prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Även om statsministern och jag nu tillsynes tycks vara överens på ytan i alla fall om när-hetsprincip och annat är frågan vad som händer omman skaffar sig något slags konvergenskriterier, omdet ska skickas en rapport där dettalas om vilka som har uppnått dessa kriterier ochvilka som inte har gjort det, och där man får syn-punkter på om det är bra att som i ha en ar-betslöshetsförsäkring som inte är obligatorisk, för attta ett exempel.Frågan är: Leder inte dessa kriterier och de ge-mensamma målen trots allt mot att mer beslutsfattan-de de facto kommer att ske på den europeiska nivånfast det kanske inte är nödvändigt?Anf. 12 Statsminister ():Fru talman! Det är möjligt att det är så. Å andrasidan lever vi i ett som alltmer integreras. Detblir naturligt för alltfler av oss som är hemma i Sveri-ge att också leva en del av våra liv i övriga Europa.Den integreringen driver ju naturligtvis också framnågon typ av samordning av regelverk och in-frastruktur. Ingen tycker att det konstigt att vikör på höger sida avm vägen. Men det var en gång itiden en anpassning till ett europeiskt sätt att förhållasig som var ganska klok att göra, och den drevs framdärför att vi naturligtvis jämför oss med andra. Detfinns säkert fler insatser av det slaget som kan göras.Men när det gäller vilken nivå och vilka frågorsom ska hanteras var ska jag inte avfärda diskussio-nen om en europeisk konstitution, även om det är ettför hårt uttryck. Det kanske är bättre att säga en ka-talog. Jag tror att det är en bra debatt, särskilt medavseende på att vi snart inte är 15 medlemsstater utanförhoppningsvis 20-25 eller kanske 30. Då är detoerhört viktigt att vi får en ordning i det sätt som vihar att fatta besluten, vem som gör vad, så att det inteenbart är något slags tradering, något slags sedvänjasom förs vidare. Det kan vara ett starkt skäl för denhär typen av katalog. Å andra sidan kan jag också seargument emot.Det fina, , är ju att vi här kan ha en santliberal hållning, att vara lite kluvna, och under tidenfaktiskt väga för och emot.Anf. 13 ():Fru talman! Jag gläds verkligen med statsminis-tern över att EU nu har blivit en sysselsättningsunion,vilket vi har arbetat för och att man också tar steg föratt öka andelen kvinnor i arbetskraften. liggerju väldigt långt framme i detta avseende, och vi harrelativt sett en stor andel kvinnor i arbetskraften. Menändå så dras vi i med vissa problem när detgäller jämställdheten på arbetsmarknaden.Mina frågor gäller om man har diskuterat hur manska komma ifrån en könsuppdelad arbetsmarknad ochhur det ser ut i övriga . Det är säkert inte ettspecifikt svenskt problem, men det existerar.Jag undrar också hur man ska hantera framtida lö-neskillnader, när löneskillnaderna mellan män ochkvinnor, trots lagstiftning, år kvarstår ochibland t.o.m. tenderar att öka.Anf. 14 Statsminister ():Fru talman! Vi använder som ett homo-gent begrepp. Det ser ju väldigt olika ut i Europa.Och det är klart att de nordiska länderna ,och i viss mån ligger i en annan fasi utvecklingen vad gäller kvinnors ställning på ar-betsmarknaden än vad i övrigt gör. Och omman kommer ned i södra så är det ju en heltannan bild.Vad som gör att den här frågan ändå nu lyfts framär ju att väldigt många regeringar i ärdjupt oroade över den utveckling som finns när detgäller födelsetalen. Jag hade i går tillfälle att i Kairounder EU-Afrika-toppmötet diskutera den saken medframför allt min kollega i , ,som börjar fokusera på hur man kombinerar yr-kesliv med ansvarstagande för hem och familj förbåde man och kvinna.Det är klart att vi också har mycket kvar att göradär. Vi får anstränga oss att skärpa lagstiftningen omdet är så att den inte räcker till. Ett sätt är ju att se tillatt man får en korrekt beskrivning av hur verklighetenser ut. Vi vet ju att det inte alltid är så att manexakt kan säga hur lönestrukturen ser ut med avseen-de på män och kvinnor inom hela det svenska arbets-livet. I offentlig sektor går det