prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Med denbeslutsordning som planeras för strukturfondsområ-de 1 är det inte möjligt att tillämpa samma metod.Jag vill återgå till den penningmässiga jämförel-sen. Man får där inte i ena stunden hänvisa till beloppför och i nästa stund till årsbelopp. Enligt debesked som vi har fått kan tvivelsutan avmedlen till målområde 1 användas för landsbygdsut-veckling.I den programperiod som strax kommer att varaavslutad har mål 6-området varit missgynnat. Endasten fjärdedel av Leadergrupperna fanns i nuvarandemål 6-område. Det berodde inte på att det saknadeskraftfulla utvecklingsplaner i det området utan på attregeringen inte hade förhandlat till sig mera Leader-pengar just för mål 6-området.Man känner som sagt stor oro inför hur man skakunna fortsätta med detta arbetssätt. Jag har inte fåttnågon riktig bekräftelse på att det ska vara möjligt. Vifår väl återkomma till den här debatten då vi får be-sked från kommissionen ifall den godtar det förelig-gande förslaget.Anf. 42 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara säga att det självklartinte är min mening att försöka dölja de här siffrorna.Jag säger att det gäller 600 miljoner för hela sjuårspe-rioden och 7 miljoner när det gäller Leader.När vi räknar om det ska vi ställa 80 miljonerper år i förhållande till 7 miljoner . Det blir enriktig jämförelse, därest man klarar att hantera fråganpå det sätt som vi föreslår.Men jag vill också i all ödmjukhet säga att omEG-kommissionen inte accepterar detta, måste vihitta en annan lösning. Vi förutsätter att den gör det,men vi får avvakta besked på den punkten.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på interpellation 1999/2000:113 omsvenska STASI-agenterAnf. 43 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta i syfte att få reda på omsvenskar eller andra eventuellt finns upptagna i STA-SI:s register över spioner med verksamhet riktad motSverige.Bakgrunden till frågan är att det i dansk press fö-rekommit uppgifter om att danska myndigheterkommer att granska olika register från f.d. Östtysk-land för att kontrollera om danskar eller andra bosattai varit agenter för . att det på goda grunder kan misstänkas attSTASI hade agenter i . Det har dock enligtSten i svensk debatt inte framkommit attsvenska myndigheter begärt tillträde till STASI:sregister.STASI bedrev underrättelseverksamhet i en om-fattning som torde sakna motstycke i historien. Det ärdärför av stort intresse både för nutidshistorisk forsk-ning och från säkerhetspolisiär synpunkt att ta reda påså mycket som möjligt om organisationens verksam-het.I dag - efter murens fall - finns möjligheter attstudera för att klarlägga vilken verk-samhet som bedrev och vilka som deltog iden.Under den tid som existerade hördedet till Säkerhetspolisens reguljära verksamhet attkartlägga och förhindra verksamhet i denmån den riktade sig mot . Säkerhetspolisenhar också efter fortsatt attundersöka denna verksamhet.Jag har inhämtat att Säkerhetspolisen från det attmuren föll och arkiven öppnades gjort stora ansträng-ningar för att få fram material som kan vara intressantför svenskt vidkommande. Man har vid sina efter-forskningar bearbetat ett tjugotal ärenden som be-traktats som intressanta. I några fall har förundersök-ningar inletts. Dessa har dock lagts ned med motive-ringen att brott inte kunnat styrkas eller att misstänktabrott varit preskriberade.Allt som kan göras för att hitta intressanta upp-gifter är ännu inte gjort, och Säkerhetspolisen fort-sätter därför sitt arbete. Regeringen har en fortlöpan-de dialog med Säkerhetspolisen om hur regeringen påbästa sätt kan stödja detta arbete.