prot · GN09112 · 2000-05-18 00:00:00 — Hon såg isolerade läge i jämförel-se med andra polisdistrikt, där det är möjligt att sam-verka.Visst nämnde samarbete, mendet är skillnad på östkusten och . På Got-land har vi hela EU:s yttre gräns österut. På västkus-ten vetter gränsen mot ett annat EU-land.Det är bra att inspektionsgrupperna åker runt ochtittar. En farhåga som jag redovisade i mitt anförandevar just att det vore pinsamt för om dessagrupper påtalade att vi inte klarar förelagda uppgifter.Och som jag sade finns det ett kustbevakningsfartygsom har att bevaka av gräns. Då är detinte lätt att göra ingripanden. Jag tror att det kan bliganska pinsamt om vi får underkänt på den härpunkten, och jag hoppas att det inte inträffar. "Vänta till ", sades det. Då är det för sent.Det är nu vi måste vidta åtgärder för förberedelserna,såväl för polis, tull som för kustbevakning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )8 § Internationell rättslig hjälp i brottmålFöredrogsjustitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU19Internationell rättslig hjälp i brottmål (prop.1999/2000:61).Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att det härärendet inte har tillhört de lättaste som jag har varitmed om att arbeta med. Det är ett mycket kompliceratoch svårt arbete att förstå de här frågorna.Vänsterpartiet står bakom alla tre reservationerna,men jag tänker bara yrka bifall till nr 1 och nr 3.Vi vill först och främst framhålla att förslaget omreglering innehåller många saker som vi tycker ärpositiva. Vi är väl medvetna om att den internatio-nella brottsligheten ökar och att en av förutsättning-arna för att stävja den är att vi har ett väl fungerandesamarbete mellan de rättsvårdande myndigheterna ide olika länderna. I denna mening delar Vänsterparti-et utskottets bedömning.Det är bra att det nu blir en enhetlig reglering förunder vilka förutsättningar som kan lämnarättslig hjälp i brottmål. Det handlar om mycketkomplicerade frågor, varför enhetligheten är en förut-sättning dels för att detta ska kunna förstås av vanligtfolk, dels för att det hela ska kunna tillämpas på etträttssäkert sätt.Det är enligt vår åsikt bra att man förenklar förfa-randet vad beträffar ansökningar så att de kan lämnasdirekt till åklagare och domstol i stället för att ta om-vägen via diplomatiska kanaler. Det är också bra åtminstone vad beträffar tvångsmedelsanvänd-ningen bibehåller kraven på dubbel straffbarhet.Den generella regeln att åklagare och domstolarska kunna ställa upp villkor som begränsar möjlighe-ten att utnyttja överlämnat material är också viktig.Det finns dock andra delar i den föreslagna lag-stiftningen som vi ställer oss mer tveksamma till. Idetalj har dessa redovisats i vår motion och även ide reservationer som vi står bakom, av vilka jag nubara yrkar bifall till nr 1 och nr 3.Den första reservationen handlar om ett förbud försvenska åklagare att begära rättslig hjälp utomlandsmed åtgärder som inte är tillåtna i svensk rätt. I Sve-rige pågår just nu en het debatt om användande avexempelvis buggning i förundersökningar. Den lag-rådsremiss som förelagts Lagrådet harfått skarp kritik, och man har åter tvingats ta tillbakaden för omarbetning. I det förslag som ligger påriksdagens bord ger man möjlighet för svenska åkla-gare att använda sig av tvångsmedel utomlands sominte är tillåtna i . Detta ger en märklig klang,och kan givetvis inte tolereras.Den andra reservationen handlar om överförandeav frihetsberövade för förhör utomlands m.m. Vianser givetvis att det ska vara möjligt att överförafrihetsberövade för förhör utomlands. Vad vi vändeross emot i detta fall är återigen att inte för-säkrar sig om att svenska rättsprinciper efterlevs. Enperson som inte samtycker till att överföras kommerinte att bidra till att föra utredningen vidare framåt.Detta innebär att landet som begärt överförandekommer att vara tvunget att ta till tvångsmedel för attuppnå sitt syfte. Det som då finns till hands är attkräva vittnesmål under ed. Visserligen skyddas denöverförde från förhör om egen brottslighet, men dettakan inte anses tillräckligt om svenska rättstraditionerska anses vara uppfyllda.En annan del av reservationen handlar om rättentill överklagande. Ett överförande för förhör utom-lands måste anses vara en så ingripande åtgärd förden drabbade att en möjlighet till överklagande bordeinföras.Vad sedan beträffar den tredje reservationen villjag inledningsvis framhålla att den lagstiftning somriksdagen beslutar om också ska kunna tilläm-pas . Vad som kan anses självklart i dagkanske inte är lika självklart . haranslutit sig till internationella konventioner som kon-kretiserar innebörden av politiska brott, t.ex. den s.k.terroristkonventionen. Dessa konventioner ska givet-vis följas. De europeiska strafflagstiftningarna hardock olika definitioner på vad som är politiska brott,och det kommer antagligen att dröja länge innan viser en total harmonisering.Det förslag som ligger på bordinnebär att vi i ett enda slag godtar övriga EU-ländersdefinitioner av dessa brott. Är vi verkligen bereddaatt göra det? För övrigt anser vi i attlagstiftningen är märklig; att godta ett förslagsom de facto innebär ett godkännande av ett förslagsom kommer att presenteras för under slu-tet av året, nämligen godkännandet av till-träde till konvention om utlämning.Enligt lagförslaget ska beslut om utlämning förpolitiska brott ligga på regeringens bord. Vänsterpar-tiet förordar i stället en ordning som innebär att det ärdomstolen som ska fatta sådana beslut. Detta anser videls för att undvika risken för politiskt godtycke, delsför att undvika misstanken om att det kan ligga utri-kespolitiska hänsyn i botten för ett sådant beslut. Likafall ska bedömas lika, oavsett dessa hänsyn och, inteminst, politisk majoritet. Att domstolarna skulle varasämre skickade att ta hänsyn till internationella över-enskommelser är dessutom ett argument som vi intehar någon förståelse för.Slutligen: Angående res judicata anför såväl rege-ringen som utskottets majoritet att det starkaste ar-gumentet för att inte anse res judicata som en obli-gatorisk grund för att avslå en begäran om rättslighjälp är att regleringen är snårig. Detta argument kanknappast anses välgrundat. För att trygga rättssäker-heten måste principen om res judicata upprätthållas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1och 3.Anf. 44 (mp):Fru talman! Även i detta ärende är Schengenkon-ventionen involverad, men också andra internatio-nella instrument såsom två bilaterala avtal, en resolu-tion antagen inom EU och en gemensam åtgärd inomEU.Dessutom pågår ett fortsatt arbete med en om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål.Miljöpartiets övergripande åsikt är att vi ska sam-arbeta över landsgränser i rättsliga frågor. Vi villdock inte inrätta överstatliga institutioner och organi-sationer inom EU och vi vill inte harmonisera straff-lagstiftningen inom EU. Men, som när det gäller allabeslut som sker inom EU, så går detta steg för steg ien sådan riktning. Det finns starka grupper och en-skilda inom EU som arbetar för en överstatlighetinom rättsväsendet, och att lagarna ska vara lika.Även om tjänstemän på ,som jag har sagt tidigare i betänkandet, säger att detinte ska ske på detta sätt så håller det nu påatt bli så.Regeringens proposition, som är grund för betän-kandet, är inte lättläst, fru talman! Det är en svårge-nomtränglig textmassa utan konkreta exempel. Urdemokratisynpunkt är inte denna proposition godtag-bar. Handläggarna på departementet borde ha Nyatestamentet som förebild. Där förstärks teserna medliknelser så att åhörarna kan förstå vad som menas.Det borde vara en självklarhet att konventionstexteråskådliggörs så att den enskilde som läser förstår vadsom avses.Annars har vi kommit till den ståndpunkten att vigodtar de regler som ska sammanföras för att bli meröverskådliga - utom i reservation 1, som jag yrkarbifall till.Vi anser nämligen inte att svenska åklagare skakunna begära rättslig hjälp utomlands även med så-dana åtgärder som inte är tillåtna enligt svensk rätt,t.ex. buggning.Jag får en känsla av att det finns ett sambandmellan kraven på ömsesidig hjälp i brottmål och rege-ringens iver att införa buggning i . Kan detfinnas en press på den svenska justitieministern frånde andra EU-ländernas ministrar att införa dettatvångsmedel för att dessa efterfrågar tvångsmedlet idet rättsliga samarbetet?Jag bygger mina aningar på ett pressmeddelandefrån från den tidpunkt då deninternationella rättsliga hjälpen vid brottmål skulletillkännages. Man säger i pressmeddelandet:"Det internationella straffrättsliga samarbetetställer ökade krav på åklagarna och domstolarna.Sverige blir snart operativ medlem i Schengensamar-betet och samarbetet kommer att ställa stora krav påvåra myndigheter när det gäller bekämpningen av dengränsöverskridande brottsligheten. "Observera att det står stora krav.Då kan man undra om de här kraven är de som jagsade. Därför är det så svårt, både ur demokratisyn-punkt och när det gäller förståelse, att se vad somsker när det kommer propositioner med detta innehållhela tiden.Anf. 45 ():Fru talman! I den här propositionen föreslås en