prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — Jag vet inte om vet om flerregioner arbetar på samma sätt. Här gör man ingåen-de undersökningar och tar reda på drogvanor ochlivsmönster för alla ungdomar i årskurs 9. Det ärväldigt bra för skolorna att kunna följa upp det årefter år och se vad man behöver hjälpa till med.Jag har en hel del exempel. Jag vet inte om jag hartid att läsa upp dem här. stårföljande i en tidning - jag ska inte namnge tidningenför att inte svärta någon extra: "Årets bubblare! Vibjöd in tre festliga kändisar för att testa nyårsbubbel.Festfixaren si och så, Fröken och agenten sioch så provsmakade tio olika mousserande viner ochchampagner. Ju dyrare, desto bättre, eller?" "Hitta din favorit - 48 millennieblåsor! "Jag tror att förstår hur de millennie-blåsorna såg ut och att inte alla tjejer skulle kunna fåen millennieblåsa.I september 1999 står i en tidning:"Vinprovarskola! Aggressivt vin, flackt vin, grovtvin, köttigt vin, oljigt vin, stjälkliknande vin, träigtvin, vattnigt vin." Det är sådant vi vuxna knappast harhört talas om. "Vita drömmen" är ett recept på hurman blandar ingredienserna med mixerstav och hälleri ett drinkglas, osv. "Sätt i ett sugrör, drick! ""Månadens sprit. Samtliga drycker introduceras påSystembolaget , maj." I Hennes den 30september 1999 är s. 104-105 helsidor om vinprov-ning.Problemet är att det är så fjärran från det som vitycker är väldigt allvarligt med vitmaktmusik, nazis-tisk propaganda och annat att det verkar ofarligt. Jagtycker att det vore bra om ungdomens nykterhetsför-bund kunde få hjälp av forskarvärlden med bättreresurser.Min undran är om skulle kunnatänka sig att initiera en forskning runt tidningarnasstilbildande uppgift för att gå vidare med dessa frå-gor. De leder till en livsstilsbildning som viinte riktigt förstår och som inte är så ofarlig. Jag för-söker att studera en del av dessa tidningar så att jaglite grann vet vad jag talar om.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! tror jag på kampanjer, menman ska använda kampanjer med måtta. Det finns enrisk att det blir lika mörkt igen när kampanjen är slut.Det är bara roligt och glittrigt så länge den varar. Mende är också bra.Jag själv är resultatet av en sådan kampanj. Närjag gick både på mellanstadiet och på högstadiet hadevi regelbundna informationsträffar om rökning. Allasom inte rökte förärades en ful knapp, skulle jag kun-na säga efteråt. Det var en vit bakgrund med en gröngroda på där det stod: me, I don t smoke. Menden var viktig.Det var lite symbolik i att bära den knappen. Ochframför allt var det symbolik i vem man fick knappenifrån. Det var kändisar ute på skolorna och talade omrökning, och vi ville gärna kunna identifiera oss litemed dem och bli lite lik dem. Vi hade uppnått någotnär vi fick bära samma typ av knapp som dem. På detsättet kan kampanjer spela en roll.Det finns utbildningar för föräldrar där de kan fåmer kunskap om droger och föräldrarollen över hu-vud taget. Hur länge ska barnen egentligen vara ute,och vad får alla andra göra som mina barn tycker attde inte får, osv? Skolan har en del sådana informa-tionskvällar och utbildningar, och polisen har detockså. Framför allt har många föräldraorganisationersjälva sådana. Jag vet också fler län som har arbets-planer för sitt drogförebyggande arbete. Jag välkom-nar att ännu fler börjar arbeta konkret inte bara i länetutan också i kommunerna och involverar frivilligor-ganisationer, föräldrar och skolorna i det arbetet.Det är inte alltid så lätt att vara ung . Jagtycker att man ser två tydliga utvecklingar. Å enasidan är vi unga allt längre. Vi studerar allt längre. Vibor hemma allt längre. Vi lever allt längre, och vi seratt livet innebär många möjligheter. Men å andrasidan blir vi också vuxna och medvetna allt snabbare.Vi kan se det alltifrån klädstilar till könsroller ochalkoholvanor. På många sätt tycker jag att den ut-vecklingen är negativ.Men det finns också positiva drag i utvecklingen.Unga människor blir