prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:63Onsdagen den 9 februariKl. 9.00 - 18.0119.00 - 22.00Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Utrikespolitisk debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Vid är Sverigeordförande i . Det närmaste året kommer att präg-las av förberedelserna inför denna stora politiskautmaning och möjlighet.1900-talet var det sekel då frihet, demokrati ochmänskliga rättigheter spreds över världen. Mångasamhällen formades med välstånd för folkflertalet.Inget århundrade har inneburit större tekniska ochvetenskapliga framsteg.Men var också det första århundrade dåmänskligheten hade förmåga att förgöra sig själv ochsin miljö. Det var världskrigens och de totalitäradiktaturernas århundrade. Vi bär med oss minnet avFörintelsen, av , , ochRwanda.De tillbakablickar som hjälper oss att forma utri-kespolitiken måste ge en sann bild av vad som hänt.Detta ligger till grund för den internationella konfe-rensen om Förintelsen. Bara genom att lära av vadsom skett kan vi förhindra att något liknande skerigen.I det nya århundradet är grunden för våra strävan-den värnet om de mänskliga rättigheterna, den enskil-da människans värdighet och trygghet.Vi har en global ekonomi; informationstek-nologi, kommunikationer och handel gör nationsgrän-serna allt mindre viktiga. Men en gemensam ekonomimåste bygga på och balanseras av en gemensam vär-degrund av mänskliga rättigheter och demokrati.Det krävs ett globalt politiskt samarbete för attförhindra ett globalt klassamhälle. Utrikespolitik,bistånd och handel måste ha samma mål för 2000-talet: respekt för människovärdet, rättvisa och välfärdför alla.Fru talman! är ett nordiskt land. Gemen-sam historia, kulturell närhet och ekonomiskt utbytebinder samman med länderna i Norden ochÖstersjöområdet.Sverige tillhör . Vårt samhälle och vårkultur har formats av det mångskiftande Europa.Sverige har ett starkt globalt engage-mang.Vårt lands utrikespolitik präglas av denna trefal-diga identitet.Det nordiska samarbetet byggs av dagliga kon-takter mellan människor och föreningar, företag ochkommuner. Det gör det till en del av vår vardag.Samma täta väv knyts nu mellan de nordiska ochbaltiska länderna.Sverige vill befästa den samhörighet som vuxitfram i och kring . Vår del av Europaska präglas av gemensam säkerhet, ekonomisk till-växt och god miljö. Därmed gagnas säkerhet ochutveckling i hela Europa.Östersjöstaternas råd måste stärkas och Barents-samarbetet fördjupas. Genom gränsöverskridandesamarbete bygger vi en bredare säkerhet.Projektet liksom"i fokus" syftar till att fördjupa förbindelsernaöver . Regeringen vill stödja , och och övriga kandidatländer införmedlemskapet i EU.Ryssland befinner sig fortfarande i en svår om-vandlingsprocess. stöder de demokratiska,sociala och ekonomiska reformsträvandena i Ryss-land.Det är inte värdigt en europeisk demokrati att läg-ga städer i ruiner. Vi respekterar territori-ella integritet och fördömer terrorism varhelst denförekommer. Men konflikten i måste få ettslut. Den ryska militära aktionen måste upphöra.Ryssland måste förhandla med tjetjenska företrädareom en politisk lösning. Alla inblandade måste re-spektera mänskliga rättigheter och humanitär rätt.Civilbefolkningen måste skyddas.Ryssland är en del av och av vårt närom-råde. har ett starkt säkerhetspolitiskt intresseav att ett demokratiskt inlemmas i det euro-peiska och euro-atlantiska samarbetet. Att EU:s förstagemensamma strategi gäller visar hur starkinsikten är om betydelse för Europa.Den nordliga dimensionen öppnar nya möjligheterför EU att främja samarbete, ekonomisk tillväxt,bättre miljö och kulturutbyte i norra . Sverigekommer att som ordförande i föra arbetet medden nordliga dimensionen vidare.Fru talman! säkerhet är odelbar. Nordeu-ropa - och liksom Östersjö-området - är förankrat i en alleuropeisk säkerhets-struktur tillsammans med och Nordamerikasövriga länder.Den positiva säkerhetspolitiska utvecklingen iSveriges närområde består