därför att uppgifternadär är offentliga. Och om det behövs skärpningar avlagen där är vi beredda att göra det.I övrigt tror jag att den huvudsakliga vägen kom-mer att gå via en samhällsförändring som successivtdrivs på av utbildning och både kvinnors och mänsvilja att förena både hem och familj med arbete.Anf. 15 ():Fru talman! Det är ju intressant att man verkligendiskuterar dessa frågor på EU-nivå. Men de nordiskaländerna har, som statsministern mycket riktigt säger,kommit mycket längre när det gäller att få ut kvinnorpå arbetsmarknaden. Vi har samhället organiserat såatt det är möjligt för kvinnor att arbeta. Men jag troratt det är viktigt att de länder som kanske har andel av kvinnor att få ut på arbetsmarknadengenom barnomsorgsutbyggnad och andra reformerredan från början blir varse den fara som ligger i har starkt könssegregerad arbetsmarknad och inte från början bygger in det. Därför är detviktigt att man diskuterar dessa frågor på EU-nivå.Min fråga till statsministern är om detta har varituppe och om man verkligen har diskuterat så i detalj.Jag förstår att så kanske inte har varit fallet. Men ärstatsministern då beredd att i fortsättningen ta meddessa frågor i jämställdhetsdiskussionen och när detgäller sysselsättningsfrågorna i EU?Anf. 16 Statsminister ():Fru talman! Ja, det är jag. Även här pågår en pro-cess. I mitt anförande pekade jag på att man nu skri-ver in vikten av att bygga ut barnomsorg och jämföraländerna med varandra. Vi har numera inte ett topp-möte där vi inte lyfter fram frågan om jämställdhet.T.o.m. i de slutsatser som vi nu antog i i gårlyfts jämställdhetsfrågan fram som en viktig faktorför utveckling. Här händer alltså något i synen påsamhällsutvecklingen. Det sker en förändring. Ochdet är klart att vi kan tycka att vi har gått före i mångaavseenden. Vi har våra problem. Vi har våra speciellaförutsättningar. Vi ska inte på något sätt utifrån denpositionen slå oss för bröstet. Jag är gärna med ochför en sådan debatt. Konkreta initiativ och konkretaidéer är någonting som vi gemensamt naturligtvis kanutforma. Jag är tacksam för synpunkter. Och, somsagt var, det ligger i tiden, därför att det är det härsom just nu behöver.Anf. 17 ():Fru talman! Statsministern tecknar en ljus bild avutvecklingen inom EU, och det är bra med ljusa bil-der. Det är många som ger mörka bilder. Men gällerdenna positiva utveckling alla regioner i alla länder?Jag tar mig friheten att själv svara på frågan och svaranej på den.Min fråga är: Vilka konkreta åtgärder diskuteradeni i för att minska de stora regionala skill-naderna som finns i alla medlemsländer och den allt-mer påtagliga tudelningen av samhället som vi upple-ver även i vårt land? Det är min konkreta fråga tillstatsministern.Anf. 18 Statsminister ():Fru talman! EU är en enda stor regionalpolitiskorganisation. Är det någonting som EU faktiskt harlyckats med så är det ju att utjämna mellan fattig ochrik region i . finns ju problemenkvar, men hela idén, hela regelverket som är upp-byggt och hela budgeten ägnas ju åt dels omfattandejordbruksstöd som har starka regionalpolitiska inslag,dels dessa regionalpolitiska direkta pengar som finnsför att satsa för att regioner ska utvecklas. Inte minsthar vi fått loss betydande summor för detta för svenskdel, senast nu ytterligare 1 ½ miljard kronor förNorrlandskusten.Vi ska komma ihåg EU:s karaktär när vi talar omdetta. När vi nu talar om att satsa på utbildning, IToch infrastruktur, så finns ett regionalttänkande med i bilden. Sedan är det naturligtvis så kan göra mycket mer. Å andra sidan kommer detdär också in ett ansvar från de nationella regeringar-na. Bortom så att säga det grovmaskiga nätet börockså vi kunna ta ett ansvar. Inte minst tycker jag, föratt ta ett aktuellt område som är djuptengagerat i, att den proposition som fram om IT-utbyggnaden är ettuttryck också för ett regionalpolitiskt tänkande.Anf. 19 ():Fru talman! Är det så att vi inte har varit med till-räckligt länge i EU? De regionala skillnaderna har juökat