prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Anser attuppeldande av hushållsavfall är förenligt med enkretsloppsprincip?Anf. 37 () re-plik:Herr talman! Vad först gäller Agenda 21-arbetettror jag att det är oerhört viktigt att vi fortsätter attförsöka påverka kommunerna så att grundtanken i detlokala Agenda 21-arbetet verkligen får genomslag.Det är i min kommun och i andra kommuner fortfa-rande alltför mycket ett kommunalt projekt. Manbetraktar det som andra kommunala planer. Det ärviktigt att vi får ett ändrat synsätt, att det här handlarom att engagera de många medborgarna.Men det är riktigt, som säger, attmin hemkommun åtminstone inte är sämst i det häravseendet. I vissa avseenden ligger vi där i framkant.Jag tror att vi är flera som kan ta åt oss äran för det.Jag var själv miljöansvarig för en tidsedan.Herr talman! Jag vill också svara på frågan omsopor. Nej, sopförbränningen måste starkt begränsas.Det var bl.a. därför som vi gick med på att ha enhögre skatt på förbränning än vad beslutet blev.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Tack, det beskedet var bra.Jag vill vidare säga att det är möjligt att HaraldNordlund anser att vi för lite har kommenterat densista utredning som kommit om sophanteringen ochproducentansvaret. Jag måste dock säga att jag harsvårt att ta en sådan utredning på allvar. Man räknardär med att människors tid för sopsortering är värd 60kr . Jag undrar om författaren till den någon-sin älskar. För dem som anser all sin tid vara värd 60kr kan det inte bli mycket tid för kärlek iäktenskapet. Jag kan inte säga att jag ser den utred-ningen som det minsta seriös.Däremot finns det skäl för att kritiskttitta på utformningen av producentansvaret. Vi varkritiska redan till det sätt på vilket producentansvaretinfördes av den borgerliga regeringen. Det har sedandess inte alls skett någon minskning av sopmängden,utan man har snarare börjat se ett värde i att kunnaelda upp sopor. Det finns i producentansvaret, somdet är utformat, inte något incitament att se tillatt det blir mindre mängd av sopor i systemen. Detenda som det har lett till är problem med insamlandet.Jag anser att det hade varit bättre att ha kvar ansvaretför insamlandet på nivå, nära människor,för att fortsätta det lokala engagemang som börjadebli så stort.Delar den uppfattningen?Anf. 39 () re-plik:Herr talman! Ja, det gör jag. Också när det gällerden utredning som vi diskuterar delar jag GudrunLindvalls uppfattning. Den var i vissa stycken seriös- naturligtvis var en del av de ekonomiska beräkning-arna riktiga - men det farliga med den typen av ut-redningar, om vi inte tar upp dem mera aktivt i enpolitisk debatt än vad vi har gjort, är att de bidrar tillatt hejda den utveckling som vi har sagt att vi ska ha.Det som jag är besviken över är att det är så fåcentrala politiker som har stått upp i den här debattenoch sagt att det inte är något tvivel om att inriktning-en är den rätta. Vi har låtit kritikerna och uppbackar-na av den här utredningen få göra sig hörda utan atttillräckligt kraftfullt säga emot.Anf. 40 () re-plik:Herr talman! för en del resone-mang om källsorteringen som jag faktiskt delar. Hansuttalande att miljöministern inte har varit aktiv på dethär området är däremot inte sant. Miljöministern hardessutom vänt sig till parterna och talat om för dematt de måste göra någonting i detta sammanhang. Hanhar också uttalat att det kommer att göras förändring-ar om man inte skärper sig i detta avseende. HaraldNordlund har alltså fel. Det finns en medvetenhet idepartementet och i det socialdemokratiska partiet ijust dessa frågor.Vi accepterade och har följt ett borgerligt förslag.Det har genomförts, men det finns nog skäl att nugöra en del förändringar i detta.