trots de frågor som måsteställas om . Risken för ett stormaktskrig iEuropa har upphört för överskådlig tid.Den säkerhetspolitiska situationen i i daggör det möjligt att på ett helt annat sätt än tidigareverka för att förebygga väpnade konflikter. Organisa-tionen för säkerhet och samarbete i ()liksom har viktiga konfliktförebyggandeuppgifter.EU har unika förutsättningar att här spela en cen-tral roll. EU förenar politisk tyngd med ekonomiskstyrka och har ett brett spektrum av instrument somkan användas för att förebygga konflikter. Inför detsvenska ordförandeskapet arbetar regeringen för attunionen ska utveckla sin förebyggande förmåga.EU får inte stå maktlöst inför kriser i . Er-farenheterna från visar att vi måste vara förbe-redda och kunna handla snabbt.Regeringen välkomnar därför de framsteg somgjorts i arbetet för att stärka EU:s förmåga till militäroch civil krishantering. Det blir en central uppgift fördet svenska ordförandeskapet att leda EU på dettaområde.Sveriges militära alliansfrihet, syftande till att vårtland ska kunna vara neutralt i händelse av krig i vårtnärområde, består. Den stärker säkerheten i vår del avEuropa och därmed vår egen säkerhet.Sveriges säkerhet har en tydlig europeisk dimen-sion. Som EU-medlemmar kommer vi allt närmarevarandra i samarbete och värdegemenskap. Dennasamhörighet skapar solidaritet och gemensam säker-het.Europeisk säkerhet ska byggas kring den interna-tionella rättsordning och de principer som lagts fast iFN-stadgan. Den förmåga vi utvecklar i föratt förebygga och hantera kriser ska också bli ettbidrag till FN och det globala fredsarbetet.Sammanflätningen av länder och folk i EU är denbästa garantin för långsiktig fred och säkerhet i Euro-pa. Därför är utvidgningen av EU och samarbetetmed , liksom med övriga länder i EU:s när-het, så viktiga.Sveriges medverkan i fredsfrämjande operationerpå är ett uttryck för vårt ansvar för gemensamsäkerhet i . Svensk personal gör utomordentli-ga insatser i dessa operationer. Den pågående om-ställningen av vårt militära försvar ska förbättra vårförmåga att snabbt och effektivt medverka i krishan-tering.Sverige är aktivt engagerat i och Partnerskap för fred. De fyller enviktig politiskt och militärt förtroendeskapande funk-tion. Samverkan med Nato är också av stor betydelseför EU:s militära krishanteringsförmåga.Fru talman! Som ordförandeland i EU ska Sverigeverka i hela unionens intresse, och därmed också ivårt eget. Uppdraget är att leda och företräda EU ochatt effektivt föra de gemensamma frågorna på dag-ordningen framåt.För handlar det framför allt om att stärkaEU som fredsprojekt och att föra unionen närmaredess medborgare.Utvidgningen är ett fredsprojekt. Den styrs avsamma visioner och ideal som efter andra världskri-get bar fram den europeiska integrationen. Utvidg-ningen ger oss en möjlighet att bygga en helhet av detEuropa som delats av världskrig, ockupation ochförtryck. Den är en historisk skyldighet vi som med-lemmar i unionen har mot folk som berö-vats frihet och demokrati.Utvidgningen handlar om att befästa vår demo-kratiska värdegemenskap. Den senaste tidens händel-ser i understryker vikten av att denna ge-menskap försvaras även inom unionens nuvarandemedlemskrets.Den regeringskonferens som inleds nästa veckamåste reformera EU:s institutioner så att utvidgning-en kan genomföras. Konferensen måste slå vakt omalla medlemsstaters rättmätiga inflytande.Regeringen vill under ordförandeskapet särskiltverka för- en utvidgad union. vill föra kandidatlän-derna närmare ett medlemskap och kommer attlägga stor vikt vid dessa förhandlingar.- en öppen, modern och effektiv union. EU måstebli öppnare och arbetssättet reformeras.- en union för hållbar utveckling, välfärd ochtrygghet - en union nära medborgarna. Miljöhän-syn ska prägla politiken på alla områden. Jäm-ställdhet ska genomsyra all verksamhet. Allamedborgare har rätt till välfärd och trygghet. EUska stå för en solidarisk och human migrations-och asylpolitik.