prot · GO093 · 2000-09-20 00:00:00 — De i nya reformer tillbarn, barnfamiljer, pensionärer och andra som vi kanlägga ut betalar vi med egna, hoptjänadepengar och inte med lånade pengar, som på Bildts tidi början på 90-talet.Vi har inte längre några budgetunderskott, som påden borgerliga tiden, som driver upp räntan och in-flationen. Vi har ett överskott. Ni inom borgerlighe-ten kan fortsätta träta om hur stort överskottet skavara och hur det ska definieras.Mats upprepar att han ingenting har förståttav det maxtaxeförslag vi har lagt fram. Det förvånarmig inte. Han säger att han inte förstår att maxtaxanskulle vara en offensiv för sysselsättningen.Maxtaxan är i första hand för barnen. Men den ärockså ett sätt att ge barnens föräldrar chans att jobbautan att förlora på det. Den mamma eller pappa som vill gå upp i arbetstid får då högre dagisavgift ochlägre inkomst. Den föräldern avstår naturligtvis frånatt gå upp i arbetstid på arbetsmarknaden.Maxtaxans stora förtjänst är att den kapar av mar-ginaleffekterna. Det förstår inte . Hanförstår inte att en ensamstående förälder förlorarpå att öka sitt arbetstidsutbud och kommer att vinnapå maxtaxa. Det måste vara bra för barnet också, omföräldern kan få ihop några kronor mer som kan an-vändas till familjeekonomin. står maninför den situationen att man förlorar på det, med dehöga barnomsorgstaxorna i moderatstyrda kommunersom Nacka.Jag ska ta upp två saker till som dis-kuterade. Det ena är fastighetsskatten. Fastighets-skatten är en följetong här i kammaren sedan mångaår tillbaka. åkte jag tunnelbana. Då komen person som jag inte kände fram till mig och visadeupp en liten dagsvers, som skrevs . Den ingår ien samling som heter Sakta mak, av en inte heltokänd person - . Han skrev så här un-der rubriken lätt kan man inte bli omätligt rik!Det är bara att bida stilla.Då faller i brevlådan en magnifikuppskattning av ens villa.Ens bräckliga lantliga stugasom beklagligtvis knappast kan ståhar ett värde som heter duga,det får man skriftligt på.Det var . Det mesta upprepar sig.Vi har av olika skäl haft en frysttaxeringsvärdesnivå. Det har i praktiken varit tillfördel, framför allt för dem med hus i attraktiva om-råden med snabbt växande huspriser. De har undgåtten ökad beskattning.Vi har bestämt oss för att lägga fram ett förslagsom utgår från att vi inte ska ta in mer inkomstertotalt från fastighetsskatt . Vi ska ha en oför-ändrad nivå på statsinkomsterna från fastighetsskatt.Vi gör en omfördelning på så vis att vi låter taxe-ringsvärdena slå igenom. Det är själva tanken medsystemet. Det innebär att man i delar av landet fårhöjd fastighetsskatt. I andra delar tjänar man på det.Jag vill säga till att de stora vinnarnamed denna typ av fastighetstaxering och fastighets-skatt är och andra orter som inte harhaft en så snabb utveckling av huspriserna. YvonneRuwaida påminde också om att vi jobbar med enbegränsningsregel, för att komma åt akuta problem it.ex. Där finns människor medlåga inkomster som har rimliga hus, som av olika skälfått höga taxeringsvärden. De ska också kunna få bravillkor i fortsättningen.Alla löntagare får sänkt skatt via kompensationenför egenavgifter. Dessutom får ännu fler, 1,7 miljonerpensionärer, en skattesänkning genom en höjning avgrundavdraget. Därmed kommer det att bli ökadekostnader netto för mycket få personer, om man läg-ger ihop skattesänkningen med det som händer påfastighetsskattesidan. Det gör en oerhört stor skillnad.Lars konstaterade att han hade blivitomkörd av socialdemokratin till vänster. Det är dennaturliga sidan, vilket han också konstaterar. Detgäller pengarna till skolan. , regeringenoch är nu överens om att satsa 5 miljar-der på en nivåhöjning i skolan de närmaste åren.Sedan säger att det vore bättre ompengarna kunde komma nu och inte , så attde elever jag ska träffa i i eftermiddaginte behöver vänta så länge.Lars vet att pengarna kommer redannästa år. De elever jag träffar i kom-mer att ha nytta av dem , om de nu går iåttonde klass.Det är intressant