prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — I skrivelsen somligger på bord redovisas detta arbete, ochVänsterpartiet anser att det är mycket positivt att såsker. En sådan redovisning är efterlängtad. Ett välfungerande domstolsväsende, där rättssäkerheten sättsi främsta rummet, gynnar inte minst den lilla männi-skan, varför vi är positivt inställda till de förslag somnu redovisas.Bland de viktigaste huvudingredienserna i ett väl-fungerande domstolsväsende finns förstås rättssäker-heten. Detta innebär att alla ska dömas lika, att förut-sebarheten är tydlig och att tillgängligheten är god.Den utvecklingsplan som presenteras är ett steg påden vägen.Domstolarna har en mycket viktig roll i ett demo-kratiskt samhälle. De ska vara oavhängiga annanmaktutövning, som de ska utöva sin egenmakt under lagarna. En förutsättning för att detta skafungera bra är att domstolarna har rimliga resurser förvidareutbildning av sin personal och att domstolarnasverksamhet renodlas. Domstolsväsendet måste varaen attraktiv arbetsplats där personalen känner trygg-het och kan utvecklas.Utvecklingen inom lagstiftningen går mycket fort.Internationaliseringen av rätten ställer nya krav påpersonalen inom domstolarna. IT-utvecklingen för-enklar mycket men kräver också utbildning för attden ska kunna utnyttjas på rätt sätt. En förutsättningför att uppnå detta är att vissa enheter förses medgemensamma funktioner. Andra behöver slås sam-man till gemensamma enheter. Skälet för detta är inteminst att man måste ha en tillräckligt stark organisa-tion för att kunna frikoppla personal för att delta ividareutbildning och liknande. Det är en såväl kost-nadseffektiv som rättssäkerhetsutvecklande väg attgå.Denna utveckling är också bra för personalen, dåden syftar till att i högre utsträckning ta till vara ochutveckla deras kompetens. Exempelvis ska domstols-sekreterarna kunna erbjudas mer kvalifi-cerade uppgifter. Vad gäller notarietjänsterna anserVänsterpartiet att dessa ska värnas. Vi välkomnar attregeringen ska se över deras situation. Vi anser ocksåatt villkoren för och inte minst rekryteringen avnämndemän ska ses över - något som utlovas i denskrivelse som vi har framför oss i dag.Rekryteringen av domare ska breddas, så att ävenandra karriärvägar än den klassiska domarbanan skafinnas. Exempelvis ska advokater och åklagare kunnakomma i fråga för anställning. Vi anser att detta istort är positivt, men naturligtvis måste vi nämnarisken för att jävssituationer kan uppstå, och dettamåste vi ta på allvar.Målet att öka antalet kvinnor som tjänstgör somordinarie domare och domstolschefer är mycket posi-tivt. För oss inom är det givetvismycket tillfredsställande att denna aspekt särskiltbelyses i skrivelsen och att man ser snedfördelningenmellan män och kvinnor på högre poster som detstora problem det är.Så lite grann om det som har sagt av de borgerligaföreträdarna under debatten.Jag själv bor i en kommun med 14 000 invånare.Vi har ingen tingsrätt. Det går alldeles utmärkt. Omnågra enstaka tingsrätter läggs ned hotar det inte,enligt min uppfattning, rättssäkerheten. Vi kommer att ha kansliorter, vi kommeratt ha tingsställen och vi har nämndemännen kvar.Sedan tycker jag att det vore konstigt om dom-stolarna skulle stå över allting annat. Även domsto-larna måste iaktta budgetdisciplin, och det måstefinnas ett organ som ser till att de gör det.Det finns en debattartikel i , som ni sä-kert har läst, där de borgerliga skriver om de småtingsrätterna. Jag tycker faktiskt att det är ett väldigtpopulistiskt debattinlägg; inte ett ord om rättssäker-heten, om ensamma lagmän, om kompetens, om möj-ligheten till specialiseringar eller om de rekryterings-problem som en liten tingsrätt har.Slutligen ber jag att få yrka bifall till justitieut-skottets hemställan i dess helhet.Anf. 225 ():Herr talman! Jag vill göra klart att jag i mitt anfö-rande har för avsikt att beröra avsnittet om regionalaprojekt och . En bidragande orsaktill att jag tar upp denna fråga är att justitieministern iett svar på en fråga från mig sade att efter det attriksdagen behandlat regeringens skrivelse Reforme-ringen av domstolsväsendet - en handlingsplankommer regeringen att fatta beslut om verksamhetenvid . Detta för att ska gesmöjlighet att spela en avgörande roll