i det här landet. Jag delar statsministerns upp-fattning att det nationella ansvaret är starkt, men i vårtland har ju verkligen inte den totala insatsen visat pånågot positivt resultat efter 1995. Det får vi jobbavidare med, men som sagt är problemen stora ochkvarstår. Jag tror också att de enskilda staterna måsteta ett större ansvar, inte minst vårt eget land.Anf. 20 Statsminister ():Fru talman! Där är och jag över-ens. Många av de problem som vi nu ser är nationellaangelägenheter att klara av.Jag talade med premiärminister och medFinlands premiärminister om just denhär frågan. De har exakt samma stora problem som vihar med en enorm koncentration just nu till huvudsta-den. Det drivs på av ny tekniken och av viljan attsatsa riskkapital i nya branscher. Vi ser samma ut-veckling i . Här har naturligtvis EU begrän-sade möjligheter och ska inte gå in i den typen avfrågor.Däremot har vi som nationella regeringar vårt an-svar. Det här är en av de viktigaste och svåraste frå-gor som vi har att lösa. Det ska vi klara utan EU. Detsom EU gör är naturligtvis välkommet. Men låt EUsyssla med något slags grov fördelning mellan nordoch syd och mellan länder, så ska vi inom vårt an-svarsområde klara ut den typen av frågor som ÅkeSandström tar upp, som är utomordentligt viktiga ochsvåra.Anf. 21 ():Fru talman! Tack så mycket för redovisningen.Vi hörde de utomordentliga målsättningarna attEU ska bli världens mest dynamiska ochkonkurrenskraftiga ekonomi och att fattigdomen skautplånas inom EU. Det kan ju inte gärna bli så närsådana målsättningar levereras att någon säger: Nej,det vill vi inte. I stället får man ju ta upp medlen, fördet är ju om dem som de kan bli en diskussion.Därefter, alltså efter mötet i , foro stats-ministrar och ledare till . Där fanns det nog inteen tanke på att använda uttrycket utplåna fattigdo-men.I själva verket förhåller det sig väl så, statsminis-tern, att för att kunna utplåna fattigdomen i EU och fåfull sysselsättning i EU är en komponent att se till attdet inte blir så enkelt som det skulle kunna vara attanträda vägen ur fattigdomen i , för EU måstesannolikt behålla en del av sina hinder mot föratt klara full sysselsättning och fattigdomsbekämp-ning i EU.Under de senaste två åren har på världsekonominsområde av de samlade investeringarna nått Afri-ka, och har en skuld på 350 miljarder dollar.Vi känner till problemen som är enorma, inte baraekonomiskt utan också när det gäller relationerna tillMR-frågor och demokrati. Icke förty har ju Europaett gammalt ansvar gentemot . Och på 60-taletvar det högsta mode att tala om och framtiden.Kolonisationen känner vi ju till, men vi kännerockså till att man från en del europeiska länder för-sökte implementera marxism och socialism som slogsönder deras strukturer.Är det inte ett problem när statsministrar och leda-re möts för att åka från till och ibakhuvudet ha satserna full sysselsättning, utplånafattigdomen och veta att brödraskap ochsystraskap trots allt gäller över världsdelsgränser?Anf. 22 Statsminister ():Fru talman! Det hade nog varit ett problem om viinte hade åkt till , därför att EU är inget befästEuropa. Det är inget som sluter sig inom enmur. EU är en aktiv organisation som vill ta ansvarför en dialog, ett samarbete med . Sedan finnsdet inslag i enskilda europeiska länder, inslag i enskilteuropeiskt näringsliv som inte är sådana som jagtycker är berömvärda på något sätt i relationerna tillAfrika.Mötet i var ett möte som ägde rum mellanjämställda parter. Det var ingen särskilt hög konklu-sionsnivå, och det var det ingen som förväntade sig,utan detta var det första mötet mellan EU:s stats- ochregeringschefer och de 53 närvarande stats- och rege-ringscheferna från . Däri låg en väldig symbo-lik och betydelse. Substansen som vi talade om ochsom jag starkt underströk i mitt anförande var: Visst,vi gör en omfattande biståndsinsats från EU och ock-så bilateralt från EU:s länder i . Men dennabiståndsinsats kan ju gå helt förlorad om vi inte öpp-nar upp världsmarknaderna