prot · GN09115 · 2000-05-24 00:00:00 — Som jag ser dethar det nordiska samarbetet en stor uppgift att fyllabåde när det gäller förebyggande av konflikter ochnär det gäller krishantering. Det handlar också om ska komma in på ett tidigare stadium för atthindra att våld erupterar och tar över i konflikthärdar.Vi, de nordiska länderna, måste tillsammans i detinternationella arbetet i FN, EU och arbeta föratt utveckla bättre metoder för preventiv diplomati,tidig varning och för att agera både politiskt och eko-nomiskt i krissituationer. De nordiska länderna har jutraditioner inom medling, förhandling och undersök-ningsförfarande som bör kunna tas tillvara och vida-reutvecklas. Det finns alltså fortsatt stora uppgifterför det nordiska samarbetet när det gäller just fredoch säkerhet. Det är oerhört viktigt.Jag ska beröra TV-samarbetet lite grann. Efter attha arbetat mer eller mindre i nära med de nor-diska frågorna står en sak mycket klar. Det folk iNorden som vet minst om de andra nordiska ländernaoch därmed också om det nordiska samarbetet är utantvekan det svenska. Till mycket stor del beror det påden eviga nordiska frågan om man kan se varandrasTV-program. Medan de övriga nordiska länderna harkunnat se svensk TV har motsvarande möjlighet intefunnits i . Därför är det här verkligen en viktigfråga för oss att driva.Det har funnits många olika förslag om lösningarpå detta problem. Alla har det gemensamt att de ickehar genomförts. finns det inte längre tekniskahinder. handlar det mer om vilja hos de nordiskaTV-bolagen. Den digitala tekniken ökar ju möjlighe-terna. Det är glädjande att de nordiska public service-bolagen nu planerar en gemensam nordisk TV-kanal.Jag hoppas att den till skillnad från tidigare planerblir verklighet. Dessutom är det viktigt att det finnsett intresse, så att den når tittare. Det är en utmaningnär det gäller det stora TV-utbud som finns i dag.Vi från mittenpartierna tycker att regeringen harvarit alltför passiv i den här frågan. Det har varit såmycket prat och planer och ingenting haregentligen hänt. Därför vågar vi inte tro på ett resultatförrän vi ser det i verkligheten. Det är därför som vihar det särskilda yttrandet just om TV-frågan. Den ärviktig för framtiden och för det nordiska samarbetet iframtiden.Jag ska också beröra samefrågan lite grann. Mingrundinställning är att samerna borde vara med som medlemmar. Det är viktigt att desjälva tar ställning till hur de vill ha det med sin re-presentation. Jag vet att det kommer en skrivelse ihöst som tar upp den här frågan. Jag känner också tillförutsättningarna för att de ska kunna bli medlemmar.Det handlar ju om förändringar i Helsingforsavtaletoch sådant.Det är viktigt att den minoritet som finns i våranordiska länder kan göra sin röst hörd på ett effektivtoch bra sätt i det samarbetsorgan vi har, så jag har enstark känsla för att de skulle kunna bli medlemmar.Men vi avvaktar, som sagt.Så vill jag nämna något om Arena . Det ären segsliten fråga som vi äntligen ser en lösning på.Det beror på att partierna i har drivit denhär frågan så hårt. Det är ju självklart att skaha ett fönster i , huvudstaden i det störstanordiska landet. Vi kan bara beklaga att det har tagitså och att regeringen har visat en passivitetnär det gäller den här frågan. Varje framsteg har be-rott på att det har varit ett starkt tryck från riksdagen.Det har gjort att det har hänt någonting.Så till slut vill jag bara kommentera vår motionsom tar upp IT-frågorna. Vi menar att det är lämpligtatt som ligger så långt framme när det gällerde här frågorna samarbetar för att stärka positionernaytterligare och för att ligga i framkanten av utveck-lingen på IT-området, inte minst när det gäller digitalallemansrätt, allas tillgång till den nya tekniken. Detär bra att utskottet delar vår uppfattning. Jag är gladför att det är en positiv skrivning i detta.