vid reformering-en av tingsrättsorganisationen.Jag hoppas då att man tar till sig vad jag säger, förmeningen är att ska ha den avgörande rol-len angående den framtida organisationen.Det är inte min avsikt att motsätta mig några för-ändringar inom domstolsväsendet. Självklart måstenya tiders krav tillgodoses inom domstolarna. Närdetta är sagt borde det vara lika obestritt att föränd-ringarna görs med framförhållning, fasta principeroch beaktande av offentlig service. Tyvärr kan jaginte se att det är fallet när det gäller tingsrätt.Vad gäller långsiktighet och framförhållning i be-sluten finns inget underlag att hämta i regeringensskrivning. Är t.ex. både och Bollnästingsrätter bärkraftiga domstolsenheter på lång sikt?Innan denna fråga är besvarad borde inte beslut fattasom framtiden för verksamheten vid tingsrätt.Herr talman! Som jag ser det finns det två alter-nativ. Det första alternativet skulle vara att de bäggetingsrätterna är bärkraftiga domstolsenheteroch ska bestå. Det kan då varaen mening med att lägga samman och Hu-diksvalls tingsrätter för att skapa två jämnstarka en-heter inom Hälsingland.Det andra alternativet faller tillbaka på vad rege-ringen har sagt i årets budgetproposition, att det i enregion kan vara lämpligt att bedriva verksamhet iflera domstolar med en gemensam domkrets, alterna-tiv att där målunderlaget är alltför litet för att skapabärkraftiga domstolsenheter behov föreligger av attsammanlägga domstolar.I det fall då skulle vara en domkrets,eller endast ha en tingsrätt, blir situationen en heltannan än om skulle ha två domstolsen-heter. Då skulle , som är den störredomstolen, vara mer naturlig att utveckla. Den är mercentralt belägen. Det finns bättre kommunikationer äni . Den är också att föredra ur åkla-garsynpunkt.Hudiksvalls tingsrätt kan, i alla fall delar av den, idet scenariot tänkas ingå i en domkrets med Sunds-valls tingsrätt.Domstolsverket föreslår i en skrivelse till rege-ringen att tingsrättläggs samman med . Även Riksåkla-garen har tillstyrkt förslag och sam-tidigt föreslagit en större konstellation av tingsrätter-na i regionen.Herr talman! Varför har då regeringen och ut-skottet inte följt remissyttrande? Iutskottets bedömning anför man att behovet av lokalförankring och det geografiska förhållandena harbeaktats av regeringen. Man anser därför att Ljusdalstingsrätt ska läggas samman med tings-rätt.Vad detta bygger på är synnerligen svårt att förstå.Justitieministern har i ett frågesvar till mig den25 maj anfört att vid en uppvaktning av företrädareför och av nämndemannaförening-en har dessa framfört att medborgarna i före-drar en sammanläggning med tingsrätt.Detta bygger tydligen utskottet sitt ställningstagandepå.Under gårdagen hade jag kontakt med kommunal-rådet i , som var närvarande vid uppvaktning-en. Han förstår inte varifrån dessa synpunkter kom-mer. Inga enkäter som skulle kunna bekräfta Ljus-dalsmedborgarnas uppfattning har genomförts. Ingasynpunkter från andra delar av kommun,t.ex. , har framkommit. Kommunalrådet po-ängterade att han varken har tagit ställning för Hu-diksvall eller Bollnäs.Vad gäller synpunkter från gårdet att läsa följande i skrivelse pås. 5: Även om det inte varit utslagsgivande för verketsställningstagande kan också noteras att domstolssek-reterarna i har uttalat att de föredraratt få sin arbetsplats i om tingsrätten inte fårvara kvar. Underlaget för regeringens ställningsta-gande, att och tingsrätter börläggas samman med kansliort i , är miltsagt bristfälligt.Jag har i min inledning poängterat att justitiemi-nistern skriver att ska ges möjlighet attspela en avgörande roll vid reformeringen av tings-rättsorganisationen. Jag välkomnar verkligen den härskrivelsen, men med anledning av vad jag har anförtnu borde det innebära att regeringen återkommer tillriksdagen med ett långsiktigt och väl genomarbetatförslag om den framtida domstolsverksamheten iHälsingland. Tills detta är gjort bör inte några organi-satoriska förändringar av tingsrättsorganisationen iHälsingland genomföras.Herr talman! Med detta korta anförande yrkar jagbifall reservationerna 1 och 3.Anf. 226 ():Herr talman! Jag ska också tala om det som i skri-velsen benämns regionala projekt, nämligen den delsom avser . Jag har motionerat i sambandmed skrivelsen