prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — Självklart vill vi i ha flerpoliser. Självklart vill vi att polisen ska fungera så-som det är tänkt, med närpolisreformen där det ärproblem. ser vi att skolan och den socialasidan behöver pengar. Om det inte blir något tillskottdär tror vi att det genererar ytterligare brottslighet, ien uppåtgående spiral. Den spiralen vill vi inte ha.Detta har vi sagt gång på gång. inte tro att vi vill någonting annat.Moderaterna kallar sin bugetmotion En reformpo-litik för frihet, välfärd och trygghet. På vilket sätt ärdet en reformpolitik att höja avgiften till a-kassanmed ? På vilket sätt blir skola, vårdoch omsorg bättre genom att resurserna minskar med15 miljarder kronor?Dessa nedskärningar ska sedan användas för attslopa förmögenhetsskatten och för att kraftigt minskaskatten för de högavlönade. Först skär man ned fördem som behöver välfärden mest för att sedan använ-da besparingarna till att sänka skatten för de redanvälbeställda.Där kommer den ensamma mamman in. Jag roademig med att läsa en motion som harskrivit om barn. Det är en skrivelse från riksdagenmed rubriken och , barnpolitiken i Sveri-ge. Där konstaterar man att ett av tio barn lever ifamiljer som uppbär socialbidrag.Som en konsekvens av detta säger man: Slopa bi-dragen. Vi ska inte ha några bidrag. Vi ska i stället gemänniskor möjligheter att forma sina liv. Hur ska denensamma mamman kunna forma sitt liv om man intestöder henne i en svår situation?Dessutom ska tiden för den ensamma mammanräcka till genom att hon ska köpa hushållstjänster. Förvad ska hon köpa hushållstjänster?Anf. 133 får erinra talarna om att repliktiden är begrän-sad till två minuter.Anf. 134 (m) re-plik:Fru talman! Jag är glad över att jag är helt överens om att rättstrygghetsfrågornaär en väsentlig del av välfärden. De stora frågor somligger inom ett antal andra områden behöver vi i kvällkanske inte fördjupa oss i.Man ska inte på något sätt misskreditera den en-samma mamman. Att tro att hon inte skulle kunna hakapacitet att forma sitt eget liv är lite grann att ägnasig åt förmyndarskap. Däremot är det kolossalt viktigtatt ett starkt samhälle i ordets bästa bemärkelse ärstarkt då människorna behöver insatser.Anf. 135 (mp) replik:Fru talman! När det gäller domstolarna efterlyserAnders G Högmark en långsiktig plan. Detär väldigt svårt om man jämför med polisen. Vi harfått mycket kritik mot just närpolisreformen. Manmenar att den beslutades ovanifrån och att personalenfick inte komma till tals. Därför blev det också ettsämre resultat. Det har enkäter visat att polisernatycker. Det kan jag hålla med om. Jag tycker att om-organisationer ska ske utifrån basen, människornasom jobbar i verksamheten. Det är oerhört väsentligt.Den andra punkten är att det är oerhört väsentligt attta hänsyn till regionala skillnader.Just dessa två viktiga aspekter som jag nu här harnämnt har utgått från det arbete som görs inom . Det vi huvudsakligen talar om här ärtingsrätterna. Det är ett samrådsförfarande. Man prö-var försöksverksamhet, ser var den utfaller bra ochser vad som geografiskt passar bäst. Det tycker jag ärutmärkt. Därför kan man inte göra en mall, som jaghar sagt här förut. Man kan inte säga: Så här ska vigöra, punkt slut. Det fattar vi beslut om i ,och sedan ska alla följa det. Det blir inte något braresultat av det. Jag tror att det nu blir ett oerhörtmycket bättre resultat.När det gäller brottet oljeutsläpp är jag lika ange-lägen som . Jag håller hela tidenpå och kontrollerar hur långt arbetet har kommit. Dethar skjutits upp ett flertal gånger. Det beror på att detär så oerhört svårt lagtekniskt att straffa dem somsläpper ut olja eftersom vi tidigare under förra man-datperioden skrev på havsrättskonventionen. Därfrånsade sig rätten att straffa i svenska dom-stolar. påpekade det, men vi fick intenågot medhåll. Därför sitter vi nu i detta klister.Anf. 136 (m) re-plik:Fru talman! Jag är väl medveten om arbetet inomDomstolsverket