prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Här har vi inteden breda uppslutningen i jämställdhetsarbetet mellande politiska partierna i . Det märktes tydligti replikskiftet mellan från Vänsterparti-et och från att här harpartierna helt olika ställningstaganden, inte minst närdet gäller möjligheten att använda sig av positiv sär-behandling.I dag står det att det finns möjlighet att vid likvär-diga meriter göra urval med hänsyn till kön i syfte attrekrytera studenter från det underrepresenterade kö-net. Jag tycker att det är en bra reglering. Jag tyckeratt den är hållbar. Det tyckte också när man hade möjlighet att justera detta.Det var en bred uppslutning kring det.Vi får se om det finns skäl att göra förändringarframöver. Vi har inte tillräckliga signaler som talarför att här göra det obligatoriskt att göra en positivsärbehandling, vilket krävde i en mo-tion. Däremot har vi även här, som jag har sagt tidiga-re, en stark jämställdhetslagstiftning på högskoleom-rådet, både för studenter och för anställda. Vi hartydliga regler i högskoleförordningen, ibland renakopior - om man får uttrycka sig så - på det som ståri jämställdhetslagstiftningen. Det är också för attjämställdhetslagen inte kan reglera förhållandet mel-lan studenterna. Därför måste vi ha en annan form atthantera det i högskoleförordningen.Högskoleverket har granskat detta. Många av erhar, inte minst efter denna debatt, läst Högskolever-kets rapport som i stora delar är positiv eftersom dentalar om att samtliga lärosäten följer lagen och följerförordningar, och har övergripande planer. Men - ochdet tycker jag att vi ska ta till oss - det saknas egnastrategier att implementera jämställdhetsarbetet, attgöra det på institutionsnivå och på mellannivåer inomhögre utbildningar. Det är där problemen ligger. Jagtycker att ska ha heder av att manlyfter fram ett antal lärosäten som har lyckats meddetta, och som har lyckats med att genom hela denhögre utbildningens struktur se till att fokusera påjämställdhet både med karriärplanering för kvinnligadoktorander och genom att ständigt uppdatera derekryteringsmål man sätter.Det man entydigt pekar på i rapporten, som vi skata till oss, är vikten av ett tydligt ledarskap. Signalenfrån oss till alla de lärosäten som inte varit riktigt likaduktiga får bli att det är det ansvaret de ska ha. Därförligger också ett uppdrag att nu går uttill de enskilda lärosätena och kräver att de redovisar isina årsredovisningar hur jämställdhetsarbetet fortlö-per, och därutöver uppdaterar sina rekryteringsmål.När det gäller sexuella trakasserier har vi även hären liknande lydelse som i skollagen om att alla somarbetar inom högskolan är skyldiga att aktivt motver-ka etc. Det är t.o.m. så att här finns det tydliga dis-ciplinära åtgärder, både mot studenter och arbetstaga-re som man kan vidta enligt högskoleförordningen.Men här finns ett problem, och det ska vi ta till oss.Problemet gäller mörkertalet. Inte minst forskarstu-denter som kanske arbetar med längre uppsatser blirberoende av handledare och lärare, och vågar därförinte anmäla sexuella trakasserier. Här har inte minstStudentförbundet också agerat och reagerat.Mot den bakgrunden har regeringen gett uppdraget att granska lärosätena, att göra enkartläggning av strategier, att möta sexuella trakasse-rier och se till att det blir legitimt att anmäla dem.Dessutom ska rättsläget redovisas.Detta är klart . Då tror jag att det finnsalla goda möjligheter för oss - inte minst efter debat-ten som har förts här - att vara ganska sams om detta.Då kan vi ta till oss det som redovi-sar och se om det finns någonting som vi i riksdagenhar förmåga att göra tydligare för högskolorna, ellerom det är på annat sätt som man ska arbeta vidaremed detta.Låt oss också göra det sistnämnda i en ordentligsamverkan med studenterna. Det är min absolutaövertygelse - och detta tänker jag avsluta med - attom vi ska lyckas i arbetet med jämställdhet i bådeskolan och högskolan så är den viktigaste agenten denunga generation som finns där som studenter ochelever. De måste känna sig delaktiga och själva fåvara med och utforma det hela.Det ska inte vara vuxenvärldens pekfingrar somstår där, utan snarare de gemensamma överenskom-melserna mellan killar och tjejer om hur man skahantera och ha relationer. Det tror jag kan vara ut-gångspunkten för det fortsatta arbetet.Tack för ordet!Anf. 164 ():Fru talman! Låt mig inleda med att säga att jag ärdjupt enig med om att jämställdhet-sarbetet förstås förs bäst på lokal nivå. Jämställdhetkan självfallet inte skapas uppifrån av någon annan,utan den måste erövras av dem som kräver jämställd-heten själva. Det är naturligt att i det sammanhangetse studenterna som en viktig bidragande kraft.Men ibland kan det väl ändå vara så, antar jag, attvi från riksdag kan ge lite fingervisningarom vad man skulle kunna ta sig för. Det är ett utmärkt projekt där manfaktiskt pekar på visst innehåll i undervisningen.Jag föreställer mig att vi skulle kunna göra lika-dant när det gäller det som jag tidigare under debattenhar fört fram, nämligen självförsvarsträningen förunga tjejer i skolan.Om vi kan ta fram material som handlar om frågorsom rasism och mobbning, varför kan vi då inte ocksåta fram ett material som de skolor som vill kan an-vända sig av för att bedriva självförsvarsträning förunga tjejer? Min fråga till är: Varförsärskiljer han dessa saker i det här fallet?Anf. 165 ():Fru talman! Man kan se detta i två perspektiv. Detena är det som jag försökte inleda med att säga, näm-ligen att jag tycker att vi ska försöka särskilja dettamed att vi har en målstyrning för skolan. Vi kan ge iuppdrag till att redovisa olika strategier.Sådana uppdrag finns också, och de har bedrivitsinom ramen för värdegrundsåret. Man kan ha olikastrategier och handlingssätt för att arbeta med jäm-ställdhet och sexuella trakasserier. Men vi ska intepeka ut en metod som den möjliga vägen.Jag måste ändå fråga: Varför bara självförsvar-sträning för tjejer? Om säger att det ärväl okej att även killar ska få möjligheten - jag kändesjälv ibland när jag gick i skolan att man kanskeskulle ha behövt det - måste man ställa sig frågan: Ärdet verkligen en prioriterad strategi att möta proble-men med rasism och mobbning eller sexuella trakas-serier på en skola att killar och tjejer har självförsvar-sträning? Är det inte andra saker som borde vara merprioriterade, om man nu ska ta skolans tid och ut-rymme för detta?Det valet vill inte jag att vi i ska pekaut. Det valet ska man göra på de enskilda skolorna.Rättigheten att välja strategier ska skolorna ha.Själv ställer jag mig faktiskt ärligt tveksam till attdetta skulle vara den mest prioriterade insatsen attgöra. Det finns nog andra saker som är viktigare attgöra för både killar och tjejer än att gå på självför-svarskurser.Detta var ett dubbelt svar till . 166 ():Fru talman! Jag måste säga att förbryllar mig något. Är inte om det strukturella som ligger i killarstrakasserier av tjejer, och att det drabbar på ett annatsätt än det som jag uppfattar att talarom när han säger att också killar borde lära sig själv-försvar? Då tror jag att han har ringa insikt i hur ge-nuskontraktet fungerar bland unga killar och tjejer iSverige i dag.Det finns nämligen ett systematiskt underordnan-de, och systematiska trakasserier riktade från killarmot tjejer. Det är det som måste brytas. Kvinnor ochtjejer i skolan är systematiskt de som har sämre själv-förtroende, ett kroppsspråk och ett sätt att vara sominnebär att de försöker försvinna så mycket som möj-ligt - medan killar är de utagerande. Det är detta somvi ska försöka råda bot på om vi kan på landets sko-lor.Vårt förslag har därför varit att ge iuppdrag att just uppmuntra självförsvarsträning pålandets skolor.Låt mig i min andra frågeomgång