha läst NIPU:s slutbetän-kande på ett konstigt sätt.Anf. 58 ():Fru talman! påstår att jag harläst NIPU:s slutbetänkande på ett konstigt sätt. Menjag har läst det, och vi var överens om att det ska varadomstolar. Men varför kallar man länsrätten ochkammarrätten för specialdomstolar. Man byter utorden och säger att man vill ha specialdomstolar.Under den första tiden var vi överens att detta skulleprövas i länsrätten och i kammarrätten. Men vi tyckerinte att det är tre instanser utan två instanser som harhuvudbeslutet. Första instans ska vara länsrätten ochandra instans ska vara kammarrätten. Jag ser inte attdet är tre instanser. ska ta hand omde positiva besluten, och domstolen ska ta hand omde negativa besluten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:45 Godkännande av rådsbeslut om ändringav systemet för gemenskapernas egna medelJustitieutskottets betänkanden2000/01:JuU8 Ändring i brottsbalken2000/01:JuU1 Utgiftsområde 4 Rättsväsendet6 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 1 december2000/01:156 av () till utbild-ningsminister inom läraryrket2000/01:157 av () till utbild-ningsminister av den högre utbildningen2000/01:158 av () till utbild-ningsminister för praktiska yrken2000/01:159 av () till utbild-ningsminister moment i grundskolan2000/01:160 av () till utbild-ningsminister /01:161 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonFriskolor för vuxenutbildning2000/01:162 av () tillmiljöminister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 5 december.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 30 november2000/01:319 av () till näringsmi-nister för körkortsprov2000/01:320 av () till statsrådet skola2000/01:321 av () till statsrådet verksamhet för asylsökande barn i för-skoleåldern2000/01:322 av () till finansministerBosse RingholmPremiesparfonden2000/01:323 av () till finansministerBosse RingholmPremiesparfonden och generationsfonder2000/01:324 av () till miljömi-nister för vattendomar2000/01:325 av () till miljöministerKjell LarssonMiljösanering i översvämningsdrabbade områden2000/01:326 av () till utbildningsmi-nister tonsättarskola2000/01:327 av () till utbild-ningsminister för studenter med barn2000/01:328 av () till socialmini-ster av dextropropoxifener2000/01:329 av () till socialministerLars EngqvistKostnader för hörapparater2000/01:330 av () till justitieministerThomas BodströmBlodprovstagning på unga vid misstankeom narkotikabruk2000/01:331 av () till jordbruksmi-nister i djurfoderden 1 december2000/01:332 av () till miljöministerKjell LarssonNya infallsvinklar i Agenda 21-arbetetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 5 december.8 § Kammaren åtskildes kl. 11.39.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 34 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.