prot · GO0919 · 2000-10-26 00:00:00 — Vi har ett system med bidrag till dekommuner som inte har riktigt samma skattekraftsom andra.Inom mina ansvarsområden finns dessutom ex-empel som handlar om att stödja den demokratiskautvecklingen. Där finns det naturligtvis också ettintresse från den att stödja denlokala självstyrelsens förmåga. Jag har vidtagit ettantal åtgärder för att förstärka den lokala självstyrel-sen, och jag tänker fortsätta med det. Var så säker!Nordiskt TV-samarbeteAnf. 34 ():Fru talman! uttaladesamtliga nordiska statsministrar att det var en heltavgörande fråga för nordiskt samarbete och vår för-måga att förstå varandra att få ett synbart nordisktTV-utbud. För ganska precis hade vi enmycket engagerad debatt här på mötei där samtliga parlamentariker som uttala-de sig underströk hur viktigt det var att få möjlighetatt se våra grannländers public service-utbud.Nu är vi i den situationen att vi kan se all världensTV-kanaler, men inte Norsk Rikskringkasting. Viskulle behöva få ett besked om regeringen äntligentänker engagera sig för att vi ska kunna förverkliga engod nordisk tanke som innebär att nordisk publicservice-TV når alla hushåll.Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! Jag är helt ense med att detta är en viktig del av det nordiska samarbe-tet. Det är viktigt att vi kan se varandras TV-program.Det är bra för samarbetet i stort, precis som allt kul-tursamarbete mellan våra länder i . Vi harredan i dag ett mycket nära samarbete mellan denordiska public service-företagen. Det handlar omsamproduktioner och om att man köper program avvarandra. Det handlar om ett intensivt utbyte.De nordiska kulturministrarna har mycket riktigtockså sammanträffat medsamtliga chefer i de nordiska public service-företagen. De, precis som vi, har understrukit behovetav ett intimt samarbete.Samtidigt är det ju så att vi i inte kan sittaoch kommendera vad TV-företagen ska välja attanvända sitt ibland begränsade sändningsutrymmetill. Vi kommer att arbeta vidare för att det ska blilättare också i att se de nordiska grannländer-nas program, men vi kan inte använda kommandopo-litik.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att kulturmi-nistern, på regeringens vägnar, intygar att det är vik-tigt med det nordiska samarbetet här. skullejag vilja påstå att jag känner legitimitet för att varaotålig. Vi har ju haft många lyckade samarbetsprojekti . Och vi har haft få verkligt dåliga exempelpå när vi inte har klarat av det, men dit hör t.ex. detnordiska TV-samarbetet. Nordsat kom av sig, in-dustrisatelliten som skulle löst det hela blev aldriguppsänd osv.Nu samarbetar kulturministrarna i nära.Ja, fru talman, men det har inte räckt. tror jag attdet behövs att man lägger in en överväxel för att fåtempo i det hela. Jag tror att denna fråga kommer atttas upp på mötet i . var vihelt överens om att detta måste lösas . Vi fickunder hand löfte om att denna fråga ska rulla vidare.Jag tror att det går att lösa utan att ta till de ord somkulturministern gjorde om att vi skulle bli ett slagskommandostat. Detta handlar om praktiskt nordisktsamarbete. Jag tror att det vill till lite mer politiskvilja.Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! Låt mig tillägga en sak till mitt svartill . Det är klart att om vi hade en an-nan lagstiftning än man har i de andra nordiska län-derna skulle det möjligen gå lite lättare. Vi har ju iSverige en ordning som innebär att kabelföretagenhar ett grundlagsskydd som är av en sådan halt att viinte har någon möjlighet att t.ex. påverka dem. Somkonsumenter, som TV-tittare, har vi inte heller någonmöjlighet att utöva påverkan.Just nu sitter en mediegrundlagsutredning. Det ärjustitieministrarna som ytterst är ansvariga för den.Den arbetar med och diskuterar just nu även dennafråga som gäller grundlagsskyddet för kabelföretagen.Det är en ingång som faktiskt också handlar om detnordiska TV-samarbetet. Låt oss se vad det slutarmed.Men vi tänker inte sluta att vara aktiva i den härfrågan för att nå det mål som och jag ärhelt ense om.Den kommunala självstyrelsenAnf. 