att en kommun som Stockholmunder perioden med det höjda stödet till skolornakommer att kunna anställa tusen nya lärare, skolpsy-kologer, kuratorer och annan skolpersonal som ettstöd för de elever och ungdomar som har det svårast igrundskolan eller i gymnasieskolan. Vi ska självfalletse till att takten kan hållas och att vi kan utveckla denmiljard för miljard så att vi kommer upp i de 5 mil-jarderna åren framöver.Jag ska ta upp en diskusson som flera har berörtlite grann. Den handlar egentligen inte om diesel-skatten utan mer om åkerinäringen. Jag träffade i gårföreträdare för åkeribranschen på både arbetsgivarsi-dan och den fackliga sidan. Det var inte min slutsatsutan deras slutsats att det egentligen inte är diesel-skatten - varken tioöringen eller den totala diesel-skatten - det handlar om för åkerinäringen, utan åke-rinäringens kostnadsläge.När det gäller dieselskatten ska vi ha i minne attvi i tvingas betala ett pris för diesel som är enkrona högre än EU-genomsnittet. Bristen på konkur-rens mellan oljebolagen ger detta resultat. Då kanman fundera på om det finns brist på konkurrens påannat håll också.Åkerinäringen har varit en hemmanäring ganskalänge. Den har fått ökad internationell konkurrensunder senare år. Det är naturligtvis någonting sommånga tycker är obehagligt. Men det är ett faktum atten del av våra effektivitetsvinster i vår ekonomi är attvi kan öka konkurrensutsättningen och på det sättet fåett effektivare utnyttjande av våra transporter.Jag beklagar att som gammal kommu-nikationsminister så föraktfullt talar om järnvägar ochjärnvägsinvesteringar. Jag skulle vilja se fortsatta ochgärna snabbare utbyggnader av järnvägen. Men MatsOdell talar föraktfullt om att man inte kan drajärnväg än hit och än dit. Jag tror att vi kan förstärkajärnvägstrafiken och se till att den får sjystare konkur-rensvillkor så att vi av miljöskäl kan se att mer ochmer av de nya transporterna också kanhanteras på järnväg.Poängen är att det här är en bransch som är utsattför en hård och växande internationell konkurrens.Det finns säkerligen en del frågor som det från rege-ringens sida finns anledning att fortsätta att diskuteramed åkerinäringen. Näringsministern hade i början pådet här året tillsammans med åkerinäringen tagit framett särskilt handlingsprogram för att stärka åkerinä-ringens konkurrenskraft. Det finns skäl att på grund-val av detta handlingsprogram gå vidare med en dis-kussion. Men vi kan inte med några regeringspengareller samhällsinsatser försöka undanta den konkur-rens som ändå måste finnas och som bidrar tillatt effektivisera vår ekonomi. Finns det däremotskadliga inslag i denna konkurrens - och det kanalltid finnas en diskussion om vad det är för något -har man skäl att titta på det också för framtiden.Lena Ek påminde om detta enkla att reform är likamed förändring. Hon sade att det inte finns någraförändringar och reformer i årets budget. Att föräldrarfår mer per barn i barnbidrag, , är intedet en förändring, är inte det en reform? Att kanske400 000-500 000 pensionärer får mer ibostadsbidrag, är inte det en reform, en positiv för-bättring? Är det inte en reform och en förändring tilldet positiva för de löntagare som får ett par eller tre-hundra kronor i sänkt skatt?Jag tror att det mesta av det som har hänt i Sverigeunder senare år - och och harvarit delaktiga på ett positivt sätt i det under 90-taletssenare år - har bidragit till att vi har stärkt vår eko-nomi, vår tillväxt och våra jobb. Det har framför alltstärkt efterfrågan på tjänster och varor.I exemplet gick man från 8-9 %arbetslöshet till . Den starkaste kraftenoch förklaringen till denna enorma framgång är na-turligtvis att hela landet har stärkt efterfrågan. Om viökar efterfrågan på företagets produkter och tjänster iValdemarsvik och på alla andra ställen i vårt land harvi också de bästa förutsättningarna för företagsamhe-ten. Det är därför som det är viktigt för oss - och detresoneras också om det i finansplanen - att vi kanupprätthålla ett