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Det jag menar med att agera aktivt isådana här sammanhang är att man utåt tydligt talarom var man står. Det räcker inte med att man - ävenom det är välkommet - tar initiativ inom departe-mentet och tar upp diskussioner i regeringen, utanman måste utåt, till kommunerna och till medborgar-na, tala om att inriktningen står fast. Vi tvekar inte.Men den bild som har gått ut och de debattörersom har hörts tydligast är ifrågasättande, och det ärdet som oroar mig. Vi måste utåt i den offentligadebatten bli tydligare om vart vi vill och om att in-riktningen står fast.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Den information från departementetjag talar om i det här fallet har jag tagit del av viamassmedier. Det är den delen som miljöministern hargått ut och talat om, alltså de saker jag talar om.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara upprepa att min upp-fattning är att centrala politiker har varit för passivanär det gäller att bemöta ifrågasättandet av inrikt-ningen. Vi kan ha olika syn på vilken aktivitet somkrävs. Jag kräver större aktivitet.Anf. 44 ():Herr talman! Det finns mycket att säga om detsom har skett i miljön under de senaste hundra åren.Man kan väl säga att aldrig har jorden stått inför en såstor förändring orsakad av en enda art som , nämli-gen av oss människor.Det finns många tecken som är mycket oroande,men det faktum att vi diskuterar det är väl också kan-ske det som framför allt skiljer oss från andra arter påjorden: Vi kan diskutera, vi kan se vad som håller påatt ske och vi har möjlighet att stoppa in värden idatorer för att få en simulering och se vad som händerom vi beter oss på det ena eller andra sättet. Så mankan säga att just det faktum att vi diskuterar proble-met också är det som gör att det finns en möjlighet attkunna se en lösning.Men visst är det så att jorden står inför en mycketstor utmaning - ja,kanske de kommande 50 åren. Vi måste lägga omsystem från grunden, därför att de ekonomiska systemoch de samhällssystem vi har byggt ut är inte ekolo-giskt hållbara. Vi har bara en jord, och vi måste se tillatt vi kan överleva på den.Man kan se att har såväl spann-målsproduktion som fiskfångst minskat. Skälet till attspannmålsproduktionen minskar är brist på vatten,men det handlar också om extrema vädersituationer.Låt mig ta några exempel på hur har ut-vecklats. användes några tusen fat olja perdag, och 1997 var det 72 miljoner fat per dag somanvändes. Användningen av metaller har ökat rejältfrån till underden här tiden. Vi kan också se att papperskonsumtio-nen har sexfaldigats och att mängden kemikalier somanvänds har ökat dramatiskt. Ungefär 20 av grund-ämnena användes , och används 92 avgrundämnena i det periodiska systemet. Dessutomtillverkar vi en förfärlig massa organiska kemikaliersom aldrig hade sett dagens ljus tidigare och somalltså ökar i en icke sinande takt.Att det här får effekter på jorden tror jag ingenförnekar längre . Vi har allvarliga, seriösa mil-jöproblem som vi måste komma till rätta med. Kli-matförändringar är antagligen det största problemet.Vi kan se att extrema väder - stormar, skyfall, torkaosv. - ökar år . har vi haftenormt stora förändringar, och mer än hälften av devarmaste åren under århundradet har förekommit detsista decenniet.Det kommer fortfarande att finnas människor somhävdar att klimatförändringarna inte sker, på sammasätt som det finns människor som hävdar att ingenmiljöpåverkan existerar, därför att man inte vill seproblemen. Men just att man inte ser problemen göratt det blir väldigt svårt att komma till rätta med dem.Andra problem som vi har är att grundvattnetsjunker på många ställen. Grundvattnet i harsjunkit så pass att man räknar med att avspannmålsskörden inte kommer att kunna producerasunder , och det i en nation som harmer än 1/6 av jordens befolkning. Befolkningsut-vecklingen har naturligtvis varit dramatisk. är vinästan 6 miljarder. Vi kan också se att i sjun-ker grundvattnet, och av det grundvatten som tas uppanvänds faktiskt så mycket som till bevattning.10 % går till hushållsändamål.Det här måste vi naturligtvis fundera på. När manär ute i världen kan man se att många länder diskute-rar mycket seriöst och allvarligt detta med grundvat-ten och inser att vi måste komma till rätta med detta.Det