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag noterade attityd när det gäller frågan om de baltiskaländernas medlemskap i . Jag förståratt man behöver diskutera och fundera i frågan.Det viktiga, om de själva ska uttrycka önskemål,är dock att de måste känna att de är varmt välkomna.Man vill inte armbåga sig fram på en främmande festi ett främmande sällskap, utan man vill känna att manär välkommen.Därför tror jag att det är så viktigt att vi användertillfället att betona att man är varmt välkommen omman så önskar.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! De här frågorna har vi, som sagt, intediskuterat färdigt på något sätt. Jag sade att det ärviktigt att de baltiska staterna ska känna - och det ärjag säker på att de känner - att de har vänner i detnordiska samarbetet, att vi är mycket goda vänner. Ettsamarbete har ju funnits. det varmöjligt att inleda ett samarbete med de baltiska län-derna gjorde ju också det och hademänniskor med på sessioner. Jag tror att de känner attde är välkomna i det nordiska samarbetet på det sättsom det har skett.Hur det ska se ut är svårt att säga. Jaghar sagt att jag tycker att det är en intressant tanke.Men jag har inte sagt någonting om var vi kommer atthamna när vi har diskuterat den frågan färdigt.Anf. 42 ():! Det finns en lång nordisk samarbetst-radition inom . Den anknyter tilltusenåriga kultur- och handelskontakter endast av-brutna i Ryssland.Och det samarbetet har lagt grunden för en fredligutveckling inom området. Människor binds ihop avgemensamma erfarenheter, ett kargt klimat, långaavstånd, obebodda ödemarker, samma sätt att leva,gemensamma sociala nätverk, osv.Och folkens diplomati är en viktig faktor för enregions utveckling.I dag pågår en omfattande verksamhet i inom en rad områden - näringsliv, forskningoch utbildning, myndigheter på central och regionalnivå samt kommuner. Men inom de olika verksam-hetsgrenarna har det växt fram ett behov av samord-ning. Många upplever en brist på enhetlig informationoch kunskap om de aktiviteter och förutsättningarsom karaktäriserar samarbeten i regionen. Bristen påentydig information är också ett resultat av bristandekunskap och befintliga kontaktnät.Länsstyrelsen i arbetar därför i dagmed att inrätta ett , liknande i . ska stärka verk-samheten inom Barents, i nära samspel med andradelar av ska fungera som ett stöd, tillhan-dahålla information, profilera , skapaträffpunkter samt förankra Barentstanken på allanivåer.Min förhoppning är att detta institut kommer attbli till stor hjälp för företagare och samarbetsparter inorr. På samma sätt som spelar en aktiv roll iÖstersjöområdet måste tillsammans medövriga agera i Barentsområdet.Men nationalstaterna har också en viktig uppgift.De måste skapa bra grundförutsättningar för handeloch samarbete i form av samarbetsavtal, regler ochlagar. Och alla vi som sysslar med samarbete i vet att man brottas med många storaproblem som tyvärr gör arbetet svårt och ekonomiskttungt många gånger.Jag ska ta ett konkret exempel.Sedan 10 år tillbaka har en gymnasieskola i ,Strömbackaskolan, och en skola i haft ettutbyte med elever och lärare. Det sker i bådariktningarna. Utbytet är värdefullt både för de svens-ka och ryska ungdomarna och lärarna. Mellan 15-20elever och lärare från varje land reser . De bori familj, vilket gör besöken ännu mera värdefulla.Men så kommer vi till problemet. Under de senareåren har kostnaderna stigit för eleverna - inte rese-kostnaderna, utan övriga kostnader. Visumkostnader-na är uppe i per per-son, invitationskostnaden är per person osv.Utbytet kommer att dö ut om dessa kostnader fort-sätter att öka. Smärtgränsen är nådd för våra ungdo-mar.Det är viktigt att parlament och regeringar i Nor-den skapar bra förutsättningar för samarbetet ochförsöker tillsammans lösa den här typen av problem.Små och medelstora företag inte bara i Barentsområ-det utan också runt om i övriga måste få råd-givning och vägledning och framför allt information.I dag jobbar , och medmiljön i nordvästra , men tyvärr är arbetetdåligt samordnat. Mycket skulle kunna vinnas om vihade en bättre nordisk samordning och en översiktligbild