prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:28Torsdagen den 16 novemberKl. 12.00 - 18.05Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 november.2 § KompletteringsvalTalmannen anmälde att liberalernasriksdagsgrupp under sjukledighetanmält hans ersättare som suppleanti kulturutskottet och i trafikutskottet.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i kulturutskottetMarianne Beyer (fp)suppleant i trafikutskottetMarianne Beyer (fp)3 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att interpellationssvar kl. 9.00 skulle ersättas medbordläggningsplenum kl. 12.00.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2000/01:41 till justitieutskottet5 § Ny socialavgiftslagFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU5Ny socialavgiftslag (prop. 2000/01:8 och 2000/01:7).Anf. 1 ():Fru talman! Jag ska fatta mig mycket kort. Jag skaockså motivera varför jag gör det.Det här ärendet handlar om en ny socialavgiftslag.Det är ett utomordentligt bra lagtekniskt arbete. Manhar samlat bestämmelser som har funnits på olika hålloch varit ganska svårlästa i en lag. Detta är väldigtbra. Ingen har haft någonting att invända mot detta.Man har alltså överfört gamla bestämmelser tilldenna nya lag. Det materiella innehållet kan vi natur-ligtvis ha olika åsikter om. Jag hade naturligtvis gärnasett att man hade gjort mycket större förändringar här,men det är inte plats att diskutera det . Det skagöras i ett helt annat sammanhang.Det fanns i utskottet några motioner sedan tidiga-re, gamla bekanta, som vi har behandlat i sambandmed detta ärende. Jag ska bara göra några kortakommentarer kring dem.Vi har ju velat underlätta för arbetsintensivamindre företag när det gäller att de ska kunna få görastörre avdrag för avgifter. Men tyvärr har de här reg-lerna fått en lite olycklig utformning när det gäller deallra minsta företagen inom i huvudsak trädgårdsnä-ringen och turismen. Detta är egentligen en administ-rativ fråga. Man har helt enkelt beräknat avdragen påmånadsmedeltal och inte på årsmedeltal. Om manhade låtit dem beräkna det hade de fåttgöra ett större avdrag, och man hade inte fått den härdiskrepansen när det gäller reglerna mellan de småoch lite större företagen.I reservationen menar vi att det borde ha blivit ettbifall till kravet på att den här mindre administrativaförändringen skulle göras. Det är egentligen inte frågaom någon större kostnad. Jag skulle snarare säga , om man hade gjort det här, hade fått störrevinster, eftersom de mindre företagen hade fått enförbättrad konkurrenskraft. Därför beklagar jag inte har tillstyrkt det här mycket blygsammaförslaget. Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 2 ():Fru talman! Det som vi har att behandlagäller alltså en ny socialavgiftslag samt de motionersom har inkommit under den allmänna motionstidenavseende detta område.Den nya lagen innebär, kan man tycka, egentligeninte några större förändringar. Sambandet mellansocialförsäkringstillhörighet och skyldigheten attbetala socialavgifter förstärks och blir tydligare. Mantydliggör också i förslaget att socialavgifter tas ut föratt finansiera systemen för social trygghet. Tidigarestod det att socialavgifter togs ut för att finansiera denallmänna försäkringen, ålderspensioneringen ochvissa andra sociala ändamål. Det blir alltså ett tydlig-görande i det här avseendet.Förändringen innebär ett steg i rätt riktning närdet gäller att tydliggöra försäkringsmässigheten isocialavgifterna. Detta är, tror jag, en nödvändigutveckling som bör fortsätta för att allmänheten skakänna acceptans och förstå vilka skatter eller avgiftersom går till vad. Vi lever med en alltmer upplystoch intresserad allmänhet som i allt högre grad villveta vilka krav och rättigheter som man kan ställa i desociala systemen.Propositionen kan, som sagt, tyckas rymma mind-re förändringar, men kan de påverka en delav företagare. Därför bör detta beaktas.Vår reservation, nr 1, som jag yrkar bifall till,handlar om en fråga