- ökad sysselsättning och tillväxt i en konkurrens-kraftig union. Allas kunskaper ska tas till vara.Modern teknik ska användas för att öka Europaskonkurrenskraft och skapa fler jobb. Vi ska full-följa arbetet på att förbättra den inre marknaden.- en solidarisk och internationellt aktiv union. EUska bli bättre på att förebygga och hantera kriser.Olika områden ska samverka för att unionen skabli mer öppen mot omvärlden. Mänskliga rättig-heter och demokrati ska lyftas fram i EU:s inter-nationella arbete.Genom EU kan vi arbeta för att tar sitt an-svar för internationell solidaritet. Genom unionen kanvi hävda våra intressen och påverka en globaliseradvärldsekonomi.Det ligger i intresse att slå vakt om denpolitiska dialogen och samarbetet mellan EU ochFörenta staterna. Detta är av grundläggande säker-hetspolitisk och ekonomisk betydelse.Det är viktigt att blir lyckosamt.Valutasamarbetet underlättar det ekonomiska utbytetinom unionen och kan utgöra en motvikt till det glo-bala kapitalet.Nu pågår en bred diskussion om delta-gande i EMU:s tredje steg. Ett beslut kommer attunderställas det svenska folket i en folkomröstningeller vid riksdagsval.Fru talman! Globaliseringen innebär både möjlig-heter och risker. Vi ser tydligare än någonsinhur utrikespolitikens olika delar måste samverka föratt vi ska kunna förebygga konflikter, förtryck ochfattigdom.Regeringens handlingsprogram Att förebyggaväpnade konflikter har fått brett internationellt ge-nomslag. Det har presenterats i ett stort antal länder,liksom i FN, EU, och Nato. Konfliktförebyg-gande ska vara en integrerad del av utrikes- och sä-kerhetspolitiken.En regeringsskrivelse om konfliktförebyggandekommer att överlämnas till riksdagen.I regeringens arbete för global säkerhet står femmål i centrum:1. Mänskliga rättigheter och demokrati - därför attdemokratiska stater som respekterar mänskligarättigheter kan lösa konflikter med fredliga me-del.2. Ekonomisk och social rättvisa - därför att mins-kade klyftor undanröjer spänningar inom ochmellan stater.3. Internationell frihandel - därför att det bidrar tillutveckling och välstånd.4. En god miljö - därför att det långsiktigt tryggaröverlevnad, hälsa och möjligheter till utveck-ling.5. Nedrustning - därför att det skapar säkerhet ochstabilitet och befriar oss från hotet från massför-störelsevapen.Vart och ett av dessa mål är i sig centralt för attmänniskor ska kunna leva ett värdigt liv och för attländer ska kunna utvecklas i säkerhet. Men de ärockså nödvändiga delar i en samlad politik för attförebygga väpnade konflikter.Låt mig upprepa målen:Sverige ska vara en klar och tydlig röst i arbetetför mänskliga rättigheter och demokrati.I politik och folkrätt flyttas nu tyngdpunkten frånnationell säkerhet och suveränitet till människorssäkerhet och mänskliga rättigheter. De högsta ansva-riga för mord, tortyr och förföljelse ska aldrig kunnasova gott om natten. Brott mot de mänskliga rättig-heterna är en angelägenhet för mänskligheten i desshelhet.Sverige arbetar i FN, EU, och Europarådetför att ställa individen i centrum och främja demänskliga rättigheterna.Vi gör detta genom vårt engagemang mot rasism,främlingsfientlighet och intolerans, vare sig det gällerhomosexuella i , romer i ellerjudar i Ryssland.Vi gör detta genom aktiva och i EU samordnadeinsatser mot dödsstraffet. Så gott som hela hari dag formellt eller i praktiken avskaffat detta barba-riska straff, och vi förvånas och upprörs över dessfortsatta tillämpning i Förenta staterna.Vi gör detta genom vårt arbete mot sexuell explo-atering av barn och våra ansträngningar att stärkaFN:s barnkonvention. Under svensk ledning togs ijanuari ett viktigt steg genom överenskommelsen omett protokoll om förbud mot barnsoldater.Vi gör detta genom att uppmärksamma den köns-diskriminering som i olika utsträckning drabbar jor-dens halva befolkning. Kvinnor utgör merparten avvärldens fattigaste. Flertalet kvinnor saknar möjlighetatt hävda sina rättigheter.Vi gör detta genom att verka för en dialog