38 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en följdfråga tillkommunminister med anledning av minis-terns uttalande om att det har gått hysteri i diskussio-nen om det kommunala självstyret.Det är ju ganska anmärkningsvärt att det är kom-munernas egen minister som uttrycker sig så. År 1993genomfördes ganska stora förändringar. Man frångicköronmärkning av resurser när det gällde generellastatsbidrag som också angav inriktningen med mermålstyrning och en effektivare användning av re-sursmedlen.Men det är ju uppenbart att regeringen har ambi-tioner att stärka upp det centralstyrda och kommamed tydligt riktade pekpinnar och bidrag. Vi har ettantal modeller som regeringen använder sig av, ål-dersrelaterade bidrag till skolan, vården och omsor-gen osv. Det finns riktade bidrag till personalför-stärkningar i skolan.Jag skulle vilja höra ministerns förklaring till det-ta. Vad betyder det att det har gått hysteri i diskussio-nen om det kommunala självstyret?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker kanske att man ska titta påhela mitt uttalande. Jag markerade väldigt tydligt iuttalandet att jag är anhängare av kommunalt själv-styre. Men det är ju inte så att gränserna för detkommunala självstyret en gång för alla är givna.Under 90-talet har ju ramarna för det kommunalasjälvstyret vidgats kraftigt genom det generella stats-bidraget och skatteutjämningssystemet som ger ettreellt innehåll i det kommunala självstyret.Men från tid till annan har vi ju naturligtvis ettrikspolitiskt ansvar också. Det vet ju ledamöterna iden här kammaren. Det kan t.ex. finnas behov av ettstatsbidrag, som det vi nu inför på skolans område,för att rikta resurser för att öka insat-serna för de sämst ställda elever, de elever som hardet svårast i skolan. Det statsbidraget på skolansområde är tänkt att efter uppbyggnadsfasen gå in ipåsen med det generella statsbidraget.Den kommunala självstyrelsen är viktig. Men vimåste inte reflexmässigt gå emot eller motsätta ossvarje förslag som innebär att vi från ochregeringens sida ser till att visa vilka ambitioner vihar på olika områden.Anf. 40 ():Fru talman! Jag skulle vilja ta tag i exemplet medskolan som ministern gav.Kommunförbundets ordförande, ,har lyft fram skolan som ett exempel och visat påsvårigheterna för elever, föräldrar och invånare attutkräva ansvar från rätt personer.Jag skulle vilja ställa en följdfråga, eftersom viockså har fått statistik på ganska stora avhopp avförtroendevalda. Man väljer att hoppa av på grund avbegränsade befogenheter och begränsade möjligheteratt fatta beslut och att ta ansvar för dessa.Ser kommunministern att det kan finnas ett sam-band mellan det arbete som regeringen håller på med- en ständig inskränkning av den kommunala själv-styrelsen - och människornas ovilja att ta på sigkommunala förtroendeuppdrag?Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång: Ramarna för den kom-munala självstyrelsen har vidgats kraftigt . Vi hade tidigare 70-80 specialdestinerade stats-bidrag innan vi gick över till det generella statsbidra-get och ett bra skatteutjämningssystem. Det som harhänt är ju attramarna för den kommunala självstyrelsen har vid-gats mycket.Men det innebär inte att ramarna är givna en gångför alla. Det måste i vissa situationer finnas möjlig-heter för riksdag att göra riktade insatser närman ser att det finns problem. Det är just det som harhänt på skolans område. Vi har sett att det finns be-hov av fler vuxna i skolan runt om i landet för attkunna hjälpa svaga elever. Därför gör vi det riktadestatsbidraget, som sedan ska slussas över i det gene-rella statsbidraget.Än en gång: Jag tycker att det har gått hysteri idiskussionen därför att man tappar perspektiven.Kommunerna har betydligt större möjligheter i dagatt forma sin verksamhet än vad kommunerna hade islutet av 80-talet.Den kommunala självstyrelsenAnf. 42 ():Fru talman! Jag tänkte fortsätta med den kommu-nala självstyrelsen. Jag behöver inte räkna upp alla deolika lagförslag som regeringen har lagt fram sominskränker den. Min fråga går till statsministern:Vad är det som gör att statsministern och hans so-cialdemokratiska ministrar vet så mycket bättre vadsom är bra för medborgarna än alla de lokalt förtro-endevalda i landets 289 kommuner och 20 landsting?Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! Jag har samma uppfattning om minroll och kapacitet som frågeställaren har om sin. Mangår in i nationell politik därför att man vill påverkautvecklingen. Det finns något slags uppfattning här idebatten, uppenbarligen samordnad bland moderatafrågeställare, att skulle vara något slags fede-ration bestående av 289 kommuner. Så är det ju inte.Vi har ett parlament, en riksdag, som väljs. lägger vi fast den lagstiftning som gäl-ler. Den utgår från en väl avvägd fördelning mellanvad vi ska ta ansvar för här och vad vi vill att männi-skor ska ta ansvar för på nivå.Jag tror att det är få länder som har en så långtdriven decentralisering av ansvarstagande för vård,skola och omsorg som vi har i . Det är jagstolt över.Men att decentralisera innebär inte för dennakammare att abdikera. Vi måste se till att vi också harnationell likvärdighet i dessa stora verksamheter.Därför vill vi också vara med och engagera oss. Densom inte vill det kommer snart att se att fallersönder.Anf. 44 ():Fru talman! har vi ändå olika nivåer, ochmedborgarna väljer politiker till de olika nivåerna.För mig är det någon form av förakt för de medborga-re som har valt de lokala politikerna och vet vad destår för och vad de kommer att genomföra för politik.Det försöker nu statsministern med sin regering att påolika sätt förhindra för att det inte passar statsminis-tern.I slutändan kan man ställa det riktigt på sin spetsoch säga: Kanske behöver vi inga kommuner ochinga kommunalpolitiker, utan det kanske är riksdagensom ska bestämma allt.Det är inte vad jag vill. Jag menar att ska man hamöjlighet att engagera sig lokalt måste man också haen reell möjlighet att påverka besluten, att ta ansvarför dem fullt ut och inte få direktiv uppifrån.Anf. 45 Statsminister ():Fru talman! Som jag sade alldeles har vi enunikt decentraliserad organisation i . Jag tyck-er att frågeställaren ska fundera över vilket annat landsom så tydligt har lagt ansvaret lokalt för verksam-heter som skola, omsorg och vård som vi har gjort iSverige.Kom dessutom ihåg att vi är ett relativt sett litetland befolkningsmässigt. är glest befolkat.Att göra dessa saker - att decentraliseraansvaret i ett glest befolkat land - kräver att manockså har en nivå som ser till att vi hävdar likvärdig-heten, att vi har kraft att fördela om mellan kommu-nerna. motsätter sig oerhört frenetiskt attvi ser till att hela kan leva genom ett effektivtutjämningssystem kommunerna emellan. Redan därskär det sig.Jag vill inte ha den utveckling som moderaternavill ha, med jättelika klyftor mellan stad och land. Vivill hålla ihop . Då gäller det att också se tillatt denna kammare har kraft att fatta beslut och se tillatt likvärdigheten hävdas i skola, vård och omsorg.Det är vad det handlar om.Internationella insatserAnf. 46 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Statsministern som malmöbo måste vara medvet-en om att många svenskar far illa på andra sidan sun-det. har vi haft svenska socialarbeta-re där för att hjälpa de vilsekomna. Kostnaderna fördet har fördelats mellan och staten. Men sta-ten drar in sin andel. har svårtatt motivera för sina medborgare att de ska betala förde här delarna i Köpenhamn.Hur ser statsministern på att svenska staten i eninternationellt allt rörligare tid drar in internationellainsatser?Anf. 47 Statsminister ():Fru talman! Det här är en komplicerad fråga. Jagvet att bereder frågan. Det är intemitt beredningsansvar och jag är inte inläst på alladetaljer, men om inte jag missminner mig har Malmökommun haft ett särskilt stöd föratt klara insatserna i framför allt , kanskedå i första hand kopplat till . Det har variten signal att staten är på väg ut från detta ansvarsta-gande, som ju rimligen ligger på ellerregional nivå.Nu växer samman. I alla andrasammanhang möter jag beslutsfattare från den regio-nen som hävdar att de, precis som många frågeställa-re sagt här i kammaren , vill ha mer att säga tillom själva.Kanske är det någonting för kommuner iden nya regionens regi att föra samtal om - frågan omhur man kan samverka omkring detta för att på så sättge stöd till de svenskar som har problem på andrasidan sundet och som ju ofta kommer från Skåneskommuner.Anf. 48 ():Fru talman! Att jag ställer frågan till statsminis-tern och inte till socialministern beror på den övergri-pande policy som vi kanske måste ha när det gällerinternationella frågor. ser nämli-gen helt annorlunda på den här situationen. Man harsedan många år poliser stationerade på en rad platser ivärlden.70 % av de ärenden som de svenska socialarbe-tarna i har gäller inte personer från Skå-ne, utan från andra delar av . De kommer t.ex.