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka ministern för ett tydligtoch bra svar. Jag riktar ingen kritik mot age-rande i det här fallet. Bakgrunden är, precis som stats-rådet säger, att bedrev en jämfört med andraländer närmast unik underrättelseverksamhet. Förnågon månad sedan publicerades i uppgifterom att ett femtiotal danskar kunde finnas i . I har man kommit fram till antalet 30,men det har ökat under de senaste dagarna.Jag tror och hoppas att har skött det här påett tillfredsställande sätt, men jag har ändå, fru tal-man, några frågor. Enligt uppgift som jag fick här-omdagen har det kommit fram nya dataregister, somman ännu inte har kunnat tolka. Det har även tillTyskland från kommit flera register som harsålts av förutvarande chefer inom som ettslags garanti för deras fortsatta överlevnad.I dag fick jag reda på något som faktiskt är rättintressant. I försökte man 1995 att starta för att se huruvidaschweizare finns i de här registren. Det har då uttalatsatt tyskarna baserat på STASI-lagstiftningen intelämnar ut uppgifter av den här arten till icke Natolän-der.Jag vet inte om statsrådet känner till detta, menom det är så här har inte fått alla de uppgiftersom vi kanske skulle behöva ha.Till sist har jag en fråga om preskription. Såvittjag förstår har man i och olika långapreskriptionstider för spionbrott beroende på hur starkmisstanken är och hur avancerat brottet kan misstän-kas vara. har ansett sig inte kunna inleda för-undersökningar därför att brotten är preskriberade.Har vi samma preskriptionstid för alla spionbrott,eller tillämpar vi en gradering?Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Det som vi talar om är ett arkiv somomfattar ett oerhört stort material. Enligt en uppgiftsom jag har handlar det om . Dess-utom tror man att redan har hunnitförstöras innan DDR upplöstes. Det är alltså ett oer-hört omfattande material som vi talar om.Det arbete som bedriver har man, som jagnämnde, hållit på med ända sedan murens fall. Detfinns dessutom öppet redovisat i verksam-hetsberättelser . Det äralltså ett ganska tidskrävande och svårt arbete. Somjag nämnde fortsätter det kontinuerligt.Möjligheterna att få tillgång till arkivet styrs av ensärskild lagstiftning som har antagit. Ensärskild myndighet administrerar handhavandet av dehär registren. Svenska arbetar i samverkanmed den myndigheten.Som jag sagt har regeringen all anledning att följadet här arbetet för att se på vilket sätt den, om såbehövs, kan underlätta det. Det kommer säkert att talång tid innan vi vet att vi har fått den informationsom vi är intresserade av.När det sedan gäller möjligheterna att väcka åtalmot personer vill jag säga att preskriptionstiderna ärrelaterade till brottets grovhet. Hur som skaha förflutit för att brottet ska vara preskriberat ellerinte är alltså helt beroende av om det är ett grovt ellerett mindre grovt brott. Det finns naturligtvis en riskatt en hel del av det material som man får fram är avgammalt slag.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar framför allt för det sistsagda. förnuftet säger att preskriptionstidenbör vara längre om det gäller misstanke om ett grovtspioneribrott.Jag vill trots allt upprepa det som jag berättadevad gäller . Jag har fått ett fax frånSchweiz nationalråd, enligt vilket man där har blivitnekad att få ta del av handlingar därför att Schweizprecis som är ett icke Natoland.Jag vill poängtera detta, så att vi inte löper riskenatt tro att vi har fått se alla register - men vissa regis-ter stoppas från att lämnas ut av det skälet att Sverigeinte är medlem i Nato.Är det så att regeringen gör som det har sagts isvaret, dvs. använder andra kanaler för att få tillgångtill alla register där eventuella svenska STASI-agenterkan förekomma?Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! Om det är fråga om ett grovt brott ärdet långa preskriptionstider. Men det är inte bara avintresse att få fram information om aktiviteter somfortfarande har rättsligt intresse, det är lika viktigt attvi klarlägger vad som har förekommit när nu möjlig-heten öppnar sig.Det finns olika regler som har satts upp av dentyska staten i lagstiftningen som styr tillgången tillSTASI-arkiven, bl.a. finns regeln om förhållandet tillNatoländer men också till de länder som deltar iVEU-arbetet. Det finns även andra regler som regle-rar verksamheten. Vi utnyttjar naturligtvis alla demöjligheter som den tyska lagstiftningen öppnar förSveriges vidkommande att få den information vibehöver.