alltmer medvetna och tar för sigpå ett annat sätt. Det kan vi t.ex. se när man diskute-rar samhällsfrågor och politik med unga. De är oer-hört engagerade i den tid och den värld de lever i.Jag tror att vi ska fånga upp det engagemangetoch använda ungdomsorganisationerna än mer i ettförebyggande arbete. Unga förebilder når andra ungabetydligt bättre än vad vuxna gör. Vi får inte under-skatta vikten av att kunna indentifiera sig med någonsom man tror på och som man vill likna.När det sedan gäller forskning kring mediernasroll och kring mediefrågor ber jag att få ta med migden frågan till ansvarig minister för just mediefrågor-na.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet att hon tar med sig frågan om forskning. Vi hardiskuterat många goda idéer. Jag tror egentligen att vitycker och tänker ganska lika. Vi lägger trots detfortfarande mycket ansvar på skolan. Tyvärr är detväldigt många lärare som har svårt att tränga in i denhär kulturen. Jag fick själv en gång "sura påskägget"av Vecko-Revyn, men det var faktiskt elever somkom och tackade mig och sade att det var bra attvuxna vågar säga någonting. Jag blev inte så trakasse-rad som jag trodde.Det här är inte så enkelt. Skolorna har tyvärr i daginte resurser som de kan använda till de kampanjersom talar om. Man får kämpa ganskamycket för att få resurser för att satsa. Därför har jagännu en fråga obesvarad. Kan tänkasig att man ändå försöker få tidningarna till att sättaen åldersgräns för att markera vilka åldrar de är tillför?Det är så mycket som kommer i utvecklingenframöver. CD-branchen har en stor kon-kurrens. "bränner" ungdomar ned musikensjälva från Internet ganska mycket. Föräldrar ochlärare har inte längre en riktig chans att hänga med.Tidskrifter som handlar om hur män och kvinnorär och bör vara både till utseende och beteende - ochdet mesta skildrat genom kändisar - har redan tagitöver idealbildningen hos många ungdomar. Det är , de vackra och de framgångsrika som mejslarfram kvinno- och mansidealet för våra tonåringar.Samtidigt som jämställdhetskampanjen med pågårs.k. mainstreaming inom alla områden tillåter vuxen-världen att jämställdhetsbilden raseras av tidningarsom t.ex. i den almanackan jag visade tidigare.Vem granskar dessa tidningars jämställdhetsplaner?Anf. 25 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller tidningarnas jämställd-hetsplaner kan man bara granska den arbetsplats därtidningarna produceras, och det är JämO som gör dengranskningen utifrån jämställdhetslagen. Det tror jagatt vi båda är medvetna om.Det ligger självfallet i tidningarnas intresse attvända sig mot den målgrupp som man försöker fångaupp. Då borde det också ligga i tidningarnas egetintresse att fundera över att sätta en rekommenderadåldersgräns på tidningen. Det är ju också en signal tillföräldrarna. Jag menar att som ansvarig utgivare fören tidning som jag vill ska nå en viss grupp männi-skor, ligger det i mitt eget intresse att själv skriva detpå tidningens omslag.Sedan är jag övertygad om att de allra flesta avoss kan göra mycket mer i det dagliga arbetet för attpåverka attityder, värderingar och negativa trender.Alla är inte självlärda och inte insatta i frågorna aveget intresse. Då måste det offentliga iblandhjälpa till att utbilda t.ex. lärare som inte alltid tyckeratt könsroller eller alkohol är en enkel fråga att dis-kutera eller debattera med elever. Det ansvaret liggerbl.a. på oss inom och på våra myn-digheter, och det ansvaret tar vi. Det är min överty-gelse och förväntan att det ska ge resultat tillsammansmed de övriga satsningar som vi gör.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:57 omlagstiftning om tidigare stängning av krogarAnf. 