prot · GN0968 · 2000-02-17 00:00:00 — Vårt förslag rör inteden grupp som omfattas av särskilda behov. Det gäl-ler en grupp äldre människor som finns ute i samhäl-let och som inte omfattas av och får den be-hovsprövade . Sedan är det så med Cen-terpartiets hemservicecheckar att de är riktade enbarttill pensionärer.Det övriga som många borgerliga partier talar omnär det gäller hushållstjänster är riktat till alla grup-per. Vårt förslag är enbart riktat till de äldre eftersomvi vill pröva det för de äldre och se hur det fungerar.Det står också någonstans att en snittkostnad fören hemtjänsttimme ligger på . Vi menaratt ungefär halva den summan - jag vill inte låsa migfast exakt på kronan - skulle subventioneras statligtoch att den enskilde skulle betala . Det skullei varje fall lösa problemen med de tyngsta arbetena iett hem.Det är inte tänkt att vi ska subventionera någongammal som ska ha en halvtidsanställd som sköterhemmet. Det handlar om att få hjälp imånaden för sådant som man känner att man är villigatt betala för på grund av att det helt enkelt är förjobbigt att utföra de sakerna. kan vi se attäven inom den behovsprövade omvårdnaden förgamla människor drabbas människor, och det får helthorribla konsekvenser.Jag kommer från . I kommun iVärmland har en 95-årig kvinna fått sin hemhjälpindragen. Argumentet från socialnämnden var att honhaft hjälpen sedan hon var men att det inte be-tyder att hon har rätt till hjälp i all framtid. Den härkvinnans hälsa har inte förbättrats. Det rörde sig en-bart om hjälp med städning i per månad.Visst finns det fall som ramlar utanför på grund avkommunens restriktiva bedömningar.Det är just i den gråzonen som det här förslagetkan komma in, eftersom det är riktat enbart till pen-sionärer. Vi tycker att det vore väldigt angeläget omman kunde pröva det någonstans i stället för attmånga människor friställs inom äldreomsorgenoch går arbetslösa i ersättning från a-kassan. Här kan de göra en insats som dekommer tillbaka på arbetsmarknaden.Det ska inte vara någon inkomstprövning, utanhär behandlar vi alla lika. Det är ett fritt val för dengamla att gå till och betala avkostnaden, och den andra delen står staten för. Det ärabsolut inte inkomstprövat. Sedan medför det natur-ligtvis att någon med en hög inkomst också kankomma att omfattas. Men vi vill hellre hjälpa någonmed en högre inkomst än att utesluta många som harlägre inkomst och inte alls har råd att ens betala i månaden.Anf. 186 Socialminister ():Herr talman! Om det nu är så att vi har resurser istatskassan för att på något sätt hjälpa äldre som be-höver hjälp i hemmen måste vi fundera på vilket somär bäst, mest rättvist och effektivast. Jag menar att detviktigaste nu är att få kommunerna att återvända tillden mer generösa hemtjänstverksamhet som vi hade islutet innan de ekonomiska kriserna kom,dvs. att också hade ett stort inslag avservice.Äldre människor som vill bo kvar i sina hem ochsom behöver just de ellernågra timmar ska faktiskt kunna få det. Manska då inte göra någon bedömning av den ekonomis-ka situationen och framför allt inte av ålder - om manär eller , eller vad det nu var för någonting.Det är det viktigaste.Jag menar att kommunerna har möjlighet till det-ta. Det gäller särskilt om man vet om att när man togbort den här formen av service i sparademan inte särskilt mycket pengar. Man sparade enligtSocialstyrelsen bara någon procent på bruttokostna-den. Det var alltså en liten del av verksamheten mansparade på, men man trodde förmodligen att manskulle få större spareffekt. Jag tycker att det har prio-ritet nummer ett.Sedan kommer vi till den andra frågan, som ärCenterns tanke, nämligen att man skulle införa någonsorts subventionerad tjänst. I så fall är det förmodli-gen för människor som inte behöver det,eller som i varje fall inte enligt socialstjänsten skullebehöva det, men som ändå skulle tycka att livet skullebli en smula lättare ifall de köpte den tjänsten. Jag skainte direkt avvisa en sådan tanke och säga att den