prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — anser att samhällsföränd-ringar i stort såsom bättre gemenskap i bostadsområ-den och i arbetslivet, ändrade könsroller, garanteradekonomisk grundtrygghet och ett samhälle där allabehövs och känner ansvar för sin närmiljö både före-bygger brott och underlättar återanpassningen för deredan dömda. Vi anser att kriminalpolitiken ingår iden generella välfärdspolitiken; en social bostadspo-litik och en skola som är öppen för alla; förskolor ochfritidsverksamhet där barn från olika bakgrund ochmiljöer möts. Åtgärder som bidrar till att stärkaskyddsnäten för barn och ungdomar i riskzonen ellersom motverkar att stora grupper av människor slås utoch marginaliseras är minst lika viktiga, eller kansket.o.m. mer betydelsefulla, i det kriminalpolitiska ar-betet som det som utförs inom rättsväsendet. Det ärviktigt att föräldrar får tid till sina barn och ungdomargenom en kortare arbetstid och inte genomextra semesterdagar. De ska kunna vara tillsammans ide dagliga rutinerna, där barn och ungdomar behöverhjälp och stöd av lugna, ej sönderstressade vuxna.När vuxna är stressade känner de inte av andras be-hov heller. Överges denna grund spelar det inte såstor roll hur stort rättsväsendet än blir och hur mångavakter som än utbildas. är mot den ut-vecklingen. Vi kan se på som ett avskräckandeexempel, där både vakter och poliser finns i mångtalmen där rättsväsendet ändå har stora problem.Miljöpartiet, fru talman, anser också att en kun-skapsbaserad kriminalpolitik krävs för att nå målenför kriminalpolitiken: att minska brottsligheten ochöka människors trygghet i samhället; kunskap ombrottslighetens orsaker och de effekter olika insatserleder till. Forskning och utvecklingsarbete är av storbetydelse. De krav på effektivitet och rationalisering-ar som myndigheterna har ställts inför under senare åroch nya former av kriminalitet har medfört ett alltstörre behov av ny kunskap om brott och åtgärdermot brott. Det är inte endast en kunskap för rättsvä-sendets myndigheter, utan alla berörda inom allasamhällssektorer bör, som jag har sagt tidigare, be-döma vilka konsekvenser deras beslut och åtgärderhar för brottsligheten.Kunskap om de olika faktorer, miljöer och pro-cesser som bidrar till att individer begår brott är avgrundläggande betydelse för hur kriminalpolitikenska utformas. Denna kunskap behövs också för attförstå vilka samhällsförändringar och samhällsför-hållanden som kan påverka brottsligheten och därmedockså vilka förhållanden som det brottsförebyggandearbetet bör inriktas mot. BRÅ har en stor betydelseoch en viktig funktion i detta arbete.Fru talman! , Vänstern och Socialde-mokraterna kan nu trots förstärkningar i den socialasektorn även höja rättsväsendets budgetram, vilket ärangeläget och nödvändigt. Det har tidigare skett ned-skärningar som har varit emot, t.ex.nollintaget till , uppsägning av civilpersonal vid polis- och åklagarmyndigheten och ned-läggningar av mindre anstalter inom kriminalvården.Dessa tidigare beslut måste nu repareras. Miljöpartietstår tillsammans med s och v bakom hemställan ibetänkandet som vi har framför oss och som jag yrkarbifall till.Rättsväsendet tillförs alltså över en miljard kro-nor, varav den största delen går till polisen.Vi har fått en eländesbeskrivning här. Jag vet inteom eller var värst iden beskrivningen. Trots att det finns problem - jagmotsäger inte problemen och identifieringen av dessa- tycker jag ändå att dessa talare borde hålla med omatt detta är en början till en förstärkning av rättsvä-sendet. Det kanske inte räcker, det får vi se, men ändåär det en ny era i utvecklingen.Fru talman! Det som förmörkar bilden för migoch är att en del av budgethöjningenkommer att gå till EU-samarbetet och till åtgärdersom anses behövas i anslutning till det svenska ord-förandeskapet. betalar redan nu en hög med-lemsavgift till EU. Jag anser att även tredjepelar-samarbetet inom det rättsliga arbetet ska tas från EU:sgemensamma budget. För ordförandeskapet har