av arbetet.Dessutom måste kommunikationerna och gräns-kontrollerna fungera. Begränsade kommunikationergör det svårt att samarbeta.Jag yrkar också bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Det är väldigt bra, och det är lätt attinstämma i allt det som beskrivernär det gäller dels vikten av samarbete i , dels problemen. Det här med visumkostnader,invitationskostnader och allt det krångel som finns ärförödande. När man försöker att skapa ett samarbetefinns det så mycket som hindrar som borde vara all-deles onödigt.Jag vill bara skicka med budska-pet till hennes regering att jobba hårdare med de härfrågorna. Vi har haft det uppe , och detär oerhört viktigt att det får en lösning. Det är natur-ligtvis inte bara sak att lösa, men man kanligga på och vara mycket tydligare, tror jag, än vadman har varit när det gäller att lösa de härfrågorna. Annars är risken, som sagt, stor att det dörut, och det vore förödande för både fred och säkerhetoch all annan utveckling i hela Barentsområdet.Anf. 44 () replik:Fru talman! På det vill jag bara tacka. Det är vik-tigt att vi är många som driver det här. Det tror jagockså att vi är. Vi är många i både och Nor-den som försöker hitta bra lösningar på detta.Anf. 45 ():Fru talman! Jag skulle vilja inleda med att vändamig till och vädja till henne att förafrågan om visumkostnader vidare till regeringen. Minpartikollega har vid ett flertal tillfällentagit upp denna fråga i samband med Nordiska rådetssessioner, och man har då från regeringshåll glatt talatom att detta ska ordna sig, men vi vet att så inte harblivit fallet. Låt oss bli fler som agerar i denna fråga.Jag hoppas att kan vända sig tillregeringen och peka på det löfte som har givits vidNordiska rådets session.Fru talman! Jag tänker uppehålla mig vid Nordis-ka rådets svenska delegations berättelse. Av denframgår att några av nyckelorden under det svenskaordförandeskapet har varit koncentration, prioriteringoch uppföljning. Även internationaliseringen av detnordiska samarbetet har starkt betonats, och kontak-terna med andra internationella organisationer harvarit många. Uppmärksamhet har också ägnats Nor-diska rådets framtida verksamhet, och en utvärderingav den genomförda reformprocessen har satts i fokus.Det kan inte nog understrykas att en av förutsätt-ningarna för att det nordiska samarbetet ska lyckas äratt det förankras i våra nationella parlament. Själv-klart måste rådets rekommendationer stå i samklangmed den uppfattning som finns hos övriga ledamöterav denna kammare, om de ska följas upp framgångs-rikt. Det är mot denna bakgrund som mina partikolle-ger i en motion framfört att intresset för de nordiskafrågorna måste delas av en större krets parlamentari-ker än de 87 som ingår i . De flestanationella parlamentariker och EU-parlamentarikerfrån de nordiska länderna bör involveras. Med fort-satta reformer kan vi få en dynamisk församling, somfokuserar på aktuella frågor med nordisk bör bli mer mål- och resultatinrik-tat och fokusera på utmaningar som påverkar männi-skors dagliga liv samt på de nordiska ländernas möj-lighet att genom samverkan påverka EU. Nyligenuttryckte min danske kollega i en inter-vju "att vi står inför en korsväg där det nordiska sam-arbetet måste bli mer förpliktande eller präglas avinformella kontakter där både ochNordiska ministerrådet mist sitt inflytande". Hanframförde också vikten av att det nordiska samarbetetorganiseras så att nordiska politiker inom sammafackområden möts precis som fackministrarna gör iNordiska ministerrådet. Samma uppfattning framförsi den moderata motion som jag tidigare nämnt. Detkontinuerliga samarbetet mellan de nationella parla-menten kan ske genom de traditionella utskotten i deolika parlamenten.Det nordiska samarbetet är ett mellanstatligt sam-arbete där alla måste vara överens. Allt måste god-kännas i alla regeringar och i alla parlament, medanEU i mycket är ett överstatligt organ, som kan fattabindande beslut. Det är varken möjligt eller ens önsk-värt att göra till