mellankristendom, islam och judendom.Demokrati vinner framsteg världen över. Trotsdetta förföljs människor för sina åsikter av makthava-re i länder som , , och Kina.Sverige kommer att fortsatt hävda att respekt förmedborgerliga och politiska rättigheter tillhör allaländers internationella förpliktelser.Situationen för de mänskliga rättigheterna i Tur-kiet måste förbättras. kommer att noga följaden fortsatta utvecklingen.Sverige ska stå i främsta ledet i arbetet för eko-nomisk och social rättvisa.Grundtanken i det svenska utvecklingssamarbetetär att de fattiga själva ska ta makten över sin framtid.Fattigdom, förtryck och konflikter ska bekämpas.Fortfarande lever en femtedel av jordens befolk-ning i extrem fattigdom. Utvecklingssamarbetet kaninte ensamt nå det överenskomna målet att till år2015 halvera andelen extremt fattiga. Alla politikom-råden måste ömsesidigt stödja varandra.Den parlamentariska kommitté som regeringentillsatt om politik för global utveckling skaanlägga ett sådant brett perspektiv där de fattigas rättstår i centrum.EU och dess medlemsstater står för av värl-dens bistånd. ska bidra till att göra detta bi-stånd mer effektivt. Unionens gemensamma politikmåste på ett bättre sätt bidra till global utveckling.Regeringen fäster särskild vikt vid att utvecklalångsiktiga och stabila finansieringssystem för FNoch utvecklingsbankerna, att följa upp 90-talets FN-konferenser och att stärka FN:s funktionella kommis-sioner.Regeringen arbetar för att Bretton Woods-institutionerna ska göra mer för att bekämpa fattig-dom. , ochde regionala bankerna behöver samordna sitt ageran-de bättre. Större hänsyn måste tas till sociala ochhumanitära krav. Skuldbördan är för många fattigaländer ett avgörande utvecklingshinder som måsteåtgärdas. arbetar för att ochValutafondens internationella skuldinitiativ genom-förs skyndsamt.Sverige ska stå upp för frihandel.Sverige arbetar kraftfullt mot alla tendenser tillprotektionism. Det är viktigt för oss själva, för Euro-pa och för världsekonomin. Tullar, kvoter och han-delshinder gynnar ett fåtal. Priset betalas av fattiga iAfrika, och - och av konsumen-ter världen över.Vi behöver mer frihandel, inte mindre. Samtidigtska vi verka för hållbar utveckling och goda arbets-rättsliga förhållanden.Regeringen verkar för ett öppet EU med en kon-sekvent och solidarisk frihandelspolitik. Vi vill inten-sifiera arbetet för en ny global handelsförhandlingsnarast, trots misslyckandet vid i Seattle.Den kan komma att inledas under det svenska ordför-andeskapet.En naturlig del av vår utrikespolitik är att främjasvenska ekonomiska intressen. Ökad export och im-port stöder tillväxt och sysselsättning, och ökadeutländska investeringar ger arbete, kompetens ochkonkurrenskraft. Det är också viktigt att runtom ivärlden lyfta fram bilden av det nya, unga och spän-nande Sverige.Sverige ska vara ledande i det internationellamiljöarbetet.Klimatförändringar, vattenbrist, farliga kemikalieroch ökade trafikutsläpp hotar den globala miljön.Arbetet för en god miljö hör samman med kampenmot fattigdom i världen. ser vi en oförmågahos världens beslutsfattare att låta miljöhänsyn på-verka centrala beslut.Men miljöfrågorna innebär också nya möjligheter.De lär oss att hushålla med knappa resurser. De bidrartill ett modernt näringsliv.Många miljöproblem kräver globala överens-kommelser. Regeringen kommer att inom EU arbetaför konkreta åtaganden vid höstens klimatkonferens iHaag. Världens energiresurser ska diskuteras i FNunder EU-ordförandeskap.Regeringen arbetar för att få till stånd globalt bin-dande åtaganden mot farliga kemikalier. Förhand-lingar om detta kommer att avslutas i Stockholmnästa år.Inom utvecklingssamarbetet prioriterar regeringenåtgärder för ett hållbart jord- och skogsbruk och hus-hållning med begränsade vattenresurser.Sverige ska med engagemang och kunskap full-följa arbetet för nedrustning.Regeringen fäster största vikt vid arbetet för ned-rustning, särskilt på kärnvapenområdet. Vi beklagarde bakslag som