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:118 omjäviga nämndemänAnf. 48 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vad regering-en avser att göra när det gäller jävsregler för nämn-demän. Interpellationen leder även in på frågan vadsom gäller när en nämndeman visar sig vara olämpligför sitt uppdrag. Jag kommer därför i mitt svar attberöra bägge dessa områden.Bestämmelserna om jäv är gemensamma för alladomare och omfattar även nämndemän. Syftet medreglerna är allmänt sett att utesluta en domare frånhandläggningen av ett mål i vilket hans relation tillnågon av parterna eller till det målet rör kan innebärarisk för partiskhet. Som exempel på omständighetersom kan grunda jäv kan nämnas att domaren är närasläkt med någon av parterna eller har ett starkt eko-nomiskt intresse i målets utgång. Frågan om jäv före-ligger måste prövas i varje fall för sig. Jävet måstealltid grunda sig på förhållandena i det aktuella målet.Det finns inga planer på att förändrajävsbestämmelserna. Således finns det inte hellernågra planer på att göra skillnad mellan nämndemänoch andra domare när det gäller jäv.När det gäller frågor som rör en nämndemanslämplighet för sitt uppdrag är situationen annorlunda.För att vara valbar till nämndeman måste man upp-fylla vissa formella krav. Något krav på lämplighetför att tjänstgöra som nämndeman har inte lagfästs.Det har ansetts onödigt, eftersom man har utgått frånatt endast personer som är lämpade för uppdraget kanförväntas bli valda. Även om så är fallet, kan detnaturligtvis uppkomma något under tjänstgöringsti-den som gör att den valde är lämplig. Detfinns i sådana fall ingen möjlighet att återkalla upp-draget. Det har anförts att domstolen i stället kan låtabli att kalla in nämndemannen till tjänstgöring. I ettlagstiftningsärende rörande nämndemäns behörig-hetsvillkor ansågs t.ex. att en nämndeman som för-sätts i konkurs kan undantas från tjänstgöring så längekonkursen pågår (se prop. 1969:44 s. 378). Det falletatt en nämndeman är misstänkt för ett inte helt baga-tellartat brott nämns i litteraturen (Fitger, Rättegångs-balken s. 4:17) som ett skäl för rätten att undanta ennämndeman från tjänstgöring.Möjligheten att undanta en nämndeman fråntjänstgöring är alltså inte reglerad i lag. Det är inteklart i vilka fall möjligheten kan tillämpas och vilkaomständigheter som ska anses innebära att en nämn-deman är olämplig för sitt uppdrag. Det kan dessutomifrågasättas om en domstol bör kunna undanta ennämndeman från tjänstgöring om den omständighetsom anses göra nämndemannen olämplig var kändnär han eller hon utsågs.Nämndemännen spelar en viktig roll som en delav det svenska domstolsväsendet. Det är mot denbakgrunden mycket otillfredsställande att rättslägetpå dessa punkter är oklart. Möjligheterna att ta omhand frågor om nämndemäns lämplighet på ett ge-nomtänkt sätt bör därför enligt min mening utredasnärmare. Även andra frågor om nämndemän bör bliföremål för utredning, såsom frågor om nämndeman-nakårens sammansättning. Jag anser att det finns ettbehov av att utveckla nämndemännens roll i syfte attstärka och förbättra nämndemannainstitutet. Även närdet gäller nämndemannainstitutet är det viktigt attregelverk m.m. moderniseras i samband med moder-niseringen av domstolsväsendet i övrigt.Sammanfattningsvis är mitt svar till jag delar hennes uppfattning att lekmannarepre-sentationen i våra domstolar är viktig. Jag övervägerdärför att låta en utredning titta på frågor som rörnämndemannainstitutet, bl.a. för att se till att det finnsklara regler om när en nämndeman kan undantas fråntjänstgöring.Anf. 49 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för svaret. Eftersom tiden är pressad ska jaghålla igen något.Jag ser det som positivt