ställa frågan påett något annorlunda sätt. Jag förstår ju att TomasEneroth inte är beredd att säga att bör geSkolverket det uppdraget. Han anser att de föränd-ringar som ska ske och det jämställdhetsarbete somska bedrivas på skolorna ska komma nedifrån.Jag tycker att jag har fått ganska tydliga svar frånde borgerliga partierna om detta. Om vi antar att detpå många skolor i landet visar sig att tjejer själva villanordna självförsvarsträning av den typ som jag harredovisat - är det då uppfattning somrepresentant för socialdemokratin att en sådan själv-försvarsträning bör uppmuntras av den skola därtjejerna själva vill?Anf. 167 ():Fru talman! För att svara på det sistnämnda: Jagtyckte att jag var tydlig där. Jag har ingenting emotatt skolorna väljer sina strategier - det har de rätt attgöra. Om det sedan är självförsvarsträning eller andrametoder så må skolorna avgöra det. Själv skulle jagmöjligtvis göra en annan prioritering.Kalle behöver inte vara orolig. Jag delarhelt och hållet hans uppfattning om att det finns ettstrukturellt förtryck av kvinnor och tjejer i detta sam-hälle - ja!Men det gäller ju inte bara våldet. Samma struktu-rella förtryck finns också i klassrummet och i allamöten som sker i skolan. Om vi nu vill förändra dettaså undrar jag om det allra bästa sättet är att ge tjejersjälvförsvarsträning.Framför allt tror jag att det som behöver göras äratt vi ger tid, utrymme och möjlighet för killar ochtjejer att i klassrummet få diskutera könsroller ochrelationer. Det tror jag är bland det viktigaste som vikan prioritera.Återigen: Ja, det finns självfallet ett strukturelltförtryck. Men det finns inte bara på våldets område,utan det sker i hela samhället. Framför allt sker det iklassrummet, och där har lärare ibland svårighet atthantera det. Jag tror alltså att det är viktigt att vi gertid och utrymme för killar och tjejer att diskuteradetta. Det skulle jag välja före självförsvarsträning,men jag tänker inte förbjuda det.Anf. 168 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Först vill jag säga till jag tycker att värdegrundsåret är väldigt bra. Jag ärglad att det är denna värdegrund som ligger fast - densom utgår från den etik som har förvaltats av kristentradition och västerländsk humanism. Det är en bragrund för det jämställdhetsarbete som vi kan bedriva.Jag tyckte att antydde att motio-nerna var lite gamla, att de inte skulle behövas, attdetta sköttes direkt från nivå osv. Men vihar ju ändå ett ansvar för att stifta lagar och se tillförordningar.Vi kan ta jämställdhetsreglerna för studenter somexempel. De saknas i högskoleförordningen. Studen-ter borde också få omfattas av en jämställdhetsplan.När nu inte heller den nya jämställdhetsplanen verkararbeta för detta vill jag fråga om hankan bekräfta att studenterna kommer att få en jäm-ställdhetsplan.Sedan finns ju också lärarutbildningen. Det ärockså vårt ansvar att se till jämställdheten där.En annan del som jag tog upp är det nya teknik-programmet, som verkar locka så få flickor. Det är juändå från statligt håll som man statuerar exempel ochutformar ett nytt program. Det vill jag också ha be-sked om.Anf. 169 ():Fru talman! Tack för berömmet om värde-grundsåret! Jag tycker att det är skönt att det finns enbred uppslutning kring det. Jag tycker också att det ärangeläget att vi allihop markerar för samtliga skolor,även friskolorna, att det är oerhört viktigt att de prio-riterar värdegrundsarbetet och följer den värdegrundsom vi har i läroplanen.Jag kan å ena sidan dela oroför teknikprogrammet. Å andra sidan har jag varit utepå ett antal skolor där man mycket tidigt var medvet-en om riskerna, och sade att nu ska vi göra teknikpro-grammet så att det tydligt rekryterar tjejer och bryterden sociala snedrekryteringen. Det ska bli intressantatt se hur det blir.Jag delar oron eftersom jag också får en del oro-väckande signaler.Låt oss nu se vad som