26 Socialministern ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser uppmärksamma kommuners ochlänsstyrelsers bristande intresse för alkoholuppfölj-ning och om jag ämnar vidta åtgärder för en lagstift-ning för tidigare stängning av krogar.Regeringen har inrättat en nationell ledningsgruppför alkohol- och narkotikaförebyggande insatser un-der min ledning. Ledningsgruppen ska fortlöpandefölja, stämma av och samordna de olika insatser avnationell karaktär som olika statliga eller andra aktö-rer har att fullgöra samt stimulera och stödja en lokaloch regional mobilisering för ökade insatser inom detalkohol- och drogförebyggande arbetet, inte bara påmyndighetsnivå utan också inom den ideella sektorn.Ledningsgruppens arbete handlar bl.a. om att i ökadutsträckning utveckla hållbara lokala strategier ochuppföljningar på alkoholområdet som också innebärett ökat lokalt och regionalt ansvarstagande i de härfrågorna.Som grund för det förstärkta alkohol- och drogfö-rebyggande arbetet som regeringen beslutade om1995 låg den nationella handlingsplanen som och den dåvarande nationella led-ningsgruppen arbetat fram. Handlingsplanen, sominnehöll en långsiktig strategi samt ett konkret merkortsiktigt åtgärdsprogram, behöver nu revideras.Inom ramen för den nuvarande ledningsgruppen haren revidering av handlingsplanen inletts. Denna revi-dering sker i nära samarbete med bl.a. kommunerna.Nationella ledningsgruppen har t.ex. tillställtSvenska medel för att utveckla enkommunal handbok i drogskadeförebyggande verk-samhet. Ett trettiotal kommuner har engagerats i ar-betet med att utveckla det drogskadeförebyggandearbetet i kommunerna. Arbetet utgår ifrån ett kom-munalt perspektiv som innebär att varje kommun skagöra en analys av läget i kommunen och sedan for-mulera lokala mål för det drogförebyggande arbetetmed utgångspunkt från befintliga resurser. De trettiokommunernas utvecklingsarbete i kombination medtillgänglig teoretisk kunskap ska sedan ligga tillgrund för den handbok som ska kunna användas avalla intresserade kommuner i landet. skavara ett verktyg för kommunerna i arbetet med att tafram nya metoder och arbetssätt som är lokalt anpas-sade. Detta arbete ska sedan ligga till grund för enreviderad nationell handlingsplan på alkoholområdetdär naturligtvis kommunernas och länsstyrelsernasroll på alkoholområdet kommer att uppmärksammas.När det gäller frågan om restaurangernas öppet-hållandetider vill jag informera om Alkoholutred-ningens uppdrag att bl.a. utvärdera effekterna av desena serveringstiderna till . Utredningen skaöverlämna sitt slutbetänkande senast den 31 mars2000 och först efter remissbehandling och normalberedning i är jag beredd att taställning till frågan om eventuella lagstiftningsåtgär-der när det gäller restaurangernas öppethållandetider.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Det är bra att regeringen har in-rättat en nationell ledningsgrupp för alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser. Det behövs ökadeinsatser inom det alkohol- och drogförebyggandearbetet, inte bara på myndighetsnivå utan också inomden ideella sektorn. Speciellt den ideella sektornbehöver få bekräftelse på att arbetet är viktigt.Varje år dör mer än 5 000 människor på grund avsjukdomar eller skador i samband med alkoholdrick-ande. All tillgänglig forskning visar att det finns ettstarkt samband mellan tillgänglighet och alkoholska-dor. Attitydförändringar, begränsad tillgänglighet,försäljningsmonopol och prispolitik är viktiga in-strument.Jag har läst ett pressmeddelande om att LarsEngqvist begär ett nytt alkoholundantag. Det är lov-värt. säger här själv att det finns forskaresom tror att den alkoholrelaterade dödligheten kanöka med upp till 1 000 fall om EU-reglernainförs i Sverige.Regeringens alkoholproposition påvisade att hel-årseffekten av lördagsstängningen av Systembolagetgav ca 5 000 färre omhändertaganden av berusade,ca 900 färre ingripanden vid lägenhetsbrott, ca 500färre misshandelsbrott och ca 700 färre ingripandenvid bråk.Det vore rimligt att göra liknande uttalanden omkrogars öppettider. vill här avvakta utred-ningen och remissyttrandena, men väl ändå ha vissa direktiv för utredningen? Densker väl inte förutsättningslöst?Fru talman! Många kommuner brister i handlägg-ningen av ärenden enligt alkohollagen. Det har inteLars kommenterat annat än genom att näm-na handboken. Endast 62 av landets 288 kommunerfick besök av för tillsyn. 