ärorimlig. Men det finns en risk att om vi nu har resur-ser tar vi saker i fel ända.Om jag har tillgång till ökade resurser inom stats-kassan för att ge kommunerna ett stöd skulle jag viljaprioritera att ge kommunerna möjlighet att utveckladen service i som gick förlorad . Att återvända till en fungerande hemtjänst tyck-er jag är det viktigaste. Efter det kan man diskuteraom man ska komplettera med den typ av annan ser-vice eller checksystem som har föreslagit.Anf. 187 ():Herr talman! Jag kan instämma med en del av vadsocialministern här har framfört. Också jag tycker attdet är oerhört viktigt att vi frigör pengar till dem somär sjuka och behöver mycket vård och omsorg ikommunen. Därom råder inga delade meningar. Detär också en grupp som behöver hjälp med att få rättomhändertagande.Den grupp som jag nu återkommer till är de män-niskor som lever ett ganska bra liv men ändå inteklarar allting helt själva. Just det att de kan bo kvaroch fortsätta att leva på ett bra sätt gör att det är ettförebyggande syfte med att få den här lilla hjälpen istället för att den uteblir. I annat fall blir det en sänktlivskvalitet för de grupperna.Vi ser nu de privata alternativen som växer uppdär man säljer hela paket med omvårdnad. Det ärockså skattefinansierat. Utöver att det är en hjälp tillde gamla är det naturligtvis lika mycket en stimulanstill tjänstesektorn. Man ska kunna få människor iarbete som har frigjorts inom kommunens äldreom-sorg.Jag återkommer igen till att det skulle vara myck-et intressant att någonstans få se resultatet av de eko-nomiska effekterna utöver det förebyggande och denökade livskvalitet det kan ge för den grupp som inteomfattas av bistånd inom kommunen. Jag får tackaför svaret.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:189 omtinnitus och andra hörselskadorAnf. 188 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att vidta några åtgärder för att förhindraatt vi får en hörselskadad generation i . Vidarefrågar om jag är beredd att införa lagför högsta tillåtna ljudnivå på offentliga platser, infö-ra obligatoriska ljudspärrar på musikanläggningarsom används på offentliga platser samt obligatoriskutbildning för diskjockeyer och andra som sköterljudanläggningarna.Ungdomar utsätts för höga ljudvolymer vidrockgalor och på diskotek. Ljudnivån på dessa platserär ofta så hög att det föreligger risk för både tillfälligaoch permanenta hörselnedsättningar, öronsus ellerandra hörselstörningar. Det är därför oerhört viktigtatt vi skyddar våra barn och ungdomar från hörsel-skador och det livslånga lidande som sådana innebär.Den lagstiftning som reglerar ljudnivåerna på dis-kotek och vid konserter är främst . Avmiljöbalken framgår att det är ägaren eller den somdriver verksamheten som ska vidta de åtgärder somskäligen kan krävas för att förhindra uppkomsten aveller undanröja olägenheter för människors hälsa. Detär den kommunala nämnd som handhar miljö- ochhälsoskyddsfrågor som avgör om och när olägenheterför människors hälsa föreligger samt vilka åtgärdersom ska vidtas.Kommunerna har bl.a. möjlighet att meddela deförelägganden och förbud som behövs för att miljö-balken ska efterlevas samt att ställa krav på olikatekniska lösningar för att komma åt problem medhöga ljudnivåer. I samband med att träd-de i kraft gavs kommunerna dess-utom möjligheter att kräva att ägaren eller den somdriver verksamheten ska stå för mätningar av ljudni-vån i lokalen.Socialstyrelsen, som har centralt tillsynsvägled-ningsansvar för frågor som rör olägenheter för män-niskors hälsa i inomhusmiljöer, utfärdade år 1996allmänna råd om buller och höga ljudnivåer (SOSFS1996:7). Dessa är avsedda att användas som hjälp förkommuner och andra i arbetet med att minska effek-ten av olika typer av samhällsbuller som förekommerinomhus i bostäder, lokaler för undervisning ochvård, samlingslokaler etc. Råden innehåller bl.a. re-kommendationer för maximala ljudnivåer vid kon-serter och på diskotek som skydd för hörselnedsätt-ning eller öronsus.De