prot · GN09118 · 2000-05-29 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:118Måndagen den 29 majKl. 10.00 - 13.10Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 23 maj.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:112 till miljö- och jordbruksutskottet1999/2000:124 till justitieutskottet1999/2000:126 till skatteutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden1999/2000:SfU8, SfU13 och betänkanden /2000:TU10-TU124 § Verksamheten i Europeiska unionen under1999Föredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU10Verksamheten i Europeiska unionen (skr.1999/2000:60).Anf. 1 ():Fru talman! I är det en rättighet förEuropas folk att komma med i EU när de uppfyllervillkoren i form av demokratisk och marknadseko-nomisk mognad, respekt för mänskliga rättighetersamt kan klara att upprätthålla det gemensammaregelverket. Det är därför en trovärdighetsfråga församarbetet att utvidgningen förverkligas utan dröjs-mål.Vi står nu på randen till skapandet av en inremarknad med en halv miljard invånare med allt vaddetta innebär av välståndsskapande krafter, för bådenuvarande och tillkommande EU-länder. EU kommerdå i än högre grad att bli världens dominerandemarknad av världsmarknaden.En första utvidgning av EU bör kunna ske redanår 2003 när de av kandidatländerna som kommitlängst i sina förberedelser har möjlighet att bli med-lemmar. Minst ett men förhoppningsvis två baltiskaländer kan komma att tillhöra denna grupp. Det blirett historiskt ögonblick där för gott kan läggadelning och ofrihet bakom sig.EU är redan nu efter liberaliseringen av handelnmed industriprodukter, råvaror och tjänster den heltdominerande handelspartnern för kandidatländerna.Det är fantastiskt när man ser hur de lyckats öka han-deln och lägga om sina handelsmönster på bara tio år.Det är inte ovanligt att två tredjedelar av kandidatlän-dernas handel sker med EU. I t.ex. ochPolen är det på det viset.Kandidatländerna som grupp är den viktigastehandelspartnern för EU efter . av EU:shandel sker med kandidatländerna . Det är nunödvändigt att gå vidare och montera ned de kvarva-rande hindren för handel med främst jordbrukspro-dukter. Det skulle bidra till en effektivisering av helajordbrukssektorn i kandidatländerna. Stödet för ex-port av livsmedel från EU till kandidatländerna börockså tas bort liksom antidumpningsåtgärderna frånEU:s sida.Den ekonomiska integrationen mellan EU ochkandidatländerna går mycket fort. Bara mellan 1997och 1998 fördubblades handeln. Ju djupare integra-tionen är, desto attraktivare blir kandidatländerna förinvesteringar. Ju mer utländska direktinvesteringarsom kommer, desto snabbare sker moderniseringenav ekonomin, eftersom kunskap om marknad, organi-sation, teknik och företagsledning följer med investe-ringarna. Och även om de utländska direktinveste-ringarna ökat, särskilt i länder som ochPolen, ligger kandidatländerna lägre än vad de kanoch behöver göra. Störst sammanlagda utländskadirektinvesteringar har , , ochLettland sett. För att attrahera utländska investeringarså måste kandidatländerna se till att inte bara införaEU:s regelverk utan också upprätthålla efterlevnadenav regelverket. Och det sammanfaller för övrigt meddet viktigaste kravet för att de ska kunna vinna med-lemskap snabbt.Fru talman! , , , ,och har sedan månadsskiftetmars/förhandlat om medlemskap. ,, , och gavsgenom beslut möjlighet att inle-da sina konkreta förhandlingar. Dessutom har gläd-jande nog tillkommit som kandidatland. De nyaländerna som får förhandla har möjlighet att på egnameriter kunna komma i kapp de andra.Totalt har 29 av 31 kapitel öppnats för för-handlingar. Mellan 10 och 15 kapitel har stängts förfortsatta förhandlingar med respektive land. Man skadock komma ihåg att ingenting är klart förrän alltingär klart. Det är viktigt att kandidatländerna visar attde förverkligar det som de åtar sig i förhandlingarna.Förhandlingarna ska undvika långa undantag, särskiltvad