och står bakom det som jag har skriviti denna motion, men för tids vinnande har jag ingetyrkande.Motionen går ut på att man vid lokalisering av detingsrätter som blir kvar ska ta fler hänsyn än bara desom påkallas av domstolens egna prioriteringar. Jaghar ingen anledning att betvivla att Domstolsverkethar gjort en riktig bedömning när det gäller lokalise-ringsorter, med de har naturligtvis gjort bedömningenutifrån sina behov och önskemål. När jag som all-mänpolitiker eller medborgare ska göra samma be-dömning väger jag ju också in andra faktorer.Vi talar ofta om utlokaliseringar från storstadsre-gionerna för att hela landet ska utvecklas. De härutlokaliseringarna gör man trots att det kan medföravissa olägenheter för myndigheten eller dess anställ-da. De har andra förtjänster. Ett sådant exempel ärlokaliseringen av ochdess ledning till . Det är ett sådan beslutsom jag välkomnar.Samma argument borde kunna gälla ute i regio-nerna och länen. Även där kan det finnas anledningatt sprida verksamheterna. När företagen väljer loka-liseringsort kan vi erbjuda regionalpolitiska medel föratt få en önskvärd spridning. I övrigt varken kan ellerska vi styra lokaliseringen så länge bestämmelsernaföljs. Om vissa delar inom regionen och länet har enpositiv utveckling med allt vad det för med sig så kanman i alla fall ifrågasätta om det behövs ytterligaretillskott i form av statlig verksamhet.Herr talman! Det jag önskar är att de goda skälsom angivit ställs mot de goda skälsom finns för att sprida lokalisering av statlig verkoch myndigheter för att hela regionen, eller hela länetska utvecklas.Anf. 227 ():Herr talman! och dess vara ellerinte vara har utretts. Vid två tillfäl-len har förslag lagts fram omnedläggning av den relativt lilla tingsrätten. Vid bådatillfällena har en lokal opinion, en landskapsopinion,en länsopinion, och många ledamöter i den här kam-maren argumenterat för att tingsrätten ska få varakvar. Regeringen har också beslutatatt tingsrätten ska få leva vidare.Den här gången har den som är verksamvid , en mycket energisk och flitiglagman, konstaterat att antalet ärenden inte räcker tillför en hel lagmanstjänst. Han har själv rekommende-rat nedläggning av tingsrätten. Han har gått till och lagt fram ett förslag om var Ljusdalstingsrätt ska inlemmas. har behandlatdetta och lagt fram förslag om att tingsrätten skainlemmas i tingsrätt.De lokala och regionala politikerna har än engång, för tredje gången, engagerat sig för Ljusdalstingsrätts bibehållande. Men den här gången räckerinte argumenten till. Det är sakligt säkerställt att an-talet ärenden vid tingsrätten inte klarar av att fylla enhel lagmanstjänst, och då måste regeringen vidtaåtgärder.Regeringen har också i en skrivelse fattat beslutom att inlemma tingsrätten i ,och det av mycket starka skäl. Det polisiära samar-betet i norra med dess 70 000 invånarehar existerat . Kronofogden jobbar isamma område. har också job-bat tillsammans inom det området i många årtionden.Också sjukvårdsorganisationen är sådan. Skattemyn-digheten jobbar så, dvs. horisontellt i norra och södra chansen att två tingsrätter ska kunna överle-va i är att verksamhet övergårtill och att får ha kvar sin statussom södra . Det är ändå lång-siktigt svårt att motivera två tingsrätter på 145 000invånare.Därför delar jag inte riktigt åsiktatt allting ska vara status quo i avvaktan på en störreorganisatorisk utredning. Jag tycker att det nu är dagsatt fatta beslut. Vi har gjort allt vi har kunnat för attbehålla , men då t.o.m. lagmannenmenar att möjligheten att ha den kvar är liten anserjag att det här är ett klokt beslut.Jag tycker att utskottet har en bra skrivning. "Utskottet konstaterar att de nu redovisade för-ändringarna inte innebär något avsteg från de riktlin-jer som gäller i fråga om tingsrättsorgani-sationen. "Det har jag accepterat efter att ha jobbat hårt imånader för bibehållande av tingsrätt.Anf. 228 ():Herr talman! Jag delar analysav , nämligen att det kanske är svårtatt upprätthålla verksamheten med så få ärenden.Men säger ju själv att det på långsikt kan vara svårt att upprätthålla två tingsrätter iHälsingland. Och det är just min poäng, att vi måsteanalysera om vi på lång sikt kan upprätthålla tvåtingsrätter i eller inte. Om vi inte kan detär det bättre att