prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Jag önskaralla välkomna till frågestund . Jag fårbe regeringens företrädare att komma fram. I dagbesvaras frågor av statsminister , justi-tieminister , statsrådet ,utbildningsminister och socialministerLars . Det går bra att ställafrågor till regeringens ledamöter.BetygenAnf. 75 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Jag är budbärare här . Uppe påläktaren sitter en gymnasieklass från Friaborgsskolani . Jag har deras uppdrag attställa en fråga till utbildningsministern. Den handlarom betyg. Det är förvisso inte enbart utbildningsmi-nisterns område, men i den mån det handlar om in-tagning till högskolan är det så.Det är ett betydande problem att det finns så fåbetygssteg i betygssystemet . Manskulle kunna tänka sig att utöka det genom att använ-da plus och minus, så att det blev G+ eller G-, ellerpå annat sätt öka antalet betygsenheter. Mina vännerpå läktaren undrar om utbildningsministern är bereddatt verka för en sådan lösning.Anf. 76 Utbildningsminister ():Fru talman! Skånberg påpekade riktigt attdet är skolministern som hanterar betygsfrågan pågymnasieskolan. Men det är klart att den är viktig förantagningen till högre utbildning, som jag ansvararför.Vi har två huvudvägar in på högskolan. Den enagår via betyget från gymnasieskolan. Den andra är attgöra ett högskoleprov och därmed skaffa sig de me-riter som krävs för högskoleutbildning. Båda dessavägar behövs. Betygen är naturligtvis ett viktigt sättatt visa vilken kompetens man har uppnått. Men detfinns också andra sätt att göra detta.Min bedömning är att de betygssteg vi har ärganska väl anpassade. Det är klart att man skullekunna föra en diskussion om tätare graderingar, mendå uppstår också frågor om jämförbarheten mellanskolor och mellan olika orter i landet. Det blir intelättare om vi har tätare graderingar.Det finns också många elever som ifrågasätterbetygens vara över huvud taget. Det finns mångaolika åsikter bland elevgrupperna. Jag tror att detsystem vi har är en rimlig avvägning mellan attge alla elever en chans att via gymnasieskolan kunnavisa upp vilken kunskapsnivå man har nått inför hög-skolan och att ändå ha ett system som bemöts medrespekt i landet.Anf. 77 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Enligt utvärderingar som har gjortsfår flickor i genomsnitt lite bättre betyg än pojkarna. Igengäld har pojkarna något lättare för att klara hög-skoleprovet. Att på en enda dag samla all kraft passartydligen pojkarna något bättre än flickorna, medan attgöra någonting uthålligt och göra det väl och länge ärtill fördel för flickorna.Om man inte har ett tillräckligt differentierat be-tygssystem är det till nackdel för flickor som förmårhålla ut år , läsa läxor och prioritera underhelgerna. Jag skulle vilja att utbildningsministernvägde in detta och inte bara hänvisade till att detfaktiskt finns möjlighet att göra högskoleprovet. Detär visserligen riktigt, men just för att uppvärderaflickornas förmåga till ett uthålligt och troget arbete iskolan skulle jag ändå vilja be att utbildningsminis-tern tillsammans med skolministern undersökte möj-ligheterna att få fler differentierade steg.Anf. 78 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror inte att tätare steg i betygs-skalan gör att det blir rättvisare. Vi har ett be-tygssystem som har funnits och som ge-nomförts av en bred majoritet i . Det bör fåfortsätta att finna sina former.Det finns många olika åsikter om betyg över hu-vud taget. Det är en klassisk skolfråga. Många eleverskulle vilja att vi tog bort betygen helt och hållet,andra elever vill ha kvar dem, och ytterligare engrupp skulle vilja ha en mycket tätare gradering. Detviktiga är att vi utvärderar båda dessa hu-vudvägar in på högskolan: betygen och högskolepro-vet.Vi bör bli varse att det skulle kunna finnas skill-nader som visar sig i form av att olika kön får olikaresultat. Det måste vi följa väldigt noggrant och i såfall vara beredda att förändra. Men jag tror att detfinns en bred samstämmighet kring att betygen ändåär ett sätt för elever att visavilken kunskapsnivå de har nått, och många ser demsom en viktig väg in på högskolan.Jag tror inte att fler graderingar gör betygen rätt-visare.MiljöpoliserAnf. 