gäller den inre marknaden. Endast när det gälleråtaganden som innebär stora ansträngningar och in-vesteringar som energi, infrastruktur och miljö kanövergångsperioder komma i fråga. Kandidatländernaförhandlar i sin egen takt och bedöms på egna meri-ter.Vad gäller de politiska kriterierna har Slovakiengjort en lika glädjande som snabb förbättring ochhållit bl.a. fria president- och kommunalval. Samtligaländer utom möter nu de politiska Köpen-hamnskriterierna. En gemensam uppgift är att kandi-datländerna måste stärka rätts- och domstolsväsendet,bl.a. när det gäller tillgången till domare samt be-kämpningen av korruptionen. Minoritetsfrågornaförbättras, även om vissa språkfrågor återstår att lösa.Alla de sex länder som först fick inleda medlems-skapsförhandlingar, om än med varningsflagg förTjeckien, är liksom fungerande marknadse-konomier. och är på god väg ochkommer detta år troligen att möta kraven. Bulgarienutvecklas lika snabbt som positivt. Men Rumäniensläpar dessvärre efter. bedöms dock deflesta kandidatländerna ännu inte riktigt förmå attmöta konkurrenstrycket i EU. Men de kommer påmedellång sikt att klara det. och särskiltRumänien behöver dock förmodligen påsig.Sammantaget gör detta att förutom ochMalta, som redan nu klarar de ekonomiska Köpen-hamnskriterierna, så bedöms , , och närmast att göra det. Det gäller ocksåför , om än inte i samma grad, och Lettlandsom kommer med glädjande stormsteg. ärenligt kommissionen trots goda insatser ännu interiktigt framme. Och här har , också det gläd-jande, markerat en annan uppfattning. ochRumänien uppfyller inte kriterierna, och Rumänienbrottas, som jag nämnde tidigare, med svåra problem.Offentlig upphandling, statsstöd, miljöfrågor ochjordbrukets reformering är alla frågor som fordrarökad uppmärksamhet i kandidatländerna.Värt att notera är att Phareprogrammet har modu-lerats om från att stödja den demokratiska omvand-lingen i kandidatländerna till att stödja ländernasförmåga att klara kraven för EU-medlemskap medavseende på uppbyggnad av offentlig förvaltning ochrättsväsende. Stödet från Phare går också till investe-ringar som ger länderna kapacitet att genomföra . Det är intressant att se att Phare 1998 gaven utväxling på ett till sex. För varje euro som komfrån Phareprogrammet bidrog andra finansiella insti-tutioner med till investeringar i miljöprojektoch transportsektorn.Fru talman! Parallellt med utvidgningen är detviktigt att EU fortsätter att stärka samarbetet med sinaövriga närområden, särskilt , ochländerna kring södra och östra stränder.Av speciell vikt är naturligtvis också Kaliningradssituation.Vikten av att utvidgningen kommer till stånd harunderstrukits av de senaste årens tragedier på Balkan.Det är ingen slump att den delen av som åter-kommande stått i brand är den del som stått helt vidsidan av den freds- och välståndsskapande integratio-nen. EU måste öppna för de fem berörda ländernasframtida möjligheter till medlemskap enligt objektivaoch vidareutvecklade Köpenhamnskriterier. Vägendit går rimligen via frihandels- och samarbetsavtaloch genom att regionen bygger upp en intern frihan-del. En grundläggande förutsättning för hela regio-nens framtid är demokratisering av , ömsesi-diga erkännanden av gränser och respekt för minori-teter.Fru talman! Utvidgningen måste vara den högstprioriterade frågan inför och under det svenska ord-förandeskapet i EU . Om EU ska kunna ta inde första länderna från sommedlemmar , som är vår målsättning, måsteambitionen vara att avsluta deras medlemskapsför-handlingar senast för ordföran-deskap våren 2001.Viktigt är att regeringskonferensen om institutio-nella frågor slutförs redan under franskt ordförande-skap för att göra EU redo för utvidgningen. Kapitletom institutionerna i EU kan det inte börja förhandlasom med kandidatländerna förrän EU:s regeringskon-ferens är färdig.I regeringens prioriteringar inför det svenska ord-förandeskapet sattes dock länge vad regeringen självbeskrev som vardagsfrågor, jämställdhet och konsu-mentskydd, före utvidgningen. har regeringen -under intryck av kritiken, får man förmoda - tänkt omoch gjort utvidgningen till en första punkt. Det ärsenkommet men bra. Därmed når vi nämligen deninrikespolitiska enighet som är en förutsättning för ettstarkt agerande i EU-samarbetet.Fru talman! Jag ber att få avsluta med att yrka bi-fall till reservation 11 från undermom. 