allmänna råden om buller och höga ljudnivåerhar inte varit i bruk , och någonutvärdering av vilka effekter som de har haft hardärför ännu inte kunnat göras. Regeringen har dockgivit de myndigheter som har tillsynsväglednings-ansvar enligt i uppdrag att göra en utvär-dering av hur bestämmelserna tillämpas. Inom ramenför denna utvärdering kommer underår 2000 att påbörja en undersökning av hur miljöbal-kens bestämmelser beträffande hälsoskydd tillämpas.Jag förutsätter att i detta sammanhangäven följer upp tillämpningen av de allmänna råden.Det är ett stort problem att många barn och ung-domar inte känner till riskerna med höga ljudvolymeroch skyddar sig från dem. Detta är en av de frågorsom har uppmärksammats inom ramen för det inne-miljöår som genomfördes . har tillsammans med bl.a. ,, , och dragit i gång enarbetsgrupp i syfte att sprida information och kunskapom riskerna med höga ljudvolymer hos barn ochungdomar. Arbetet har bl.a. resulterat i en broschyrom vilka risker det finns med höga ljudvolymer samthur man skyddar sig från att få hörselskador elleröronsus.I den nu gällande lagstiftningen finns det såledesbetydande möjligheter för kommunerna att angripa deproblem som höga ljudvolymer medför. Detta, ikombination med de olika aktiviteter som har initie-rats för att begränsa risken för hörselskador på grundav buller, medför, enligt min mening, att det i dagslä-get inte finns skäl att föreslå en lag om ljudvolymbe-gränsning eller att införa obligatoriska krav påljudspärrar eller utbildning av diskjockeyer.Anf. 189 (mp):Herr talman! Jag tackar för svaret, som tyvärr varungefär detsamma som jag fick av den förra social-ministern. Jag hade naturligtvis hoppats på att pro-blemet skulle ha uppmärksammats sedan den tiden.Det är nämligen så att alltfler unga drabbas av tinni-tus. Det är inte bara ett lidande för dem själva, utandet är också en kostnad för samhället. Unga männi-skor kan faktiskt t.o.m. bli förtidspensionerade. Dekan kräva långvarig psykologisk hjälp därför att dehör ett ringande eller annat ljud , vilket ävenstör deras sömn.Jag förmodar att socialministern är bekant medalla de problem, allt lidande och alla kostnader somdetta orsakar. Men jag tycker ändå att slutklämmenom att nu gällande lagstiftning är tillräcklig är förvå-nande. Det finns ju ingen lagstiftning! Det är det somär problemet. har gett ut allmänna rådom buller och höga ljudnivåer. Råden är rekommen-dationer, som är väldigt krångliga. Det sägs att ägareneller arrangören har ansvaret, men de känner ju oftastinte till vad detta innebär.Dessutom är lagstiftningen som reglerar ljudnivånden gamla hälsoskyddslagen som införlivats i miljö-balken. Det är alltså inga nya regler. Lagen är enramlag, och anvisningarna är svåra att tolka. Det helastår i hälsoskyddslagen under åtgärder som kan vidtasför att förebygga eller undanröja sanitär olägenhet.Det är lite svårtolkat. Med detta menas en störningsom kan vara skadlig för människors hälsa och sominte är ringa eller tillfällig. Det är också väldigt svårtatt tolka. När det gäller det här med "ringa" så är detbedömningar som de allmänna råden sätter olikasiffror på i decibel. Det är inte många som vet vadekvivalent nivå och andra nivåer är i detta samman-hang - speciellt inte ägare och arrangörer. Det talasockså om tillfällig verksamhet. De stora konserternaär ju oftast tillfälliga.Det är också svårt att döma ut vite. Det är omvändbevisprövning som gäller, och det är svårt att göra deti rätten och få rätt där. Miljöförvaltningarna får stå förkostnaderna om de förlorar målet, vilket blir dyrt. Omde vinner får de inte ersättning för sina kostnader.Många miljönämnder driver därför inte detta i rätten.De som blir utsatta har väldigt svårt att få ut någotpå försäkringarna. För hur ska de kunna bevisa nå-got? Man kan inte se att de har tinnitus. Man får litapå deras uppgifter, och det gör väl läkarna också.Men när fick de tinnitus? Att driva en privat processom skadorna är också svårt. Då finns ju också risk atten