prot · GO0922 · 2000-11-07 00:00:00 — Jag tackarför förtydligandet att skolministern inte avser att tabort kravet på godkända betyg, vilket jag tyckerskulle vara förödande. Det är utmärkt.I övrigt talar skolministern om en del andra saker isitt svar - om nya kursplaner, pengar för vuxna iskolan m.m. Dessa mera allmänna åtgärder ska ökamåluppfyllelsen i skolan. Jag tycker att det är litetveksamt vad regeringen vill att t.ex. pengarna till flervuxna ska användas till. har sagt ja till depengarna, men vi brukar tydligt säga att det till attbörja med framför allt behövs fler utbildade lärare iskolan.Jag är dock tacksam för att skolministern, somhon säger, inte utesluter att ytterligare åtgärder kanvara nödvändiga. Själv är jag nämligen övertygad omatt betydligt kraftfullare åtgärder behövs om de ung-domar som misslyckas i skolan ska bli hjälpta.Från sida har vi föreslagit att grund-skolan ska ansvara för eleverna tills de är förbereddaför gymnasieskolan. Det innebär att stöd och insatserska göras tidigt och att i en del fall ska fåanordna kurser även för elever som har kommit upp igymnasieåldern. Det innebär att skolan tar ansvar föratt ingen elev glöms bort och skickas till en skolformhan eller hon inte är förberedd för.I stället föreslår att det nuvarande in-dividuella programmet på gymnasiet avskaffas och attde resurserna huvudsakligen läggs på grundskolan.Det individuella programmet är ju till för elever somläser på gymnasiet fast de inte har tillräckliga kun-skaper i diverse ämnen för att klara sig i gymnasie-skolan. lyckas inte skolan alls med dessa elever.De allra flesta lyckas aldrig klara ett vanligt gymnasi-eprogram. Hjälpen har helt enkelt satts in för sent.Skolministern talar också i sitt svar om att hon hargett en grupp i uppdrag att lämna förslag om ett nyttbetygssystem i gymnasiet - om att avskaffa kursbety-gen. En elev som fått t.ex. betyget Väl godkänd imatte A men sedan får betyget Icke godkänd i detsvårare matte B skulle alltså inte i sitt betyg kunnavisa att han eller hon har klarat av en av kurserna bra.Jag vet inte hur dessa förslag kommer att se ut, menjag önskar att det inte blir som tidigare i skolpoliti-ken, dvs. att det kommer ett förslag och att det ge-nomförs utan en rejäl debatt inte minst med de pro-fessionella i skolan - lärarna.De flesta elever jag har talat med vill ha kvarkursbetygen. Däremot är de ofta kritiska till dagensbetygsskala med bara fyra olika betyg, inklusive Ickegodkänd. Det behövs fler steg i betygsskalan för attden ska bli mer nyanserad och rättvis. Särskilt ärhoppet mellan betyget Godkänd och Väl godkändalldeles för stort för att det ska kunna kännas rättvist.Men de frågorna berör inte skolministern alls i sittsvar.Inte heller tar hon upp att betygen sätts påganska lösa grunder. I en - frånExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi - skri-ver man att det troligen existerar en betygsinflationoch att fler verkar få godkänt än vad resultaten på denationella proven motsvarar.Det är återigen samma problem, som IngegerdWärnersson inte riktigt vill diskutera på samma sättsom jag. Betyg måste spegla elevens kunskapsnivå påett riktigt sätt för att skolan ska veta om målen uppnåsoch för att elever som behöver mera tid och stödverkligen ska få det. Det viktiga är att få ett betygs-system som fungerar.Skolministern och jag har diskuteratdetta med att relatera betygen till nationella prov ochvad man kan göra för att betygen verkligen ska vararättvisande när det gäller resultaten. Jag hoppas att vikan se fram emot någonting också om det framöver.Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! Vi har redovisat några av åtgärdernaför att nå en bättre måluppfyllelse inom grundskolan.Jag tycker att det är väldigt bra att stöttarsatsningen på fler vuxna. Vi har valt att låta skolornatillsammans med kommunpolitiker och föräldrarsjälva beskriva var de tycker att behoven är störst,dvs. vilka yrkeskompetenser som behövs mest.Självklart har vi på många skolor brist på lärare.Det tror jag också kommer att vara det vi kommer attse , när ansökningarna kommer in. Mendet är också brist på psykologer, specialpedagogeroch kuratorer. Jag tycker att det är viktigt att skolornasjälva för fram vad de anser viktigast.Ett andra uppdrag är det uppdrag som Skolverketkommer att få av regeringen