kanske kommer att bli så att det inte är matsitua-tionen som kommer att bli det stora problemet iframtiden, utan just bristen på vatten.Man kan säga att vi har nått toppen av vad somgår att ta ur haven i form av mat. hartagits ut , och marinbiologerna är nuöverens om att vi är uppe på toppen på piken. Imånga fall försvinner nu de arter som harvarit trygga matfiskar, och man kan se att av dearter vi utnyttjar utnyttjas maximalt eller överutnytt-jas. Det här innebär att en viktig proteinkälla intekommer att finnas kvar på det sätt vi har varit vanavid , utan vi måste minska uttagen urhaven.Det här får också den effekten att antalet arter påjorden minskar dramatiskt. Egentligen är den utslag-ning av arter som sker nu den största som har skettunder de sista 65 miljonerna år. För 65 miljoner årsedan försvann som ni vet dinosaurierna, och då hadevi en stor utslagning av arter. Det som sker nu gårfaktiskt att jämföra med det. av allajordens arter är hotade, i vissa fall akut hotade.Det som är den stora utmaningen är naturligtvisklimatförändringen. Man räknar med att vi ska få enökad temperatur med mellan 1 och 3 ½ grader år2100. Det hemska i scenariot är att man tror att detredan år 2050, när vi har kommit halvvägs, kommeratt ske en accelererande utveckling. Det finns forska-re i som har stoppat in siffrorna i modeller ochhar sett att man kan förvänta sig att de klimatföränd-ringar som sker på jorden inte kommer att ske linjärtutan att vi kommer att få en dramatisk förändring. Dethär är naturligtvis någonting som vi människor måsteta tag i.Hur ska vi göra då? Ja, vi måste naturligtvis hittaett sätt som är ekologiskt långsiktigt hållbart. Det härgäller naturligtvis varje land, men också globalt. Mendet är viktigt att vi kan börja någonstans. Kan vi börjai liten skala så kan vi visa att det finns en möjlighet.Naturligtvis måste vi komma till rätta med växthus-gaserna. Det är alldeles givet.Till skillnad från tror jag att detmåste till rejäla politiska beslut för att skapa ett sam-hälle som är i ekologisk balans. Det krävs alltså storapolitiska beslut i framtiden.Vi i tillhör ju den grupp som överutnyttjarnaturen och jorden rejält. Vårt ekologiska avtryck ärstort. Det är fullt naturligt, tycker jag, att många måste få ett större ekologiskt utrymme. Detinnebär att utvecklingen mot det här ekologiskt håll-bara måste ske här i väst. Det är vi som måste ta täteni den här utvecklingen. Det är vi som måste lägga omlivsstil, ta fram ny teknik och se till att vi minskarvårt ekologiska utrymme.I dag står alltså av jordens befolkning för80 % av resurserna. Det är självklart att de andra 80procenten vill ha del av möjligheterna. Tittar man iKina kan man se att där sker en utveckling där maneftersträvar vår livsstil, och så sker i många utveck-lingsländer. Alla som har möjlighet vill skapa sig vårlivsstil, som vi här är fullkomligt medvetnaom att den livsstilen inte är hållbar för planeten.Ett sätt att titta på hur vi själva lever är att titta påförbrukningen av NOx, kväveoxider. Där är iEuropa i samma härad som , , ,och . Ett land som Frankri-ke producerar betydligt mindre NOx. , och t.ex. producerar betydligt mindre.Lettland producerar så lite som per person,medan producerar . Det finns alltsåländer i vår närbelägna omgivning som kommer attvilja skapa en situation där de mer liknar oss, och dethär är den stora utmaningen inför framtiden.Anf. 45 () replik:Herr talman! Jag vill ställa en fråga till GudrunLindvall med anledning av att partisek-reterare för knappt sedan meddelade att hanskulle ta kontakt med , ochKristdemokraterna för att diskutera vilka miljöfrågorsom ska lyftas fram under det svenska ordförande-skapet i EU. Han sade att man var överraskad av attregeringen inte tycks vilja högprioritera miljöfrågor-na. Det var alltså i ett pressmeddelande från Miljö-partiet.Jag tycker att det är ett bra och lovvärt initiativeftersom jag tror att och Kristdemokra-terna har mycket gemensamt i denna fråga. Vi villlyfta fram klimatproblematiken och få fram en ge-mensam koldioxidavgift. Vi