prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — Möjligen kanpolitiken sedan korrigera för de grupper för vilkadetta eventuellt inte gäller.Det är alltså en grundläggande skillnad i synsättetsom på det här viset syns i hur vi hanterar de kollek-tiva hemförsäkringarna.Det är inte första gången som frågan kommer tillkammaren. Vi har, vilket finns återgivet i betänkan-det, under de senaste riksdagsperiodernahaft frågan uppe och det har faktiskt varit sammareservationstext. Det intressanta för protokollet kanmöjligtvis vara att notera att det varje gång har varitolika partier som stått bakom samma text. Året förevalåret gällde det fem riksdagspartier, treoch fyra. Kanske säger det en del om partiernasstringens i den typen av frågor.För räkning yrkar jag bifall till re-servation 2. Naturligtvis står vi bakom också övrigareservationer men för tids vinnande nöjer jag migmed att yrka bifall till reservation 2.Anf. 82 PER ():Fru talman! Betänkandet handlar, som vi hört, omfinansmarknads-, försäkringsrörelse- och kreditupp-lysningsfrågor. Kanske föreligger en större samsynnu, möjligen med det undantag som , mellan regeringspartiet och oppositionsparti-erna än vad reservationerna till äventyrs kan antyda.Bakom denna förmodan ligger det faktum att ut-skottsmajoriteten i flera fall hänvisar till pågåendeutredningar, vilket torde innebära antingen att lagför-slag kommer eller också att åtminstone regeringspar-tiet här i är berett att justera i propositio-nerna när de väl kommer.Vad gäller kollektiva hemförsäkringar har vi härfått en historisk bakgrund. Naturligtvis är detta enkänslig fråga, inte minst för regeringspartiet. Menäven där hänvisas det till en kommande försäkrings-avtalslagstiftning. Vi får väl se vad som kommer ut urdetta.Vad gäller kreditupplysningar hänvisas det till enproposition som ska komma . Jag ska stanna uppnågot inför den.Angående kreditupplysning och uppgifter omekonomisk brottslighet har från vårtparti motionerat. får uppenbarligeninte ett sådant förhållande som ett långvarigt straff förallvarlig ekonomisk brottslighet registreras. Dettamåste rimligtvis, fru talman, vara fel. Egentligen ärjag förvånad över att det har kunnat vara så här såpass länge.Nu hänvisar utskottsmajoriteten till Bulvanutred-ningen och dess betänkande och skriver:"Utredningen föreslår att kreditupplysningsföretagenskall ges möjlighet att förmedla uppgifter om laga-kraftvunna domar och godkända strafföreläggandenavseende ekonomisk brottslighet. "Detta är nog en tillräcklig skrivning eftersom detligger i kreditupplysningsföretagens intresse att gerelevanta upplysningar.Fru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillsocialdemokraternas representant här:1. Varför har det dröjt så länge?2. Kan vi lita på att den kommande propositionenkommer att innehålla detta?3. Om så inte är fallet, är då socialdemokraterna häri beredda att se till att lagförslaget änd-ras i denna riktning?Det här är några enkla frågor som jag är intresse-rad av att kommenterar.Till sist vill jag bara nämna att beträffande vårt,tillsammans med övriga borgerliga partier, gemen-samma särskilda yttrande angående avgiftsinforma-tion till fondsparare skiftar motiven en del. Vi för vårdel var inte principiella motståndare men vi ville seatt lagstiftningen skulle komma att gälla gemensamtoch inom den gemensamma marknaden iEU. På så sätt ville vi undvika konkurrensnackdelaroch att detta skulle försvåra för svenska aktörer påfinansmarknaden. Ett sådant förslag kommer också,enligt uppgift från , från EU, såvi hade gott kunnat vänta.Fru talman! Vi står bakom de reservationer som vihar tillsammans med andra partier men för tids vin-nande yrkar jag bifall enbart till reservation 4.Anf. 83 ():Fru talman! I detta betänkande behandlar utskottetmotioner från den allmänna motionstiden, samman-lagt elva stycken. Motionerna behandlar vissa fi-nansmarknads- och försäkringsrörelsefrågor samtvissa frågor som rör ren kreditupplysning.Inom det aktuella området, som detta