fortsatt efterfrågetryck, men inte såhögt att det slår över i någon överhettning, inflations-utveckling och allt annat.Det är därför ingen tillfällighet - och jag får bemina kolleger på den borgerliga sidan om ursäkt omjag tvingas berätta det för er - att ett av de främstainternationella investmentbolagen, ,i en jämförelse konstaterade att Sverigevar det land som hade de bästa tillväxtförutsättning-arna för småföretag, stora företag och alla typer avföretag. Det är inte jag som påstår det utan det ärinvestmentbolaget som vid en jämförelse med alla destora industriländerna konstaterar att har debästa tillväxtförutsättningarna. Jag inser att det kan-ske inte riktigt passar in i er argumentation, men jagvill ändå lite stillsamt påminna om detta faktum.Karin säger att det är lätt att lova ut nyapengar. Ja, det är väldigt lätt. Det var väl någon slagssjälvbekännelse för hur någon regering i början på90-talet möjligtvis utlovade pengar som inte fanns.Skillnaden är att de pengar som vi nu utlovar - de 18nya miljarderna för reformer - finns. Definns t.o.m. på det sättet att vi har möjlighet att betalaav mer på vår statsskuld och t.o.m. möjlighet att be-vilja oss vissa skattesänkningar. Det är den storaskillnaden på löften och löften.När det gäller behöver jag inte taargumentationen kring maxtaxan. Jag tror att det jagsade om replik var tillräckligt. Jag be-klagar bara att det numera finns ett parti mindre somkämpar för jämlikhet och jämställdhet i . var tidigare ett parti som varoerhört intresserat av jämställdhet. Jag beklagar omdet är så att mer har kastat sig kring hal-sen på Moderata samlingspartiet och Kristdemokra-terna i stället för att ha den jämställdhetssyn som manhade på exempelvis tid.Jag förstår inte den kritik som rik-tade mot vår skolsatsning med de 5 nya miljarderna.Det lät på som att det inte var bra att vianställde nya lärare. Hon tyckte att pengarna skullegå till den befintliga verksamheten och att inga nyalärare skulle anställas. Jag tycker att det är utomor-dentligt märkligt om inte vill ha mer per-sonal i skolan.Yvonne Ruwaida tog upp en stor viktig framtids-fråga om arbetstiderna. En utgångspunkt för varjearbetstidsdiskussion är att det handlar omatt fördela det löneutrymme, det konsumtionsutrym-me, vi har för framtiden. Vi har från regeringens sidatyckt att det är en fråga för parterna på arbetsmarkna-den att avgöra hur löneutrymmet ska fördelas. Detfinns ingen gratisfil, ingen gratisfinansiering, av ar-betstidsförkortningar. Det måste tas av det allmännakonsumtionsutrymme vi har.Det finns mycket starka skäl som talar för att omalla fackliga organisationer vill ha arbetstidsförkort-ningar är också regeringen beredd att lägga framförslag i kammaren om arbetstidsförkortningar. Menvi är övertygade om att de fackliga organisationernakänner ett stort ansvar för att detta då också ska av-räknas i lönediskussion och i de avtal som kan kom-ma att träffas. Man kan inte både ha ett avtal på enviss nivå och sedan därutöver lägga till någon formav arbetstidsförkortning.Därför är det oerhört viktigt att fortsätta en sådandiskussion från regeringens sida med arbetsmarkna-dens parter, och inte minst med de fackliga organisa-tionerna, för att stämma av och se vilket utrymme defackliga organisationerna bedömer att de vill avståfrån för att arbeta för arbetstidsreformer.Jag tycker inte att man ska förakta arbetstidsre-former som görs i små etapper. Det är inget svårt attstå här och säga att vi eller skagenomföra både trettiotimmarsveckan och trettiofem-timmarsveckan. Men det har inte någon täckning iverkligheten om vi inte beskriver vilkakonsekvenser det får. Där kan jag ge credit till och hennes parti. De har ständigt sagt attom man gör arbetstidsförkortningar, och framför alltmer omfattande sådana, kan man räkna med att manfår en minskad tillväxt, dvs. att vår ekonomi intekommer att växa lika snabbt i fortsättningen. Denkanske inte krymper, men tillväxttakten minskar ivarje fall.Det är också ett vägval som måste göras och