ända uppifrån mina hemtrakter. Men vi har väldigtsvårt att göra en insats i på det sätteteftersom svensk socialtjänst bara gäller i Sverige.Anf. 49 Statsminister ():Fru talman! Jag inser att polisen naturligtvis haren annan situation. Man har en tydlig statlig huvud-man. Där finns inte den problematik som jag nyssbeskrev mellan olika ansvarsnivåer.Vi följer frågan. Vi är naturligtvis inte på någotsätt lugna. Men när det gäller just det problem somfrågeställaren nu beskriver - situationen i Köpen-hamn och i - finns det kanskeanledning att göra precis som jag sade. Vi får kommaihåg att vi inte heller gör skillnad på socialt behand-lingsarbete och sociala insatser för personer somfinns i en svensk kommun beroende på från vilkendel av de kommer.Nu växer ihop. Låt oss då sti-mulera de som finns i regionen att ta ansvaret.Besparingskrav på kommunernaAnf. 50 ():Fru talman! Jag har en fråga till . I många kommuner, t.ex. , Hälleforsoch , har man inte riktigt känt av att det går såbra för . Det gäller även en del andra som inteslutar på fors. De ställer sig i kö hos den kommunakutsom regeringen och samarbetspartierna har inrättat.En del har fått pengar, och andra har inte fått det.De som har fått pengar har av regeringen ålagtsstora besparingskrav för att få budgeten i balans år2000, . Det har handlat om olika för-slag. Stäng Folkets hus! Lägg ned den kommunalamusikskolan! Ta bort allt stöd till fritidsverksamhet,eller dra ned på skola, vård och omsorg! De förslagenmåste genomföras.Frågan är om det är rimligt att ta till så drastiskaåtgärder för krav på budgetbalans under ett särskilt år,om det visar sig att det är möjligt att klara det pålängre sikt. Och vad händer i de kommuner som intefick något stöd?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först göra en kommentar tillden uppräkning som gör. Det är interegeringen som har tagit ställning till vilka bespa-ringsåtgärder som den enskilda kommunen vill göra,utan det är den enskilda kommunen som har ansvaretför det. Den frågan är därmed undanstökad.Jag vill påminna att hans parti,, och har varit med om detställningstagande som regeringen har gjort. Det ställ-ningstagandet har diskuterats och beretts, och rege-ringen har kommit överens med både ochVänsterpartiet om de bidrag som vi nu har tilldelat dekommuner och landsting som har haft ett behov avdet för att uppnå ekonomisk balans.Det är nog viktigt att kommer ihågdet även när han är ute och reser runtom i landet.Owe har också ett ansvar för att vi nu harfattat det beslut som jag upplever att många kommu-ner och landsting anser är ett bra beslut. Det gav ettbidrag som var bättre än vad Kommundelegationenhade föreslagit. Vi ändrade också reglerna lite grann.Anf. 52 ():Fru talman! ska inte ministern komma undanså lätt. och har inte varitmed i den kommundelegation som har hanterat dessafrågor. Storleken på besparingskraven på kommuner-na har vi ingenting med att göra. Det är faktum.Jag kommer från en liten kommun som heterOckelbo. Vi fick inte något stöd av Kommundelega-tionen. Men s- och v-majoriteten har bestämt sig. Vistruntar 2001 och år2002 för att komma 2003. Genom detbeslutet kan man se till att man slipper lägga nedverksamheter som man skulle få lägga ned. Man kanbehålla dem när man ser att ekonomin ser bättre ut år2003.Då frågar jag ministern: det okej att göra så närvi vet att det är en diskussion om budgetlagstiftningenoch att utredningar är på gång? Kommunerna vill habesked. De ska fatta beslut och de-cember om budgeten för de kommande tre åren.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! ska inte heller kommaså lätt undan. Om ni har interna kommunikations-problem i får ni ta itu med det. Jag harfört resonemang inför regeringens beslut efter det attKommundelegationen har levererat sitt förslag.Jag har fört överläggningar både med Vänsterpar-tiet och . Vi har varit överens om detställningstagande som regeringen gjorde i slutändanoch beslutet. Det ska inte smita ifrån.Det har funnits lite tendenser till det runtom i landetatt inte vill ta ansvar för de ställnings-taganden man gör centralt. Smit inte ifrån ansvaret,!Att vi har ställt upp ett balanskrav för kommuner-nas ekonomi är inte någon sorts diktat eller plåga fördess eget skull. Det måste finnas en långsiktig balansmellan intäkter och kostnader om man ska kunnamöta framtida utmaningar. Vi har äldreomsorgsex-plosionen som kommer och den påfrestning det inne-bär. Vem vet om vi om kanske sitter i enlågkonjunktur där skatteintäkterna inte ökar på detsätt de gör . Då måste kommunerna ha ordningoch reda i sin ekonomi.KosovoalbanerAnf. 