som kan tyckas liten men somhar stor betydelse för personer som jobbar inom träd-gårdsnäringen. Det gäller hur och när företagare inomträdgårdsnäringen ska betala in arbetsgivaravgifterför säsongsanställda.I den nya socialavgiftslagen vill man nu ändrabetalningsperioden, så att arbetsgivaravgiften skaberäknas och betalas per kalendermånad. I den tidiga-re lagstiftningen stod det att den skulle beräknas ochbetalas utifrån vad arbetsgivaren underåret hade utgett i lön. För de flesta näringsidkare ärinte det här något stort problem, men just för demsom tar in säsongsanställda, exempelvis skördearbeta-re, kan det här skapa problem. Om man tar in t.ex. personer från andra länder skaman betala lön men också sociala avgifter. För övrigtgynnar inte de sociala avgifterna den utländska ar-betskraften såvitt jag förstår. De kommer inte hellerstuderande till del. De får inte förmåner i paritet medinbetalda avgifter från arbetsgivaren. Dessutom ärbeloppsgränserna för vad studenter får tjäna under ettår ett hinder för att få in fler svenska ungdomar på dehär jobben.I de flesta andra EU-länder är arbetsgivaravgifter-na för säsongspersonal dessutom reducerade. lyfts fram i den Björkska utredningen, , som framhåller att det är en konkur-rensnackdel för den svenska trädgårdsnäringen omman inte har liknande avgifter. Därför florerar, enligtuppgift, en del svart arbetskraft som konkurrerar utseriösa näringsidkare. De nya reglerna i denna soci-alavgiftslag kommer förmodligen att ytterligare för-sämra läget, eftersom inbetalningsperioden för ar-betsgivaravgifter skärps till att bli en månad i ställetför att det här sker på årsbasis.Den nedsättning av arbetsgivaravgift som riksda-gen beslutade om i i syfte attstimulera nyanställningar inom framför allt små ochmedelstora företag kan alltså inte fullt ut utnyttjas avföretag med säsongssysselsättning. I finansutskottetsställningstagande till regeringens förslag förutsatteman att regeringen skulle överväga möjligheten meden årlig avstämning som skulle göra det möjligt attfullt ut utnyttja den här nedsättningen även för företagmed säsongssysselsättning. Så har uppenbarligen inteskett.Kristdemokraterna har i motioner lyft fram fråganom situationen för trädgårdsnäringen och dess behovav att beräkna och betala arbetsgivaravgifter på års-basis, men detta avslår majoriteten i socialförsäk-ringsutskottet med motiveringen att man av administ-rativa skäl ej kan ändra på detta. Vadbetyder då det? Vi behandlar ju nu ett lagförslag somskulle kunna ändra på detta.Jag går sedan över till frågan om arbetsgivarav-gifter för ideella organisationer, som också tas upp idetta sammanhang. Där har vi ett särskilt yttrandetillsammans med . har idrottsorga-nisationer ett undantag som innebär att de inte betalarsociala avgifter för idrottsutövare upp till ett halvtbasbelopp. är det naturligtvis så att även andraideella organisationer vill ha del av denna möjlighetför att kunna ge sina ledare en viss ersättning förderas insatser. De har ofta svårt att rekrytera ledareoch behöver kunna ge en mindre ersättning för derasinsats.FRISAM, som företräder 14 största fri-luftsorganisationer, har uppvaktat utskottet och fram-fört att man vill ha samma regler som idrottsorgani-sationerna. Naturligtvis bör det råda jämlika förhål-landen. Även andra ideella verksamheter skulle varabetjänta av ett sådant undantag. Men så vill inte majo-riteten ha det.Vi tycker att gruppen bör utökas till fler ideellaorganisationer, om man nu ska ha kvar det här un-dantaget för idrottsorganisationerna. I vårt särskildayttrande lyfter vi fram ideella kultur- och ung-domsorganisationer som detta bör kunna tillämpas på.Det behövs fler som satsar på våra ungdomar.Vi kristdemokrater har också i ett särskilt yttrandetagit upp arbetsgivaravgifterna generellt. Vi menar atthöga arbetsgivaravgifter driver upp lönekostnadernaoch därmed försämrar näringslivets konkurrenskraftgentemot omvärlden och minskar sysselsättningen iSverige. Det är därför nödvändigt att hålla nere ar-betsgivaravgifterna. I motionsyrkanden som rör stats-budgetens inkomster för , som behandlas avfinansutskottet, har vi därför framfört att arbetsgivar-avgifterna bör sänkas på löne-summor . För egenföretagarebör lönesumman utökas till . Dettabör gälla alla företag men syftar i första hand till attstärka småföretagen. Det är ett stöd i utvecklingen avsmåföretagen och i deras tillväxt.Fru talman! Jag vill med det anförda yrka bifalltill reservation 1.