2 ():Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla de re-servationer som har stött i utrikesut-skottet men för tids vinnande begränsar jag mig tillatt yrka bifall till reservationerna nr 10 och 25.I reservation nr 10 behandlas frågan om en utträ-desparagraf i fördragen. Jag har svårt att förstå argu-menten mot att införa en sådan. Om man inte tror pådet utan kanske tror att samarbetemåste bygga på frivillighet och på att folken självaska få bestämma huruvida de värderar det samarbetesom finns eller inte är det också rimligt att reglera hurett utträde ur en union ska kunna ske.I den reservation som ställt sigbakom i utrikesutskottet hävdas att det skulle förstär-ka den mellanstatliga karaktären av EU om en utträ-desparagraf infördes. Det visar nämligen att folkenhar möjlighet att pröva och ompröva med-lemskapet i den europeiska unionen. Detta är ett rim-ligt demokratikrav.Jag hoppas att det är en lapsus att Centerpartietden här gången inte ställer upp på reservationen.Liknande reservationer har ju tidigare stötts av Cen-terpartiet.När det gäller försvarspolitiken har jag ingen re-servation att hänvisa till. Däremot menar jag att i detresonemang som utrikesutskottet för förbigås helt detfaktum att ambitionen med försvarspolitiken är attbygga en förbundsstat. Det är som ett led i detta somman bygger ett gemensamt försvar.De tre viktigaste beståndsdelarna i en statsbild-ning är en gemensam valuta, ett gemensamt parla-ment och ett gemensamt försvar. När den inriktningsom nu pågår beskrivs på ett förtjänstfullt sätt i av passar utrikesutskottetoch ledande politiker. I stället talar man enbart omkrishantering. Framför allt uppehåller man sig kringden civila krishanteringen som ett viktigt inslag i denförsvarspolitik som håller på att byggas.Andra i drar helt andra slutsatser av ut-vecklingen. T.ex. i talar man om vikten avatt nu gå vidare och inte nöja sig med den styrka på60 000 man som EU är på väg att bygga upp. I ställetvill man förstärka det gemensamma försvaret så verkligen får möjlighet att göra det som står ibilagorna till beslutet i , nämligen attingripa varhelst unionens intressen hotas. Det här ärstormaktspolitik och detta är en möjlighet för EU attspela en roll som enbart förentastater spelat i världspolitiken.Det är mycket oroväckande att man inte diskuterardetta mer öppet och att man inte är tydligare med hurman ställer sig till uppbyggandet av ett gemensamtförsvar. Det handlar ju inte bara om säkerhetsgaranti-er, som är det som utrikesutskottet hänger upp sittresonemang om alliansfrihet på. Det handlar i ställetom vilken väg EU är på väg att ta. Och vilken väganser att EU ska ta i den internationella sä-kerhetspolitiken?Vänsterpartiet anser att det i stället är Förenta na-tionerna som ska stärkas. Vi måste göra allt för att FNska kunna få möjligheter att ingripa när freden hotasoch när krig utbryter.Slutligen, fru talman, vill jag uppehålla mig kringutvecklingen av en gemensam valuta. Uppbyggandetav den monetära unionen är kanske det viktigaste ochdet mest centrala inslaget i den utveckling av deneuropeiska unionen till en statsbildning som vi idagsläget ser. Detta förbigår utskottet helt och hållet.Man klargör inte att den fördjupning som EMU:stredje fas innebär syftar till att skapa en fede-ral statsbildning i . Det handlar om någontingmycket mer långtgående än ett vanligt samarbete.De enda som någorlunda bejakar denna utveck-ling är som åtminstone talar om en federalutveckling och tvåkammarsystem i , medanövriga krafter enbart iakttar, inte deltar i, debatten omvart den europeiska unionen är på väg.EMU-projektet har inte varit någon succémen det har inneburit en konvergens av ländernasekonomier som ofta fått stora nedskärningar i välfär-den som följd, liksom stora nedskärningar i de socialautgifterna. Den inriktningen nämns också som grun-den för finanssamarbetet så fort finansministrarnaträffas och det nämns som det viktigaste inslaget i enpolitik som EU och EMU ska leda till.Det är t.o.m. möjligt att bötfälla länder som ingår iEMU:s tredje fas om de offentliga utgifterna ökar förmycket. Detta är inte en demokratisk utveckling.Tvärtom pekar den utvecklingen mot en allt starkareordning där och bestämmer meröver svensk ekonomi än riksdag.Nå, vad är då alternativet till EMU? Är det att vibara ställer oss utanför och tror att vi kan klara osssjälva? Nej, självklart inte. Den internationaliseradeekonomin måste också hanteras av . Därförmåste det internationella samarbetet öka som ett al-ternativ till valutaunionen.Man framställer ibland EMU som ett sätt för poli-tiken att begränsa kapitalets makt och att förhindravalutaspekulation. Man är helt tyst om att det i står inskrivet att varje begränsning av defria valutarörelserna är förbjuden. Det påstås att EMUskulle kunna vara ett verktyg för folkvalda och rege-ringar att återta förlorad makt i en globaliserad världmen i stället ser man att EMU är uppbyggt så att defria kapitalrörelserna på varje sätt ska värnas.Det är nog riktigare att se EMU som de privatakapitalägarnas redskap för att tygla demokratin än attse det som demokratins redskap för att tygla kapitalet.Utgångspunkten när man argumenterar för ettEMU-medlemskap är ju ofta att valutafluktuationer ärproblematiska och att man vill ha valutapolitisk sta-bilitet men även det är en tveksam uppfattning. Densvenska hade svårt att finna någrabelägg för att växelkursförändringar skulle ha negati-va effekter för utrikeshandel, räntor och investeringar.Dessutom är ju euron den valuta som har fluktueratväsentligt mer än kronan sedan EMU:s tredje fasinleddes.Alternativet till detta är att förstärka det interna-tionella samarbetet, att redovisa omvärldseffekter avnationell politik på alla områden och att arbeta för enminimibeskattning på internationell nivå av kapitaloch företag så att risken för dumpning försvinner,eller åtminstone minskar - för en mellanstatligfinanspolitisk samordning med utgångspunkt i syssel-sättning och fler jobb i och dessutom ett starktuppställande kring de konventioner för miljön som deflesta länder redan har skrivit under. Samarbetetmellan nationerna behöver öka för att balansera destora multinationella företagens makt.Fru talman! Därmed yrkar jag, som sagt, bifall tillreservationerna nr 10 och 25.Anf. 3 ():Fru talman! ska vi debattera verksamheten iEuropeiska unionen - ett verksamhetsårsom mer än någonsin har varit turbulent. De två mestallvarliga inslagen var enligt vår mening dels attkommissionen misskötte sitt uppdrag så att en avsätt-ning blev nödvändig, dels att valet till Europaparla-mentet uppvisade ett rekordlågt val-deltagande - detta i då demokratin i Europaverkligen skulle ha behövt medborgarnas engage-mang i alla avseenden.Hela står nu inför mycket stora ut-maningar. blir avgörande för EU:sframtid. Det krävs ett starkt ledarskap, mod och lång-siktighet för att styra rätt i en värld där alltflerrelationer blir globala.Fru talman! Det som har varit ett utpräglatekonomiskt samarbete har allteftersom fått tydligarepolitiska dimensioner. Frågor som har för-knippats med den nationella suveräniteten får nu enalltmer europeisk dimension och skapar därmed engrund för samarbete. Det gäller såväl rättsfrågor,brottsbekämpning, flyktingpolitik, miljöpolitik somutrikes- och säkerhetspolitik och mycket mer.Den nya kommissionen med ordföranden skulle bli en nystart. Tillsammans med ett ny-valt Europaparlament skulle genomgripande reformerske. Det