sommåste diskuteras. Det måste framför allt vara en frågaför ungdomen att diskutera kring arbetstidsfrågor. Vivet att vi framåt får en befolkningsutvecklingoch befolkningsstruktur som gör att det blir färre ochfärre på arbetsmarknaden av rent demografiska skäl.Det innebär att den ungdomsgeneration som dåkommer att ta över och vara stommen på svenskarbetsmarknad naturligtvis får ett större ansvar. Där-för är det väldigt viktigt att också ungdomar är med iarbetstidsdiskussionen och gör en bedömning av hurvi ser på vår tillväxt och när det finns ett utrymme förarbetstidsförkortningar.Vi vill gärna från regeringens sida återkomma tillarbetstidsfrågorna. Eftersom vi har uppfattningen attvi framöver bör kunna skapa ett utrymmeför sänkt arbetstid vill vi gärna efter samtal med ar-betsmarknadens parter hitta rätt tillfälle för att lämnade förslagen hit till riksdag.Får jag säga detta: Om budgeten handlarom framtiden och om reformer så är det oerhörtspännande att fundera inte bara över det som ligger ibudgetpropositionen nu utan också över det somligger i nästa fas, och som vi kommer att diskutera ikommande budgetpropositioner.Från regeringens sida är det alldeles uppenbart attdet finns väldigt många angelägna önskemål på ar-betslivets område. Det handlar om den diskussion viför om ohälsan och det ökande antalet sjukdagar iarbetslivet och det handlar om arbetsskadeförsäkring,om arbetstid och om att de fackliga organisationernasmedlemmar ska få samma avdragsrätt som arbetsgi-varna har. Det handlar också om många andra viktigasaker som hänger ihop med arbetslivets reformering,och det är det som jag hoppas kommer att präglaockså kommande budgetpropositioner.Anf. 11 () replik:Herr talman! Efter att ha suttit, suttit och suttit ochlyssnat på finansministerns inlägg här ställer jag migfrågan: Lyssnar över huvud taget påvad andra säger? Det spelar ingen roll vem han änbemöter, så bemöter han inte vad den personen harsagt. Han bemöter inte , ellerKarin eller mig för vad vi har sagt, utan hansäger ungefär samma saker som han alltid brukarsäga.Herr talman! Lyssnar finansministern ens på sigsjälv? Då skulle han ju höra att detta är en raspiggrammofonskiva som går igen och igen med sammasaker, och som på något sätt lägger en död hand överdebatten.Jag kan ta ett exempel. Rimligtvis måste Sverigesfinansminister innan han gick upp i den här debattenha tagit del av det förslag till inkomstskattereformsom vi har presenterat, och då måste han ju veta vil-ket innehållet är och vilka förslagen är. Han måsteveta att vi vill införa ett grundavdrag på 50 000 ochett förvärvsavdrag som innebär att av in-komsten beskattas. Det är helt andra tal för lågin-komsttagarna än dem som här pekarpå. Eftersom han tar upp debatten om rättvisa kan jagsäga att en låginkomsttagare kommer att betala enmindre andel skatt jämfört med höginkomsttagarenmed vår skattereform än i dag.Det som är rättvisa är att vi sänker skatten för alla,medan ni har startat en politik där ni tvingas göraundantagssänkningar därför att skatterna är så höga.Ni sänker skatten bara när det blir extremt olidligt.Det är därför som det i socialdemokratisk skattepoli-tik heter att man höjer skatten för pensionärer medeget hus men avvecklar förmögenhetsskatten förmiljardärer. Finns det någon socialdemokrat i dennakammare som efteråt kan komma fram till mig ochförklara vari rättvisan ligger i detta? ju inte att göra det, därför att han har intelyssnat på vad jag har sagt. Finns det någon? Kännerni att detta är en rättvis skattepolitik? Vi kan ta dis-kussionen sedan, ute i kammarfoajén.När talar om välfärd och om hursamhället ska utvecklas gäller det bara pengar i formav offentliga utgifter och inte i form av vad männi-skor kan skapa.En sak som slår mig är att man när Bos-se agerar får en känsla av att det finns enmäktig regeringsledamot som inte riktigt är känd ochsom snart kommer att träda fram - kanske är hansläkt med FN:s generalsekreterare. När vårdköernaväxer, när skatterna stiger för några andra