4 avlandets 21 länsstyrelser gjorde inte ett enda besök inågon kommun . Mycket våld sker på grundav att krogar håller öppet till fem . Detunderlag som utredningstjänsten har tagit fram åtmig, och som berör bedömning av om längre serve-ringstider för krogar påverkar brottsligheten, härrörfrån remissvar med anledning av kom-muns beslut om ett revideratalkoholpolitiskt program.Polismyndigheten i har inkommit medsynpunkter som talar för att det finns ett sambandmellan krogarnas öppettider och brottsbenägenheten.De räknar tre brottstyper till den krog- och nöjesrela-terade brottsligheten. Det är misshandel utomhus motpersoner . Det är rån mot privatpersonermed eller utan skjutvapen, och det är brott mot allmänverksamhet, våld, hot eller förgripelse mot tjänste-man.Min fråga till socialministern är: Vad finns det förvits med att tillåta att krogar är öppna till klockan fempå morgonen?Anf. 28 Socialminister ():Fru talman! Jag ska kanske erinra Ulla-BrittHagström om att vi för inte alltför länge sedan hadeen omfattande alkoholpolitisk debatt här i med anledning av förslaget till ny alkoholpo-litik. En del av frågeställningarna kan väl sägas all-deles ha avhandlats här i kammaren.Det funderar på är den svårabalansgången mellan restriktioner och tillgänglighet åena sidan och en folklig acceptans för samma restrik-tioner å andra sidan.När det gäller alkoholpolitiken kan man väl sägaatt relativt framgångsrikt har lyckats balanse-ra restriktioner och begränsad tillgänglighet å enasidan och en folklig respekt för just dessa restriktio-ner å andra sidan. Man kan säga att vi genom histori-en ibland har gått för långt i restriktioner och folk harvarit tveksamma, men överlag har vi lyckats ganskaväl.Nu har vi presenterat och fattat beslut om en nyalkoholpolitik. Den bygger på att vi ska upprätta ensådan balans. Vi tycker att ökade restriktioner, genomt.ex. kriminalisering av illegal alkohol, ska kunnamötas med att vi erbjuder en större till-gänglighet och en större öppenhet i systembutikernaför att nå just den här balansen. Jag vill påpeka det.Det är inte den här uppfattning att viska förbjuda alkohol totalt i samhället. Det skullemöjligen, åtminstone teoretiskt, vara en framgångsrikväg. Det gäller alltså att bekämpa missbruket, be-kämpa alkoholskadorna, skapa en respekt för alko-holen och totalt sett minska alkoholkonsumtionen.När det gäller öppettiderna på restaurangerna ärproblemställningen ungefär densamma. Det gäller attå ena sidan se till att man inte skapar en ny alkohol-kultur bland unga människor som innebär att mandricker alkohol till tidiga morgnar och å andra sidaninte hänvisar ungdomar till andra restauranger, svartarestauranger och svarta klubbar, som erbjuder den härmöjligheten.Många som försvarar senare öppettider och ut-skänkningstillstånd fram till kl. 5 harsagt att just detta är en möjlighet att hålla tillbakaillegal utskänkning. Jag är inte säker på att de har rätt.Jag är mycket kritisk till att man har gett alldeles förmånga tillstånd till den här typen av utskänkning,men jag har ändå velat redovisa hur resonemangenhar gått.Vi kommer att få möjlighet att diskutera detta närAlkoholutredningen kommer med sitt förslag - ochdet sker som sagt var - för att då taställning till i vilken mån vi ska inskränka utskänk-ningstillstånden och införa större restriktioner. Menjag är inte beredd att säga hur det ska gå till förrän jaghar sett utredningens förslag.Anf. 29 ():Tack, fru talman, och tack, !Jag vill också ha en balansgång och en folklig ac-ceptans. har haft en bra alkoholpolitik, dettycker även jag. Jag är själv egentligen för restriktivtfostrad vad gäller alkohol, men jag tycker ändå att dethär med krogar öppna till kl. 5 går alldeles för långt.Det finns diagram från i Stock-holms län, citys polismästardistrikt, som visar attbrottsligheten tenderar att förskjutas till allt senare pånätterna. Man