arbetet har inletts och kommer förhopp-ningsvis att leda till förändrade och förbättrade ar-betssätt inom unionens institutioner, men samtidigtsom nya möjlighet öppnar sig tornar också nya hotupp sig vid horisonten.Fru talman! De flesta EU-politiker är överens omatt utvidgningen mot Öst- och är ochförblir EU:s viktigaste uppgift. Men när förhandlingarnu har inletts med kandidatländerna och går in i enintensiv och svårare fas börjar tecknen på tvekanskepticism att infinna sig. uttrycker ett antal le-dande europeiska politiker farhågor för en okontrolle-rad immigration med massinvandring och ökad ar-betslöshet som följd.Ju mer förhandlingarna drar ut , destootåligare blir kandidatländerna. Befolkningarna idessa länder blir mer skeptiska, och detta ger ett ökatutrymmer för populism och skrämselpropaganda.Intensifierade förhandlingar betyder också att kravenpå anpassningar till EU-regler blir tydligare, vilketytterligare späder på misstron och skepticismen motEU.Den måste visa ett mycketstörre engagemang och ansvar i östutvidgningsfrå-gorna, speciellt då blir ordförande i minister-rådet . måste man på allvar ta itu medfrågor som miljö- och säkerhetsfrågorna.Fru talman! Den är mycketotydlig i sitt ledarskap för det framtida . Detvore bra om statsminister eller utri-kesminister kunde presentera sin visionför svensk Europapolitik, eller åtminstone kommente-ra och senaste utspel om framtidensEuropa. Tystnaden i talar tyvärr sitt tydligaspråk. Regeringen har ingen vision för svensk Euro-papolitik.Regeringen var mycket snabb och resolut när detgällde att reagera mot risken för uppkomst av främ-lingsfientlighet i den österrikiska regeringen. Nukräver situationen att man går vidare inom EU i den-na fråga. anser att EU behöver enmekanism där man med uppmärksamhet kan följasåväl som andra regeringars arbete vadavser demokrati och mänskliga fri- och rättigheter.Den som med stor rätt alltidhävdar öppenhet och demokrati kan inte fortsätta atthävda isolering gentemot som den endavägen för att åstadkomma en positiv utveckling. Poli-tisk kraft borde användas för att utveckla och föreslårådet en mekanism där den österrikiska regeringens,och för den delen även andra regeringars, vardagsar-bete i den mån det fordras kan följas med avseende påfrämlingsfientlighet och andra brister på MR-området.Fru talman! Ytterligare brister i Europasamarbetetgäller reformarbetet i den pågående regeringskonfe-rensen IGC. En av de frågor som kommer att be-handlas i IGC gäller beslutsformerna i ministerrådet.Man måste komma ihåg att syftet med regeringskon-ferensen är att göra unionen funktionsduglig för ettstörre antal medlemsländer.Beslutsfattandet försvåras, och kanske t.o.m.omöjliggörs, om vart och ett av 25 eller 28 medlems-länder kan lägga in sitt veto i en rad frågor. En alltsnabbare omvärldsutveckling ställer ökade krav påflexibilitet och anpassningsbarhet. Det är orimligt attvarje fördragsändring oavsett område och tyngd skakräva en utdragen regeringskonferens. Konsekvensenblir omoderna regelverk som riskerar att ytterligareförlama ett angeläget samarbete.Fru talman! EU måste koncentrera sin verksam-het. Profilen och handlingskraften måste fokuseras påen rad kärnområden. Här ingår enligt vår uppfattningutrikes- och säkerhetspolitiken, kampen mot dengränsöverskridande brottsligheten, miljö- och energi-politiken, asyl- och flyktingpolitiken och de grund-läggande värderingarna.Östutvidgningen måste även fortsättningsvis fåhögsta prioritet. Det är i sammanhanget absolut nöd-vändigt att lösa upp de värsta låsningarna vad gällert.ex. Överbliven areal som uppstårgenom effektivisering av jordbruket måste kunnaanvändas för produktion av bioenergi. En sådan poli-tik skulle ge både långsiktig försörjning och en bättreenergibalans i förhållande till kol- och oljeprodukter.Kristdemokraterna anser att tydligheten i Europa-samarbetet måste öka. Då uppdraget växer inomkärnområdena måste andra uppgifter stå tillbaka. EUmåste sluta att lägga sig i frågor som kan skötas likabra eller bättre på nationell, regional eller lokal nivå.