och det reformarbete som pågår. Jagtror inte på något sätt att vi kan stöpa hela reformar-betet i en enda bestämd form. Däremot kan det finnasvissa allmänna principer - som jag redovisade i mittinledningsanförande, och som jag inte tänker upprepa- som kunde vara väldigt bra att samlat få fastställdahär i riksdagen.Det är kanske en central poäng. Med ett riksdags-beslut om vissa principer, som sedan kunde vara tillvägledning för den myndighet som ska jobba meddetta, skapas en legitimitet i Domstolsväsendet. Sve-riges riksdag, det högsta beslutande organet i landet,har fattat dessa beslut. Det ligger inte på någon myn-dighetsnivå, utan det är upphöjt. Det kan också fram-över få karaktären av lag. Det är viktigt. Det skaparlegitimitet.Kia och jag är helt överens om oljeut-släppen. Jag hade heller inte någon annan tro om denvredens vanmakt man kan känna kringoljeutsläppen i stort och smått. Jag har respekt för attdet kan vara lagtekniskt fyllt av problem. Men detfinns all anledning att från denna kammare markeraför de som har regeringsanvaret att man ska presente-ra någonting så fort som det över huvud taget är möj-ligt. Dessutom ska man sedan i olika forum inomEuropeiska unionen verka för olika former av lag-stiftning och överenskommelser för att minska detbedrövliga oskicket att släppa ut olja på detta sätt.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag vill börja med domstolsväsendetoch något som jag har tagit upp vid ett flertal tillfällendå vi fört den här debatten.Det kommer krav på att det ska vara en fast-lagd plan. Beslutet ska fattas här i , och manmåste vara noga med det. Här ska alla vara med, ochdet måste finnas en legitimitet.Faktum är att de politiska partierna måste ta på sigansvaret för den utveckling som har varit. Jag sägerdet för räkning, men även alla andrapolitiska partier måste ta på sig ansvaret.Det har varit utredning efter utredning om dom-stolsväsendet. Alla säger sig vara medvetna om detnödvändiga i en förändring. Men av olika politiskaskäl - att man inte vill stöta sig med tingsrätterna ihemmatrakterna, osv. - har man aldrig kunnat ena sigi en utredning.Nu har regeringen, med ett benäget bistånd frånoss vänsterpartister, till slut insett att man inte barakan sitta och se hur domstolsväsendet förfaller, utanatt det måste ske någonting, och man väljer att göradet utifrån ett underifrånperspektiv. Jag ser det somväldigt positivt.Jag tycker att alla politiska partier får ta på sig attvi aldrig har lyckats ta ansvaret att fatta beslut i ut-redningar för att få det samlat, så att man nu har fåtthitta en annan lösning. Det gäller även Moderaterna.Anders G Högmark har en så väldigt hård ton i sinargumentation när han talar om vad man lyckats med.Jag vill återigen lyfta fram det särskilda yttrande somni skrev med 479 miljoner för hela rättsvä-sendet. Ni skrev om vad man skulle kunna uträttainom den ramen.När jag får nästa möjlighet till replik ska jag läsanågra rader om vad sade om dessa 479miljoner. säger man att det inte är någon satsningalls. Det räcker inte på långa vägar.Anf. 138 (m) re-plik:Fru talman! Vi kunde hålla på länge och diskuteraplan eller inte plan och fördelar med att ha mer adhoc-verksamhet från fall till fall. Jag tror ärligt talatatt den diskussionen inte gagnar debatten så mycket.Vi har haft den debatten . Det är uppen-bart så att regeringen har valt att inte ha en plan. Re-geringen brukar välja att inte ens vara närvarandemed någon företrädare i kammaren. Det finns enfrånvaro från regeringens sida. Kommunikationenmed sker i form av skrivelser.Det är uppenbarligen bara för oppositionen att ac-ceptera detta. Vi kan fortsätta att kräva denna plan.Men med hittillsvarande intresse för att tillmötesgåoch föra en dialog med oppositionen verkar utsikternavara ganska blygsamma. Det kan jag hålla med om.Vi beklagar det inte minst av legitimitetsskäl.Det är mycket klart att man ute på fältet hade sattstort värde på om dessa beslut hade kunnat utformassom