säger att det som lockar de flesta män-niskor att vara kvar i de centrala delarna av Stock-holm långt då de flesta krog- och nöjes-relaterade brott begås måste vara restauranger. Demänniskor som av olika skäl är på tillfällig genomre-sa t.ex. till och från sitt arbete kan normalt inte sättasi samband med någon större brottslighet. Med denutgångspunkten antar man att antalet brott skulleminska avsevärt om samtliga restauranger skullestängas. Det kan också göras gällande att det finns ettklart samband mellan restauranger och den typ avbrottslighet som brukar kallas krog- och nöjesrelate-rad.Från sida vill man inte ha ettstängt och öde , utan man förordar en me-delväg som tillvaratar så väl den enskildes intresse avatt gå ut som både den enskildes och myn-digheternas intresse av att det ska kunna ske underlugna och säkra förhållanden. Polismyndighetenserfarenheter av ställen med sena tider är att de oftablir samlingsplatser för personer med kriminellt för-flutet. Man säger att det även verkar som om restau-ranger med serveringstider till kl. 3 harmindre bråk än de som har öppet till kl. 5. Sedanframhåller man att s.k. vanliga människor inte i nor-malfallet vistas ute , delvisberoende på de tilltagande våldstendenserna menockså på försämrade kommunikationer och svårighe-ter att komma hem. Då finns det enligt Polismyndig-hetens mening anledning att befara att ett ökat antalrestauranger med sena serveringstider skulle innebäraen ytterligare förskjutning.Vad avser de brott som sker sent är demer resurskrävande, bl.a. på grund av att alltmertilltagande berusning och människors förändradebeteende i samband med ökat alkoholintag visar det-ta. Kvinnomisshandel skulle man också kunna ha enlång diskussion om här.Polismyndigheten har svårt att besvara frågorna,att förutse brottsligheten och hur nuvarande brottslig-het kommer att sprida sig över dygnets timmar osv.Men man säger att för att kunna upprätthålla en godsäkerhet för medborgarna måste detta sättas i sam-band med polisiära resurser. Bemanningen vid när-polisområdena är sådan att den inte räcker till för attfördelas över dygnets alla tider och för att få erfor-derlig kontakt med och tillsyn av restauranger, trotsatt bemanningen är högre och . Öv-riga nätter går det inte att upprätthålla den nivån.Skulle det då bli en permanent utökning av restau-rangernas serveringstid till kl. 5 under veckans alladagar skulle polisen inte ha möjligheter.Därför vill jag ställa en motfråga till socialmini-ster : Innebär det här resonemanget också kopplar detta till polisens resurser? Serman till att man förordar fler poliser om man inte villstänga krogarna tidigare?Anf. 30 Socialminister ():Fru talman! Tanken med att tillsätta en utredningär väl att man vill komplettera den kunskap man haroch i alla fall kan tänka tanken att utredningen kom-mer med uppgifter som vi inte riktigt har för-fogat över. Om det vore omvänt, att vi alla redanvisste hur det är, så skulle man naturligtvis kunnafatta beslut utan utredning.Alkoholutredningen ska se över effekterna av ser-veringstiderna. Med effekterna menas de samladeeffekterna, dvs. hur man kan bedöma vad det harbetytt för brottslighet och andra problem, kriminalitet,stökighet på stan och allt detta, men också vad detbetyder för alkoholkonsumtionen. Innan utredningenpresenteras är det svårt att ha en bestämd uppfattningom vilka effekter det har.Men vi kommer ju relativt snart att få denna kun-skap och kan då diskutera vilka åtgärder vi behövervidta.