människa får ersätta den andras rättegångskostna-der. Så visst finns det många problem!Jag skulle vilja att det för det första fanns en lagsom var generell. Det borde inte vara upp till varjekommun att det finns politiker som är intresseradeoch människor som är villiga att göra någonting.Lagen borde gälla generellt i hela landet. För detandra borde det införas miljösanktionsavgifter.Detta är bara några förslag, och det finns säkertbättre. De är inte de optimala. Man borde titta överhela problematiken.Som jag sade finns det många unga människorsom vittnar om att det räcker att gå en gång på ensådan här konsert. Men även långvariga, höga ljudni-våer kan orsaka skador. Det finns ett problem, och detär att man inte kan blunda med öronen, herr socialmi-nister!Anf. 190 ():Herr talman! Det är en viktig fråga som har väckt. Den har ju också varit med i riks-dagens frågestund i dag.Jag tror att det är viktigt att lyfta upp frågor så attde blir lite inne. Andra förebyggande frågor som vihar arbetat med mycket - jag tänker på allergier t.ex.- är så inne så att när man lyfter fram dem vet alla attvi ska förebygga allergier. kanske vi har tagit ilite för mycket på det området - vi människor måsteju ha lite immunförsvar också, och lära oss att tåla litegrann.Jag är helt övertygad om att alla de regler somfinns varken är kända eller tillämpas i någon störreutsträckning. Det är det som är problemet. Jag tror påinformationskampanjer, och jag tror att det är jätte-viktigt att man intensifierar dem om inte de kampan-jer man har gjort har gjort den nytta som man hadehoppats. Inte tror jag att när man är ung och kommerin på ett diskotek så är det första man gör att gå ochtitta i en broschyr om hur öronen mår av hög volym.Jag tror att det är på andra sätt som man måste arbetamed frågan. Vi måste se frågan i ett perspektiv ochjämföra t.ex. med svetsare och när de ska ha svets-glasögon, när de som arbetar med jobb med mycketbuller ska ha öronproppar osv.När vi ser att många barn och ungdomar speciellt,men även äldre, blir skadade och kanske får men förlivet är det angelägenhetsgraden som ska se till att detblir fart på oss, så att vi lyfter fram frågorna.Även omgivningen mår ju lite bättre om inte ljud-nivåerna är alltför höga. Jag tror alltså att detta är enlivskvalitetsfråga för fler.Jag vill vädja om att man intensifierar informa-tionskampanjen. Det tror jag är jätteviktigt. Jag trorockså att man måste förändra lagen. Men detman kan göra nu är att intensifiera kampanjen så attden verkligen slår igenom. Kommunerna måste an-vända sina möjligheter att vidta åtgärder om det helainte fungerar.Anf. 191 Socialminister ():Herr talman! Land ska med lag byggas, sägs det.Det betyder dock inte att alla problem kan lösas medlagstiftning. Det är ganska viktigt. Det som hänt frånden är att ger möjligheterför kommuner att ingripa på ett helt annat sätt än dekunde göra tidigare. Det är viktigt att konstatera att denu kan göra det. Kommunerna har större möjligheternär det gäller sådant som inte kunde ske tidigare. Dehade inte möjlighet att ingripa vid tillfälliga konserteroch tillfälliga arrangemang. kan de faktiskt göradet.Jag tycker att man får försöka utvärdera vad dennya innebär för att se hur kommunernautnyttjar möjligheterna. Jag är inte alldeles säker påatt vi skulle nå längre genom att ha en generell lag-stiftning som på något sätt skulle reglera ljudvoly-merna till högsta tillåtna volym. Jag är inte säker påatt det skulle vara möjligt att göra det. Dessutomsäger ju experter att det inte bara är frågan om ljud-volymer, utan att det också handlar om i vilken miljöde utvecklas osv.Jag tycker att det är viktigt att kommunerna har ettansvar på det här området. Kommunerna har fåttredskap för att kunna ingripa. Jag tycker att det vikti-gaste blir att upplysa kommunerna om att de ska tadet ansvaret. Dessutom ska vi upplysa unga männi-skor framför allt om risken med högt ljud och buller.Det är ett informationsproblem snarare än ett lagstift-ningsproblem.Anf. 