riktlinjer av riksdag. Alla partier får tasin beskärda del av ansvaret för var vi står i sakfrå-gan.När det sedan gäller miljonerna och vår bedöm-ning och vår bedömning är det välungefär som någon sade tidigare. Behoven har anmältsig och blivit större och större. Dessutom har uppen-barligen den ekonomiska situationen budgetmässigtblivit allt bättre och bättre. Då kommer kritiken motatt regeringen inte lägger fram förslag om mer pengaratt bli kraftigare och kraftigare.Anf. 139 () replik:Fru talman! Visst kan man göra omvärderingar.Men då kanske man skulle behöva fundera lite grannpå vilka toner man använder och hur man uttryckersig.Förra året sade att man skulle tillföra 1,7 miljarder. tillför majo-riteten 4 miljarder. Det man tillförde var479 miljoner. säger: Vårt förslag inne-bär därför en kraftfull satsning på rättsväsendetsmyndigheter, som det uppdämda behovetav personalförstärkningar hade kunnat tillgodoses.Med vårt förslag hade förändringsarbetet inom dom-stolsväsendet vidare kunnat fortgå utan att förenasmed stora besparingskrav. Polisen hade fått möjlighetatt anställa civil personal och kraftigt öka polisutbild-ningen. För kriminalvårdens del skulle förslaget hamöjliggjort en satsning på programverksamhet ochdrogfria anstalter. Dessutom hade man kunnat satsaytterligare på farlighetsbedömningar i samband medpermissioner.Exakt de orden har i sitt särskildayttrande - den kraftfulla satsningen på alladessa områden. , när majoriteten satsar 1miljard på polisväsendet och 4 miljarder i stället för1,7 miljarder, som sade , finnerjag det ändå lite anmärkningsvärt att man inte någongång kan hejda sig, och säga: Det här är en bra sats-ning. Den innebär förstärkningar.Vi kanske är lite oense om i vilken takt det skaske och hur det ska vara, men när man använder dentyp av brösttoner som gör i debatten ochfullständigt manglar ned majoritetens förslag somfullständigt orealistiskt så kanske man ska titta på vadman själv sade för inte ens sedan.Anf. 140 (m) re-plik:Fru talman! Varje parti gör sina bedömningar vidolika tidpunkter.Jag har en fråga när vi ska bedöma budgetåret2001, som debatten handlar om. Finns det anledningför att gå till sina partivänner i Stock-holm och säga: Vi tycker definitivt att ni får tillräck-ligt till polisen i ?Nu ser situationen inom polisväsendet totalt utsom den gör 2001. De bilder som rikspolischefenvisade i utskottet visar också entydigt att om man skaundvika att gå mot det svarta hålet - det totala mora-set - så krävs det enormt kraftigt ökade insatser 2002,2003 och 2004. Det är också vår bedömning.Ska vi dessutom komma upp till de nivåer med19 000 poliser som vi tycker är riktiga - men det kanhända att vänstern gör en annan bedömning - är dethelt nödvändigt att nu ta det här krafttaget. Där kanman göra olika bedömningar, men vi har gjort den härbedömningen.Det kan hända att om vi hade haft en något bättreframförhållning och sett hur illa det var i vissa myn-digheter så hade vi kanske lagt på ytterligare pengarförra året. Men gäller faktiskt debatten 2001, frutalman och man nu både från regeringspartiet ochfrån de två partier som stöder regeringen säger atträttstryggheten och en väl fungerande polis är ensådan väsentlig del av välfärden - för vi lyckades jusamsas om att det var det - så är det förvånande inte prioriterar polisen och människornas möj-ligheter att få en tillgänglig polis på ett bättre sätt.Anf. 141 ():Fru talman! Jag ska säga några ord om domstol-sväsendet. Domstolarna är en av de viktigaste institu-tionerna i en utvecklad civil rättsstat. Domstolarna ärinte som vilken myndighet som helst. Domstolarna ären av de grundpelare som makten ska vila på. Mantalar om den lagstiftande, den verkställande och dendömande makten. Maktdelningsläran har kanskealdrig fullt ut vunnit insteg i svensk statskonst, menidén torde vara väl förankrad som eftersträvansvärdbland statsvetare och andra sakkunniga personer.Domstolarnas självständighet är av yttersta viktför att säkerställa