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja mitt anförande med attyrka bifall till reservation 1.Grunden för det betänkande vi nu ska diskutera,SfU5, är en proposition med förslag till en ny soci-alavgiftslag som är självständig i förhållande tilllagen om allmän försäkring. Den nya lagen är i storten lagteknisk och språklig bearbetning av nuvarandebestämmelser om socialavgifter. Propositionen harinte föranlett en enda motion. Jag vet inte om vi skatolka det som att regeringen har lyckats väldigt välmed detta förslag eller om det beror på att det redanfunnits obehandlade yrkanden på området från förrariksmötet.I betänkandet finns det ändå med några motioner,både från allmänna motionstiden och från förraåret. Många av motionsyrkandena i betänkandet äryrkanden som vi har behandlat i vårt utskott.Vi hade här i kammaren en debatt förraåret där dessa angelägna yrkanden avslogs. Det ärdärför som vi, från flera partier, har funnit anledningatt återkomma med dessa yrkanden.Centerpartiets yrkanden återfinns i våra partimo-tioner Skattepolitikens inriktning och En skattepolitikför tillväxt, bättre miljö och socialt ansvar.När det gäller kostnader för arbetskraft har vi ivårt land bland världens högsta kostnader i form avarbetsgivaravgifter. har varit pådrivandei att sänka arbetsgivaravgiften. får ar-betsgivare göra avdrag på arbetsgivaravgiften, numed på en lönesumma av , dockhögst med . Egenföretagare fårgöra avdrag på en lönesumma av medmaximalt per år.I båda våra motioner belyser vi vikten av att heladen sänkning av arbetsgivaravgiften som vi i Center-partiet medverkat till ska få göras av alla företag. Vianser att alla företag på årsbasis ska få göra avdrag påarbetsgivaravgiften med även om lönenbetalas på färre månader.Det system som gäller, med maxavdrag på3 , missgynnar alla företag som harstora säsongsvariationer. Här finns bl.a. branschersom trädgårdsnäringen, jordbruksnäringen och turist-näringen representerade. Hos dessa näringsidkareförekommer det väldigt ofta att man har säsongsan-ställd personal, och denna personal består väldigt oftaav ungdomar. Dessa arbetstillfällen är väldigt viktigadå de ofta är ungdomars första kontakt med arbetsli-vet.Med vårt förslag, att reduktionen av arbetsgivar-avgiften ska få göras på den årliga lönesumman, ärjag övertygad om att fler små företag skulle ta vara påmöjligheten att ge fler personer möjlighet att kommaut i arbetslivet genom tillfälliga arbeten. Det är alltsåett bra sätt att sänka arbetslösheten.Centerpartiet vill gå vidare. Skatter och avgifterpå arbete måste sänkas för att ge förutsättningar förökad sysselsättning. Vi vill fortsätta med att ytterliga-re sänka egenavgiften och arbetsgivaravgiften. I vårmotion har vi föreslagit att i ett första steg sänkadessa avgifter till av lönesumman och senareäven höja taket för lönesumman till 2 miljoner, dvs.ett avdrag på i arbetsgivaravgift. Viföreslår även en höjning för egenföretagare till300 , vilket ger en sänkning av egenavgiftenmed 30 000 kr.Fru talman! Vi har även en kommittémotion sombegär rättvisa skatteregler för ideella ungdoms- ochkulturorganisationer, en fråga som finns med i det härbetänkandet.Idrottsrörelsen har möjlighet att avlöna do-mare, hjälptränare och andra idrottsledare med upptill ett halvt basbelopp utan att betala arbetsgivarav-gift och särskild löneskatt. Idrotten är en mycketviktig verksamhet för många ungdomar och gagnarbarn och ungdomar fysiskt, psykiskt och socialt. Menalla barn och ungdomar är inte