inträffat i spåren av och Pa-kistans provsprängningar.Sverige har uttryckt sin allvarliga oro över följ-derna av den amerikanska kongressens nej till prov-stoppsavtalet och den diskussion som förs om natio-nella missilförsvar. Den ryska kärnvapenpolitiken,och det stora antalet taktiska kärnvapen i vårt egetnärområde, understryker våra farhågor för att kärn-vapnen kan få en ökad betydelse.Arbetet för att eliminera massförstörelseva-pen är inte slutfört. Detta svåra uppdrag har på nyttanförtrotts åt en svensk.Kärnvapenmakternas agerande har stor betydelseför icke-spridningsfördragets trovärdighet. Sverigevill lyfta fram det nära sambandet mellan icke-spridning och nedrustning. Samarbetet inom EU ochmed andra länder inom den s.k. koalitionen för en nydagordning är särskilt viktigt.Målet om en värld fri från alla massförstörelseva-pen står fast.Regeringen välkomnar den genomslagskraft somOttawakonventionen mot antipersonella minor harhaft. Tillsammans med andra länder arbetar vi föråtgärder mot spridning och användning av lätta va-pen. Vi deltar aktivt i arbetet för rustningskontroll iEuropa.Fru talman! FN:s ansvar är ytterst att stå som ga-rant för att rätt ska gå före makt i världspolitiken.FN:s säkerhetsråd är kärnan i den internationellarättsordningen. Genom globalt samarbete kan vi tryg-ga internationell fred och säkerhet och finna lösningarpå de stora överlevnadsfrågorna.Regeringen vill stärka det globala samarbetet ge-nom att ställa individen och de mänskliga rättigheter-na i centrum. Ett vidgat säkerhetsbegrepp får alltstörre genomslag i FN. möte omhiv/aids är ett aktuellt exempel.FN måste stärkas för att bättre kunna möta de ut-maningar världen står inför. Alla medlemsstatermåste betala sina obligatoriska avgifter till FN - fulltut, , utan villkor. Millennieförsamlingen, sominleds , blir ett viktigt tillfälle att förstärkaoch förnya FN.Sverige har fått ett särskilt ansvar för arbetet medatt reformera . Vårt mål är att nåenighet om ökad öppenhet och effektivitet i rådetsarbete och om en medlemskrets som speglar dagensvärld.Det råder bred enighet om att säkerhetsrådetmåste stärka sin förmåga att förebygga konflikter.Sverige välkomnar den fördjupade diskussion omförebyggande åtgärder som inletts i FN.När kriser ändå uppstår och internationella ingri-panden blir nödvändiga måste säkerhetsrådet ta sittansvar och fatta nödvändiga beslut. Världssamfundethar viktiga slutsatser att dra från de rapporter somnyligen lagts fram om och Rwanda.Det är säkerhetsrådet som enligt hartill uppgift att besluta om militär våldsanvändning förandra ändamål än självförsvar. Alla möjligheter tillfredlig lösning måste först vara uttömda. Våldsan-vändning utan nödvändigt säkerhetsrådsmandat riske-rar att försvaga den internationella rättsordningen.Men nödvändiga åtgärder för att förhindra syste-matiska kränkningar av mänskliga rättigheter får inteheller stoppas av ett veto eller ett hot om veto. Dåundermineras rådets och kan inte stå passivt inför sådanahumanitära katastrofer. Frågan om hur man ska ageramåste prövas från fall till fall. Det är viktigt att ocksåbeakta långsiktiga och principiella aspekter och attutveckla det folkrättsliga regelverket.De ständiga medlemmarna har ett särskilt ansvarför säkerhetsrådets förmåga att agera. De bör så långtsom möjligt avstå från att använda vetot eller hotamed vetot. Ett första steg mot en vetofri kultur voreatt vetorätten begränsades till fredsframtvingandeinsatser.Fru talman! En utblick över världen visar vilkauppgifter vi står inför i arbetet för fred, demokrati ochutveckling.Västra förblir ett öppet sår i . måste förebyggas, demokratin måste stärkas,ekonomin utvecklas och flyktingarna ges möjlighetatt återvända.Den etniska rensningen, kriget, massflykten ochde fortsatta övergreppen i Kosovo har gjort en snarförsoning illusorisk. En demokratisk förändring iFörbundsrepubliken är avgörande förutvecklingen i hela regionen. I inger desenaste veckornas händelser hopp om att samarbetetskrafter