nylag om internationell rättslig hjälp i brottmål. Det är,som de två föregående talarna har sagt, en propositionsom det är ganska kämpigt att ta sig igenom förickejurister.Den nya lagen ska reglera åklagares och domsto-lars samarbete över gränserna i brottsutredningar ochbrottmålsrättegångar. De regler som gäller finnsi fyra lagar och ett antal författningar. Det är natur-ligtvis enklare att få dem samlade i en enda lag.Den nya lagen syftar till att möta de krav somställs på åklagare och domstolar i det internationellarättsliga samarbetet nu när blir operativmedlem i och när EU:s konven-tion om ömsesidig rättshjälp snart är färdigförhand-lad.Den nya lagstiftningen kommer att förenkla ocheffektivisera samarbetet för svenska och utländskaåklagare och domstolar. Man förenklar kommunika-tionsvägarna till och från genom att kravet påansökningar om rättslig hjälp via diplomatiska kana-ler tas bort. Åklagare och domstolar tillåts skickaansökningar och svar direkt till varandra utan attcentralmyndigheten blandas in. Man ska också kunnaskicka fax och elektronisk post. Kravet på översätt-ningar mjukas upp. Centralmyndighetsfunktionenförs över från till Justitiede-partementet.Målsättningen bör vara att svenska domare ochåklagare ska kunna bistå utländska myndigheter medsamma åtgärder som kan vidtas i svenska förunder-sökningar och rättegångar. Det torde också leda tillatt svenska myndigheters möjligheter att erhålla hjälputökas. Vad gäller svenska domstolars möjligheter attbegära rättslig hjälp utomlands regleras detta noga iden nya lagen. Svenska domstolar kan inte hellerbegära hjälp utomlands med andra åtgärder än de somär tillåtna enligt svensk rätt.Däremot blir det möjligt, som sa-de, för svenska åklagare att under förundersöknings-förfarandet begära rättslig hjälp utan begränsningar.Begränsningen görs av lagstiftningen i det land därden rättsliga hjälpen begärs.Vänsterpartiet och har i en reserva-tion yrkat avslag på att svenska åklagare ska kunnabegära rättslig hjälp med åtgärder som inte är tillåtnai . Men eftersom regelverket i fråga om rätts-lig hjälp under förundersökningsförfarandet ser olikaut bör inte svenska åklagares möjligheter begränsasmer än nödvändigt. Utskottet föreslår att motionenavslås. I domstolsprocessen krävs det strikta förfa-randeregler för att uppfylla rättssäkerhetskraven, ochsamma flexibilitet kan därför inte tillåtas där.När det gäller överförande av frihetsberövade per-soner för förhör från en stat som är medlem i EU ellerfrån eller ska det enligt propositionenprövas av åklagare. Övriga fall ska prövas av rege-ringen.Vänstern begär i reservationen förbud mot attöverföra en frihetsberövad till en annan stat mot hanssamtycke. Man begär också att den frihetsberövadeges rätt att överklaga beslut om överförande. Utskot-tet anser att det ska vara möjligt att tvinga frihetsbe-rövade personer att medverka vid t.ex. förhör infördomstol eller i brottsutredningar. Bifall till ansökanfrån annan stat ska dock inte vara obligatoriskt. Omomständigheterna är sådana att den frihetsberövadeskulle behöva närvara eller om detkan befaras att han eller hon ska behandlas på ett förSverige oacceptabelt sätt kan ansökan avslås.Vad gäller överklaganden anser utskottet att detinte behövs särskilda regler i den nya lagen. Det in-nebär att åklagares beslut i ärenden om rättslig hjälp ibrottmål inte kan överklagas. Däremot kan lägreåklagares beslut överprövas av högre åklagare och tillsist av riksåklagare om så blir önskvärt.Enligt det nya lagförslaget ska kunna av-slå en ansökan om rättslig hjälp om ett bifall skullekränka suveränitet, medföra fara för riketssäkerhet eller strida mot de allmänna svenska rätt-sprinciperna. En ansökan får också avslås om gär-ningen har karaktär av politiskt eller militärt brott.Om åklagare eller domstol finner att en ansökan böravslås på dessa grunder ska ärendet överlämnas tillregeringen för beslut.I vänsterreservationen tas tre olika yrkanden upp idenna fråga. För det första vill man inte att regeringenska pröva avslagsgrunderna på grund av att det kanvara utrikespolitiskt känsligt och för att man vill und-vika godtycke. Utskottet tillstyrker regeringens moti-vering att man bör begränsa tillämpningen av be-stämmelserna och göra dem så enhetliga som möjligt.För det andra säger man att det är otillfredsstäl-lande att man inte kan avslå en ansökan från EU-länderna, och på grunden att det harkaraktären av politiskt brott. Utskottet delar inte den-na uppfattning.För det tredje säger man att res judicata ska utgö-ra en obligatorisk avslagsgrund. Utskottet tillstyrkeratt res judicata, dvs. att dom redan har meddelats, skavara en fakultativ vägransgrund eller, som vi vanligt-vis uttrycker oss när vi inte pratar juristspråk, ickeobligatorisk eller frivillig vägransgrund.