för afrikanska produkter,särskilt inom beklädnads- och textilområdet samtjordbruk.Sedan är det oerhört angeläget att understrykamänskliga rättigheter och demokrati, särskilt i en tiddå världsekonomin globaliseras. Det är inte barakapitalet som rör sig fritt utan också människor, idéeroch tankar. De länder som utmärks av interna kon-flikter, krig, kommer att isoleras från denna godautveckling som vi nu ser globalt. Därför är det viktigtatt man bekämpar all ofred.Utan fred - ingen fattigdomsbekämpning, utanfred - inga framsteg, utan fred mognar aldrig kornettill bröd. Det är egentligen, tror jag, sammanfattning-en av mötet i , som också mycket väl kan kom-ma att vara en milstolpe i framtida historieböcker.Anf. 23 ():Fru talman! Man kan väl ändå rent generellt vågapåstå, statsministern, att intresset för har moj-nat ganska rejält från EU:s och västvärldens sidaunder . Min poäng, om det nu var enpoäng, var ju att om vi ska tala om globalisering ochom ett tryggt och fredligt , vilket vi alla hop-pas på, tror jag att det är oundvikligt att komma ihågomvärlden runt EU. Jag betvivlar inte att detta harskett, men jag tror att det behöver lyftas fram i fokusmer än vad som i regel görs i våra EU-resonemang.Visst är det så att utan fred - ingen fattigdomsbe-kämpning, men jag tror att det krävs insatser för attstärka freden, och dessa insatser tror jag till dels be-höver komma också från EU visavi Afrika.Anf. 24 Statsminister ():Fru talman! Jag är helt överens med den punkten. Det är inga svårigheter att instämma.Det som mötet ju kom att domineras av var juskuldavskrivningsfrågorna, demokrati och mänskligarättigheter. Sedan har vi vår bakgrund i Afrikaenga-gemanget, andra har en annan bakgrund, en kolonialbakgrund, som ju resulterar i en utomordentligtkomplicerad situation.Jag tror att även om engagemanget i nuinte är av samma typ som det var , sombåde och jag som unga och stridbaraupplevde, så är ändock engagemanget där i den mog-na insikten om att ett som fortsätter att plågasav konflikter förr eller senare blir eget hel-vete. Det förstår vi alla, och det måste vi göra någon-ting åt.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill också tacka för informatio-nen. Jag tycker att det är bra att vi i påolika sätt är delaktiga i EU-frågorna.Att sysselsättningsfrågorna lyfts fram i Europeis-ka rådet är bra. Som exempel kan nämnas minskadekunskapsklyftor, livslångt lärande, ökade möjligheteratt förena yrkes- och familjeliv, ökad sysselsättnings-grad och att särskilt kvinnornas situation ska upp-märksammas. Dessa målsättningar ligger, som stats-ministern själv sade, väl i linje med Sveriges.I dokumentet anges också att det ska genomföraslämpliga makroekonomiska åtgärder. Anser statsmi-nistern att även dessa kan genomföras så att de liggerväl i linje med den inriktning som vi nu har ?Anf. 26 Statsminister ():Fru talman! Ja, det tycker jag. Jag tror inte att denmakroekonomiska bilden för del just nu harnågra alarmerande inslag. Vi ska naturligtvis helatiden se upp, men vi har en kraftig tillväxt i ekono-min. Vi ligger klart över Europagenomsnittet. Vi harinflationen under kontroll. Jag ser inga större be-kymmer på det området. Vi har en bra fördelning avprivat och offentlig konsumtion. Vi har en god in-vesteringsaktivitet.Vad jag möjligen skulle kunna tänka mig vara enmakroekonomisk eller strukturell fråga som vi fortfa-rande har anledning att känna lite oro för är hur vårlönebildning stämmer med en europeisk låginflatio-nistisk löneutveckling.Jag ser alltså inga svårigheter med skrivningen islutsatserna. Det är nog snarare så att en del andraländer börjar sticka i väg med en mycket kraftig eko-nomisk tillväxt och inflationstendenser. Det är snarastdäråt som denna pekpinne är riktad.