händer när programmenkommer i gång på ett antal skolor och följa upp det.Hur marknadsför man programmen? Vilken betydelsehar orden för programmen? Detta är viktiga signaleratt ta till oss när vi sedan går vidare och gör översy-nen av gymnasieskolans programstruktur generellt.Om det är så att vi framöver, om kanske fyra ,ska göra om gymnasieskolans programstruktur tillväsentlig färre ingångar än dagens, blir det ännu vik-tigare att ta till oss erfarenheterna så att vi inte ce-menterar de könsuppdelade val man gör till gymna-sieskolan.När det sedan gäller jämställdhetsplanen och detuppdrag som ligger på ankommer detinte på mig att ge något svar vad den rapporten kom-mer att sluta i. får nog ge sig tilltåls tills uppdraget är redovisat.Anf. 170 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Egentligen behöver vi inte invänta re-sultatet av teknikprogrammet. Jag redovisade ju hurdet såg ut . Jag redovisade att detfanns tjejer på byggprogrammet, påelprogrammet, på energiprogrammet, påfordonsprogrammet och på industriprogram-met. Egentligen har vi en erfarenhet . Vadgör vi åt det?Anf. 171 ():Fru talman! Jag tror att många av demsom startade programmen gjorde det i ganska snabbtakt för att hinna vara med. Då hann man inte funderaöver hur man marknadsförde programmet. Det vardärför jag särskilt valde det. Jag delar oron och tyckeratt det viktigt att man funderar inför nästa års antag-ning. Det är inte minst viktigt med beskrivningen avvad det är man väljer till.Samtidigt måste vi fundera på om inte den pro-gramstruktur vi har bygger på en 10-15 årgammal uppdelning av arbetsmarknaden. Är denrelevant inför framtidens arbetsmarknad? Låt mig taett exempel. Det finns specialutformade program därman valt att göra ett naturvetenskapligt eller teknisktprogram eller ett industriprogram inriktat mot medier.På det sättet har man kunnat intressera och engageraoerhört många fler tjejer att göra det valet. Trots attdet sedan blir lika bundet till en del tekniska ämnensom finns i elprogram, systemlära eller liknande harjust själva beskrivningen av och sedan också inne-hållet i programmet lyckats attrahera nya grupper.Det är detta vi måste ta till oss i den framtida funde-ringen på hur gymnasiestrukturen ska se ut. Vi har engammal uppdelning. Jag är medveten om att vi måstefundera vidare på hur vi utvecklar det tekniska pro-grammet. Men måste vi ta till oss de härerfarenheterna när vi funderar på den framtida pro-gramstrukturen för gymnasiet.Anf. 172 ():Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagtycker att har en sund syn på jäm-ställdhetsarbetet i skolan. Han vill utveckla och för-bättra. Men säger han att de förslag och deyttringar som partierna har lagt fram här inte är någotriktigt nytt. Det är gamla förslag som ligger. Somvanligt får vi höra från majoriteten och Socialdemo-kraterna att de lyssnar till de nya konkreta förslagsom vi kommer med och att det är på gång.Tomas var också inne på att huvuddelenav jämställdheten ska vi inte besluta om här. Det ärett decentraliserat ansvar hur vi arbetar konkret iskolan och hur pedagogiken ser ut. Det är viktigt.Men det viktiga är ju också att vi här i kange de förutsättningar som krävs för att arbeta ute iskolorna.Tomas säger vidare att vi i skaha ett tydligt ledarskap. Vi ska agera tydligare, och viska visa på konkreta förslag.Fru talman! Då vill jag fråga påvilka områden det är som vi ska visa det här tydligaledarskapet inom jämställdheten. På vilka områdenska vi agera tydligare och vilka förslag funderar To-mas på , eftersom han svarar så på flera avde förslag som vi har lagt fram?Anf. 173 ():Fru talman! Tack för det inledande berömmet.När jag sade att det ska vara ett tydligt ledarskaphandlade det faktiskt om lärosätena. Om gör en riktig bedömning i sin rapport om erfa-renheterna från de lärosäten där man lyckats imple-mentera jämställdhetsstrategier, visar den