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tycker att det är att väntapå kunskapen. Jag tycker att det är ganska självklart:ju större tillgänglighet, desto mer alkoholdrickande,ju längre öppet till sena morgonen, desto mer alko-holdrickande och desto större brottslighet. Kvinno-våldet trappas upp och mycket våld sker ute på gator-na, det vet vi ju.Därför tycker jag att vi egentligen inte ska väntaså länge, utan vi bör uppmana alla att den här inrikt-ningen måste det bli. Vi måste hitta en lagstiftning.Jag tycker att kl. 2 är väldigt sent, men nog måste vikunna stänga restaurangerna kl. 2. Jag vet inte vad detfinns för vits med att man har tillgänglighet till drick-ande ute på stan mellan kl. 2 och kl. 5 . Detär min klara uppfattning, och jag tror inte att någonutredning kan ändra den. Jag tycker att vi ska arbetavidare för detta mål och att restauratörer och andraska vänja sig vid den tanken så att de kan planerainför framtiden för hur de ska ha det med sina öppet-tider.Anf. 32 Socialminister ():Fru talman! Bara en sista kort kommentar. Jag harsagt att jag är tveksam till dem som argumenterar föratt långa öppettider innebär att man ersätter en illegalrestaurangverksamhet. Jag tror inte att den är så om-fattande, och jag tror inte att det får den effekten.Men innan jag definitivt bestämmer mig vill jagfaktiskt se att någon tittar på det lite noggrannare. Jagvill än en gång påpeka att ska utredning-en komma med sitt förslag. Jag tror att även den somär lika övertygad som är om hurdet ser ut kan må väl av att komplettera sin kunskap.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:62 omforskning om kvinnors alkoholdrickandeAnf. 33 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att forskningen omkvinnor och alkohol ska intensifieras och för att soci-altjänstens kunskaper om alkoholskador bättre skakunna tas till vara.På initiativ har Centrum föralkohol- och narkotikaforskning vid Stockholmsuniversitet tillkommit och är nu under uppbyggnad.En föreståndarprofessur har tillsatts och ensärskild professur i behandlingsforskning knuten tillcentret är under tillsättning. Ytterligare professureroch forskare med anknytning till alkohol- och drog-forskning kommer att anställas och syftet är att ut-veckla och samla forskarkompetens på området så atten kreativ och vetenskaplig miljö kan skapas som kanfungera som ett nationellt tvärvetenskapligt centrumpå alkohol- och drogområdet.I den av antagna alkoholpolitis-ka propositionen (prop. 1998/99:134 Vissa alkohol-frågor, m.m.) påpekas att det finns behov att bl.a.utveckla och stimulera forskning när det gäller t.ex.trender och mönster i alkohol- och droganvändningeni och även forskningsmässigt få belyst för-ändringar i svenskarnas konsumtionsmönster. Ensådan förändring som enligt min mening forsknings-mässigt bör belysas är just konsekvenserna av kvin-nornas ökade alkoholkonsumtion. I de diskussionersom nu pågår med centret om medel för olika forsk-ningsprojekt är forskning om kvinnor och alkohol ettområde som bl.a. diskuteras.Vidare har fått i uppdragatt utforma ett förslag till program för nationellt stödtill kunskapsutveckling inom . Syftet äratt skapa en struktur för systematisk kunskapsupp-byggnad och effektiv informationsspridning så attsocialtjänstens insatser i större utsträckning kan base-ras på vetenskap och beprövad erfarenhet. Jag utgårfrån att detta program kan vara ett sätt att bättre ta tillvara kunskaper om alkoholskador.Uppdraget ska redovisas i år.Dessutom har genom dennationella ledningsgruppen för alkohol- och drogfö-rebyggande insatser givit Svenska Kommunförbundetmedel för att utveckla en handbok, såsomjag redan har nämnt, i alkohol- och drogskadeföre-byggande verksamhet. ska vara ett verk-tyg för bl.a. kommunernas socialtjänst när det t.ex.gäller att ta fram nya metoder och arbetssätt på alko-hol- och drogområdet men också för att effektiviseraarbetet så att kunskaper om alkohol-skador bättre ska kunna tas till vara. Arbetet ska re-dovisas i mars år 2001.Anf. 34 ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag tar såmycket av ministerns tid här i kammaren i anspråk,men detta är viktiga frågor och jag håller mig till deregler som finns.Jag tackar för svaret på interpellationen. Jag tyck-er att och narkotikaforskning ärangeläget och att forskarkompetens behövs, inteminst vad gäller kvinnor och alkohol. Jag är därförglad att socialminister pekar på viktenav att forskningsmässigt belysa konsekvenserna avkvinnornas ökade alkoholkonsumtion.