intresserade av idrott.Det finns många andra organisationer som också harverksamheter som bidrar till att ge barn och ungdo-mar meningsfull sysselsättning och goda uppväxtför-hållanden. Som exempel kan nämnas scoutrörelsen,4 H, Vi unga, de som bedriver kulturaktiviteter samt,sist men inte minst, barn- och ungdomsverksamhet ivåra kyrkor. Dessa viktiga organisationer har intesamma ekonomiska förutsättningar som idrottsrörel-sen för sin verksamhet. Detta är en orättvisa som böruppmärksammas och ändras.Om samma regler som gäller för idrottsrörelsenskulle gälla alla ideella kultur- och ungdomsorgani-sationer skulle många fler ungdomar kunna få som-marjobb som lägerledare, hjälpledare vid t.ex. 4 H-gårdar eller medhjälpare i andra sammanhang. Manskulle också ge fler barn och ungdomar kontakt medskapande kulturverksamhet på ett naturligt sätt. Det ärviktigt att man inte genom olika skatteregler sättervärderingar på olika verksamheter för unga, utan uppmuntrar kulturverksamhet i samma grad somidrott.Fru talman! Vi har även haft en uppvaktning i so-cialförsäkringsutskottet av FRISAM, precis somDesirée nämnde. FRISAM repre-senterar 14 medlemsorganisationer som alla anser sigberättigade till samma villkor som idrottsrörelsen vadgäller avgiftsbefrielse på en lönesumma upp till etthalvt basbelopp. Några av de organisationer somfanns med har vi nämnt tidigare här. Många bedriveren verksamhet som ligger väldig nära idrottsrörelsen.Man kan undra varför den här gränsdragningen sker.Fru talman! Småföretagsamheten är en av de vik-tigaste resurserna i samhället. vill skapaett företagsklimat med positiva attityder gentemotföretagande och entreprenörskap. Sänkta skatter, menockså enklare regler är viktiga delar för att uppnådetta. Många människor bär på idéer och drömmarom hur saker och ting kan bli bättre, drömmar somskulle kunna förverkligas i ett eget företag. Center-partiet vill ge dessa människor möjlighet att växa, försin egen och för det svenska samhällets skull.Anf. 4 BO ():Fru talman! Det råder, som har konstaterats, enig-het om huvudfrågan i dagens betänkande, och dediskussioner vi nu för rör en del andra frågor, viktigaförstås, men de är inte huvudfrågan, där som sagt varenighet har åstadkommits.Jag tänkte försöka beröra tre av de frågor som äraktuella i det här sammanhanget. Den ena handlar omatt vi från sida länge har drivit att vi börförsöka sänka arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn.Syftet med detta är förstås att bidra till en fortsattminskning av arbetslösheten och en ökning av syssel-sättningen i vårt land. Vi har fört fram detta i enmängd olika sammanhang, bl.a. i budgetsamman-hang, och det förs också fram i vår reservation nr 2.Jag avser förstås att återkomma till frågan också i denallmänna budgetdebatten.En angelägen fråga som har tagits upp och som vihar diskuterat en del i utskottet är om vi ska ändrareglerna vad gäller ideella organisationer. Det haranförts många goda argument för att se över de nuva-rande reglerna och gränsdragningen mellan å enasidan idrottsrörelsen och å andra sidan många andraideella organisationer. De argument som har fram-förts finns det en hel del tyngd i. Dock tror jag inte attdet i någon större utsträckning har nämnts att skulleman vidga detta blir det många fler personer varspensionsrättigheter skulle minskas i framtiden.Det låter som väldigt obetydligt att man skulleundanta ett halvt basbelopp . Men om det rörpersoner som är mycket engagerade i en organisationeller rörelse och därför är sysselsatta inom den imånga år är det mycket betydande belopp det rör sigom.Ett enkelt räkneexempel kan kanske visa det. Detfinns gott om sådana exempel. Om någon skulle varaaktiv i kanske i en idrottsrörelse, kyrka ellervad det kan vara och ha ungefär ett halvt basbeloppom året, motsvarar de bortfallna pensionsrättigheternaett par årslöner för vederbörande när han eller hon gåri pension en gång . Det som i några avinläggen har beskrivits som en åtgärd som innehållerenbart