ett överstatligt organ,men vi kan förplikta oss att i högre grad följa de be-slut som tas.I pågår ettarbete med att ta fram ett debattunderlag om framtidavärderingar, utvecklingsmöjligheter och tendenser idet framtida nordiska samarbetet och vilka krav deställer på organisationen för samarbetet. En grupp avvisa män och kvinnor har påbörjat arbetet med attutforska viktiga trender under det nya årtusendet.Tanken är att gruppen fram till 52:asession ska ha sett över samarbetetoch också förhoppningsvis ha kommit fram till för-slag till hur det framtida samarbetet ska se ut ochförbättras.Låt oss hoppas att detta blir en god grund för dis-kussion i samband med sessionen . Låt oss ock-så hoppas att rådet inför sitt 50-årsjubileum år 2002har utvecklats till en viktig plattform för diskussionoch beslut och kan vara en organisation som bidrartill fred, säkerhet och stabilitet i hela Europa.Omvärlden har förändrats och förändras ständigt,vilket givetvis i hög grad påverkar det nordiska sam-arbetet. I en alltmer internationaliserad och globalise-rad värld blir det nordiska samarbetet mindre synligt.Det råder stor politisk enighet om viljan att driva etteffektivt nordiskt samarbete. Det finns emellertid skillnad mellan förr och . Det nordiska samar-betet är inte längre det enda regionala samarbetet iNorden. De nordiska länderna har, som vi också nysshar hört från talarstolen, andra regionala och interna-tionella samarbeten, som t.ex. samarbetet i Barents,runt och i Arktis.En bro ger möjligheter att mötas, och om baranågra veckor öppnas den förbindelse, ,som alltsedan tillkomst varit föremålför så många debatter och utredningar. Den officiellainvigningen äger rum , och en central gestaltblir astronomen och renässansmänniskan , som en stor del av sitt liv levde mitt i Sundet påVen. har ett omfattande arbete genomförtsmellan och för att underlätta integ-rationen i . I rapporten -en region blir till kartläggs hinder och problem förrörlighet och integration som finns över . Trotsnärheten finns en rad olika hinder för en integreradregion, vilket försvårar en dynamisk utveckling. Detpågår därför ett intensivt samarbete för att lösa dekvarvarande problemen.Förbindelsen mellan och med1,1 miljoner svenskar och 1,8 miljoner danskar iregionen kan, om vi tar vara på möjligheterna, bli entillgång för hela . Positivt är att samarbetetmellan och nu också inspirerat tillett ökat samarbete för ökad integration med Norgeoch . Utredningar om gränshindersamarbetehar inletts såväl med som med , ochresultatet kommer förhoppningsvis att presenterasunder detta år.Fru talman! Låt mig avslutningsvis ta upp en vik-tig fråga. Under rådets 51:a session här i riksdagshu-set aktualiserades de allvarligatendenser till rasism och en uppblossande nationalso-cialism som vi ser i dagens samhällen. Det finns allaskäl att vara orolig och ta tendenserna på allvar. Inomdet nordiska samarbetet har kultursektorn ett särskiltansvar för att befrämja åtgärder som syftar till attbekämpa främlingsfientlighet och rasism. Vid Oslo-sessionen framlades en kulturstrategii vilken framhålls att de nordiska länderna genomrespekt för kulturell mångfald ska motarbeta rasismoch främja positiva värden. Det är glädjande att kon-statera att ministerrådet beviljat medel till projektsom syftar till att ge ungdomar ett historiskt perspek-tiv på rasism och främlingsfientlighet och att få dematt själva analysera sitt förhållningssätt till nynazism,diskriminering av flyktingar, invandrare och andraminoriteter. Låt oss inleda det nya årtusendet med attbekämpa egoism, intolerans och självgodhet och visaöppenhet och respekt för den enskilda människan.Anf. 46 () replik:Fru talman! Jag vill instämma i den glädje ochtillförsikt som delegationens ordförande hyser när vinu får snabba och säkra förbindelser över Öresund.Jag tycker att en av de stora tillgångarna är att vi fåren förnämlig kollektivtrafikled, som faktiskt skullekunna hjälpa oss att klara kollektivtrafiken bättre än idag.Det är, fru talman, kanske