riks-dagen beviljat ca , och ändå måstepengar för bevakning etc. som har ett direkt sambandmed EU-ordförandeskapet tas från polisens budget.Totalt räknar polisen med att det är 88,5 miljoner förhela landet. Bara i , som jagtillhör, kommer 30 miljoner att åtgå. Ändå kommerpengar att tillföras för själva sammanträdena, sompolisen uppgav vid sitt besök i utskottet, på 16 miljo-ner. Det är alltså stora pengar som kommer att tas.Jag kommer att jobba för att dessa pengar ska läggasutanför och inte drabba polisen i det framtida arbetet.En annan nackdel är att ska ansluta sig tillSchengensamarbetet. Detta kommer att öka brottslig-heten enligt bedömning från många som är initieradeinom polisen, liksom smugglingen enligt många tulla-re. De kompensatoriska åtgärderna blir både dyrareoch krångligare. Brottslingarna kommer också attkunna röra sig fritt inom EU-området när gränsernatas bort. Detta kommer naturligtvis att belasta rättsvä-sendet. Bara narkotikabruket, som har ökat, kommeratt få en ännu större ökning genom att det går lättareatt köpa narkotika och forsla den.För att återvända till det som är positivt vill jagsärskilt nämna några inriktningar på den framtidarättspolitiken. Medborgarperspektivet ska stå i fokusför medborgarnas rättstrygghet och rättssäkerhet,långtgående samverkan mellan rättsväsendets myn-digheter. Fler poliser ska utbildas och anställas. År2003 kommer det att finnas ungefär 600 poliser mer.Man ska ta tag i brottsutredningar, och dessa börförbättras. Miljöbrottsbekämpningen ska förstärkasoch utvecklas genom fördjupad samverkan mellanpolisen och andra myndigheter inom ramen för dennya miljöbrottsorganisationen. Det har bildats ettmiljöbrottsråd för informationsutbyte och myndig-hetssamverkan om de nationella insatserna som stöd iomfattande och kvalificerade miljöbrottsärenden.Frigivningsförberedelserna förstärks, och alternativentill fängelse utvecklas.De borgerliga partierna anvisar varierande högrebelopp till de rättsvårdande myndigheterna. Det kanverka som om de agerar för en gemensam linje medmånga gemensamma reservationen, men det är storaskillnader vad gäller anslagshöjningar.Jag vill kommentera några av de gemensammaborgerliga reservationerna. De flesta handlar omfrågar som det redan arbetas på i någon instans ellersom redan uppmärksammats. De har egentligen ingenannan inriktning än de åsikter som de samarbetandepartierna har. Man kan ändå tro att det är så när manläser reservationerna.Låt mig ge några exempel, fru talman.Reservation 4 gäller antalet civilanställda. Det skagöras en översyn av polisens arbetsuppgifter, och isamband därmed kommer frågan om dessa kan ren-odlas upp. har redan 120 civila brottsutredareutbildats, och kommer ytterligare 50-60att utbildas. Det finns också behov härav, så det råderingen motsättning i denna fråga.En annan reservation handlar om fler närpoliseroch om en begränsning av ansvaret för utrycknings-verksamheten. Vi önskar att det ska anställas flerpoliser. Det kommer att tas in fler studerande tillhögskolorna, och fler poliser kommer att anställas.Utryckningsverksamheten blir en integrerad del, ochjag har sagt att det bör vara så i närpolisor-ganisationen.En gemensam reservation gäller utredningsverk-samheten. Det är riktigt att det finns långa handlägg-ningstider och andra problem, och detta har vi ocksåuppmärksammat. BRÅ kommer att läggafram en rapport om uppklaringsfrekvensen, som be-räknas genom att man dividerar antalet uppklaradebrott med antalet anmälda brott. I rapporten kommeratt visas att uppklaringsandelen var men1999 hade sjunkit till . Det finns stor anledningatt studera detta. BRÅ kommer fram till att det finnsmånga anledningar till denna utveckling. En anled-ning är att inflödet nu är mycket större och att polis-personalen har minskat.BRÅ säger dock även att polisen klarar upp likamånga brott som . Analysen visar att manunder 80-talet vid varje gripande räknade en mängdbrott separat, t.ex. narkotikabrott, bedrägeri och stöld,och därför blev resultatet