och närenergiskatterna höjs - då är det nämligen alltid"Någon Annan" som bär ansvaret. Denne mäktigeman kan man alltid lita på. senast var det Miljö-partiet och som bar ansvaret för atthöja energiskatterna - inte själv.Jag skulle vilja ställa en fråga eftersom ni i bud-getpropositionen pekar ut att energiskatterna ska ökamed 30 miljarder. Är det regeringen som bär ansvarför detta, eller är det de andra - "Någon Annan" -som bär ansvaret?Jag skulle också vilja ställa en fråga som gälleränkorna. gick ju till val på att återupp-rätta änkepensionen. Jag ber : Lyssnanu, och svara på denna fråga! Var det Vänsterpartietsom stoppade er när det gällde att återställa änkepen-sionen, eller är det ni som har hindrat Vänsterpartietfrån att återställa änkepensionen? Vem är det som iregeringskoalitionen i detta vänsterblock har försökthävda änkornas rätt och vem är det som har motar-betat dem? Det svaret kan vi väl dock få.(Applåder)Anf. 12 Finansminister () replik:Herr talman! Jag lyssnade mycket noga på vadbåde och andra förespråkare föroppositionen tog upp för frågor.Kvar står det faktum att om man som vanlig lön-tagare med en medelinkomst på runt får enskattesänkning på , och vet om attden som tjänar får en skattesänkning som ärtio gånger så stor, dvs. , så måste man ställafrågan: Vari består denna rättvisa?Vi har sagt att målet är att av skattebetalarnaska betala statlig skatt. För är måletatt ska betala statlig skatt. För också målet att det ska vara fullkomligt ointressantom man tjänar lite eller mycket - man ska betalasamma procentsats i skatt. Det är ingen rättvisa. Dåhar man över huvud taget inte förstått principen omskatt efter bärkraft. Då har man inte förstått att solida-ritet och rättvisa faktiskt kräver att den som har bättreinkomster också kan bidra mer till samhället.Jag har svårt att förstå upprördhet överatt vi har olika synsätt i våra partier på det här medrättvisan och solidariteten. Det är ju där skiljelinjengår mellan våra synsätt. Vi tycker att alla medborgareska ges en chans att vara med i samhället och få envalfrihet - och inte bara den som råkar ha mer pengartill sitt förfogande.Den största orättvisan, som överhuvud taget inte tar upp till diskussion, är frågan omjobben och arbetslösheten. Att inte ha ett jobb och attinte ha möjlighet att själv bidra till sin försörjning ärför de flesta människor oerhört enerverande. Det ärden största rättviseframgång som vi har haft undersenare år när vi steg för steg har kunnat kapa arbets-lösheten och komma ned till de ochnär vi steg för steg ska gå vidare för att skapa flerjobb.Arbetsmarknadspolitiken har varit oerhört viktigför att lyfta in långtidsarbetslösa, invandrare ocharbetshandikappade på arbetsmarknaden. Vi har varitoerhört framgångsrika. Bara på ett enda år har 10 000personer som förut har varit långtidsarbetslösa i fleraår fått chans till ett jobb.Alla de resurser som arbetsmarknadspolitiken för-fogar över ska bort, enligt ochModeraterna. Det finns inte någon som helst förståel-se från Moderata samlingspartiet för att ge just demänniskor som själva inte har makt över sin egensituation makt via de här samhällsinsatserna. Därbrister logiken i resonemang, eftersom haninte på något vis vill stärka de individer som behöverdet bästa stödet av samhället. Han utsätter i stället dehär personerna för risken att de får fortsätta med sinlångtidsarbetslöshet. Invandrarna får fortsätta att ståutanför samhället. De arbetshandikappade som intepå vanligt sätt får chansen att komma in i samhällethamnar utanför.Det är det som är den stora skillnaden när detgäller synen på rättvisa och solidaritet mellan vårapartier, . 