den enskildes rätt. Domstolarna ärdessutom något mer än en balanserande maktfaktor.Domstolarna är kulturbärare. I domstolarna skipasrätt, och därigenom stadfästes de normer som skavara gällande i samhället. Skriven lag kan aldrig varaheltäckande. Ett utrymme kommer alltid att finnas fördomarens fria skön. Detta handlingsutrymme är efter-strävansvärt, då lagens bokstav ibland kan leda heltfel i det enskilda fallet. Detta fastslogs i de domarregler som än redovisas i lagbo-ken. Sålunda sägs i den trettonde domarregeln följan-de: Den menige mans bästa är den yppersta lagen ochdärföre det som finnes den menige man till nytta vara,det bör hållas för lag, ändock att beskriven lag efterorden synes annorlunda lyda.För att domaren på ett bra sätt ska fullgöra sittviktiga värv krävs goda resurser, bra fysisk och este-tisk miljö samt gott om tid.Fru talman! För oss kristdemokrater är ett lokaltförankrat rättsliv av största värde. Rätten ska upple-vas som närvarande såväl andligen som fysiskt i detdagliga livet. Så har också varit fallet i det svenskasamhället under överskådlig tid.Regeringen är i färd med att med som redskap avveckla ett stort antal tings-rätter. Tekniken är att föreskriva att tingsrätten ska hakansli på flera ställen inom domsagan. T.ex. skaKlippans, och tingsrätterslås samman till en myndighet med kansli i Helsing-borg och . Färdriktningen utvisas genomatt tingsrätterna i enligt uppgift ska hetaBlekinge tingsrätt, och tingsrätterna i . Det gamla målet med entingsrätt i varje län lyser igenom. Vad som i reali-teten sker är att tingsrätter slås ihop med olika tings-ställen ute i domsagan. Den lokala domstolens iden-titet försvinner. En domstols integritet och lokalaförankring löses upp, och dess möjlighet att vara enbalanserande maktfaktor och kulturbärare eroderas.Det är i den dagliga kontakten mellan lagmännen ochövriga domare, nämndemän, personal och den lokalabefolkningen som domstolens karaktär och styrkautvecklas.Fru talman! Det huvudsakliga syftet bakom rege-ringens ambitioner att lägga ned ett antal tingsrättersynes vara att man därigenom skulle kunna erhålla enbättre kvalitet i den dömande verksamheten genomatt ett större antal domare är verksamma vid sammadomstol. Denna förändring måste bli enbart marginellom inte ett mycket stort antal tingsrätter läggs ned. nuvarande verksamheten finns ingenting somtalar för att de mindre tingsrätterna har sämre kvaliteti sin dömande verksamhet, även om det naturligtvisfrån tid till annan kan vara problem med ett alltförlitet antal domare vid en tingsrätt.De verkliga kvalitetsproblemen löses inte genomnedläggning av tingsrätter, utan det krävs att maninrättar ett mindre antal särskilda handelsrätter inomhovrättsområdena genom en regionalisering avMarknadsdomstolen. Dessa handelsrätter skullehandlägga mycket kvalificerade affärsjuridiska tvis-ter, konkursmål och stora ekobrottmål.I övrigt skulle domstolarna klara sig väl ur kvali-tetssynpunkt om smärre justeringar ägde rum medavseende på t.ex. måltillströmning från förvaltnings-domstolar, justerade domsagor och bibehållande avinskrivningsmyndighet samt inregistrering av boupp-teckningar. Vi ska notera att inskrivningsverksamhe-ten och inregistreringen av bouppteckningar är enverksamhet som fungerat utomordentligt väl. Dessautgör ett värdefullt tillskott vid domstolen i utbild-nings- och verksamhetshänseende, men också när detgäller den rättssökande allmänhetens tilltro till hand-läggningen av dessa ärenden.På sikt bör de allmänna domstolarna och förvalt-ningsdomstolarna slås samman till en domstolsorga-nisation. Regeringsrätten bör vid en sådan samman-slagning ombildas till en författningsdomstol.Fru talman! Situationen hos förvaltningsdomsto-larna är oacceptabel. Enkla ärenden tar år att fåavgjorda. I skatteprocesser är det inte ovanligt får vänta innan saken blir slutgiltigt av-gjord. Detta är inte en rättsstat, utan ett uttryck för attstatsintresset i snäv fiskal mening helt får domineraöver