fördelar innehåller faktiskt en målkonfliktmellan olika önskade saker i tillvaron.Utskottet har pekat på att den här frågan har varituppe och att regeringen bordeåterkomma och titta lite närmare på den. Jag tyckeratt det är en god tanke att man ser över det hela ochbeaktar såväl de argument som framförs från de ide-ella organisationernas sida, som också omtanken omdem som engagerar sig i de ideella organisationernaoch vad som händer med deras pensionsrättigheter iframtiden.Det är, fru talman, bakgrunden till att vi från vårsida inte har instämt i det särskilda uttalandet på denhär punkten, utan ställt oss bakom det som sägs iutskottet. Det är en liten försiktig antydan att det harsagts tidigare från sida att man borde tittanärmare på frågan och att det ännu inte har skett.Den tredje frågan jag vill ta upp handlar om detundantag som har tillkommit för att underlätta för enhel del mindre företag. Ska det hänga upp sig på omman har verksamheten jämnt utspridd över året ellerska man kunna ta hänsyn till dem som har sin verk-samhet koncentrerad ? Ofta är detsommarmånaderna i vårt land.Den regel som föreslås, där man ska räkna heltoch hållet på månadsbasis, missgynnar faktiskt demsom koncentrerar sin verksamhet till några få måna-der. De enklaste och tydligaste exemplen är väl tu-ristnäringen, trädgårdsnäringen och en del av jord-bruksnäringen.Vi tycker för vår del att argumenten talar för attäven de ska omfattas av den omtanke som riksdagenvisade när regeln infördes. Det börman kunna klara. De mer tekniska och praktiska skälsom har anförts av utskottets majoritet väger intetyngre. Därför tycker jag att det är angeläget att manfår en ändring till stånd.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 5 ():Fru talman! I detta betänkande, SfU5, behandlasproposition /01:8 Ny socialavgiftslag. Skyldig-heten att betala socialavgifter anpassas till den nyasocialförsäkringslagen, 1999:799, så att avgifter be-talas på arbetsinkomster för de personer som omfattasav den arbetsbaserade socialförsäkringen. Vidareföreslås att nuvarande bestämmelser om fördelning avsocialavgifter samlas i en ny lag, lagen om fördelningav socialavgifter. Den nya socialavgiftslagen föreslåsträda i kraft den 1 januari 2001.Utskottsmajoriteten tillstyrker propositionen ochavstyrker samtliga motionsyrkanden. Motionerna idetta betänkande kommer från den allmänna mo-tionstiden och 2000. Med anledning av självapropositionen finns inga motioner.Regeringen föreslår att ersättningar för vilka ar-betsgivaravgifter ska betalas, dvs. i första hand lön,arvode, etc., benämns avgiftspliktig ersättning. In-komster för vilka egenavgifter ska betalas bör be-nämnas avgiftspliktig inkomst.Regeringen anser att betalningsperioden i soci-alavgiftslagen bör vara densamma som i skattebetal-ningslagen och föreslår därför att betalningsperiodenför arbetsgivaravgifter ska vara en kalendermånad.Enligt propositionen bör sambandet mellan social-försäkringstillhörighet och skyldighet att betala soci-alavgifter förstärkas och bli tydligare än . I prin-cip bedöms förslagen därför vara kostnadsneutrala.Sammanlagt medför alltså förslaget till ny socialav-giftslag enligt propositionen inga ekonomiska netto-effekter för det offentliga.Genom att skyldigheten att betala socialavgifterknyts till sådant arbete som medför att en personomfattas av den arbetsbaserade försäkringen enligtsocialförsäkringslagen stärks också sambandet mellansocialförsäkringstillhörigheten och skyldigheten attbetala socialavgifter.Under ärendets beredning har föreningen , som företräder 14 största frilufts- ochfrämjandeorganisationer, uppvaktat utskottet. Påvilket bästa sätt stöder samhället den oerhört viktigainsats som görs av ideella organisationer för vårabarn, ungdomar, handikappade och äldre i samhälletoch för all annan verksamhet? Det är svåra avvägan-den. En väg i detta arbete är att höja anslaget tillverksamheterna. Därmed ges organisationerna bättremöjlighet att betala ut ersättningar