något påfluget att till enSkåneboende delegationsordförande ge ord på vägenom hur det i övrigt ska se ut, men jag tror att vi ska haett avspänt förhållande till hur vi tar oss över Öre-sund. Det finns ju flera möjligheter. De färjor som hartrafikerat sträckan har gjortett gott arbete och tänker fortsätta trafiken.Det har uppstått en liten komplikation genomatt såvitt jag förstår det svenska inte är såtrakterat av att sätta upp en skylt där det står att detfaktiskt är kortare att åka denvägen. Det kunde vara en nyttig upplysning för trafi-kanterna.Jag tror att trafikflödet blir av den storleksord-ningen att både bron och färjetrafiken kan existera iframtiden. Det skulle vara riktigt och i en god nordisktradition att berätta om båda vägarna.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag kanske inte är beredd att kom-mentera information om Vägverket.Jag är inte så särskilt insatt. Som skåning kan jagtänka mig att det kanske är kommunsvägskyltar om närmare som man vill att ska ta hand om. Jag har svårt att föreställa migatt man inte har andra, traditionella vägskyltar.Sedan är jag övertygad om att det finns utrymmeför färjetrafiken . Må vi dockhoppas att den kanske kan bli mer miljövänlig än vadfärjetrafiken är i dag.Anf. 48 ():Fru talman! Det är roligt med så många goda in-lägg om . "är inte bara ettgeografiskt begrepp. Det är också ett uttryck för vär-deringar och identitet. Det nordiska samarbetethandlar i grunden om att vi med utgångspunkt i dennordiska värdegemenskapen kan finna gemensammalösningar på gemensamma problem. Den viktigasteframtidsuppgiften för är att ytterligareförbättra livskvaliteten för medborgarna. Vår modellför regional samverkan bör dessutom användas för attpåverka utvecklingen både inom och globalt. "Så uttrycks syftet med det nordiska samarbetet iinledningen till vår berättelse till . Vi lever ien alltmer internationaliserad värld, och internationa-liseringen ökar behovet av regionalisering. Vad kanbättre betraktas som en region än ? Det ärdärför ingen tillfällighet att det nordiska samarbetethar breddats och fördjupats , särskiltinom ramen för . Här ligger väldigamöjligheter.Samarbetet har också sin särskilda dimension ge-nom sitt folkliga stöd och engagemang. I den debattsom fördes här i kammaren så sent som i novemberförra året uttryckte jag och flera med mig glädjenöver ministerrådets beslut att inrätta ett nordiskt in-formationsfönster i . Verksamheten skulle,som vi har hört, ha startat . Så blevnu inte fallet, fru talman. Jag fick i går reda på attinvigningen kommer att ske . Det kommeratt glädja många i denna kammare, så hårt som vi harjobbat för det nordiska informationsfönstret.Ett nordiskt informationsfönster är redan etablerati och planer finns på ett informationsfönsteräven i . har sitt NordensInstitut, och har sitt Hus. För-hoppningen är att i de nordiska huvudstäderna kunnaerbjuda god information om det etablerade nordiskasamarbetet och en samlingspunkt där en diskussionom det framtida nordiska samarbetet kan äga har genomgått enrad förändringar, allt i syfte att effektivisera det nor-diska samarbetet så att resultat uppnås till nytta för denordiska ländernas befolkningar. Det är viktigt för en levande organisa-tion att vara lyhörd för förändringar som kan bidra tilldynamik och utveckling.Inom den socialdemokratiska gruppen har vi till-satt en arbetsgrupp som ska analysera och föreslååtgärder för att förnya . Som vi harhört av har även Nordiska ministerrådettillsatt Vismansgruppen. Gruppen, som tillkommit påinitiativ av det isländska ordförandeskapet, har tilluppgift att analysera de utmaningar som det nordiskasamarbetet står inför i det nya årtusendet.En rapport kommer att läggas fram . Idetta arbete kan det vara av vikt att ha med sig i ba-gaget att kanske är det mest utveckla-de exemplet i världen på ett gemensamt regionaltparlamentariskt organ. Det upplever vi väldigt oftanär vi är ute och träffar andra parlamentariker i värl-den. är en organisation där man kanlyfta