den enskilde oberoende av vad som är rätt ellerej. Om vi på allvar ska hävda den enskildes rätt tillintegritet så måste statsmakten satsa på en väl funge-rande domstolsorganisation som avgör ärenden på ettkvalificerat sätt inom rimlig tid i enlighet med Euro-pakonventionens krav.Ett bra rättsväsende kräver ekonomiska resurser.Därför avsätter vi kristdemokrater 350 miljoner kro-nor utöver regeringens proposition.Sedan hade jag tänkt att lägga fram en del allmän-na synpunkter, men med hänsyn till den sena timmentänker jag, till skillnad från , intesäga så mycket mer än att vi har synpunkter på . Vi har kanske inte processat den fråganordentligt i partiet, men personligen vill jag deklareraatt jag tycker att det ligger väldigt mycket i Modera-ternas uppfattning att det finns vägledning att finna iden danska modellen.Det är kolossalt viktigt att domstolarnas självstän-dighet befästs i förhållande till statsmakten, även närdet gäller administrativa frågor och anslag. Vi har fåttuppenbara belägg för detta när vi har haft en offentligdebatt mellan och landets justitie-minister. Den har dessutom förts i ett tonläge som ärhäpnadsväckande. Även Skånska hovrätten och ettantal tingsrätter har varit oerhört irriterade.Det är inte alla som vågar uttrycka vad de tycker iden här frågan. Men det är klart att om Domstolsver-ket härjar ute i terränglådan med anslagsmöjligheteroch alla möjliga sätt att påverka domstolarna, kanman vara alldeles förvissad om att den här processeninte har skett underifrån, som är innepå. Den har i allra högsta grad dikterats uppifrån, ochdet har skett på ett väldigt olyckligt sätt. Jag har näs-tan inte mött en enda person som har varit nöjd meddetta ute i tingsrätterna, och jag har snart åkt runt tillvarenda tingsrätt i det här landet.Anf. 142 ():Fru talman! Land ska med lag byggas. Det är ettgammalt talesätt som gäller än . De gamladomarringarna som finns i naturen visar att manmycket tidigt i det här landet har märkt ut var rätt skaskipas och tvister slitas. Man höll de gamla reglernavid liv. Lagmannen med sina djupa kunskaper och sinlivsvisdom var högt aktad i bygden. Tingsfriden varen av de fyra fridslagar som jarl stiftade. Debehöver hållas i hävd även . Övergrepp i rättssakär ett allvarligt brott. Hot eller våld mot domare,åklagare eller vittnen är angrepp på hela rättssystem-et.Tingsrätterna är våra dagars arvtagare till domar-ringarna. De finns i alla delar av landet och vittnarom att lag och rätt ska reglera samhället. De är vikti-ga inte bara i sin funktion att döma i brottmål utanäven som symboler för den svenska rättsstaten.Fru talman! Att behålla en tingsrättsorganisationsom är spridd i hela landet är viktigt för medborgarna.Närheten och kunskapen om tingsrättens funktionbetyder mycket för det allmänna rättsmedvetandet.Om man har nära till tingsrätten och känner domareoch nämndemän blir rättegången en viktig sak, ochman har svårt att utebli vid en tingsrättsförhandling.Det finns ingen skyddande anonymitet att gömma sigi.Det går åt mindre tid för vittnen och åtalade omman inte har alltför långt till tingsrätten i ett mål.Kostnaden för vittnen blir t.ex. lägre om avståndeninte är för stora. Andelen inställda mål blir ocksålägre om människor inte är anonyma och okända förvarandra.Det behövs en bra struktur på fördelningen avdomstolarna över landet. Besluten behöver fattas meden helhetssyn som grund. godkänner regeringennedläggningar bit för bit, och det kan bli ödeläggandeför hela rättsapparaten. Att se över hur det hela skafungera och vilka möjligheter som finns till samar-bete i olika former borde vara grundläggande i ensådan viktig fråga som hur domstolsväsendet ska seut i landet. Osäkerheten om framtiden leder också tillatt det blir svårt att rekrytera domare, tingsnotarieroch annan personal.Vi i hävdar därför att fördelningenav tingsrätterna över landet bör föras upp på riksda-gens bord för beslut. En väl fungerande tingsrättsor-ganisation som i stora delar ser ut