att det harskett på de ställen där man har visat ett tydligt ledar-skap.Jag hoppas att det inte uppfattas så att jag tyckeratt jämställdhetsarbetet i huvudsak ska vara ett de-centraliserat ansvar. Så är det inte. Vi ska vara, ochmåste vara oerhört tydliga i riksdag. Det harvi också varit genom de skärpningar som vi nyligenhar gjort både i skollagen och i högskoleförordning-en. Vi är tydliga i ett antal olika uttalanden där vitalar om vilka regler som gäller och vad alla aktivtska motverka.Sedan kan vi, och det har vi varit inne på i debat-ten med , understödja det arbetet påolika sätt genom att peka på olika möjligheter. Dethar vi gjort inom ramen för därSkolverket har gett ut ett antal böcker och referens-material som har varit till stor hjälp i de olika skolor-na. Genom en egen hemsida för värdegrundsåret kanvi också se till att sprida erfarenheter och delge demtill andra skolor. Det tror jag är viktigt.Men vi ska avhålla oss från - och det låter kanskelite krasst - att peka ut ett enda sätt att arbeta på.Skolornas förutsättningar är olika. Eleverna är olika.Och framför allt blir förutsättningarna att lyckas stör-re om man själv känner delaktighet i det arbetsätt ochden metod man väljer.I det arbetet ser inte jag några problem med detförslag som framförde. Där ligger vi isamma linje. tillhör ett parti som inteaktivt har motarbetat jämställdhetsarbetet inom varesig högre utbildning eller skolan. Det stödet tackarjag för.Jag tycker möjligen att nästa steg ska bli extra in-tressant. Eftersom vi nu inser att tidiga insatser äroerhört angeläget för att barnen ska få en bra bild avmanligt och kvinnligt, vet vi hur viktig förskolan är.En aktuell fråga framöver för oss i är all-män förskola. Jag vill passa på att sända över denfrågan till . Hur ställer sig förslaget som kommer om att införa en allmänförskola?Anf. 174 ():Fru talman! Jag håller med närhan säger att mångfald är viktigt och att det finnsmånga övergripande förslag och förutsättningar somvi här i kan ta fram. Det är viktigt att vi harett tydligt ledarskap.Jag fick inget riktigt tydligt svar på vilka konkretaförslag till åtgärder som majoriteten och Socialdemo-kraterna tänker gå vidare med. har jag lagt framett par konkreta förslag, bl.a. det här om jämställd-hetslagstiftningen när det gäller högskolorna. Detgäller sexuella trakasserier och att man ska omfattasav bestämmelser motsvarande dem som finns i jäm-ställdhetslagen. Hur kan man gå vidare med det t.ex.?Vi tar inte upp fler doktorandtjänster som ett yrkandei dag, men är det någonting som man skulle kunnajobba vidare med inom socialdemokratin? Det hand-lar om ett genusperspektiv i forskningen. Jag tyckeratt det är tydliga och övergripande ledarskapsfrågorsom vi kan ta upp här i . Vi kan visa attgenusperspektivet och jämställdhetsperspektivet ärviktigt. Där kan vi agera, och sedan kan det utformasdecentraliserat.Anf. 175 ():Fru talman! Jag tyckte att jag var tydlig i mitt an-förande när det gäller jämställdhetslagstiftningen ochsexuella trakasserier. Inte minst efter SFS agerandeligger det uppdraget på . Jag tror attdet är som de ska återkomma till regeringenmed en rapport. Med det underlaget tror jag att vi hargoda förutsättningar att kunna föra en bra diskussionom vilka insatser vi ska göra. Om gersig till tåls kommer vi att ha ettbrett och fördjupat underlag som vi kan ha som engrund för en gemensam diskussion.När det gäller hur man arbetar därutöver lutar jagmig också mot slutsatserna i den här rapporten. Nugäller det att gå vidare, inte bara med det generellauppdraget att i årsredovisningar redovisa hur manfullföljer de jämställdhetsmål som finns inom hög-skolan utan också att se till att uppdatera de rekryte-ringsmål som lärosätena ska sätta.Det har varit en välkänd debatt om professorerna.För bara ett litet antal år sedan hade vi en fördelningmed kvinnliga professorer och manliga.Men efter