förstärka med Ljus-dals verksamhet nu på en gång för att få en bärkraftigtingsrätt i , så att vi kan behålla en tings-rätt i och så att vi kan ge medborgarnaden service som behövs. Risken är annars att läggs samman med tings-rätt, och går så att säga ned mot . Dåhar vi ingen fungerande tingsrätt kvar i Hälsingland.Bollnäs tingsrätt är den största tingsrätten i Hälsing-land. Och med förstärkningen av kan den pålång sikt bli bärkraftig. Jag tror att vi kan vara över-ens om det, när själv säger att hanpå lång sikt inte tror att man kan ha två tingsrätter.Jag skulle önska att vi kunde ha det. Jag delar nämli-gen den uppfattning som ochandra har att de små tingsrätterna är betydelsefulla.Men regeringen har inte gjort en lånsiktig analys avproblematiken. Och det är därför som jag tycker att vinu ska lugna oss och låta regeringen återkomma, såfår vi se hur vi ska organisera tingsrätterna i Häl-singland på lång sikt.Anf. 229 ():Herr talman! 70 000-80 000 invånare är till-räckligt för att bära ett tingsrättsfögderi. Det är dess-utom så att justitieministern själv i flera sammanhangdå jag har talat med henne ändå har haft en starkkänsla för de mindre tingsrätterna. De mindre tings-rätterna har en otrolig förmåga att fånga upp denlokala horisontens händelser och skeenden. De harmänniskokännedomen, och de har ett samarbete pålagmansnivå med åklagare och med polisiär verk-samhet på ett helt annat sätt än en tingsrätt som job-bar över ett större distrikt. Eftersom polisen, åklagar-väsende, domarväsende och kronofogden, för att tanågra exempel, dessutom har jobbattillsammans i norra - , , - har man en god kännedom omvarandra. Just nu känns det som om 70 000 invånareräcker för en tingsrättsorganisation. Och ska na-turligtvis inlemmas i Hudiksvall.Den fara som ser , att detskulle bli en ny förändring, att skulleöverföras till eller tings-rätt till , kräver helt andra organi-satoriska förändringar. I det senare fallet skulle dett.o.m. krävas en länsförändring. Då skulle alltså ta hand om nordöstra medstora konsekvenser för sjukvårdsorganisationen ochför rader av andra organisationer. Och det finns, såvittjag vet, ingen minister som ännu har föreslagit någonlänsförändring, inte den nuvarande socialdemokratis-ka regeringen, inte den föregående och inte den bor-gerliga regeringen. Jag tror därför att det är ettskräckscenario, tror att vi ska vara glada över att vi nu får tvålikvärdiga tingsrätter som har någorlunda överlev-nadschans och i stället rikta in krafterna på att försökastärka de riktigt små tingsrätterna, t.ex. tingsrätten iSveg som har utomordentligt svårt att med sin be-folkning hävda sitt fögderi.Anf. 230 ():Herr talman! Jag vet inte om tänker på vad han säger. Men han säger att det är tillräckligt. säger också attdet känns som om det räcker. Och det är just långsik-tigheten som det handlar om. Det kan hända att un-derlaget räcker . Men räcker underlaget i morgonför två tingsrätter? Det är det som är det stora pro-blemet, och det är det som behöver analyseras.Jag tror att det vore av stor vikt att regeringenlugnar sig lite med sitt ställningstagande när det gällerLjusdals tingsrätt och återkommer även till riksdagenmed ett förslag till hur man ska organisera domstol-sväsendet i Hälsingland.Anf. 231 ():Herr talman! Jag ska läsa högt ur utskottets skriv-ning på s. 8:"Som utskottet ser det har behovet av lokal för-ankring liksom de geografiska förhållandena på re-spektive ort beaktats av regeringen. "Detta sägs alltså med anledning av de föreslagnaförändringarna.Utskottet skriver vidare:"Utskottet har alltså ingen erinran mot regering-ens bedömningar i fråga om de aktuella domstolar-na. "Såvitt jag förstår är det de tre som föreslås blinedlagda och inlemmas i någon annan.Utskottet skriver också:"När det gäller finns ännuinget förslag, och utskottet anser att intebör uttala sig i frågan . Utskottet föreslår att riks-dagen avslår motionerna Ju26, Ju32, Ju33 och Ju34. "Men man hänvisar också till vidare översyner.Såvitt jag förstår har frågan om tingsrätterna utrettsvid flera tillfällen. Bl.a. min utskottsgruppsordförandeGöran har haft en lång och stor utredningom tingsrätternas framtid. Och jag litar på att utskot-tet kommer att bevaka precis de synpunkter somPatrik och jag är överens om, nämligen