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )9 § Tillträde till internationella instrument motpenningförfalskningFöredrogsjustitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU20Tillträde till internationella instrument mot penning-förfalskning (prop. 1999/2000:85).Anf. 46 ():Fru talman! Det känns lite märkligt när inte GunHellsvik som var anmäld på talarlistan finns närva-rande. Därför ska jag vara lite rationell och mycketkort beskriva vad betänkandet innehåller.Det här betänkandet, som heter JuU20, behandlarett regeringsförslag som innebär att skagodkänna två rättsakter som rör åtgärder mot pen-ningförfalskning och utprångling av falska pengar.Den 1 januari 1999 infördes euron som gemensamvaluta för elva av EU:s medlemsländer. Sedlar ochmynt i euro kommer att införas i dessa länder den 1januari . kommerde nationella mynten och sedlarna att upphöra attgälla.Inom Nationernas förbund antogs den 20 april1929 en konvention för bekämpande av penningför-falskning. EU har utarbetat ett utkast till rambeslutsom ska komplettera bestämmelserna kon-vention. Det föreslås att godkänner deninternationella konventionen av förbekämpande av penningförfalskning med tillhörandeprotokoll. Vidare föreslås att godkänner detinom EU upprättade rambeslutet om förstärkning avdet straffrättsliga och övriga skyddet mot förfalskningi samband med införandet av euron.Några konkreta förslag till lagändringar läggs intefram i propositionen. Det av regeringen redovisadelagstiftningsbehoven kommer att behandlas i ett sena-re sammanhang.Fru talman! Jag yrkar härmed bifall till hemställani utskottets betänkande.Anf. 47 ():Fru talman! Vi moderater ställer oss positiva tillkonventionen för bekämpning av penningförfalskningoch rambeslutet om det straffrättsliga skyddet motförfalskning i samband med införandet av euro.I detta ärende har vi emellertid ett särskilt yttrandeför att klargöra vår uppfattning vad gällerstraffrättsligt ansvar för juridiska personer.I den svenska rättsordningen gäller som huvudre-gel att det straffrättsliga ansvaret ska bäras av enskil-da personer. Straffrätten vilar ytterst på att enskildaindivider ska vara ansvariga för sina gärningar.Grundläggande straffrättsliga begrepp, som uppsåtoch vårdslöshet, kan bara knytas till enskilda perso-ner. Vidare förutsätter straffrättsliga resonemang omindividualprevention och allmänprevention att denkriminaliserade gärningen går att binda till en enskildmänniska.Vissa artiklar i utkastet till rambeslut synes utgåfrån tanken att straffrättsligt ansvar kan åläggas juri-diska personer. Även om rambeslutet inte innebärnågra förpliktelser för medlemsstaterna att införa ettsådant ansvar vill vi moderater klargöra att det frånvåra utgångspunkter är uteslutet att medverka tillregler om straffrättsligt ansvar för juridiska personer.Men, fru talman, som jag antydde inledningsvisstår vi bakom betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dådagens votering skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 17 majJuU11 Organisationsförändringar inom rättsvä-sendetMom. 2 (kvalitet och tillsyn)1. utskottet2. 1 (s, v)Votering:150 för utskottet148 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 1 s, 72 m, 33 kd, 15 c, 14 fp, 15 mpFör res. 1: 111 s, 37 vFrånvarande: 19 s, 10 m, 6 v, 9 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpBerndt () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 3 (specialisering inom utredningsverksamhe-ten, m.m.)1. utskottet2. 2 (s, v)Votering:152 för utskottet147 för res. 250 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 2 s, 72 m, 34 kd, 15 c, 14 fp, 15 mpFör res. 2: 110 s, 37 vFrånvarande: 19 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMargareta pch (båda s)anmälde att de avsett att rösta nej men markerats haröstat ja.Mom. 4 (kvalitetshöjande åtgärder i övrigt i polisensverksamhet)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:165 för utskottet135 för res. 349 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 15 mpFör res. 3: 72 m, 34 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKU19 parlamentariska ledningsorga-nisation samt ny förvaltningsorganisation förriksdagenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU17 Polissamarbete m.m. inom SchengenMom. 