att justitieministern upp-märksammar problemen och att man nu funderar påatt tillsätta en utredning som ska se över problemen.Jag ska ge en bakgrund - även om vi inte ska diskute-ra enskilda fall - till varför jag väckte interpellatio-nen.Jag läste en tidningsartikel där en ansågatt en nämndeman skulle räknas som jävig eftersomhan hade varit dömd för ett grovt brott se-dan. Först och främst tyckte jag att det var underligtatt man över huvud taget diskuterade jävsfrågan, härvar det fråga om lämplighet. Men detta väckte fråganom det skulle vara omöjligt att vara nämndeman omman har varit dömd för ett grovt brott och om detfinns några regler. När jag började se över fråganfann jag att jag inte kunde finna någon reglering. Dettyckte jag var allvarligt.Det är viktigt att diskutera vad det innebär att varaen lämplig nämndeman. Om det ska vara en bredsammansättning bland nämndemännen som repre-senterar olika delar av samhället, anser åtminstone jagatt bara det faktum att man tidigare i sittliv har blivit dömd inte kan innebära att man absolutinte skulle få tjänstgöra som nämndeman längre frami livet.Just för att jag mötte detta fall och började titta pådet märkte jag att det fanns en brist, och jag kändemig osäker. Därför är jag tacksam för svaret att manska se över problemen.Vi ska vara otroligt rädda om nämndemannain-stitutet. när vi ser över och gör förändringar idomstolarnas organisation är det ett utmärkt tillfälleatt också se över nämndemannainstitutionen. Då skavi ta med dessa frågor, så att det kan bli en ordentligreglering där det framgår exakt hur nämndemännenska utses och på vilka grunder de ska kunna avstäng-as. Det är klart olämpligt att en helt på egenhand kan bestämma sig för att utestänga någon somäven fullmäktige och det nominerande partiet anservara lämplig. när lagmannen har bestämt sig blirnämndemannen heller aldrig kallad. Det är otillfreds-ställande att det kan vara så.För tids vinnande ska jag tacka så mycket för sva-ret, och jag ser fram emot att utredningen ska kommatill stånd.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.14 § Svar på interpellation 1999/2000:124 ombesparingar inom rättsväsendetAnf. 50 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att säkerställadomstolarnas möjligheter att utföra sina arbetsupp-gifter trots minskade resurser och omorganisationer.Rolf tar i sin interpellation inled-ningsvis upp skrivelse till Justitie-departementet om arbetet med domstolsväsendetsresursanvändning , där det sägs attca 350 anställningar kommer att beröras av neddrag-ningar inom domstolsväsendet.Skrivelsen innehåller en redogörelse med ut-gångspunkt för det arbete under hös-ten har bedrivit med utgångspunkt från de budgetra-mar har fastställt och i syfte att bedömaresursbehovet för domstolarna de kommande tre åren.På grundval av handlingsplaner för treårsperiodensom har utarbetats av domstolscheferna har genomfört budgetkonferenser där verket idialog med domstolarna har prövat om de budgetarverket föreslagit går att realisera. En utgångspunkt ibudgetarbetet har varit att varje domstol vid utgångenav ska ha en grundorganisation och beman-ning som är anpassad till måltillströmningen. Enannan utgångspunkt är att personalneddragningar sommotiveras av verksamhetens förändrade behov sålångt som möjligt ska ske genom naturlig avgångeller pensionsersättning.Domstolsverket gör, som jag redan har nämnt, be-dömningen att ca 350 personer kommer att beröras.Dessa uppgifter är, vilket betonas av verket, ännu sålänge osäkra. Jag kommer att bevaka att de personal-neddragningar som bör göras så långt det är möjligtsker genom åtgärder som inte innebär uppsägningar.Det är dock nödvändigt för domstolsväsendet att haen personalstruktur som är anpassad till verksamhe-tens krav så som de ser ut i dag.Regeringen anser att det är av största vikt att verk-samheten vid våra domstolar bedrivs på ett rättssäkertoch effektivt sätt. Domstolarna ska självfallet ha deresurser som behövs