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill också kommentera sysselsätt-ningsmålen. De är betydligt lägre än de svenska, mende finns ändå. Statsministern talade själv om infla-tionsmålen, som i EU är väldigt starka. Inflation ärinte bra för någon.Men det kan vara så att de här målen kommer ikonflikt med varandra. Jag undrar om man nu kansäga att sysselsättningsmålen är lika starka som infla-tionsmålen även inom EU.Anf. 28 Statsminister ():Fru talman! Det där är en gammal svensk debatt.Jag har inga svårigheter att jämställa sysselsättnings-och inflationsmålen. Jag vet en sak: Sysselsättnings-målet inte om inflationen sticker i väg.Vi var de stora förlorarna under 70- och 80-talenmed en alltför kraftig inflationsutveckling i svenskekonomi. Vi kan jämföra oss med de länder som fören annan politik. De klarade sysselsättningen bättreän vi.Jag tror alltså inte att det finns anledning att härmåla upp något slags tveksamhet om det penningpo-litiska målet. Det är klokt att ha detta inriktat på in-flationsbekämpning. med återvunnen styr-ka i finns det anledning att påminnaom svagheten i inflationsutvecklingen. Inom de ramarsom det sätter kan vi diskutera hur vi kan samordnaekonomisk politik och få ut mera av tillväxt för attdärigenom klara jobben.En sådan diskussion växer fram, inte minst pådri-ven av våra franska partivänner men även av andra.Det är en intressant debatt, som lite pekar på styrkan iden situation som vi nu befinner oss i i . Det ärfullt möjligt att föra en sådan debatt. För några årsedan hade det blivit kaos på börser och finansmark-nader om någon hade fört det här samtalet.Jag ser ingen anledning att ändra några fastlagdamål. Jag tror att politiken fungerar utomordentligt väli en balans mellan sysselsättning och inflation.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern på skatteområdet. har ganska höga skatteri allmänhet och i synnerhet. Jag vill under-stryka att detta delvis är på goda grunder. Men pres-sen från omvärlden påverkar ändå investeringar,tillväxt och sysselsättning mot bakgrund av dessaganska höga skatter. tror jag attdessa kan bli ett ganska stort problem i EU.Tidigare har man inom EU diskuterat ett skatte-paket som var alldeles för mycket inriktat på någraspecifika skatter och hur detta problem ska lösasinternt i EU. Jag undrar om man hade någon diskus-sion på toppmötet om att gå vidare och släppa dennainterna fokusering. Funderade man på hur pålång sikt ska klara sig i den globala skattekonkurren-sen, som inte alltid är illojal? Visst finns det mångaskatteparadis i världen, men också på många andrahåll har man lägre skatter och lägre ambitioner påvälfärdsområdet än vad har. Detta leder till attinvesteringar och sysselsättningsökningar kan dras tilljust dessa områden.Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Det fördes ingen diskussion på dettatoppmöte av det slag som vi hade i ochsom vi har haft även tidigare om framför allt kapital-skatterna och viljan att samordna åtminstone ett golvför kapitalskatterna.Jag tror dock att tar upp en viktigfråga, som vi nog ska börja fundera på ur en annanvinkel. ger uttryck för ett slags klas-sisk sanning i 80- och 90-talsdebatten: att höga skat-ter är skadliga för tillväxt. Jag har i och för sig aldrigtrott det. Jag menar att det finns vissa snedvridandeskatter som kan vara skadliga för tillväxt.Jag tror att det nu är så att den samhällsmodellsom vi har valt i , där alla ska vara med,kommer att kräva ett fortsatt högt skatteuttag. Jag trorockså att det kommer att visa sig att den är produktiv.En stor del av våra gemensamma skattepengar an-vänds ju för att satsa i sådant som avgör den framtidakonkurrenskraften. Det gäller utbildning, forskningoch infrastruktur. Vi har dessutom framför oss endemografisk situation med väldigt många äldre i helaEuropa.Detta kommer att hålla skatterna uppe, men jagtror inte att detta kommer att skrämma bort investe-ringar. Möjligen har så stora privata aktörer där kan skapa sin egen infrastruktur i forskning,utbildning och - låt mig säga så - rent tekniska in-stallationer, men i övrigt finns det inget annat ännationalstaternas skattekollektiv som förmår skapaden kritiska massa som är nödvändig för att attraherainvesteringar i en framtida