13 () replik:Herr talman! Först vill jag säga en sak när detgäller den sista frågan. Det är de bemanningsföretagsom ni försökte förbjuda som är bäst på att få ininvandrare på arbetsmarknaden. Det kunde vara enlärdom att dra nytta av när ni bekämpar andra nyareformer som vi behöver lika mycket för att görasamhället mer dynamiskt.Nu hörde hela kammaren en sak, nämligen att desocialdemokratiska ledamöterna får göra ett tufft jobbi korridorerna och foajén eftersom finansministerninte svarar på någon av de två frågor som jag reste.Den första frågan jag ställde var: Vari ligger rättvisani att pensionärer ska betala höjd skatt somskatten för miljardärer lyfts?Sedan försöker beskriva att allting skaförsvinna när vi sänker skatterna. Så är det inte heller.Vi har sagt att det är en återhållsamhet i offentligautgifter som långsiktigt ger utrymme för en stor mo-dern inkomstskattereform. Detta måste han ha läst,men han vill prata som han alltid har pratat. Jag tyck-er att det urholkar förmågan till en meningsfull debattpå lång sikt.Sedan har vi detta med änkorna. har jutid kvar. vill inte svara på frågan: Var detni som stoppade detta? Jag får väl tolka svaret så attdet var ni som stoppade återupprättandet av änkorna.Till slut gäller det synen på skatten och synen påmänniskorna. sade atten ökning av barnbidraget med inte är så dåligtför en låginkomsttagarfamilj. säger han attskattesänkningar som ger låginkomsttagarfamiljenenormt mycket mer, nämligen en trygghet i sin väl-färd och ett minskat bidragsberoende, inte är värtnågonting.Felet ni gör, , är att ni uppfattarskatt som enbart pengar. Det handlar framför allt ommöjligheten för människor att kontrollera sin egenvälfärd och sin egen vardag. har all-deles sagt: Skillnaden mellan moderaternaoch oss socialdemokrater är att vi bestämmer försthur mycket vi vill att välfärden ska kosta, och sedanär resten en finansieringsfråga, dvs. vi bestämmerförst i den politiska makten hur mycket det offentligaska kosta, och sedan får människorna behålla resten.Vår uppfattning går tvärtemot detta. Vi anser attallra först ska människor kunna leva på sin egen lön iett tryggt samhälle. Det är en ideologisk skillnad.(Applåder)Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är ganskaskandalöst med en finansminister som inte ens kanhushålla med sin egen talartid så att han kan debatteramed oss i kammaren. (Applåder)Men vi får väl tala till finansministern, och han fårsvara någon annan gång.Finansministern hävdar att maxtaxan är en sats-ning på barnen. Men om det är så, varför ger ni dåpengarna till kommunerna? Finansministern säger attdetta ger en möjlighet för de föräldrar som vill arbetamer att kunna göra det. Ja, det är naturligtvis riktigt.Så långt har han rätt. Men det vi kritiserar är ju att detinte ger de föräldrar som vill ha mer tid för sina egnabarn möjlighet till det. Ni har fullständigt fel fokus ifamiljepolitiken. Ni underordnar familjepo-litiken arbetsmarknadspolitiken. Det har ni socialde-mokrater gjort . Man talade om de hemar-betande som en arbetskraftsreserv osv. Detta är enolycklig tradition som ni måste bryta.Sedan har vi detta med maxtaxan och de ensam-stående mammorna. De ensamstående mammornavinner i stort sett ingenting på maxtaxan, herr talman.De har redan så låga avgifter. De som vinner på dettaär de dubbelarbetande höginkomsttagarna. Det är desom verkligen får guld på hemmaplan med den härpolitiken.Nu fick vi veta att finansministern är ute och sur-far på nätet fram på småtimmarna. Då upptäcker hankanske också globaliseringens möjligheter att t.ex.flytta kapital blixtsnabbt och lagligt eftersom vi nuhar fri rörlighet för kapital. Det är ganska sent pådagen att nu börja vårda de här lättrörliga svenskaskattebaserna. Redan nu är 400 miljarder av hushål-lens sparpengar obeskattat placerade utomlands. Jaghar ställt en fråga till finansministern, och han harsvarat: Lugn, jag har tillsatt en utredning. Den skavara klar . Det är dags attvakna. Detta är en väckarklocka för finansministern.Han försöker också bagatellisera fastighetsskat-techocken och talar om ett genomsnitt. Det är klart attför den som har ena foten i kokande vatten och denandra i iskallt är det i genomsnitt ganska skönt. Menvad har finansministern för råd till det pensionärsparsom följde arbetsmarknadspolitiken och flyttade tillStockholmsregionen till ett radhus i Häs-selby?