bra insatser av den socialdemokratiskaregeringen och majoriteten här under den förra man-datperioden är nu förhållandet kvinnliga profes-sorer och manliga. Det är inte på något sätttillräckligt, men det är en bra början. Det är åtminsto-ne en tydlig signal. måste vi gå vidare och sättanya rekryteringsmål, vara tydliga och utnyttja detgenerationsskifte som sker inom högskolevärldentill att också bryta den tydliga könssegregering somfinns där.Anf. 176 ():Fru talman! Jag kan också instämma i en hel delav det sade om att inte skalägga sig i detaljer när det gäller hur man arbetar påskolor och högskolor. Men vi kan ju peka ut inrikt-ningen.Jag hade också tänkt ställa en fråga om jämställd-hetslagstiftningen. säger att detfinns ett uppdrag hos . Det är ju intenågot riktigt svar på det som och andrapartier föreslår i sina motioner.Vi föreslår faktiskt ett arbete för att ändra lagstift-ningen så att vi får en jämställdhetslagstiftning i en-lighet med arbetsmiljölagen, så att studenter omfattasav samma skydd som arbetstagare på arbetsplatser.Det finns många skäl till att studenter borde ha detskyddet. Ett skäl är att de är minst lika beroende avsina lärare, de upplever sig som lika beroende av demsom de anställda är av sina chefer. Det är också där-för som studentorganisationerna har fört fram förslagtill lagändring här.Här har vi ett sådant konkret exempel där jag ärförvånad över att socialdemokraterna inte är bereddaatt ta ett steg framåt.Ett konkret förslag till som finns bl.a. i en folk-partimotion är att vi ska ge ett uppdrag för att göra engenomgång av tjänstetillsättningar utifrån ett genus-perspektiv för att i alla fall se vad vi kan hitta förolika typer av mönster - vad som beror på könsrolls-fördomar och vilka andra faktorer som kan finnassom gör att det är så få kvinnor som får tjänster när desöker tillsammans med män.Det är ändå två konkreta punkter som jag tyckerinte alls har någonting med detaljreglering att göra.Det ena har med lagstiftning att göra. Det andra harmed forskning att göra.Anf. 177 ():Fru talman! Det är viktigt att komma ihåg att jäm-ställdhetslagen inte kan överföras direkt eller varatillämplig eftersom studenter inte är anställda. Menstora delar i högskoleförordningen är ju helt likaly-dande. Men utgångspunkten för lagstiftningsarbetetmåste ju vara att man har ett bra underlag, och i dettafall återkommer ju snart med en brarapport. Och innan vi sätter ned foten i lagstiftnings-arbetet måste vi vara tydliga när det gäller om dettakommer att vara en verksam förändring. Och finnsdet andra strategier som vi i så fall vid samma tillfälleska använda oss av?Det finns ju ibland en fara i att vi i vår iver att lag-stifta i riksdag slår hål efter hål i luften ock-så. Då är det viktigt att vi är väldigt tydliga. Om videssutom kan hitta en bred samsyn i detta, så tyckerjag att det vore angeläget.Jag vill ändå på förekommen anledning, eftersomUlf i sitt anförande talade om vikten av att virekryterar inte minst män till förskolan och till grund-skolan, passa på att ställa den fråga som jag inte ficksvar på från om allmän förskola. Det ärju ett gammalt folkpartikrav, och jag tror att det nu ärangeläget att vi höjer statusen för förskolan och sertill att den blir tillgänglig för alla. Inte minst ur ettjämställdhetsperspektiv blir det väldigt viktigt. Vihöjer också statusen och ger fler män möjlighet attkanske kunna komma in och jobba där, inte minst omvi arbetar med riktad rekrytering och i något fallpositiv särbehandling. I fråga om detta är jag nyfikenpå hur ställer sig till det kraftiga stödet tillbarn och jämställdhetsarbetet som detta skulle inne-bära.Anf. 178 ():Fru talman! Det är en fara att plötsligt lagstifta,säger . Men det är klart att om riksda-gen ger regeringen i uppdrag att återkomma med ettlagförslag blir det ett ordentligt utrednings- och re-missförfarande innan den lagen kommer till.