betänkandeomfattar, pågår det en hel del aktivi-teter, dels i form av utredningar, dels i form av över-väganden inom . På sedvanligt sätthar utskottsmajoriteten inte velat föregripa dessaöverväganden och pågående utredningar, utan manhar avstyrkt berörda motioner i avvaktan på vad somkomma skall när resultaten från dessa utredningar ochöverväganden levereras.Bl.a. tillkallade regeringen en parlamentariskkommitté som ska lämna förslagpå den framtida konsumentpolitiken. Av direktivenframgår det att kommittén ska analysera målen ochmedlen för konsumentaspekterna inom bl.a. områdetfinansiella tjänster. I detta ingår också frågan om nugällande informationskrav är tillräckliga. Kommitténska lämna sitt förslag innevarande år.Den s.k. , som Per Landgrennämnde, har lämnat sitt betänkande som bl.a. berörvilka uppgifter som kreditupplysningsföretagen harrättighet att förmedla till frågeställaren, alltså omfatt-ningen och vad som får ingå. Utredningen berör bl.a.uppgifter om lagakraftvunna domar och godkändastrafförelägganden avseende ekonomisk brottslighet.Betänkandet har remissbehandlats och övervägs förnärvarande inom Justitiedepartementet.Det har här ställts frågor om varför det dröjer sålänge. Det kan man alltid tycka om man har bråttomoch vill att det ska komma fram någonting. Men dettaär ett känsligt område som berör integritetsfrågor, vadsom ska lämnas ut och vad som ska utelämnas.Det har funnits all anledning för regeringen attavvakta med remissbehandlingen så att man får engrundlig genomgång av detta och kan lägga fram ettförslag som är ordentligt övervägt. Jag vet inte exakt vad den innehåller,men jag förväntar mig naturligtvis att den harmonise-rar med utredningen och med det som remissinstan-serna har sagt. Därför svarar jag inte på den sistafrågan, utan jag återkommer när jag har sett proposi-tionen.Utskottsmajoriteten har en positiv skrivning om-kring mindre marknadsplatser med regional anknyt-ning och särskilda marknadsplatser för aktier i mindreoch medelstora företag. Jag vill understryka att detgivetvis krävs ett rimligt marknadsunderlag för attdessa marknadsplatser av varierande storlek och medolika inriktning ska kunna bildas.Bengt Silfverstrand berör i sin motion Fi703 ettproblem som innebär att efter slutförd skuldsanering får för-medla uppgifter om tidigare skuldsättning, vilket -som motionären påpekar - kan medföra förödandekonsekvenser för den enskilde. På Justitiedeparte-mentet pågår det en översyn av vissafrågor rörande just skuldsanering. Motionärens fråga- som är mycket viktig - behandlas i detta samman-hang, varför utskottet avser att avvakta detta över-synsarbete.I detta betänkande behandlas dessutom några mo-tioner av ständigt återkommande art, nämligen mo-tioner från moderat håll som ondgör sig över fackfö-reningsmedlemmars möjlighet att få ett gott hemför-säkringsskydd till en mycket förmånlig kostnad -tog upp detta i sitt huvudanförande.Med en papegojas envishet återkommer dessa motio-ner med samma syfte, nämligen att förbjuda möjlig-heterna att teckna dessa försäkringar på för den en-skilde mycket förmånliga villkor.Möjligheten att teckna kollektiva hemförsäkringarhar i olika sammanhang prövats och har inte vid nå-got tillfälle bedömts att komma i konflikt med gällan-de lag. De försäkringar av denna art som under desenaste åren tecknats har dessutom haft s.k. reserva-tionsrätt, vilket i sak innebär att den enskilde kanavstå från en försäkring för att t.ex. undvika dubbel-försäkring eller av annan orsak, exempelvis att manhelt enkelt inte vill ha försäkringen. Där kan alltsåden enskilde göra ett fritt val.Nämnas kan i detta sammanhang att försäkringarav kollektiv art faktiskt förekommer inom andra om-råden än inom det fackliga området. Det är inte ovan-ligt att den som prenumererar på en jägartidning er-håller jägarförsäkring som en del av tidningsprenu-merationen utan att man kan skilja ut den från pre-numerationsavgiften - bara för att nämna ett exempel.Det finns en rad andra exempel på kollektiva försäk-ringar, så de berör inte enbart det fackliga området.Fru talman! vill jag yrka bifall till hem-ställan i betänkandet i dess helhet samt avslag påsamtliga reservationer.