som men medandra arbetsformer för samarbete och med ett utbyggtIT-stöd är nödvändigt för att det svenska rättssam-hället ska fungera väl.Nämndemannaorganisationen behöver ocksåuppmärksammas. Man har rätt att dömas av sinalikar, men så är det inte . Bl.a. behöver ersätt-ningsreglerna ses över och anpassas till hur samhälletser ut i dag.Arbetsmiljöfrågorna är en annan del av domstol-sväsendet som kräver att man analyserar situationen. finns det domstolar med höga ärendebalanser.Det är ett hot både mot rättssäkerheten och mot deanställdas hälsa. Att ta med sig ärenden hem för attläsa in ger inte en utvilad och alert do-mare som har tid och möjlighet att reflektera över hurhon eller han ska döma i ett mål, hur domen ska skri-vas och vilka påföljder som är lämpliga. Man går pårutin och mår dåligt av att man inte hinner göra ettgott arbete. Risken finns att det blir ännu svårare attrekrytera domare och handläggare om man inte seröver de här frågorna och får ned balanserna.De höga balanstalen i länsrätter och kammarrätterär inte bra för rättssäkerheten. Människor kan fåvänta utan att veta hur det går i framför alltskattemål. Det kan få ödesdigra konsekvenser för ennäringsidkare eller företagare. Åtgärder för att kom-ma till rätta med detta är därför nödvändiga.Fru talman! Om domstolsväsendet ska fungera bramåste arbetsmiljöfrågorna och ledningen av verk-samheten beaktas på ett helt annat sätt än . Män-niskor accepterar inte en arbetsmiljö som inte gerutvecklingsmöjligheter och inflytande över det egnaarbetet. De här frågorna måste lyftas upp för attframtiden ska bli bättre i domstolsorganisationen.Anf. 143 ():Fru talman! Det är alltid lika spännande att de-battera domstolsorganisationen och inte minst attlyssna till de skiljaktigheter som framkommer mellande olika partierna. Min uppfattning är dock att vi allaär överens om att medborgarna i hela landet ska hatillgång till en dömande verksamhet med hög kvalitet,hög effektivitet och hög tillgänglighet.Det är också viktigt att domstolarna är attraktivaarbetsplatser med goda arbetsvillkor så att personalenkänner att de trivs och vill stanna kvar i sitt arbete.Domstolarna måste ha de resurser som behövs för enväl fungerande verksamhet. Personalen måste gesmöjligheter till vidareutbildning och kompetensut-veckling. Det måste skapas förutsättningar för attkunna avancera inom domstolsväsendet.Som vi har hört i debatten här tillförs rätts-väsendet för . 120 miljonerkronor av dessa går till domstolsväsendet. Jag är intebara glad för att den ekonomiska utvecklingen hargått, och fortfarande går, åt rätt håll. Som socialde-mokrat är jag också stolt över att vi nu äntligen, efterfler års gnetande och sparande, har lyckats vända detunderskott som vi tog över efter en borgerlig regering1994 till ett överskott. Det har onekligen varit mångatuffa år inte bara inom denna verksamhet utan ocksåpå andra områden. Men som sagt, kan vi kännaen framtidstro också på rättsväsendets område.Fru talman! är det inte så att pengar är det en-da som avgör om rättsväsendet och domstolsorgani-sationen ska fungera. Resurser är inte problemet påsikt. Det är än viktigare att vi skapar en organisationsom blir attraktiv. Som jag anförde tidigare ska detvara en organisation där de anställda trivs. Vi måsteförändra attityder, motarbeta klassklyftor och se tillatt samtliga blir delaktiga. Vi måste skapa en organi-sation där det ges möjligheter att utvecklas och ska-pas förutsättningar för en god löneutveckling.En arbetsplats där de anställda trivs och kännersig uppskattade blir också en arbetsplats där manutför ett mycket gott arbete. Detta kommer såledessamhället till godo. Det är av avgörande betydelse förarbetet med att modernisera domstolsväsendet att denstora kompetens och erfarenhet som finns idomstolarna tas till vara och utvecklas. I detta arbetemåste även domstolssekreterarna finnas med och gesalltmer kvalificerade arbetsuppgifter.Fru talman! Med andra ord finns det mycket kvaratt göra.