54 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Är det inte dags att stoppa avvisningarna av dekosovoalbaner som har tillfälliga uppehållstillstånd iSverige? Avvisningarna sker nu i en strid ström.Redan i år har 2 700 avvisats, och 1 200 står i kö.Vintern nalkas i Kosovo. Det här handlar ombarnfamiljer. Det är brist på medicin och mat i detillfälliga tältläger som de kommer att hamna i. , som är i Kosovo, har vädjat: Av-vakta med avvisningarna.Visst är det väl så, statsministern, att avvisningar-na strider mot och den humanitäragrundinställning som regeringen säger att hari sådana frågor?Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! Jag kan direkt säga till Per attjag är lite för dåligt påläst för att just nu göra en be-dömning av dessa frågor av det slaget att jag skullevåga signalera en ny politik eller våga överpröva detsom sker på uppdrag av statliga myndigheter.Det är sant som Per säger att vi har högaambitioner. Det ska vi fortsätta att ha. är ettland som har tagit, ska ta och vill ta ett stort ansvar avhumanitära skäl vid flyktingkatastrofer av det slag vihar sett i Kosovo.Om det nu är en aktivitet bland myndigheternasom baserar sig på regeringsbeslut eller riksdagsbe-slut som inte fyller en sådan humanitär ambition törsjag inte bedöma. Om jag skulle säga att Per harrätt och att vi nu skulle driva utvecklingen åt ett annathåll vill jag ha ett bättre underlag innan jag gör dentypen av påstående. Det är nämligen något som man iså fall ska leva upp till.BostadsbyggandetAnf. 56 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLövdén.Under den nu gångna veckan har det lagts fram ettförslag till bostadsförsörjningslag. Såvitt jag förstårtycker statsrådet att det vore bra om man fick flerbostäder bl.a. i , där de största pro-blemen med bostadsbrist finns.Bostadsrätter och egnahem går bra att bygga.Däremot går det inte att bygga några hyresrätter. Detfinns enligt vad jag vet flera projekt som skulle kunnabli av där hyresgäster är beredda att betala hyran somskulle krävas och värdar är beredda att bygga husen.Men det går inte. Bruksvärdeshyran och hyresregle-ringen stoppar dessa projekt, eftersom man inte kan taut hyran.Tycker statsrådet det är bra att dessa bostäder inteblir byggda?Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är alldeles utmärktatt vi har ett bruksvärdessystem som garanterar att viinte får kraftiga hyreshöjningar till följd av en totaltavreglerad marknad med marknadshyror.Nu vet jag att har en annan inställ-ning. De vill införa marknadshyror i och ilandet i övrigt. Det skulle leda till hyreshöjningar istora delar av centrala på om viinförde marknadshyror. Jag tycker att man ska re-flektera över det. Vilka är de sociala konsekvensernaav en sådan politik?Regeringen har lagt fram en proposition på riks-dagens bord som innehåller ett antal förslag för attunderlätta ett ökat bostadsbyggande. För att det skagå att förverkliga måste kommunerna - och i Stock-holmsområdet är det främst moderatstyrda kommuner- ta ett ansvar för byggnationen.Låt allmännyttan bygga lägenheter i Stock-holmsområdet i stället för att förbjuda dem, sälja utdem och plocka ut pengar från de allmännyttiga bo-stadsföretagen. Det är ett bra tips.Anf. 58 ():Fru talman! Skulle statsrådet vara beredd att med-verka till att man kunde bygga bostäder med hyresrättutan att den nuvarande bruksvärdeshyran tillämpas,så att nya bostäder kom till?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag gav ett tips i slutet av mitt tidigareinlägg. Låt allmännyttan bygga bostäder i Stock-holmsområdet, då kan de privata också bygga bostä-der till samma hyror som allmännyttan tar ut. Menmoderaterna i förbjuder allmän-nyttan att bygga. Ni säljer ut allmännyttan i ställetoch plockar ut pengar från de allmännyttiga bostads-bolagen.Jag tycker att ska föra en allvarligdiskussion i de kommunledningar där man sitter iStockholmsområdet om hur man kan ta sitt ansvar föratt klara bostadsförsörjningen i den här regionen. Nihar möjligheterna om ni tar ansvaret.Anf. 60 var den sista frågan i dagens frågestund.