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Statligt stöd till lokala investeringsprog-ramFöredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU4Statligt stöd till lokala investeringsprogram (skr.1999/2000:RR3).Anf. 84 ():Fru talman! Det statliga stödet till lokala investe-ringsprogram väckte stark kritik från oss redan närregeringen föreslog att denna stödform skulle införas.Vad vi framför allt vände oss emot var att stödet ledertill ökad byråkrati, snedvriden konkurrens och dyrafelinvesteringar.När nu flera granskningar av stödverksamhetenhar genomförts kan vi bara konstatera att våra farhå-gor har besannats, och vad värre är: på vissa punkterhar de förstärkts. I samtliga granskningar har kritikframförts.I den första granskningen som bostadsutskottetbeställde framfördes kritik bl.a. över hurprocessen inför utbetalningen av stödet genomfördes,om dålig användning av sektorsmyndighetens kun-skap, dålig kvalitet i bedömningarna av de olikakommunernas ansökningar, dåligt remissförfarandeoch inga avslagsmotiveringar.Sedan kom granskning somdessutom uppmärksammat att de förväntade miljöef-fekterna överskattats, att kommunernatycks söka bidrag snarare för att möjligheten finns änför att lösa lokala miljöproblem. Programmen har intevarit anpassade för nytänkande och innovationer.Projektens beräknade sysselsättningseffekter haröverstigit det verkliga utfallet.Dessutom konstaterar man att någon bedömningav om bidragen kan tänkas ha konkurrenssnedvridan-de effekter inte har gjorts och att detta riskerar attstöra den marknadsdrivande miljöanpassningen. Där-utöver kommer att behöva attavsätta ytterligare resurser för att kunna hantera pro-grammen . Framför allt blir jag förvånadöver att det satsas miljarder i stöd, men att det intefinns några resurser avsatta från Miljödepartementetnär det gäller hur programmet ska följas upp ochutvärderas samt hur eventuell kunskap ska kunna tastill vara.Fru talman! Det är t.o.m. så att det finns projektdär kommuner har fått bidrag till exakt samma åtgär-der med exakt samma metoder. Då finns det ju intenågra nya kunskaper att inhämta.Som avslutning har sedan revisorergranskat stödformen. Samma massiva kritik framför-des av dessa folkvalda kompletterat med att stödet haren oklar målbild och att det finns risk för att ett stödbaserat på lokala och regionala miljömål kan leda tillatt strävanden mot nationella miljömål försvåras.En enig skrivelse från revisorerna med sex förslagtill förändringar för att förbättra stödets utformninghar lagts fram för utskottet. Men inte något av dessaförslag får gehör av utskottets majoritet. Jag tycker attutskottet intar en nonchalant inställning till revisorer-nas skrivelse. Med luddiga formuleringar uttryckerman att regeringen nog kommer att ta till sig av detsom revisorerna skriver.Det är förvånande att socialdemokraterna i ut-skottet bara struntar i sina egna partikamrater inomrevisionen. Jag tycker inte att det duger att behandlarevisorernas skrivelse på detta sätt. Om jag tillhördemajoriteten skulle jag kräva bättre styrning av skatte-betalarnas pengar.Fru talman! Jag har tidigare berört att vi modera-ter var och är kritiska mot stödformen och anser attden bör avskaffas. Alla våra farhågor harbesannats.Utskottets majoritet, bestående av socialdemo-krater, och , fortsätter attlovorda programmet och anser att stödet i huvudsakfyller sitt syfte. På vilka grunder som man har gjortden bedömningen är svårt att förstå eftersom det intefinns någon ordentlig uppföljning av redan utbetaldamedel. Om det även fortsättningsvis beror på att iprincip alla kommuner har sökt bidraget, tycker jagatt det är en dålig motivering.Sverige kommer inte att bli ett ekologiskt omställtsamhälle på grund av stödet för lokala investerings-program. Stödet är ytterligt diskriminerande ochsnedvridande. Det är diskriminerande därför