annorlunda. Detta faktumtillsammans med omorganisationen och uppsägning-arna har resulterat i den nämnda minskningen.Jag tycker att det är väldigt bra att BRÅ läggerfram ett noggrannare underlag för diskussionen ochför framtida åtgärder. Självklart anser detvara av största vikt att uppklaringsandelen ökar. Re-geringen kommer att företa en översyn av brottsut-redningsverksamheten, vilket sker tack vare att Mil-jöpartiet ansett att det skulle tillsättas en utredning avfrågan om ett oberoende tillsynsorgan för brottsutred-ningsverksamheten. Även frågan om anmälan avpoliser och åklagare i samband med de interna brotts-utredningarna kommer att behandlas i denna utred-ning, något som har arbe-tat för.Vad gäller polisens arbetstider säger man från op-positionen att det är eländigt ställt, med gamla, utslit-na och trötta poliser, vilket är riktigt. Men samtidigtbegär man i en reservation att poliserna ska jobbaännu mer , kvällar och nätter. Detta är ettarbetsmiljöproblem. Skiftjobb ställer efter ett antal årstora krav även på yngre poliser. Det går inte bara attkommendera fram, utan man måste närma sig dettaproblem på ett helt annat sätt.Under det moment som rör domstolar framför op-positionen verkligen splittrade åsikter. Den har intenågon gemensam linje. Den förändring som har på-börjats har mött motstånd från oppositionen. Mode-raterna har väldigt få idéer om hur den framtida dom-stolsorganisationen ska utformas. I stället vill dehävda domstolsväsendets oberoende. Jag anser blandar ihop den dömande verksamheten medarbetets organisation. Att denna konservativa organi-sation - jag generaliserar; det finns undantag - skabilda autonoma öar i samhället, såsom före-slår, gagnar inte ett medborgarperspektiv. Det gårbara inte ihop.Våra svenska domstolar är självständiga i sitt dö-mande. De är skyddade enligt regeringsformen. som central förvaltningsmyndighetför administrativa spörsmål nu utgår från geografiskaförutsättningar och agerar för förändrings- och ut-vecklingsarbete tycker jag är positivt.Moderaterna tycker att vi i stället för ska ha en domstolsstyrelse. I denna styrel-se med 11 ledamöter skulle 8 personer komma fråndomstolarna och endast 3 från det övriga samhället;en advokat och två övriga experter. Jag tycker inte attdenna sammansättning för ett utvecklingsar-bete. Vi vet att man på de flesta ställen har konserva-tiva idéere. Man vill inte ha så stora förändringar.Moderaterna och kan tänka sigatt en del av dömandet vid länsrätterna kan flyttas tilltingsrätterna och att dessa båda instanser kanslås ihop. Så långt kan man sträcka sig. Jag efterlyserfler idéer om hur domstolarna ska kunna arbeta iframtiden.Fru talman! Slutligen måste jag än en gång kom-mentera reservationen om familjens brottsförebyg-gande betydelse. Jag motsätter mig formuleringen attfamiljen är samhällets bästa brottsförebyggande re-surs. Det är föräldraansvaret som är väsentligt, frutalman. De vuxnas ansvar för barnen har blivit myck-et sämre. Den vuxna rollen har försvagats. Historisktär familjebegreppet, som bygger på hushållsgemen-skap, präglat av både positiva och negativa ingredien-ser som lever kvar längre än åsikterna i det omgivan-de samhället.En negativ aspekt är mannens ställning som norminom familjebegreppet. Som exempel kan nämnas atti var tidigare våldtäkt och andra sexualbrottbrott mot äran och den kollektiva friden. Det gälldefamiljens och ytterst mannens ära samt ordningen isamhället, som ej skulle rubbas. överfördessexualbrotten från fridsbrotten till sedlighetsbrotten.Nyheten var att sedlighetsbrott skulle betraktas sombrott mot person, inte som brott mot allmän ordning.Fortfarande försiggår misshandel av kvinnor ochbarn inom familjebegreppet, där även andra brott motpersoner sker. avskrev polisen ofta våld motkvinnor just som familjebråk; det var en intern ange-lägenhet.Enligt min åsikt ska inte enskilda individer göm-mas under eller skymmas av familjebegreppet. Soci-ala skillnader och ekonomiska orättvisor har betydel-se för unga människors