vill lyfta fram frågan omgrön skatteväxling, en harmonisering av detta.Min fråga till är: Har de härkontakterna tagits, och vad är resultatet? Kommer vipå det här sättet att starkare kunna lyfta fram de härfrågorna ?Anf. 46 () re-plik:Herr talman! Ja, kontakterna har tagits. Såvitt jaghar förstått finns det många frågor där vi i Miljöparti-et är överens med andra partier. Vi är mycket ange-lägna om att under ordförandeskapet tarchansen att lyfta fram miljöfrågorna och att visa attbåde enskilda länder men också hela EU måste gåföre och ta ett ekologiskt ansvar. Jag hoppas att vitillsammans kan trycka på regeringen så mycket attmiljöfrågorna blir rejält prioriterade.Sedan får man fundera på vad vi ska göra konkret.Det gäller naturligtvis klimatfrågorna, men jag skullepersonligen också vilja att man lyfte fram kemikalie-frågorna - kemikalier i relation till hälsan. Det finnsmycket intressant svensk forskning just när det gällerkemikalier och hälsa. i hadeför en seminarieserie om det här, somvisade att ligger långt framme. Vi har mycketallergier, mycket cancer, många sjukdomar som ärmiljörelaterade. Jag tycker att ska ta initiativför att få EU att mer aktivt börja jobba med de härfrågorna.Anf. 47 () replik:Herr talman! Det är bra att man har tagit kontak-ter. Det är ändå, tycker jag, en liten politisk signal närpartisekreteraren i , som faktiskt företrä-der ett parti i regeringsunderlaget, säger att regering-en inte högprioriterar miljöfrågorna och i stället vän-der sig till de partier som finns på det politiska mitt-fältet.Det har ju skett också i andra frågor, som familje-politik, och där har man väl sedan svajat något. Mendet är bra och positivt om vi kan förstärka samarbeteti de här frågorna, och så får vi väl se vad det kan ledatill i förlängningen.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Som mycket väl vetsamarbetar inte och regeringen just i EU-frågor. Vi beklagar det. Vi hade gärna sett ett samar-bete med regeringen i EU-frågor därför att det ärmånga sådana frågor som ligger oss mycket varmt omhjärtat.Jag hoppas naturligtvis att det som ska ske underordförandeskapet kan ske i bred samstämmighetmellan alla partier. Jag vet att det finns en del diskus-sioner inom regeringen om vad man vill göra på mil-jöområdet, t.ex. samla en . Det tyckerjag är mycket bra. Men det behövs mer, så låt osssamarbeta om dessa frågor.Anf. 49 () re-plik:Herr talman! Kritik mot när det gällerNatura 2000 handlar ju om att inte har avsatttillräckligt många viktiga värdefulla naturområden.Man har inte tagit upp tillräckligt många arter somanses hotade och viktiga att bevara.Jag vill fråga vilka åtgärderMiljöpartiet har tagit eller kommer att ta i samarbetetmed regeringen för att råda bot på det här.Jag vill också fråga om misstagen, om strykning-arna i listorna. Man har strukit naturområden ochvärdefulla arter. Var det känt för ?Anf. 50 () re-plik:Herr talman! Framför allt gör vi rejäla förstärk-ningar i budgeten. Jag tror inte att det kan ha gåttnågon förbi att vi rejält har förstärkt möjligheterna attskapa naturreservat i skog. Anslagen har ökat från215 miljoner 1998 till 2000, 500miljoner och 2002.Vad vi också måste se till är att länsstyrelsernaanvänder pengarna. Jag har sett de prioriteringar manhar föreslagit på . Jag tycker att deär bra. Man tar upp de typer av naturområden, t.ex.lövskogar och blandade lövskogar, som innehållermycket hotade arter och biologisk mångfald. Därjobbar vi alltså mycket hårt.Vi jobbar också mycket hårt för att få till ståndpengar till biotopskydd. Där har vi också sett enmycket positiv utveckling, från 1998till 2001. Det som ligger i pipeline äralltså att rejält många fler områden kommer att skyd-das. Det tycker jag är en mycket positiv utveckling.Sedan har vi också en diskussion där jag hoppasatt vi kan vara överens. Det gäller t.ex. jakt på mor-kulla, varg, lo och björn. Morkulla är en art som än sålänge inte finns på listorna, men som är på väg in. Deandra arterna finns där.Anf. 51 () re-plik:Herr talman! Javisst, länsstyrelserna måste använ-da pengarna. Men ett problem är ju att länssty-relserna inte klarar av det här arbetet. Det är en avförklaringarna till att vi nu får en så häftig kritik ochatt vi anmäls i EU-domstolen.Det finns inte något som tyder på att resursernakraftigt kommer att förstärkas. Därför har vi som villkämpa för att natur bevaras anledning att även fort-sättningsvis vara oroliga. Jag menar att Miljöpartiethär har ett särskilt ansvar i samarbetet med Socialde-mokraterna för att se till att länsstyrelserna får resur-ser så att man klarar av arbetet.