för detta. Lika självklart är attdomstolarna ska utvecklas och anpassas till de kravverksamheten ställer. Regeringen kommer som tidi-gare aviserats att återkomma i vårpropositionen medsin bedömning av domstolarnas resursbehov för denärmaste åren.Vid sidan av det pågående budgetarbetet utrederDomstolsverket efter samråd med berörda domstolarförutsättningarna att på olika håll i landet genomföras.k. domkretsreformer samt möjligheterna till sam-manläggning av mindre tingsrätter.Detta arbete har inget samband med budgetarbe-tet. Det är helt och hållet motiverat av behovet attsäkerställa en organisation som möjliggör dömandeverksamhet av fortsatt hög kvalitet i hela landet.Jag delar utgångspunkt att dom-stolar med lokal förankring är viktigt. Detta är juockså en av utgångspunkterna i det pågående föränd-ringsarbetet för domstolsväsendet. En annan likaviktig utgångspunkt är att medborgarna ska ha till-gång till en dömande verksamhet med hög kvalitetoavsett var i landet man bor. Ett bra sätt att åstad-komma både hög kvalitet och hög tillgänglighet ärenligt min uppfattning att bedriva verksamhet i fleradomstolar med gemensam domkrets. Jag ser därförmed tillfredsställelse att sådana diskussioner nu tasupp på flera håll i landet.Som jag har framhållit tidigare kankraven på en modern domstolsorganisation innebäraatt en tingsrätt bör läggas samman med en annan,t.ex. när målunderlaget är för litet för att skapa bär-kraftiga domstolsenheter eller när domstolarna liggergeografiskt nära varandra. Regeringen avser inomkort att uppdra åt att vidta åtgärderför en sammanläggning av medSollentuna tingsrätt. Beslutet aviserades i budgetpro-positionen för . hade inte någrainvändningar mot vad regeringen föreslagit i dendelen (prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:JuU1, rskr.1999/2000:78). I bereds dess-utom förslag om sammanläggningav med en annan tingsrätt.Sammanfattningsvis avser regeringen att i sam-band med vårpropositionen redovisa vilka resurser vibedömer att domstolsväsendet behöver för de när-maste åren. avser regeringen atttill redovisa en handlingsplan för det fort-satta förändringsarbetet inom domstolsväsendet.Handlingsplanen kommer att ange hur det goda i dennuvarande organisationen så långt möjligt kan bibe-hållas som vi får en organisation som kangarantera kvaliteten i verksamheten även i framtiden.Anf. 51 ():Herr talman! Jag tackar justitieministern för detsvaret. Det är väl möjligen med blandade känslor somjag har tagit del av detta, men i huvudsak tycker jagatt det som här är skrivet verkar väldigt positivt.Egentligen kan man ibland undra varför man blir såoroad och nästan skärrad när man är ute bland landetsdomstolar när man tar del av de handlingar och dekla-rationer som vi får här i riksdagen.Det är t.ex. oerhört bra att det står att domstolarnasjälvfallet ska ha de resurser som behövs för detta,nämligen att bedriva verksamheten på ett rättssäkertoch effektivt sätt, att det ska vara fortsatt hög kvaliteti hela landet och att domstolarna ska ha lokal förank-ring. Det finns naturligtvis ingenting att invända motdetta.Därför skulle jag vilja försöka konkretisera fråge-ställningen något. Jag har hört att det sägs att dom-stolarna har ett konkret sparbeting rätt av på 10 %.Detta har tagit sig det uttrycket att Högsta domstolensordförande, justitierådet , har skrivittill följande: "Men vi kan med storsannolikhet förutsäga att en minskning av antaletrevisionssekreterare med tre eller snarare fyra, dvs.cirka 10 procent av föredragandekåren, kommer attmedföra en minskad målavverkning och ökade balan-ser. - - - Vi kommer också att överväga att av bespa-ringsskäl föreslå regeringen att inte återbesätta tvåjustitierådstjänster när två ledamöter avgår /2001. Om antalet ledamöter sålundanedgår från 18 till 16, kommer detta givetvis att ökasannolikheten för de konsekvenser som nämnts. "Det här är, tycker jag, ett väldigt konkret uttryckför de problem som uppkommer hos domstolarnamed