ska ta över.Stabilitetspakten för sydöstra är uttryckför en politisk vision om att regionen gradvis skakunna inlemmas i det europeiska samarbetet.Sveriges engagemang för västra fortsättergenom deltagande i KFOR och SFOR, stöd till FN:sKosovomission, civilpoliser, valobservatörer ochomfattande insatser för flyktingar och bistånd tillregionen.Afrika uppvisar skarpa kontraster - allvarligakonflikter, misär och marginalisering, men på andrahåll demokrati och dynamiska ekonomier.Stora krav ställs på afrikansk förmåga att före-bygga och lösa konflikter. vill att EU tar ettsärskilt ansvar för att stödja de afrikanska länderna idetta långsiktiga arbete.Regeringen vill vidareutveckla samarbetet medAfrika. Ett bredare och mer långsiktigt partnerskapmed ska byggas genom kontaktermed näringslivet, folkrörelser och institutioner i Sve-rige.I har ett nytt skede inletts med denisraelisk-syriska förhandlingsöppningen. Positivaresultat är möjliga under detta år mellan ochden palestinska myndigheten, mellan och Syri-en liksom mellan och . En rättvis fredförutsätter att kan leva tryggt inom säkra ocherkända gränser och att palestinierna kan bilda enegen stat.Liksom FN:s generalsekreterare beklagar jagdjupt de senaste dagarnas israeliska bombningar avmål i , som också drabbat civilbefolkningen.Det är oerhört viktigt att fredsprocessen går vidare iMellanöstern.Sveriges samarbete med länderna i Mellanösternoch fördjupas med upprättandet av . Ett led i denna politik är också vårtstöd för EU:s Barcelonaprocess.Asienkrisen tycks ha vänts i en trend som pekarpå en ny kraftfull tillväxt bland länderna i regionen.Krisen visade hur starkt de ut-veckling påverkar vårt eget land och internationellekonomi och politik.Kinas ökade ekonomiska öppenhet är välkommen,men står i kontrast mot situationen för de mänskligarättigheterna. Den demokratiska utvecklingen i Indo-nesien äger rum under svåra omständigheter ochförtjänar omvärldens stöd.Östtimor går med FN:s hjälp mot självständighet.Därmed återstår ett betydande område på FN:s listaöver kolonier; Västsaharafrågan väntar fortfarande påen lösning.I har demokratin vunnit starkt fot-fäste. består klyftor mellan befolknings-grupper och på några håll förekommer alltjämt över-grepp mot de mänskliga rättigheterna.Sveriges och EU:s förbindelser med Latinamerikahar stärkts. Riotoppmötet befäste den samverkan somvuxit fram inom politik och utvecklingssamarbete ochsom fördjupas genom närmare ekonomiska förbindel-ser.Fru talman! Fjolårets Kosovoflyktingar byggerupp sina förstörda hus. Svenska soldater levererar mattill serber i en isolerad by.Skräckslagna familjer gömmer sig undan strids-vagnar i . Barnsoldater med maskingevärsprider terror i Sierra Leone.En flickskola i stängs när biståndsor-ganisationerna tvingats ge upp. En annan skola öpp-nas i dit freden återvänt efter en fram-gångsrik FN-insats.I stärker EU:s krav kurdernas rättigheter.Ny teknik bryter sönder informationsmonopol ochbygger nätverk för mänskliga rättigheter och nedrust-ning.EU-utvidgningen säkerställer demokrati i Slova-kien. Svenska ungdomar studerar i , ochsvenska småföretagare kan etablera sig i -också tack vare EU.Det är detta som 2000-talets utrikespolitik ytterstkommer att handla om. Fred, demokrati och utveck-ling - enskilda människors drömmar och farhågor,förhoppningar och möjligheter.Det är detta som är vårt ansvar - i samarbete - iNorden och , i och i världen.Anf. 2 ():Fru talman! Regeringens utrikesdeklaration kanvid första påseendet verka harmlös, men den inne-håller en hel del sprängfrågor. Den gamla neutralitets-formuleringen står kvar i deklarationen, men vi note-rar att vice statsministern, förre utrikesministern,menar att neutralitetsbegreppet ska slopas. Vi förståratt det kanske råder strid i regeringen om neutralitet.Å ena sidan strävar regeringen efter att isolera Öster-rike. Några politiska kontakter ska inte förekomma. Åandra sidan vaknade vi till en försvarsmi-nister som frenetiskt hävdar att ska sälja JAStill .