192 (mp):Herr talman! Det förebyggande arbetet när detgäller bullernivåer har kommit långt inom yrkeslivet.Men det är just som dessa ungdomar vistasdär det är höga ljudnivåer. De förekommer ju intebara på diskoteken som jag har nämnt, utan i biosa-longer och på träningspassen osv. Dessa ljudanlägg-ningar gör att det blir rundgång och att ljudet blir såhögt. Det är den nya tekniken som också har gjort attde unga har skadats. Det hänger naturligtvis samman.Därför menar jag att man skulle kunna utnyttja denhär tekniken för att sätta skydd på apparaterna så attde håller . Det skulle vara ett bra riktvär-de. Vid vissa ljudtoner kommer dagens förstärkare såhögt upp att det överstiger reglerför högsta tillåtna industribuller.Man kan inte bara tala om informationskampan-jer. Visst är det bra. Det tycker jag också. Tinnitusfö-reningen gör ett storartad arbete. De delar ut öron-proppar på alla dessa tillställningar. Men vad är detför samhälle om man ska säga till sina barn innan degår ut att de måste ta öronpropparna med sig? Vimåste väl kunna begränsa ljudet i stället för att stoppain sådana. Det är ju inte alla som gör det. Försäljning-en på de stora konserterna har ökat från till 15 %.Men alla de som inte stoppar in öronproppar befinnersig i riskzonen.Även om det har skett förbättringar tycker jag än-då att vi ska ta allvarligt på det läkarna på öronklini-kerna säger. De säger enstämmigt att Tinnitusförbun-det vet vad som är i görningen. Det finns ett upp-skattat antal unga människor som har skadats, mendet finns säkert ett mörkertal som är lika stort. Jag harmånga i min bekantskapskrets, och jag hör runtom-kring mig att man säger att man också har tinnitus.Det kan vara av olika grader.Visst är det bra med utvärdering, men det räckerinte. Jag tror att vi får ta ett större grepp på det härproblemet.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:207 omden icke-materiella välfärdenAnf. 193 Socialminister ():Herr talman! har ställt ett flertalfrågor till mig angående den icke-materiella välfär-den. För det första vilka åtgärder jag avser vidta föratt lyfta fram icke-materiell välfärd i vårt samhälle.För det andra vilka åtgärder jag avser vidta för attväntetiderna inom psykiatrin ska minska och slutligenvilka åtgärder jag avser vidta för att välfärdsstatisti-ken också ska omfatta immateriella värden.Frågorna är inte helt enkla att besvara. Det är rik-tigt att kraven på produktivitet och effektivitet harökat i både arbetslivet och i samhället i övrigt ochmånga människor har svårt att svara upp till dessakrav och förväntningar. För att förbättra den icke-materiella välfärden måste insatser skapas inomsamtliga samhällssektorer. Det handlar om samhälls-planeringen, arbetslivet, bostaden, skolan, kulturen. Isjälva verket rör vid frågan om helavår demokrati.År 1995 tillsatte regeringen en parlamentariskkommitté, , med upp-gift att utarbeta förslag till nationella folkhälsomåloch strategier för hur målen ska kunna uppnås. Syftetmed kommitténs arbete är att ange vilka folkhäl-soproblem som är mest angelägna att lösa och hurman ska gå till väga. Kommittén överlämnade i de-cember sitt andra delbetänkande - Hälsa pålika villkor - till . I det pekar manpå tre viktiga drag i hälsoutvecklingen; det första äratt medellivslängden ökar och vi blir friskare, detandra är att psykiska och psykosomatiska besvär ökari hela befolkningen och det tredje är att den socialaojämlikheten i hälsa består.Kommittén har även formulerat en vision medmål och strategier för ett hälsovänligt samhälle.Jag vill här nämna några av de mål och strategiersom kommittén redovisat och som jag tycker kännsväsentliga i sammanhanget. Ett första är att integra-tionen på arbetsmarknaden måste förbättras och ut-slagningen minska och att människors inflytande ochtrygghet i arbetslivet ska öka. Dessa mål är viktigabl.a. för att minska långtidsarbetslösheten och ökasysselsättningen samt att arbetskraven ska anpassastill individens förutsättningar.Ett annat mål