utveckling. Detsamma gällervåld och misshandel och övergivenhet under upp-växten. Familjebegreppet kan försvåra tidiga insatserfrån samhällets sida. Därför är jag övertygad om attett socialt jämställt samhälle är en av de bästa brotts-förebyggande faktorerna. De människor som av olikaanledningar behöver stöd kan där också få det.Jag vill också lite kommentera det som sagts avGunnel från om psykisk vård i fäng-else och normaliseringsprincipen. Det blir allt vanli-gare att fångar får psykiatrisk sjukhusvård, trots att deär dömda till fängelse. ökar antalet brotts-lingar som döms till sluten psykiatrisk vård.För tio år sedan fick kriminalvården 3 000 vård-dygn inom psykiatrin för sina på anstalterna inlåstaklienter. har antalet sådana vårddygn fyrfaldi-gats till 14 000.Samarbetet med psykiatrin har blivit mycket bätt-re. Personalen har blivit bättre på att bedöma de in-tagna. Det ser ut att fungera allt bättre. Det motsägerdet som sade tidigare i sitt anförande.Jag vill också ställa en fråga till . Vadär plan för tingsrätterna? Hur ska dearbeta ? är ju emot det mestasom föreslås.Hela tiden tas frågan om narkotika på fängelsernaupp. Jag önskar inte heller att det ska finnas narkotikapå fängelserna. Men fängelserna är en spegling av detomgivande samhället. Narkotikabruket ökar helatiden, inte minst bland ungdomar.Ragnwi Marcelind talar om stora avhopp inompolisen. Men det stämmer inte. sadeatt det var en myt. Han berättade i utskottet att endast1 % av poliserna slutar.Det är ett dåligt förslag att lägga ned Ystads åkla-garkammare och föra den till . Jag kommer attmotarbeta det förslaget med alla medel. Det har intepresenterats för utskottet. Regeringen kan inte hellerdirekt ingripa mot det, för det är åklagarmyndighetensom har fått detta ärende på delegation. Det skullevara negativt ur alla synpunkter att göra den föränd-ringen.Anf. 38 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt hon vill ha fler poliser. Jag nämnde i en tidigarereplik en artikel från som inte bara underteck-nats av , som jag diskuterade med tidi-gare, utan även av . Där sägs ocksåatt fler poliser minskar brottsligheten och att det år2001 görs den enskilt största satsningen på rättsvä-sendet . Huvuddelen av de nya resursernagår till polisväsendet.Var och en som läst artikeln måste få uppfattning-en att vi kommer att få ett rejält tillskott avpoliser i . Artikeln handlar , 2001.Alice tillstod tidigare att det inte blir nå-got stort tillskott av poliser . Alla som är in-satta vet att vi inte får ett tillskott som täcker de ut-ökade uppgifter polisen har.Jag vill fråga om hon var med-veten om det bristande tillskott av poliser som vi fårnästa år när hon skrev under artikeln, som ger svens-ka folket intrycket av att vi får en kraftig utökning avpoliskåren nästa år.Anf. 39 (mp) replik:Fru talman! Detta är början av ett kraftigt tillskottav poliser. Polishögskolorna tar in många nya stude-rande. Utformningen av en ny polishögskola i påbörjats. Med det underlag vi har är plane-ringen att det kommer ut 600 fler poliser . Detär ett kraftigt successivt tillskott av poliser. Däristämmer det påståendet.Anf. 40 () replik:Fru talman! Först kanske vi ska påminna om attrikspolischefen på ett mycket trovärdigt sätt har visatatt vi behöver ungefär 3 000 fler poliser än vi har . Att då tala om 600 säger inte särskiltmycket om någon kvalitativ förbättring.Det jag kan konstatera av svarpå min fråga är att hon har skrivit under en artikelsom gäller och som ger svenska folket in-trycket av att en storsatsning kommer att ge oss nu -2001 - ett kraftigt utökat antal poliser. erkännerKia att det är bluff. Det vet alla vi somhar sysslat med det. Men den som läser artikeln troratt målen kommer att nås. Tvärtom kommer kvalite-ten på det polisiära arbetet att försämras i ochmed att polisen har fler uppgifter och får ett störrebudgetunderskott, med den budget som bl.a. KiaAndreasson står bakom.Anf. 41 (mp) replik:Fru talman! Jag motsätter mig den beskrivningsom ges. Det stämmer inte. Visst är det en storsats-ning med 1 miljard, och hälften av pengarna går tillpolisen. Visst är det en satsning. Man kan inte närman har påbörjat en satsning säga att alla poliserkommer på en gång. Självfallet är det inte så.Satsningen innebär att man först utbildar nya poliseroch sedan successivt för ut dem i verksamheten. Dethar vi påbörjat.