1 och 2 (avslag på propositionen m.m.)Först upptogs yrkande (m) om avslag på propositio-nen i sin helhet, därefter yrkande om avslag beträf-fande Schengens informationssystem.Yrkande om avslag på propositionen i sin helhet:1. avslag2. bifallVotering:Kammaren avslog yrkandet om avslag på propositio-nen i sin helhet genom uppresning.Yrkande om avslag beträffande Schengens informa-tionssystem:1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:244 för utskottet54 för res. 12 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 34 kd, 13 c, 14 fpFör res. 1: 1 s, 37 v, 1 c, 15 mpAvstod: 1 m, 1 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 2 (i övrigt)Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (gränsöverskridande övervakning och förföl-jande)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:278 för utskottet16 för res. 24 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 36 v, 32 kd, 13 c, 14 fpFör res. 2: 1 v, 15 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 kd, 1 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 9 kd, 4 c, 3 fp, 1 mpMom. 4 (och lagregleringen avgränsöverskridande övervakning och förföljande)I detta moment föreslogs godkännande av avtal ochprotokoll vilka till viss del innefattade överlåtelse avmyndighetsutövning till främmande stat.För bifall härtill krävdes att beslut fattadesantingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ord-ning som gällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att lagen önskades bli antagen iett enda beslut.För bifall härtill krävdes således att minst tre fjärde-delar av de röstande förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.Votering:275 för bifall12 för avslag13 avstod49 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 29 v, 31 kd, 14 c, 14 fp,4 mpFör res. 2: 3 v, 1 kd, 8 mpAvstod: 1 s, 1 m, 5 v, 2 kd, 1 c, 3 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpEster () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Lena () anmälde att hon avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (JO:s och JK:s tillsyn)1. utskottet2. 3 (v, kd, fp, mp)Votering:188 för utskottet110 för res. 32 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 71 m, 6 cFör res. 3: 1 s, 37 v, 34 kd, 9 c, 14 fp, 15 mpAvstod: 1 s, 1 mFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 7 (Schengens informationssystem)1. utskottet2. 5 (v, mp)Votering:116 för utskottet53 för res. 5131 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 5 cFör res. 5: 37 v, 1 c, 15 mpAvstod: 2 s, 72 m, 34 kd, 9 c, 14 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 10 (den inre utlänningskontrollen)1. utskottet2. 7 (v, mp)Votering:244 för utskottet53 för res. 73 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 34 kd, 13 c, 14 fpFör res. 7: 37 v, 1 c, 15 mpAvstod: 1 s, 1 m, 1 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 13 (lagregleringen av utfärdande av visering ivissa fall)I detta moment föreslogs godkännande av avtal ochprotokoll vilka till viss del innefattade överlåtelse avmyndighetsutövning till främmande stat.För bifall härtill krävdes att beslut fattadesantingen med tre fjärdedels majoritet eller i den ord-ning som gällde för stiftande av grundlag.Av förslaget framgick att lagen önskades bli antagen iett enda beslut.För bifall härtill krävdes således att minst tre fjärde-delar av de röstande förenade sig om beslutet.Beslut fattades genom omröstning med omedelbarrösträkning.Votering:259 för bifall21 för avslag20 avstod49 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att minst tre fjär-dedelar av de röstande hade röstat ja och kammarenhade således bifallit utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 71 m, 15 v, 33 kd, 14 c, 14 fpFör res. 2: 9 v, 12 mpAvstod: 1 s, 1 m, 13 v, 1 kd, 1 c, 3 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpLena och (båda v) anmäldeatt de avsåg att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Andre vice talmannen () anmälde atthon avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat nej.Mom. 19 (resurser m.m.)1. utskottet2. 12 (m, kd)Votering:192 för utskottet104 för res. 123 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 14 c, 14 fp, 15 mpFör res. 12: 70 m, 34 kdAvstod: 1 s, 1 m, 1 cFrånvarande: 18 s, 11 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 22 (överstatligt beslutsfattande)1. utskottet2. 16 (fp)Votering:284 för utskottet14 för res. 162 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 72 m, 37 v, 34 kd, 14 c, 15 mpFör res. 16: 14 fpAvstod: 1 s, 1 cFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 24 (en gemensam europeisk straffrätt)1. utskottet2. 18 (kd)Votering:263 för utskottet34 för res.