öppen och informationso-rienterad ekonomi.Jag tror alltså att vi kommer att få se en utveck-ling där skattetrycket snarare ökar än minskar i Euro-pa. Det innebär kanske att , som ligger högt,sjunker något. Jag tror dock inte att vi kommer att fåen bild där skattesänkningar driver på tillväxten.Bilden kommer att vara den att nya investeringar iforskning, teknik och utbildning skapar förutsättning-ar för tillväxt, och det kräver gemensamma resurser.Detta är en ny ingång, som jag tycker att det ärmycket attraktivare att tala om.Anf. 31 ():Fru talman! Jag delar självklart uppfattningen attvi ska satsa på produktivitetsökningar via forskningosv. De kostar pengar och måste finansieras. Detkänns ändå som om vi i än så länge har ettlitet problem som kan komma att tillta. I globalise-ringens följd blir många skattebaser enormtlättrörliga.Vi vet att det redan bor väldigt många svenskar iEngland, och många funderar kanske på att rentskattetekniskt bosätta sig i något av våra östligagrannländer.Momsen kan bli ett stort problem,eftersom den kommer att taxeras ut i det land därvarorna säljs. Om e-handeln ökar, kan detta få storaeffekter på uppbörden. Momsen är en stor inkomst-källa för staten, som traditionellt inte har setts som etttillväxthämmande problem, men den kan kanske blidet därför att investerarna säger ifrån.Jag hoppas därför att statsministern vid nästa till-fälle med de europeiska statsministrarna tar upp frå-gan hur vi ska bredda perspektivet och se på idess plats i världen. Det är bra att vi har en hel del tidpå oss, men jag är orolig för att detta på lite längresikt blir ett jättestort problem.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Det finns anledning att vara vaksam.Skattebaserna är lättrörliga. Vi hör just nu inga larm-signaler som innebär att vi snabbt ska förändra vårteget skattetak.Ett område där varken eller jag ärsärskilt glada över utvecklingen är alkoholbeskatt-ningen. Vi kan tyvärr se ett behov av att justera den,men det är som det är. I övrigt gäller vaksamhet ochett prestigelöst förhållningssätt. Vi måste agera så attvi skyddar våra nationella intressen, som viska vara öppna för förändringar i tiden.Diskussionen om detta kommer att fortsätta, mendet grundläggande är att det för att ska klarasin konkurrenskraft krävs stora offentliga åtaganden,och kommer snarare att driva upp skatte-trycket än att sänka det. Vi ska därtill lägga den de-mografiska strukturen i . Just nu växer det iEuropa till väldigt stora grupper av äldre, som kom-mer att kräva stora gemensamma insatser.Anf. 33 ():Fru talman! Statsministern målar upp en bild avmötet i som mycket positivt, med ökadsysselsättning och ekonomisk utveckling.Men statsministern säger ingenting om ifall dettaockså inkluderar hållbara miljömål. Så sent som i dagkunde man på nyheterna höra att de ökade transpor-terna inom EU spränger alla gränser för miljömålenoch att man definitivt inte i nuvarande situationkommer att klara de åtaganden man tagit på sig närdet gäller Kyotoprotokollet.Jag vill därför höra med statsministern om hållbarmiljö över huvud taget var uppe i sammanhangetökad sysselsättning och ökad ekonomisk tillväxt, ellerom det är ett bortglömt mål.Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Bortglömt är det inte. Men det är intedet som står i centrum, det kan jag direkt säga.Jag driver naturligtvis den typen av frågor därföratt jag har uppfattningen att detta är modernt. Jag haruppfattningen att det här driver på tillväxt, det brom-sar inte tillväxt. Det finns sådana skrivningar i slut-satserna, men de är inte uppbyggda på så sätt att detär detta som är kärnan.Jag tycker att det är en brist. Men här får vi hjäl-pas åt. Det är ett långsiktigt arbete som behövs för attEuropa ska gå i den riktningen, och det är framför allten ny syn. Många av beslutsfattare sitter fasti industrisamhällets strukturer. De måste vi naturligt-vis gå ur på ett sådant sätt att vi vårdar dessa struktu-rer, så att vi inte skapar social oro och massarbetslös-het.