de generella sparbetingen, som egentligen, somjag ser det, inte verkar träffa på något konkret sätt.Rent generellt ska man så att säga dra ned. Jag harväldigt svårt att se att det känns som ett angelägetsamhällsreformsbehov att dra ned antalet ledamöteroch tjänstemän i landets högsta domstol. Det är vältvärtom väldigt angeläget att den domstolen ska fun-gera bra och att väntetiderna där inte nu ska öka yt-terligare. De är ju redan långa och besvärande, mentydligen ändå hyggligt hanterbara. Det skulle jagalltså vilja få förtydligat, om det är möjligt.Anf. 52 Justitieminister ():Herr talman! Den debatt som har förekommit ibl.a. medier, och med utgångspunkt från reflexioneroch synpunkter som företrädare för domstolsväsendethar framfört, har ju haft sin utgångspunkt i det un-derlag som arbetade fram för att haför en dialog med företrädarna för de olika domsto-larna. Det underlaget utarbetade ju Domstolsverketutifrån de beslut som har fastslagit vadgäller ramarna för domstolarnas verksamhet. Det varju naturligtvis den utgångspunkten som Domstolsver-ket måste ha för det budgetarbete som inleddes.Det generella sparbetinget, som det, var alltså en utgångspunkt för ett budgetar-bete som har pågått ett tag och som har utförts i endialog mellan och företrädarna fördomstolarna. Det har syftat till att se på vilket sättvarje enskild domstol kan anpassa sin verksamhetefter de givna ekonomiska ramarna.Det har naturligtvis lett till behovet av justeringaråt olika håll. En del domstolar har haft möjlighet attgöra ytterligare anpassningar, medan andra har haftsvårare att göra det. När det gäller Högsta domstolenär den information jag har inhämtat att det som man idenna dialog har kommit fram till har accepterats avHögsta domstolen.Till detta kommer att den dialog som harförts har förts utifrån de beslut som hittillshar fattat. Det är därför jag också understryker attregeringen ju har aviserat att vi återkommer med enny bedömning. Det arbetet pågår nu i Regeringskans-liet, och resultatet av det kommer vi att se i vårpropo-sitionen och senare i höstpropositionen.Mot bakgrund av bl.a. det värdefulla arbete somDomstolsverket har utfört i dialog med domstolarnahar vi ett underlag att utgå ifrån i den framtida dis-kussionen om domstolarnas resursbehov.Anf. 53 ():Herr talman! Ska man förstå detta på det viset attdomstolarnas resursbehov ska styras av den verksam-het de bedriver, att vi inte av statsfinansiella skälbehöver krympa domstolsorganisationen? Det är enfråga.Sedan förstod jag inte om det är så att HD ochDomstolsverket har kommit överens om att HD del-vis ska monteras ned.Det finns en annan problematik i svaret som görmig lite bekymrad. Det är det resonemang som justi-tieministern har tagit upp vid olika tillfällen, nämli-gen att man ska sprida på tingsrätterna under någotslags enhetlig domkrets som är vidare än den somgäller . Det är ett omvänt tingsställeresonemang,eller vad det nu är. Eller är det som i fråga om åkla-garna, att vi kan ha verksamheten ute på olika ställenmen att vi har en central administration? Det skulle iså fall göra mig mycket bekymrad om det är det manär ute efter. Vad är det egentligen som ligger bakomde organisatoriska tankegångarna?Anf. 54 Justitieminister ():Herr talman! Självklart är det verksamhetens kravpå resurser som ska avgöra vilka resurser domstol-sväsendet ska ha. Men i ett läge där statsfinansernavar sådana att vi var tvungna att ta reda på var detfanns möjlighet att göra effektivitetsvinster och görakostnadssänkningar var det naturligtvis en angelägenuppgift även när det gäller rättsväsendets myndighe-ter. Jag vill erinra om att den bedömningen gjordes dåatt rättsväsendet inte hade utrymme att göra någrastörre neddragningar, till skillnad från mången annanstatlig verksamhet. handlar det om att ocksåutnyttja de fortsatta möjligheter som finns till effekti-visering och rationalisering, förändringar av verk-samhetens arbetssätt för att anpassa det efter tidenskrav.