är att barn och ungdomar måste geslikvärdiga uppväxtförhållanden. Det kan t.ex. behö-vas kompensatoriska åtgärder för barn och ungdomari utsatta områden.Till hösten ska kommittén överlämna sitt slutbe-tänkande med slutligt formulerade mål och strategiertill regeringen. Därefter är det regeringens intentionatt arbeta fram en proposition på basis av kommitténsförslag. Jag föreställer mig att flera av förslagen kanspela en viktig roll för den s.k. icke-materiella välfär-den.Jag är medveten om att det inom psykiatrin i ett problem med långa väntetider. Att tillskjutaresurser för att minska väntetiderna är därför avstörsta vikt. I detta sammanhang kan nämnas att So-cialdemokraterna och träffadeen överenskommelse som innebär en förstärkning avresurserna till hälso- och sjukvårdssektorn. Uppgörel-sen innebär att kommer att till-delas vård- och omsorgssektorn under perioden2002-2004. Ett av fyra områden som särskilt utpekasi överenskommelsen är insatser inom psykiatrin.Frågor om att förbättra psykiatrin kommer också attha en central roll i arbetet med den Nationella hand-lingsplanen för hälso- och sjukvården som för närva-rande pågår.Jag instämmer i att mycket av den statistik omvälfärd som presenteras handlar om tekniska framstegoch produktutveckling. Men jag vill ändå påstå att detfinns ett flertal kvalitetsregister och andra samman-ställningar över immateriella värden, exempelvisbeträffande kvaliteten i vården.En viktig källa till information om folkhälsan i ettövergripande befolkningsperspektiv får vi genomSocialstyrelsens Folkhälsorapport och Sociala rap-port som utkommer regelbundet. Nästa rapport kom-mer . tar även fram årligstatistik i de ca 40 somfinansieras med bl.a. Dagmarmedel.Avslutningsvis vill jag understryka att välfärdenär en fråga som berör samtliga politikområden menatt hög välfärd, både materiell och icke-materiell, avtradition alltid haft stor betydelse inom socialpoliti-ken.Anf. 194 ():Herr talman! Jag vill tacka för dethär svaret. Jag förstår att det inte är lätt att skriva ettsvar utifrån min interpellation, men jag tycker ändåatt frågan är så oerhört viktig.Låt mig börja med att fråga: Vad är en människa?När någon frågar mig säger jag att det är en själ somhar en kropp. Men väldigt många vill nog förknippadet med en kropp som har en själ. Jag tror nämligenatt när vi i säger att det går bra för Sverigetänker vi på att marknaden har slagit köprekord, attbörsen går upp och att det skapas fler jobb. Det är braoch positivt.Men i den ekonomiska glädjeyra som vi då kom-mer i är det lätt att glömma alla människor som mårdåligt av olika skäl, inte minst våra barn. Man sägeratt barn är gömda eller glömda. Jag tycker inte att detfinns några gömda eller glömda barn. Barn föds fak-tiskt in i en familj och i ett socialt nätverk. De allraflesta barn träffar sjukvården och barnomsorgsperso-nalen. Det är snarare så att vi inte ser dem än att de ärgömda.Under de senaste åren, när det har gjorts nedskär-ningar i exempelvis vården som socialministern ocksånämner, är det faktiskt omsorgen som har fått tastryk. Det gäller inom vården av senildementa, inompsykiatrin och inom den tunga sjukvården, specielltinom medicinen.Det som saknas för våra medarbetare i kommuneroch landsting är tid i äldrevården. Det saknasbemötande och kommunikation mellan personal ochpatient, tid att lyssna och tid att se signaler även omman inte kan göra sig själv hörd. Det är stressigt.Jag kommer till de rapporter vi har fått om ökadesjukskrivningar. sjukskrevs mångamänniskor för tunga industriarbeten, belastningsska-dor, enformiga moment osv. Men har sjukskriv-ningarna ökat på grund av andra belastningsskador,nämligen stress och otillräcklighet. Man känner helatiden: Jag klarar inte det här.Jag tror att i ett välfärdssamhälle som vi har ochvill ha måste vi se till att alla ska kunna färdas välgenom livet. Det handlar även om de perioder när detär motvind, när det är storm och när det är tufft, fördet är ju då vi behöver det sociala systemet.