att omman redan som kommun eller företagare håller sig välframme inom miljöområdet och gjort omställningarför miljön är man utesluten från statliga bidrag ochfår stå för kostnaden själv. Därmed skapas av politi-ker olika konkurrensvillkor.Däremot kan den som inte har varit alert och på-börjat sin omställning få statliga bidrag, dessutom pågodtyckliga grunder eftersom det inte finns någraklara kriterier för vad som är bidragsgrundande. Ärdet sophämtning med häst och vagn som är en riktigframtidsindustri, eller är det solfångare på lokalavärmeverket? Säg, den som vet.En kommun får inte bidrag, medan en annankommun med ett mycket likvärt projekt får bidrag.Det finns inga beslutsmotiveringar vare sig för avslageller för bifall. Snacka om godtycklighet!Den senaste forskningsrapporten från Uppsalauniversitet förskräcker dessutom. Vare sig den stäm-mer eller inte, är det under ett demokratiskt landsvärdighet att misstanke om statlig muta finns. Bara attmisstanken finns borde få socialdemokraterna, åt-minstone här i , att förflyttabesluten från regeringen till annan instans eller åt-minstone att bifalla revisorernas förslag.Fru talman! De politiska beslutsfattarna i kommu-nerna brukar inom sin ekonomiska ram vara framåtoch ha en vilja när det gäller miljöåtgärder. Men denviktigaste drivkraften för ekologisk omställning stårföretagen och konsumenterna för, inte kommunernaoch politikerna. Företagen är de som är pådrivandeinom miljöområdet. Risken är stor att de lokala in-vesteringsprogrammen snedvrider konkurrensen ochsenarelägger omställningen i stället för att skynda påden, för om man väntar och ser kanske man får statli-ga pengar.Jag kan bara konstatera att det inte är underligt attdet aldrig i ett socialdemokratiskt samhälle går attsänka skatten, för skulle det bli någon krona överskapas nya bidrag och myndigheter.Från sida vill vi begränsa statens ut-gifter genom att begränsa statens uppgifter. Vi tror attdet går att skapa ett samhälle som är ekologiskt håll-bart genom att ange politiska direktiv, mål, vissaskatteregler och avgifter - ett samhälle där individenställs i centrum och tar ansvar.Fru talman! Sammanfattningsvis kan jag barakonstatera att bostadsutskottets egen granskning ärkritisk till hur stödet handläggs. revisorer är kritiska. Samtligapartier i oppositionen är kritiska. Är det då inte dagsatt förändra stödet?Bara för att det ska vara riktigt klart vill jag här änen gång säga att vi moderater säger nej till det statligastödet till lokala investeringsprogram.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall till re-servation 1.Anf. 85 ():Fru talman! Det statliga stödet till lokala investe-ringsprogram har utvecklats till största mil-jölotto. Kommunerna har ansträngt sig till det ytterstaför att söka pengarna för miljöinvesteringar. De flestahar fått avslag, avslag som inte motiverats. Det harefter långt arbete varit som att öppna en nitlott, ennitlott som ju brukar betecknas som otur. Och sammasak har det varit här. Stöden har varit slumpvis för-delade. Kanske kan man lite elakt säga att de arbets-tillfällen som 6,5 eller närmare 6,8 miljarder, bero-ende på vad man lägger in i beloppet, skulle kunnatillföra kan hastannat vid de personer som kallats in för att göraansökningarna. revisorer påtalar nämli-gen att det är svårt att ur kommunernas ansöknings-handlingar utläsa sysselsättningseffekternas karaktär,uttryckt i termer av exempelvis arbetstillfällenasvaraktighet. För öppen arbetslöshet har kommunernaredovisat en alldeles för låg siffra. AMS har inteinvolverats i arbetet att bedöma de lokala investe-ringsprogrammens sysselsättningseffekter.De lokala investeringsstöden byggde på en godtanke, att den ekologiska hållbarheten i landet måsteöka. En kommun kan enligt denna förordning erhållabidrag till åtgärder som syftar till att· minska belastningen på miljön,· öka effektiviteten i användningen av energi ochandra naturresurser,· gynna användningen av förnybara råvaror,· öka återbruk, återanvändning och återvinning,· bidra