och också lösa problem som till sin natur är merregionala än nationella.Fru talman! Låt mig också ta upp den fråga somGun berörde om de ökande problemen idagens samhälle med främlingsfientlighet och har på flera sätt för-sökt bidra i det upplysningsarbete och den processsom krävs för att människor inte ska få sitt männi-skovärde kränkt. Det mångkulturella inslaget i våranordiska samhällen är viktigt och en resurs som vimåste ta till vara. I samband med rådets höstmöten,som äger rum i , kommer vi att anordna ettseminarium för att diskutera denna viktiga fråga. Låtoss genom vårt nordiska samarbete bli starkare ikampen mot nazismen och rasismen.Fram hölls ordinariesessioner februari/mars. När dengemensamma nordiska budgeten tillkom och parla-mentarikernas inflytande över denna ökade behövdesytterligare en session för att behandla den-na. Rådet fick en vår- och en höstsession. I sambandmed den reformering som rådet genomförde i mittenav 90-talet flyttades sessionen . Då företasval till rådets organ, och då behandlas budgeten fördet nordiska samarbetet.Våren skulle användas till att arrangera temamö-ten om aktuella frågor. Till dessa möten skulle parla-mentarikerkretsen utvidgas till att förutom rådsparla-mentarikerna omfatta EU-parlamentariker och parla-mentariker från de olika parlamentens fackutskott.Inte minst på grund av de skrivelser som kommit frånde nordiska parlamentens talmän har frågan om tid-punkten för sessioner diskuterats,främst då en återgång till perioden februari/mars.Vi i den socialdemokratiska gruppen har varit po-sitiva till detta och förespråkat att den årliga sessio-nen återgår till att äga rum , eftersom detskulle ge sessionen bättre förutsättningar och denuppmärksamhet som det nordiska samarbetet förtjä-nar. Detta förutsätter dock en kortare session på hös-ten för att behandla budgeten.En av de starkaste motståndarna till en återflytthar varit mittengruppen i , som ansettatt prövotiden för att hålla session behövervara längre. Det är därför med viss förvåning ochkanske glädje jag konstaterar att harmotionerat om att flytta sessionen . Det vorekanske bra om drev denna fråga ytter-ligare lite hårdare i mittengruppen. Men här är ElverJonsson och jag överens. Så låt oss arbeta gemensamtför att vi ska få en ändring av förläggningen av hu-vudsessionen för Nordiska rådet.Fru talman! hölls en EU-debatt i denna kammare. Enigheten om värdet avEuropasamarbetet var stor. Jag vågar dock påstå attenigheten om värdet av det nordiska samarbetet ärminst lika stor om inte större, åtminstone ute hos denbreda allmänheten. Vi får dock aldrig ta det nordiskasamarbetet för självklart. Som modell för ett regionaltsamarbete i övriga spelar det nordiska samar-betet en stor är en arena för kontakt, menings-utbyte och samordning, som har en lång historia. SomGun sade så firar vi snart 50-årsjubileum.Det ger en styrka i internationella sammanhang somman ofta tar för given. Men det är lätt att mista denkraften om vi inte tar den till vara.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 49 () replik:Fru talman! Rådsdelegationens vice ordförandegav ju omdömet att här har gjorts många goda inlägg.Hennes eget sällar sig också till den gruppen.Jag har länge varit tydlig när det gäller tidpunktenför långa möte. Jag hoppas att vi kanfå en bredare uppslutning. Men också i de bästa fa-miljer kan det vara svårt med sammanhållningen.Anita betonade att är ettforum för gemensamma lösningar på gemensammaproblem. Det är riktigt. Men ibland förvånas manöver den seghet och tröghet med vilket detta samar-bete sker. talade om att det finnsväldiga möjligheter, och det kan vara riktigt. Menmåste det alltid ta en sådan förskräcklig tid?Ett paradexempel på detta i negativ mening harvarit arbetet med att ordna ett nordiskt informations-fönster. berättade att vi också pådenna punkt blir slagna inte bara av norrmännen ochfinnarna, utan t.o.m. ligger före oss i såda-na här frågor. Vi har en del sedelärande erfarenheteratt ta till oss efter detta.