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! inledde sitt anföran-de med att tala om att forskning och utvecklingsar-bete har en stor betydelse. Hur kommer det sig då attinte har reserverat sig för sin egenpartimotion rörande forskning om ungdomskrimina-litet? Den verkade vara mycket angelägen, med tankepå de senaste årens debatter om familjens roll ochbetydelse.Jag vill citera från motionen. Där står uttryckligen"föräldrarnas primära uppgift att vara närhetspersonerkan inte bytas ut". Det instämmer vi i. Vi tror attfamiljen och föräldrarna har en stor betydelse. Det ärmärkligt att , som förordar detta, intehar reserverat sig till förmån för motionen.Jag skulle vilja ställa en följdfråga. Innebär det attKia tycker att regeringen har gjort enhelomvändning när det gäller rättspolitiken, medtanke på alla reservationer som har funnits i tidigarebetänkanden? finns inte en enda från Miljöpartiet.Eller har anpassat sig till Socialdemo-kraternas politik?Anf. 43 (mp) replik:Fru talman! För att först bena upp frågorna somofta kommer snabbt, vill jag säga att motionen ärtillgodosedd i betänkandet. Det står i betänkandet attjust den inriktning som vi i motionen kräver kommeratt följas . Jag har också fått bekräftelse avBrottsförebyggande rådet att den forskningen kom-mer att bedrivas.Det finns olika former för arbetet. När vi nu ingåri ett samarbete arbetar vi på ett annat sätt än i opposi-tion. Jag tycker inte att jag ska behöva förklara förRagnwi Marcelind att det inte finns samma nödvän-dighet att skriva reservationer då. De olika åsikternatillgodoses i samarbetet och de kommer till uttryck igemensamma skrivningar.Anf. 44 () re-plik:Fru talman! Samarbetet har tydligen intensifieratsunder . finns inte en endareservation.Jag vill återkomma till det som tidigare, att av poliserna slutar. aven poliskår på 16 700 är ca 170 poliser. Det är ganskamycket. Nettotillskottet är 140 poliser. Av-gångarna innebär trots allt ett underskott.Det är märkligt att kan måla uppen så positiv och ljus bild. Vi kan läsa att man iStockholmsdistriktet i går var tvungen att besluta atttio polisstationer måste stängas. Är det inriktningenpå politik , att vi i enstorstad som ska behöva stänga tio polis-stationer? Menar att det som Riks-polisstyrelsen har skrivit i ett utdrag inte stämmer?Hon säger ju till att det inte stämmer.Det finns uträknat. Har inte förtroen-de för beräkning av antalet poliserinför framtiden?Anf. 45 (mp) replik:Fru talman! Att av poliserna i en poliskårslutar är inte särskilt stort. Det är så inom alla yrkes-grenar. Det måste ske en rörelse, att människor görandra saker. är nog högst normalt. Det skullevara konstigt annars. Jag tror inte man kan hitta nå-gon yrkeskategori där det inte sker.Jag har inte läst artikeln om att polisstationer skastängas. Jag kan inte bemöta det. Vi satsar 1 miljardrespektive 1,5 och 1,6 miljarder de kommande treåren och det innebär ett resurstillskott. Det måsteRagnwi Marcelind kunna erkänna. Det kan man intesäga emot. Då kommer denna utveckling att bli suc-cessivt bättre, trots att det finns många problem attåtgärda. Dessa problem kan inte endast åtgärdas medpengar. Det fordras också andra åtgärder. Men dettaär en början, . Det tycker jag ska kunna erkänna.Anf. 46 () replik:Fru talman! talar ofta om decentrali-sering och demokratifrågor i lokalt självstyre. Det villjag koppla till situationen inom rättsväsendet och t.ex.tingsrätterna.Kia sade här att föror-dade isolerade öar. Vi tänker på medborgarna ochmedborgarperspektivet. Vi tycker att det är viktigtmed en decentraliserad tingsrättsorganisation.Det som sker i , och Västergöt-land i form av centralisering tycker inte jag att