som i socialförsäk-ringssystemet kan ligga till grund för ersättning tillden enskilde.Räkneexemplen kan göras många. Vi hörde BoKönberg framföra ett. Jag ska ta ett annat. Det kanvara att någon som sysslar med föreningsliv i låt säga20 år mister ett halvt basbelopp somår 2000 är gånger . Det blir om manräknar från dagens datum mindre i av-giftsunderlag och kan mycket väl utgöra ett par tre årsersättningar.De frågor man måste ställa sig är: Vilken betydel-se blir det vid pensionsberäkningen eller eventuellasjukersättningar, a-kassa, livränta osv.? Vilket ansvartar politikerna då? Står man då först i kön här i talar-stolen för att hjälpa till, eller får människor ta ansva-ret själva?Jag anser att alla i denna kammare har ansvar fördenna fråga, särskilt de som ofta åberopar skattesys-temets eventuella problem. I detta sammanhang finnsen fråga som är mycket relevant att ställa: Hur argu-menterar representanterna för de fem av riksdagenssju partier som säger att i det nya reformerade pen-sionssystemet ska varje krona ge utdelning i en kom-mande pension? Gäller detta bara i de retoriska sam-manhangen eller finns det en djupare övertygelse?Jag tycker att det är oerhört viktigt att ha stor re-spekt för dessa stora parlamentariska överenskom-melser. De politiska systemen måste över tiden ge-nom livet ge människor ärliga besked.Fru talman! Före skattereformen 1990 behandla-des bl.a. kostnadsersättningar och schablonavdrag tillidrottsutövare m.fl. i rekommenda-tioner gällande beskattning av ersättning i sambandmed idrottslig verksamhet. Ersättningar under etthalvt basbelopp undantogs därmed även från underla-get för socialavgifter, när inkomsterna var att hänföratill inkomstslaget tjänst.I samband med skattereformen 1990 slogs huvud-principen fast att i princip alla inkomster som ska tasupp till beskattning som inkomst av tjänst ska varaförmånsgrundande, och socialavgifter ska därmed tasut. Utskottet gav uttryck för sin principiella uppfatt-ning att inkomster i samband med idrottsutövning, ilikhet med andra inkomster, bör ge rätt till socialför-säkringsförmåner och föranleda att socialavgiftererläggs. angav utskottet att utskottet varinförstått med att en schablon kan behövas för i vil-ken mån mindre ersättningar inom idrottsrörelsen,vilka ofta kan ha karaktären av kostnadsersättningar,ska vara undantagna från underlaget för uttag avsocialavgifter. Detta framkom i betänkandet1990/91:SfU10. Det är sedan.I samma betänkande avstyrkte utskottet motion-syrkanden om att ge även andra ideella föreningar änidrottsföreningar avgiftsfrihet motsvarande ett halvtbasbelopp. Utskottet anförde att trots principiellabetänkligheter när det gäller urholkning av pensions-skyddet hade utskottet biträtt propositionens förslagatt göra ett undantag från skyldigheten att erläggaarbetsgivaravgifter. Enligt propositionen borde fråganha tagits upp i ett annat sammanhang.Utskottet vidhåller samma uppfattning se-nare i betänkande 1997/98:SfU13. Enligt utskottetgör ideella föreningar, oaktat inriktning på verksam-het, en för samhället beundransvärdinsats för barn, ungdomar, äldre, handikappade m.fl.grupper. Det är något som jag har påtalat tidigare.Detta uppmärksammas och bör följas upp. Uppfölj-ningen bör även gälla företagsamhet med säsongsan-ställda, i enlighet med vad vi har uttalat.Fru talman! Avslutningsvis vill jag, med tanke påreservationer och särskilda yttranden i detta betän-kande, fästa kammarens ledamöters uppmärksamhetpå hur vi socialdemokrater ser sambandet att betalaskatter och avgifter. Detta beror inte minst på hurrepresentanter för de olika partierna har ställt sigöppna för förslag i socialförsäkringsutskottet. Förförsta gången under mina i har det isocialförsäkringsutskottet varit näringslivs- och ar-betsmarknadsdebatter. Det har varit hela spännvid-den. Det kan vara som sade, nämligen atthan skulle återkomma i den allmänna budgetdebatten.Vi kan ha en liten allmän minibudgetdebatt. Det finnsall anledning till det.