79 ():Fru talman! Jag har en fråga till justitieministern.Det gäller miljöpoliser. Det var ju en viktig fråga iårets budget att kunna ge sig på miljöbrotten och detsatsades också resurser. Men ökar ärendebalanser-na ganska häftigt, som det finns få miljöpo-liser som arbetar med de här frågorna. Därför skullejag vilja höra hur justitieministern tänker agera för attförbättra situationen.Anf. 80 Justitieminister ():Fru talman! Den nya organisation som vi har be-slutat om när det gäller att hantera miljöbrotten harprecis bara påbörjat sin verksamhet. Den har ännuinte på något vis lyckats finna sina former och denhar inte den omfattning vad gäller personal som äravsett, utan det arbetet pågår.I den diskussion som var innan beslutet fattadessades det från statsmakternas sida att det var oerhörtviktigt att säkerställa att det utbildas tillräckligt medåklagare och poliser för att säkerställa en betydligtbättre hantering av miljöbrotten än som varitfallet. Det har skett en utbildning av både poliser ochåklagare. Jag tror inte att den är tillfyllest, utan detgäller att utbilda fler för att säkerställa rekryteringen.Jag utgår från att i sitt planerings-arbete i samband med planeringen av hur man skaanvända de nya resurser som regeringen föreslog attpolisen ska tillföras hanterar detta och att man dåbeaktar prioriteringar som regering och riksdag harlagt fast.Anf. 81 ():Fru talman! Jag är väl medveten om situationen.Jag sitter med i Riksåklagarens rådgivande nämndoch vi har fått en redovisning av situationen. Mil-jöåklagarna finns ju på plats men ärendena hopas.Problemet ligger hos polisen. I många polisdistrikt ärman inte riktigt medveten om de medel som är satsa-de. Man tror att det är fråga om ett engångsanslag.På vissa orter fungerar det här men de orterna ärfå. Miljöpoliser har blivit erbjudna att delta i mil-jöåklagarnas gemensamma utbildning men det funge-rar inte och har snart halva året gått.Anf. 82 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill understryka att jag delarGunnel uppfattning att det är mycket angelä-get att polisen säkerställer att det finns poliser somhar miljöutbildning och alltså kan omhänderta utred-ningen av de här ärendena. Det åligger polismyndig-heten att säkerställa att de prioriteringar som regeringoch riksdag lagt fast också fullföljs. I detta ligger bl.a.att säkerställa att vi har miljöpoliser.VårdköernaAnf. 83 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialministern.Om jag som förälder märker att mitt barn har nå-gon form av problem eller är sent utvecklat eller omnågon i förskolan upptäcker detta är det mycket vik-tigt att mitt barn mycket snart får vård och hjälp ochblir undersökt av barnhabiliteringen. Men om man,som jag gör, bor i är väntetiden för att fåbarnet undersökt och diagnostiserat mellan ett och etthalvt och två år.Under väntetiden får jag som förälder gå medständig oro och ovisshet. Eventuell behandling ochträning kan ju inte sättas in förrän jag fått mitt barnundersökt. Därför utgår jag från att behandlingen gersämre resultat än om det hade gått något snabbare.Så till min fråga till socialministern - visserligenär detta en landstingsfråga men det är också enmänsklig fråga: Är detta rimligt?Anf. 84 Socialminister ():Fru talman! Om jag ska följa be-skrivning är mitt svar mycket enkelt: Det är klart attdet inte är rimligt att man ska vänta i ett och ett halvtår. Så är det.Jag vet emellertid inte ifall beskrivningen är kor-rekt. Framför allt vet jag inte hur man har gjort prio-riteringarna i i , så den rättaadressaten för fråga är naturligtvislandstingspolitikerna.När vi diskuterar sjukvården eller för övrigt helaomsorgssektorn är det viktigt att konstatera att viunder sannolikt behöver se till att fåökade resurser för att leva upp till de krav som med-borgarna ställer. Man måste då också vara beredd attslåss för dessa ökade resurser såväl i kommunernasom i landstingen.Det finns på den punkten ganska mycket att önskaav borgerligheten, som ju i allt större utsträckningtenderar att försöka minska resurserna till landsting-en. Det gäller kanske inte , men detgäller de partikamrater som tänkersamarbeta med om det skulle bli en borgerlig rege-ring.Anf. 85 ():Fru talman! Jag tror att jag och socialministern äröverens om att man inte sparar några pengar genomatt låta människor stå i kö. Köerna är samhällseko-nomiskt mycket olönsamma. Men det viktigaste ärdet mänskliga lidandet, som man inte kan uppskatta ipengar.