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! Jag kan glädja medatt man från sida anslår 4 miljonerkronor till länsstyrelserna. Det är det man föreslog iden Lundinska utredningen som kom imars. Man har tittat på det här och sett att en för-stärkning behövs, så den förstärkningen - 4 miljonerkronor - går ut till länsstyrelserna.Det går inte lika mycket till alla länsstyrelser. Detfinns många länsstyrelser som har god kompetens påde här områdena, t.ex. i . Det finns andralänsstyrelser i södra och där manhar varit tvungen att prioritera jordbruket på grund avEU:s jordbruksstöd. Det är ju som bekant ganskaomfattande. Lösningen har alltså redan kommit. Denfrågan är löst.Jag fick tyvärr inget svar när det gällde HaraldNordlunds syn på det förslag om jakt på varg somRovdjursutredningen har lagt fram. Jag kan inte senågot annat än att klart kommer att bryta motde konventioner som finns, mot Natura 2000 ochäven mot fågeldirektivet. Morkullejakten tog vi t.ex.bort just därför att det inte skulle finnas. Men t.ex.skarv finns fortfarande på listorna. Där bedriver vi enjakt som inte alls stämmer överens med fågeldirekti-vet.Visst finns det mycket att göra. Jag hoppas påstöd från framför allt när det gäller och dess förslag till jakt på varg, såatt det inte genomförs.Anf. 53 ():Herr talman! Först kan jag informera kammaren -en information som utskottet redan har fått underhösten - om att miljöfrågorna är högprioriterade infördet svenska ordförandeskapet i EU.Det sker just nu mycket miljöarbete runt om i lan-det. Agenda 21-arbete sker i stort sett i landets allakommuner, för att genomföra det som beslutades iRio. Det är ett arbete som sker långt från stora parol-ler från talarstol och som inte längre väck-er så stor uppmärksamhet i medierna. Det är där, ute iden praktiska verkligheten, som det egentliga miljö-arbetet genomförs. Jag tycker att dessa personer för-tjänar en eloge för sitt engagemang och för sitt idogaarbete för en bättre miljö för oss, våra barn och kom-mande generationer.Riksdagen kan inte genomföra miljöförbättringar,men vi kan genom lagstiftning skapa verktyg ochinstrument. Vi har beslutat om en miljöbalk, vi harfastställt 15 övergripande miljömål och vi är på vägatt förfina dessa miljömål. Vi har avsatt åtskilligamiljarder för lokala miljöinvesteringar som användstill miljöprojekt som invånarna tycker är angelägna isin kommun. Staten talar inte om vilka metoder somär bäst. Det klarar man bättre på plats ute i kommu-nerna.Vi kan också bidra till kunskapen om hur miljönfungerar och om hur vi kan bevara detta arv och detspännande som finns i vår natur. Initiativ har tagits avregeringen till ett grönt kunskapslyft, och det blir envärdefull plattform för det fortsatta byggandet av dethållbara samhället.Herr talman! Ändå får vi gång på gång höra attdet är så tyst om miljöfrågorna. T.o.m. oppositionentyckte i budgetdebatten att det inte råddenågra större meningsmotsättningar på miljöområdet.Det finns säkert många förklaringar till detta. Men detär ju inte så svårt att komma överens om 15 övergri-pande miljömål så länge de inte är nedbrutna och skagenomföras i verkligheten. Ingen vågar gå emot så-dana mål som frisk luft, levande skogar osv., men vikommer att få bekänna färg. En enig riksdag harbeslutat att delmålen ska behandlas av , ochdå får vi se om det ligger något bakom ställningsta-gandet till de övergripande miljömålen.Vi socialdemokrater menar allvar. Det är inte baravackra målsättningar