att utveckla en strategiför hur verkets medel för lokal skolutveckling samtde särskilda medlen för ökning av basfärdigheternaska kunna bidra till en ökad måluppfyllelse. Medlenska i större utsträckning än riktas mot dekommuner och skolor som bäst behöver stöd.Skolverket kommer att re-dovisa för regeringen hur man tänker lägga upp dennaverksamhet.Medel har också avsatts för såväl 2001 som 2002för särskilda utvecklingsinsatser i syfte att främjabasfärdigheterna, dvs. att läsa, skriva och räkna.Dessutom kommer kompetensutveckling av lärareinom det specialpedagogiska området för undervis-ning av elever i behov av särskilt stöd, t.ex. elevermed läs- och skrivsvårigheter och dyslexi, att ske.Åtgärder kommer att vidtas för att förstärka mo-dersmålsundervisningen såväl i förskolan som i sko-lan. återkommer regeringen med ensärskild satsning på matematik.Vi försöker att på olika nivåer och med olika in-riktningar ta tag just i de elever som UlfNilsson har berört, nämligen de elever som har ettstörre behov än andra, där vi ännu inte har nått de målsom vi har satt upp.Om man tittar på vilka elever som går det indivi-duella programmet ser man att det dels är elever frånårskurs 9, dels elever som går om individuella pro-grammet. Det finns en tredje grupp med elever somhar gått från ett nationellt program till det individuellaprogrammet, och det finns en fjärde grupp med eleversom inte har gått i , utan de har kommittill och startar på gymnasienivå.Ungefär 50 % av eleverna, som går på det indivi-duella programmet, tillhör de här fyra olika grupper-na.När vi ska titta på det individuella programmet ien framtid måste vi fundera över vilka elever som,enligt vår bedömning, över huvud taget ska finnasdär. Välfärdsbokslutet visar ju också att det här kan-ske inte alls är den bästa lösningen för gruppen elevermed utländsk bakgrund som inte har gått i grundsko-lan och som går in på det individuella program-met. Vi måste fundera över ett annat bättre sätt attmöta dem, eftersom de har missat hela den nioårigasvenska grundskolan.Hur det individuella programmet ska se ut i enframtid är också en uppgift som Gymnasiekommitténfår att hantera. Men givetvis - det har jag också sagt itidigare debatter, måste intentionen vara att de allraflesta elever ska klara och kunna gå övertill ett nationellt program. Det ska ju varaundantag att man ska behöva gå till det individuellaprogrammet. Det är därför som det är viktigt att allade insatser som vi nu gör från verkligenkommer att kunna genomföras och att samtliga kom-muner också tar sitt ansvar när det gäller såväl kom-petensutveckling som lärarresurser.Anf. 113 ():Fru talman! Det finns mycket annat att diskuteranär det gäller antalet elever som inte når upp till varesig eller gymnasieskolans mål. Det ärsaker som vi inte har tid att diskutera . FrånFolkpartiets sida vill vi ju ha ett annat gymnasiummed fler möjligheter, t.ex. yrkesinriktning för deelever som är intresserade av det.Men en sak som vi är överens om är att det ärviktigt att elever har tillräckliga kunskaper för attklara nästa nivå när de går vidare. Därför är det, somsagt, bra att skolministern i alla fall slår fast attkravet på att man ska vara godkänd för att komma inpå gymnasiet ligger kvar.Sedan tycker jag att det vore väsentligt om det in-dividuella programmet som generell åtgärd för eleversom inte uppnår godkända betyg avskaffades. Detskulle nämligen sätta press på att sätta instöd tidigt och arbeta på ett annat sätt. Sedan är det enannan sak att det alltid kommer att finnas behov avstöd och hjälp till elever, bl.a. till dem som just harkommit till som går på gymnasieskolan. Menom man har det individuella programmet som enallmän hjälpåtgärd blir det ändå så att man struntar ikravet på godkända betyg, eftersom många elever gårvidare till gymnasieskolan i alla fall.Sedan skulle jag vilja höra en kort kommentar iskolministerns sista inlägg om den här fortsatta un-dersökningen av vad betygen egentligen visar. Enligtden som jag talade om har t.ex. tio igymnasiet icke godkänt i provet i svenska B, medandäremot bara 5,6 får icke godkänt i betyg. Det äralltså mycket som talar för att det finns en inflation ibetygssystemet. Och, återigen, att sätta för snällabetyg är inte att hjälpa eleverna, utan det är att stjälpaeleverna, eftersom de då går miste om det stöd somde annars skulle ha rätt till.Sedan fick jag heller ingen kommentar om flerbetygssteg för att man ska få ett rättvisare system,men jag vet att skolministern har sagt att honinte är intresserad av det.Jag tackar ändå för upplysningen om att kravet påatt man ska vara godkänd finns kvar, och det är jagglad för.Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller det nuvarande betygs-systemet visade inspektörsrapporten att lärarna fortfa-rande inte har tillräcklig kompetens när det gälleranvändandet av betygsstegen. Det har vi givetvisuppmärksammat, och jag tar för givet att också nu är medvetet om det här och funderar överhur man kan stärka lärarnas kompetens när det gällerett målrelaterat betygssystem. Det gäller i förhållandetill elever, och det handlar också om att ge möjlighettill diskussion och dialog mellan lärarna om hur deser på själva betygssystemet.Den rapport som vi fick från omfattar tre steg. Man vill plocka bortkravnivåerna, som vi har diskuterat här , närdet gäller matte, svenska och engelska. Det andra varatt man ville ha ett annat betygssystem som innehållerfler betygssteg men som inte bara innefattar renaämneskunskaper, utan det är kanske bredare mätning-ar av elevernas kunskaper. Det tredje var att manskulle kunna ha en ingång till gymnasiet som integrundade sig på betyg utan som grundade sig på detförsta valet till gymnasieskolan. Det ska alltså intevara betygsrelaterat att komma in där.Det är en mycket omfattande förändring . Därför har jag valt att integöra förändringar som syftar till de tre enskilda för-slagen. Om det ska bli någon förändring måste dettases som en helhet. Det är min uppfattning att betygs-systemet är så pass nytt. Dessutom står vi inför enförändring med den slopade timplanen, som kanskekan leda till att vi får nya ämnen. Det vet vi inte ännu.Vi får se hur man arbetar i det här försöket, och där-med får vi kanske också göra förändringar när detgäller betygen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:25 Förslag till och rå-dets direktiv om försäkringsförmedlingKOM (2000) 511 till lagutskottet2000/01:26 Förslag till gemensam rapport om syssel-sättningen 2000, kommissionens rekommendationtill rådets rekommendation om genomförandet avmedlemsstaternas sysselsättningspolitik och för-slag till rådets beslut om riktlinjer för medlems-staternas sysselsättningspolitik 2001KOM (2000) 548, 549, 551 till arbetsmarknadsut-skottet15 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner2000/01:39 till utrikesutskottetSkrivelser2000/01:25 till justitieutskottet2000/01:38 till miljö- och jordbruksutskottetFörslag2000/01:RR3 till finansutskottet2000/01:RR4 till lagutskottet2000/01:RR7 till arbetsmarknadsutskottetMotioner2000/01:So22-So28 till socialutskottet2000/01:Sk9-Sk15 till skatteutskottet2000/01:Bo1-Bo7 till bostadsutskottet2000/01:Ub14-Ub17 till utbildningsutskottet16 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 2000/01:NU4Konstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU4Justitieutskottets betänkande 2000/01:JuU3Socialutskottets betänkanden /01:SoU2-SoU417 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse2000/01:37 Kontroll av postförsändelserFörslag2000/01:RR8 revisorers förslag angåendeSjöfartsinspektionens tillsyn18 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 november2000/01:170 av () till nä-ringsminister för EU-moped2000/01:171 av () till socialministerLars EngqvistTobaksreklam2000/01:172 av () till socialmi-nister för personer med demensFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 november.19 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 6 november2000/01:90 av () till vice statsministerLena Hjelm-WallénKirunasvenskarnas öden2000/01:127 av () till statsministerGöran PerssonStatsrådens närvaro i kammaren2000/01:135 av () till finansministerBosse RingholmFörsamlingsbegreppet i folkbokföringen2000/01:137 av () till statsrådetLars-Erik LövdénNaturreservat i Stockholmsregionen2000/01:144 av () till finansministerBosse RingholmMervärdesskatt2000/01:148 av () till socialministerLars EngqvistAbortregisterSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 14 november.20 § Kammaren åtskildes kl. 20.56.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 96(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.