till att bevara och förstärka den biologiskamångfalden samt tillvarata kulturmiljövärden och· bidra till att förbättra cirkulationen av växtnä-ringsämnen i kretslopp.Bidrag kan också lämnas till vissa näringsfräm-jande insatser, åtgärder som främjar arkitektoniskakvaliteter, åtgärder inom bostadsbebyggelsen samtåtgärder som ökar jämställdheten mellan könen. För-utsättningen är då att åtgärden är knuten direkt till eninvestering. En kommun kan också få bidrag till lo-kala informations- och folkbildningsinsatser somsyftar till att sprida information om ett kommandeeller pågående lokalt investeringsarbete.Fru talman! Näringsliv hadeden rubriken bete i röst-fiske - regeringsflirt med osäkra väljare inför valet1998. Man påpekar att regeringen några månader förevalet delade ut för attfrämja en "ekologiskt hållbar utveckling och syssel-sättning". Två Uppsalaforskare drar slutsatsen attpengarna i huvudsak gick till kommuner med jämnställning mellan blocken och med många osäkra väl-jare. Tätorter i fick betydligt mer peng-ar än glesbygdskommunerna i "röda" , sägerman. Regeringen beredde ansökningarna och fördela-de pengarna. Ingen av de 21 ansökande kommunernai , , eller Norrlandkvalificerade sig för några bidrag. I kommuner i lä-nen , , , Örebrooch uppgick bidragen till mellan 60 och100 % av de sökande. Jag vill inte ta ställning tillsanningshalten i detta. Jag kan bara citera vad somstod.Men vad som inte följt med tilldelningen av resur-ser är uppföljning och utvärdering. Den finansiellakontrollen av beviljade bidrag till de lokala investe-ringsprogrammen genomförs i praktiken av kommu-nerna själva. Länsstyrelserna har enligt Riksdagensrevisorer mer verkat som regionala företrädare änsom förlängda arm. De har i princip baraläst igenom och inte samlat in uppgifter.I samband med kommunernas ansökningsprocessför 1997-1998 trädde förordningen i kraft två veckorinnan ansökningstiden gick ut. Kvalitetssäkringen ärmycket bristfällig. Underlag och metoder att upp-skatta investeringsprogrammens effekter på miljö ocharbetstillfällen har varit bristfälliga. Godtyckligheten iregeringens tilldelning, med en ovanlig förhandlings-omgång direkt med , har lett tillatt kommuner fått stöd till projekt som kunde ochborde genomföras utan bidrag. Det har t.o.m. redovi-sats stöd till cykelbanor. Principen om att förorenarenska betala kan också urholkas med detta stöd. Krist-demokraterna efterlyser därför en annan modell ellermetod för beräkningarna av miljöeffekter och nyaarbetstillfällen. Lokal kompetens måste utnyttjas meri detta arbetet.Fru talman! Vi kristdemokrater anser därför attdenna typ av stöd ska avvecklas 2001. Vi vill i ställetstärka en satsning på Agenda 21-arbetet och på enförbättrad inomhusmiljö. De positiva erfarenhetersom samlats ska tas till vara i en databas för kommu-nernas fortsatta arbete.Arbetet med på lokal nivå innebar attvarje lokalsamhälle fick i uppgift att utforma en egenAgenda 21 med utgångspunkt från förutsättningarna idet egna närområdet. Ett aktivt arbete med Agenda 21engagerar skolor, organisationer, företag och med-borgare i ett gemensamt arbete för kommunen. Detlokala arbetet i hjälper till att hålla liv imedvetenheten om miljön och anger mål och riktlin-jer för att uppnå en hållbar utveckling. I många fallkonstaterades att ett minskande av sopmängder, enökning av miljöanpassade inköp och byte till miljö-anpassade produkter samt energi- och vattenbespa-ringar kunde märkas.Det är i kommunerna som det praktiska arbetetkan ske. Det är också där som den lokala kompetensfinns som behövs för att få ett aktivt miljöarbetet.Men dessvärre har regeringen avvecklat det nationellastödet till lokalt Agenda-21-arbete.Regeringen avskaffade också i vårpropositionen1999 stöd till företagen från de lokala investerings-programmen för att utveckla nya tekniker och nyaarbetsmetoder. Revisorerna har pekat på att detta kanleda till en minskning av det innovativa inslaget iinvesteringsprogrammen.Fru talman! Allergiska problem hos barn