atthitta en långsiktig överlevnad för de tingsrätter somska vara kvar. En tingsrätt som har flera kommunersom bevakningsområde har inte bara ett starkt sym-bolvärde, utan den stärker det polisiära arbetet, denstärker åklagarnas arbete, den stärker kronofogdarnasarbete, och den stärker hela det politiska och civilasamhället. Tingsrätterna ska alltså vara kvar. Fråganär bara var gränsen går för den ekonomiska överlev-naden. Och än har vi inte sett några tecken på att detscenario som nu målar upp skullekunna bli verklighet. Men om det kan vi väl fortsättadiskussionen inte bara i denna kammare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1999/2000:107 Avgifternaför insättningsgarantin och investerarskyddetm.m.1999/2000:Fi53 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:117 Lag om kvali-ficerade elektroniska signaturer, m.m.1999/2000:T30 av m.fl. (m)1999/2000:T31 av ()betänkande1999/2000:TU9 Ett informationssamhälle för allaUtbildningsutskottets betänkande1999/2000:UbU17 Forskning för framtiden - en nyorganisation för forskningsfinansieringNäringsutskottets betänkanden1999/2000:NU17 Vissa organisationsfrågor inomnäringspolitiken1999/2000:NU12 Ny naturgaslagJustitieutskottets betänkande1999/2000:JuU23 BrottsofferFinansutskottets betänkande1999/2000:FiU29 Utvecklingen inom den kommu-nala sektorn12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 juni1999/2000:1090 av () till stats-rådet i Sverige1999/2000:1091 av () till jord-bruksminister och invandrarkvinnorna1999/2000:1092 av () till jord-bruksminister i lantbruket1999/2000:1093 av () till utrikesmi-nister 20001999/2000:1094 av () till socialmi-nister inför EU-ordförandeskap1999/2000:1095 av () till närings-minister på taxikvitto1999/2000:1096 av () till nä-ringsminister om ledigt för att starta egetFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 13 juni.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 8 juni1999/2000:892 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonAtt inrätta ny lärlingsutbildning1999/2000:938 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonFelaktig placering i särskolan1999/2000:939 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonBetyg före årskurs 81999/2000:940 av tredje vice talman () till statsrådet betyg utan kostnad1999/2000:975 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonÖversyn av dispensreglerna för gymnasiet1999/2000:982 av () till jord-bruksminister på dagis1999/2000:987 av () till kulturmi-nister mellan utbildnings- och kulturanslag1999/2000:994 av ()till utrikesminister /2000:998 av () till kulturmi-nister kvalificerade förberedande musikutbildningen1999/2000:1004 av () tillstatsrådet bidrag till fristående skolor1999/2000:1008 av () till justitie-minister vid adoption1999/2000:1009 av () till justitie-minister för polisen1999/2000:1018 av () till kulturmi-nister självförvaltning av kulturarvet i Sverige1999/2000:1028 av () till justi-tieminister /2000:1031 av () till justi-tieminister framtida mandat1999/2000:1032 av () till justitiemi-nister dom med samhällstjänst1999/2000:1037 av () till justi-tieminister flickors situation i rättssammanhang1999/2000:1046 av ()till statsminister adoptionsrätt1999/2000:1047 av () till justitie-minister mot annonsskojare1999/2000:1048 av () till justitie-minister av historiska arrenden1999/2000:1049 av () tilljustitieminister till Rikspolisstyrelsen1999/2000:1052 av () till justitiemi-nister insatsstyrkan1999/2000:1056 av () till statsrådetLars-Erik LövdénHemutrustningslån till nya svenskar1999/2000:1057 av () tillstatsrådet till nya svenskar1999/2000:1061 av () till statsrådetMona SahlinNUTEK och projekt för entreprenörskap1999/2000:1081 av () till vice stats-minister hot mot TaiwanSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 13 juni.14 § Kammaren åtskildes kl. 20.47.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4 §anf. 29 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 70 (del-vis),av talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 146 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 183 (del-vis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 17.00,av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 18.00 ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.