Öppenheten måste öka i samtliga EU:s institutio-ner. Större öppenhet ger större tilltro och tillit tillsamarbetet.Fru talman! EU behöver en konstitution som delsökar tydligheten, dels klart slår fast vilka som är EU:skompetensområden. Fördragsändringar måste för-enklas inom de sakpolitiska områdena. Man bör in-rätta en oberoende författningsdomstol med uppgiftatt förhandsavgöra om EU har kompetens eller inteatt fatta beslut på nya politikområden.Kristdemokraterna anser att EU behöver en euro-peisk åklagarmyndighet för att effektivare motarbetaslarv, svinn och bedrägerier med EU:s egna budget-medel.Fru talman! anser att regering-en starkt måste fokusera ett fåtal områden som manlyfter fram som svenska initiativ inför och underperioden då är ordförandeland våren 2001.Det är vår bedömning att tillsammansmed övriga nordiska länder har ett stort förtroendeka-pital på områdena rättssäkerhet och miljö. Många avkandidatländerna har stora bekymmer med korrup-tion, ekonomisk brottslighet och en belastad yttremiljö. Vi anser att borde ta på sig ett uppdragatt leda utbildningen av myndigheter i kandidatlän-derna. Det bör gälla allt från implementering av in-ternationell lagstiftning i frågor som gäller rättssäker-het, MR-frågor och miljöskydd till att genomföraomfattande seminarier i praktiskt myndighetsutövan-de på dessa områden.Vårt starkaste motiv för ett sådant åtagande är ettdet skulle underlätta östutvidgningen, som många är rädda för på grund av just bristande rättsskyddi många kandidatländer. I vårt eget land skulle detkunna ge positiva effekter för stora delar av vårt sam-hälle att bli engagerad i en sådan process, en processsom också som bieffekt kan ge bestående både myn-dighets- och näringslivskontakter.Fru talman! Avslutningsvis vill jag framhålla attvi naturligtvis står bakom alla våra reservationer idetta betänkande, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation nr 3.Anf. 4 ():Fru talman! höll dentyske utrikesministern ett tal omEU:s framtida utveckling vid Humboldtuniversitetet iBerlin. tal har satt spår i debatten runtom iEuropa och så även i . Jag välkomnar det. Vihar inte haft någon egentlig debatt om vart EU är påväg eller hur vi vill att EU ska utvecklas. Det ärmycket märkligt med tanke på de enorma utmaningarsom EU nu står inför i och med utvidgningsproces-sen. Det är kanske så att man känner att det är så stortoch så svårt att man inte riktigt orkar ta tag i frågan,och i så fall är det allvarligt. Det är bra att det kom-mer en sådan här debatt till stånd.Det kommande året kommer roll i EUoch EU:s närvaro i att växa i betydelse. Frånden kommer vi att ingå i den s.k. trojkan somhar att svara för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik.Ett halvår senare är det så dags att axla ordförande-skapet för EU . Det ger förutsätt-ningar för en mer livlig debatt om EU och EU:s ut-veckling.Vi har efterlyst fler initiativ på det området, menjag ska inte gå in så mycket på det. Den debatten hadevi här i kammaren , och den var ganska om-fattande.Jag ska bara säga en sak om ordförandeskapet.Mitt motionsyrkande som behandlas i det här betän-kandet handlar om sunda och säkra livsmedel. Då kanjag inte avhålla mig från att betona att till sunda ochsäkra livsmedel hör ju också att djur inte transporte-rats i levande tillstånd på det fruktansvärda sätt somframgick av filmen som visades här . Detär viktigt att vi arbetar mycket intensivt för att denverksamheten ska stoppas.Fru talman! Diskussionen om hur EU ska utveck-las är angelägen. Länge var det så att EU kunde dri-vas som ett teknokratiskt uppifrånprojekt där detmesta handlade om införandet av den inre marknadenoch harmoniseringen av olika nationella standarder. upplevs EU av många som ett problem, somnågot stort, byråkratiskt, oöverblickbart och långtborta.