som ska fastställas här i kamma-ren. Vi ska baxa dem ända fram till ett genomförandeute i den svenska verkligheten. Då får vi se om enig-heten består. Det skulle vara mycket bra för att byggadet hållbara , men jag tvivlar på att den består.Jag tvivlar eftersom det är då som frågorna kom-mer att ställas på sin spets. Vi får se hur stor enighe-ten är när miljömålen bryts ned. Då kommer de kon-servativa krafter som är rädda för förändringar fram.Då kommer olika särintressen att tala om att det ärbra med en hållbar utveckling, men att det inte går attgöra någonting på deras eget område. De kommer attha många argument som är publikknipande för attingenting göra. De kommer att driva opinion för sinsak.Kommer ni moderater att stå emot när industrinkommer och klagar över ökade kostnader när vi skaanvända ekonomiska styrmedel för att fasa ut t.ex.farliga kemikalier? Kommer ni moderater, kristde-mokrater och centerpartister att stå emot när böndernamåste minska sin giftanvändning i jordbruket? Jag ärinte säker på det, men det vore bra om vi kunde få ettbesked här i kammaren. Tänker ni lämna frisedel åtnågra, och i så fall vilka?Anledningarna till att jag tvivlar är många. Jag skata ett exempel härifrån . Naturskyddsföre-ningen bedriver tillsammans med fem utmanarkom-muner ett projekt som ska sätta i gång pro-cesser för att utveckla metoder för att avveckla an-vändningen av fossila bränslen. Kommunerna kom-mer att fungera som pådrivare för att ta bort natio-nella hinder för en hållbar utveckling. Det är bra. Dettalas ofta om hinder, inte minst i denna kammare,men det är sällan som vi kan få dem definierade.Det är kommuner med olika förutsättningar somdeltar. Fram till maktskiftet efter valet var Stockholmsom storstad en av de kommuner som ville delta i dethär projektet. Men när borgerligheten tog över var detinte intressant längre. hoppade av.Vad är det för fel att delta i ett projekt för attanalysera hinder och utveckla metoder för att minskafossilbränsleanvändningen? Här i ställer viju upp på målet om en begränsad klimatpåverkan såatt halten av växthusgaser i atmosfären ska stabilise-ras på en ofarlig nivå. Det handlar om att ta miljö-målen på allvar, herr talman, och det gäller även förden borgerliga majoriteten i Stockholm.Det handlar egentligen om att våga gå före. Vikan inte vänta på att allt ska genomföras i alla kon-kurrentländer . Då blir det inga försök ochinga erfarenheter att ta fasta på. Utvecklingen mot etthållbart samhälle kommer att avstanna. Det är säkertså att den som vågar gå före också får ett försprång iutvecklingen. En del jobb och verksamheter kommeratt få stryka på foten, men ännu fler nya kommer attskapas.Det kommer att skapas jobb med ny teknik ochnya kunskaper. Den som är först kan också exporteratill andra som ligger steget efter och har all utveck-ling framför sig. Här ligger möjligheten att skapamånga nya gröna arbetstillfällen. Den frågan kommerAnn-Kristine att utveckla senare i debat-ten.Det finns ett kinesiskt ordspråk som lyder: Närförändringens vind blåser bygger en del vindskydd,men andra bygger väderkvarnar.Herr talman! Vi behöver inte fler vindskydd. Nubygger vi väderkvarnar.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Miljömålsarbetet är viktigt. Men detarbetet och fastställandet av målen påverkar ju intemiljösituationen i sig om vi inte ser till att de härmålen uppfylls. Det är ju i det arbetet vi ser de poli-tiska åsiktsskillnaderna. Vi märker dem också i denhär debatten. Från en del håll talas det om att vi harlöst det mesta, men att det återstår några problem.Andra, t.ex. vi i , ser de stora problemensom handlar om vår överlevnad. Då är det viktigt attvi får diskutera arbetet för att uppnå de här målen.En etapp i det här arbetet är den gröna skatteväx-lingen. I budgetdebatten sade socialdemo-kraten att frågan om grön skatteväx-ling inte hör hemma i miljödebatten. Jag delar inteden uppfattningen och vill därför fråga får vi en rejäl skatteväxling i med höjdamiljö- och energiskatter och sänkta skatter på arbete?Anf.