ochungdomar ökar. vill se en meraoffensiv satsning på allergisanering av bostäder, för-skolor och skolor. Vi har i vår budget styrt över 100miljoner till detta ändamål.Miljöministern säger sig instämma, men hans al-manacka tycks inte hänga med. I mitten av februari1999 besvarade miljöministern en interpellation frånmig om att förbättra inomhusmiljön. Skaderapporter-na från skolornas problemområde är ytterst påtagliga.I slutet av maj 1999 besvarade miljöministern yt-terligare en interpellation från mig om åtgärder för attförbättra inomhusmiljön. Han svarade då bl.a. följan-de: "Till detta vill jag nu tillägga att regeringen ivårpropositionen även föreslagit att det inom ramenför de lokala investeringsprogrammen kommer attöppnas möjligheter för att få bidrag för åtgärder föratt förbättra inomhusmiljön. Detta kan komma att bliytterligare ett viktigt instrument i arbetet med inom-husmiljöfrågorna".Miljöministern meddelade då också att en EU-notifiering måste göras på grund av att det handlarom ett speciellt stödprogram. Detta betraktade mi-nistern som en formsak. Vidare svarade miljöminis-tern: "Jag tror dessutom att den notifieringen är klar.Vi har alltså grönt ljus för att använda pengar frånlokala investeringsprogram för det ändamålet. Jagvälkomnar naturligtvis det".Eftersom tiden gick och ingenting hände ställdejag en fråga till miljöministern -alltså ungefär efter det första tillfället - för att fåveta vilka åtgärder miljöministern avser vidta medanledning av notifieringen av EU-direktivet. Dagenssvar från miljöministern kommer med chockbeskedetatt ansökan inte lämnats till förränden - efter att miljömi-nistern redan sagt att det var grönt ljus. Först , den18 januari, har inlett ett formelltgranskningsförfarande. Här har inte ens lotteriringentagits fram för att kommunerna ska kunna chansa ochdelta.Fru talman! Jag vill yrka bifall till reservation nr 2- reservation - som utöver av-vecklingstanken berör fyra aspekter.1. En ny modell måste utformas för beräknings-grunderna för projektens bidragande till positivamiljöeffekter och nyskapande av arbetstillfällen.2. Det är Agenda 21-arbetet och kommunernasmöjligheter att själva bedöma vilka insatser somska göras för miljöförbättringar och nya arbets-tillfällen som ska vara vägledande.3. Information och motiv för avslag måste varatillgängliga för kommunerna. Dessa ska kunnaanvändas i en databas för det fortsatta miljöar-betet. En vanligt nitlott slänger man, miljömi-nistern, men denna kommunala nitlott har envärdefull information att ge och kan vara tillstöd för andra kommuner.4. Bidraget måste också kunna användas till för-bättrad innemiljö. Om en skola måste hälsore-noveras ska man inte behöva lägga till enswimmingpool som man kan ackumulera energii för att få bidrag för att komma i gång. Dettahar miljöministern lovat.Anf. 86 ():Fru talman! Jag tycker att detär väldigt bra att miljöministern finns i salen i dag.Rubriken på en artikel är Ohållbar hållbarhetsmo-dell: "Den traditionella arbetsfördelningen mellanförvaltningen och den politiska makten bör inte rub-bas. Regeringen ska inte ta på sig uppgiften att dela utpengar. Det leder oundvikligen till risk för politiskkorruption." Det skrev i går.Debatten om det statliga stödet till lokala investe-ringsprogram för en ekologiskt hållbar utveckling ärinte nådig vare sig från massmedier eller Riksdagensrevisorer eller i den särskilda utredning som bostads-utskottet låtit genomföra. Inte minst kritiska är vi frånoppositionspartierna i riksdagen.Fru talman! Samtliga motioner som har väcktsmed anledning av skrivelsen från reviso-rer kräver en avveckling av detta statliga stöd. De ursprungliga tankarna bakom satsningen påde lokala investeringsprogrammen för en ekologiskthållbar utveckling var riktiga. Syftet var att påtagligtöka takten i omställningen av till ett ekolo-giskt uthålligt samhälle och bidra till enökad sysselsättning. Hur kunde det bli så fel? Allakommuner skulle ju ges möjligheter att förverkligasina miljövisioner.Fru talman!