mankan förorda. Det finns inget medborgarperspektiv idet arbetssättet.När det gäller frågan om decentralisering sade KiaAndreasson att stora anstalter var vad hon förordade.Det är också en centralisering. Det går inte ihop medvartannat. Det är nog väl med alla rapporter och ut-redningar. Men det behövs också hand-ling i den besvärliga situation vi just nu är i.Jag fick en fråga om den psykiatriska vården. Be-hovet av psykiatrisk vård är enormt stort. Tillgångentill psykiatrisk vård i samhället i sin helhet är dålig.På anstalterna och i kriminalvården är behovet stort.Där är det ännu svårare att kunna utnyttja den vårdeni den konkurrens som finns.Anf. 47 (mp) replik:Fru talman! När det gäller tingsrätterna är med-borgarperspektivet oerhört viktigt. Jag tycker att manhar lyckats mycket bra med att sammanföra småtingsrätter, som ligger relativt nära andra medelstoratingsrätter. Just den sammanföringen har gått väldigtbra.Centern anmärkte här på att , om vi nutar det senaste exemplet som vi ska ta ställning till,blir kansliort. Vad kommer åsikten att det blir kansli-ort ifrån? Jag ser det inte alls så. får nuvara kvar och samarbeta med , som liggerganska nära. Genom det samarbetet skulle man kunnauppnå många positiva effekter. I stället anar jag ennegativ syn när man säger kansliort. Det är inte så detär tänkt.Ur medborgarperspektiv är det ett utmärkt sätt attarbeta. Det är vad jag ifrågasätter ibland när man talarom tingsrätter. Är det verkligen medborgarperspektivdet är fråga om, eller är det de som arbetar på tings-rätterna som vill någonting annat? Jag tycker att vihittills har lyckats väldigt bra just med förändringenav tingsrätterna ur ett medborgarperspektiv.Jag är heller inte för stora enheter. Men manmåste ha en balans i det. Det jag sade var att jag re-serverat mig mot att små anstalter lades ned förramandatperioden. Det var som tillsammansmed regeringen godkände detta. Det har fått till följdatt vi fått större enheter, vilket inte är särskilt bra. Dethade varit bättre att ha kvar mindre enheter inomanstalterna.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag börjar med det som säger i slutet av anförandet om mindre och störreanstalter. Vid det sammanträde i justitieutskottet då vihade föredragning om kriminalvården jublade KiaAndreasson över den stora anstalten på 250 platser.När det gäller tingsrätternas organisation står det ihandlingen att ska bli en kansliort. Dethar jag läst direkt ur handlingen. att det är ett utmärkt sätt att arbeta. Finns detnågon erfarenhet och någon utvärdering av någotsådant arbete? Jag känner i varje fall inte till det, ochjag har inte fått mig presenterat någon sådan.Det finns många frågetecken. Både Ängelholmsoch borde få vara kvar. Det går inteatt inlemma mer verksamhet i den befintliga tings-rätten i . Jag och tror inte påstora enheter. Vi förespråkar en decentraliserad tings-rättsorganisation. Vi vill ha tingsrätten kvar i Klip-pan, i och på de andra ställen där man ibetänkandet föreslår en nedläggning.Anf. 49 (mp) replik:Fru talman! Jag jublade över inriktningen på dennya anstalten, såsom det presenterades, med ettkretsloppsanpassat system. Det genomsyrade helainriktningen på anstalten. Jag uppfattade att nya re-former skulle verkställas på denna nya anstalt av justdet slag som vi såg i . Jag tyckte att det varmycket positivt att planera för en sådan anstalt.Medborgarperspektivet innebär att det blir ensnabb handläggning för den enskilde, att personalen itingsrätter får chans till utbildning och att det sker enviss specialisering. Därför är det viktigt att dessatingsrätter inte är alltför små när det är relativt tättmellan dem. I är det andra förutsättningar.Möjligheterna för är nu stora att sam-arbeta med ur just dessa perspektiv.Möjligheterna är oändliga om man har ett positivtsynsätt.Anf. 50 ():Fru talman! Varje debatt brukar innehålla åt-minstone något intressant besked. den dryga halvan av för vänsterfalangen. Är den ena halvan envänsterfalang är väl den andra en högerfalang.