Ändå tror jag inte att det är pengar som fattas.Som socialministern nog känner till har Blekingeunder i stort sett alla år haft högsta lands-tingsskatt. Det borde därför finnas en och en annanpeng till detta. Landstingspolitikerna är nog inte hel-ler omedvetna om detta.Socialministern har talat om enallemansrätt till sjukvård. För mig är väntan i kö i ettoch ett halvt till inte någon allemansrätt. Ävenom detta är en landstingsfråga, så är det socialminis-terns partikolleger som styr i landstingoch har så gjort så länge jag kan minnas.Därför vill jag skicka med det här till socialmi-nistern, och fråga: Vilka åtgärder kan socialministernvidta för att avskaffa köerna till barnhabiliteringen iallmänhet och i i synnerhet med tanke på dekontakter och det födelselän som också socialminis-tern har?Anf. 86 Socialminister ():Fru talman! Först ska jag be om ursäkt för att jagtolkade fråga som att han inte deladeuppfattningen att vi skulle avstå från att ge pengar tilllandstingen.Nu förstår jag att sägertvå saker. Det ena är att han ställer upp på det förslagsom nu driver, nämligen att vi inte skage landstingen de åtta miljarder som vi flyttar frånförsvaret till sjukvården. Detta säger han samtidigtsom han önskar sig mer resurser till iBlekinge. Någon ordning får det vara på den politiskadebatten!Om vi kräver ökade resurser - vilket är rimligt attgöra - till landstingen för att de ska klara sina vårdå-taganden kan vi inte säga att vi inte ska gedem de pengar som vi nu ska flytta från försvaret tillsjukvården.Jag tror att det är möjligt att avskaffa köerna ochskapa den vård som människor efterfrågar. Men dåkrävs det att vi står upp för att ge de resurser sombehövs för detta, och det är där som i sin argumentering.Språket på svenska arbetsplatserAnf. 87 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet jag har varit ute runt om i det svenska sam-hället har jag mötts allt oftare av frågor kring hur viinte i tillräcklig omfattning använder oss av detsvenska språket i olika sammanhang.Det kan vara så att man jobbar på ett företag somhar ett ägarskap i ett annat land, och ett språk sominte majoriteten av de anställda behärskar har intro-ducerats alltmer. När man på det här sättet i sin var-dag möter och ska handha ett språk som man inteförstår minskar ens möjligheter till demokratisktinflytande.Man kan diskutera språkfrågan med en kulturellaspekt, men jag tycker också att den har mycket avdemokrati i sig. Jag vill fråga om honsom minister med ansvar för de här frågorna ser ettdemokratiproblem växa fram genom att allt färremänniskor förstår det språk på vilket de ska genomfö-ra arbetsuppgifter eller förväntas ta till sig informa-tion.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Det är möjligt att jag missuppfattadefrågan, men jag tolkar fråga så här: Detsvenska språket riskerar att hotas med den ut-veckling som finns. Är det ett problem för demokra-tin i ?Det svenska samhället består alltmer av alltflermänniskor med olika språkliga bakgrunder och olikabakgrunder också i kulturellt hänseende. Det är tillstora delar en tillgång, men självfallet har vi all an-ledning att betona det svenska språkets betydelse iSverige. Det är det språk som vi kommunicerar påoch som vi i de allra flesta sammanhang är fullkom-ligt beroende av för att kunna diskutera våra gemen-samma angelägenheter med varandra.Självfallet är betydelsen av det svenska språket enaspekt som jag har med mig i mitt arbete, men det ärockså något som integrationsminister ansvar för att betona.Anf. 89 ():Fru talman! Jag delar uppfattning attmånga språk i ett land kan vara en tillgång och enrikedom. Det är någonting som vi på många andraområden inte i tillräcklig grad tar del av på ett positivtsätt.Men detta hindrar inte att det finns ett annat pro-blem parallellt med detta. Jag tycker att det är lättastatt ta exempel på detta från arbetslivet, där det i de som inte kan ta del av informationen frånsina arbetsgivare och som inte kan delta i den demo-kratiska process som ska finnas på en arbetsplatsdärför att de inte förstår informationen.Ofta säger de här personerna: Jag tycker att det ärlite pinsamt att tala om att jag inte kan engelska såhär bra. Jag kan turistengelska, men jag förstår intespråket på det här sättet.När man mött detta på flera områden tycker jag attdet börjar bli ett problem som man kanske inte upp-märksammar. Det kanske är dags att vi börjar tala omdet mer.Därför vill jag fråga om hon mer kanprecisera hur man kan hantera en sådan här fråge-ställning.Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Det är möjligt att jag inte har upp-märksammats på hela problembilden. Regeringensarbete för ökad demokrati och för ett fördjupat folk-styre i handlar om väldigt många olika saker.En av de saker som vi ser som mycket viktigt äratt ge våra barn och ungdomar, det uppväxande släk-tet, oavsett vilken bakgrund de har, en god start närdet gäller det svenska språket. Det är en av de viktigaaspekterna i storstadspolitiken och i de avtal somUlrica och regeringen sluter med sju olikastorstadskommuner. Där har vi språkförskolor medsom en viktig bit.När det sedan gäller arbetslivet och dess demo-kratisering samt det ansvar som man som arbetsgiva-re har för att kunna kommunicera med sina anställdaär det en fråga som i mycket åvilar parterna på densvenska arbetsmarknaden. Det gäller både de centralaorganisationerna men även enskilda arbetsgivare ocharbetsplatser.Jag tror att jag fortfarande har lite svårt att svaraCarina på den delen av frågan eftersom jag ärosäker på om jag riktigt har förstått den.AvlyssningssystemAnf. 91 (mp):Fru talman! Frågan ställs till justitieministern.I en interpellationsdebatt deltog både jagoch justitieministern i diskussionen om Echelon, detamerikanska säkerhetsorganet National SecurityAgencys gigantiska avlyssningssystem, och om hur istort sett alla meddelanden via fax, e-post eller tele-fon kan kontrolleras och registreras. Vi vet tyvärrmycket lite om hur systemet används, men vi vet attdet kan användas på ett mycket negativt vis.Nu har jag stött på ett nytt ord - Enfopol - somjag tidigare inte har hört talas om. Enfopol lär vara enmotsvarighet till Echelon, men det har förberettsinom ramen för EU-samarbetet - det europeiska po-lissamarbetet.Mig veterligen har vi inte fått information i justi-tieutskottet, och ej heller i . Jag skulledärför vilja veta om och hur frågan diskuterats påEU-möten med de andra ländernas justitieministrar.Anf. 92 Justitieminister ():Fru talman! Jag undrar om kan-ske syftar på Europol. Det är nämligen det som justi-tieministrarna och inrikesministrarna i EU har disku-terat och byggt upp, och det är väl förankrat även häri . Jag tror att det är det som har läst om och hört talas om. Något annat har jagicke hört talas om.Anf. 93 (mp):Fru talman! Nej, det är det verkligen inte. Det be-greppet är jag mycket bekant med. Det har diskuteratsmånga gånger. Men Enfopol är ett nytt begrepp, somjag sade. Jag letade på Internet och i svenska tidning-ar i alla nyhetsbaser. Det fanns artiklar om det i eng-elska tidningar. Det fanns t.o.m. en artikel i som en man hade skrivit, och jag har denhär. Jag hörde det dessutom i en direktsändning iradio i en intervju med kriminolog pratades det om att detta var ett avlyssningssys-tem.Det är väldigt konstigt att ett begrepp plötsligt dy-ker upp ryktesvägen. Först finns ingenting och ingen-ting, och sedan dyker det upp ryktesvägen. Sedan blirdet plötsligt ett institut eller ett organ i EU utan har fått den informationen på ett tidigt stadium.Om justitieministern säger att hon aldrig hört talasom detta, är det ännu mer konstigt att detta begreppflorerar så genom rykten och artiklar.Anf. 94 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan garantera attEuropol inte sysslar med avlyssningssystem.ForskningspolitikenAnf. 95 ():Fru talman! Arbetet med att forma den framtidaforskningspolitiken pågår ju. Min fråga till utbild-ningsminister tar sin utgångspunkt i skrivning-arna i ett betänkande från näringsutskottet från detförra riksdagsåret. Jag väljer att citera: "Med hänsyntill starka ställning som gruvnation inomEuropa är det nödvändigt med forskning och utveck-ling för att bibehålla kompetens och konkurrenskraftpå sikt. I ett europeiskt och internationellt perspektivhar unika förutsättningar att vara ledande ifråga om geologisk kompetens. Detta förhållande börrimligen beaktas i fråga om den framtida inriktningenav forskningspolitiken, där geovetenskap bör ha ettgivet utrymme. Samma sak bör gälla frågan om mil-jöforskning i gruvsammanhang. "Min fråga till utbildningsministern blir utifråndetta: Om, och i så fall på vilket sätt, beaktas frågornaom förstärkning av geovetenskapen i arbetet med attforma den framtida forskningspolitiken?Anf. 96 Utbildningsminister ():Fru talman! Precis som sägerär vi mitt inne i arbetet med att reformera forsknings-politiken. lade regering-en en proposition på bord som innebär engenomgripande förändring av hela myndigshets-strukturen när det gäller forskningsfinansieringen föratt bl.a. kunna kraftsamla kring väldigt viktiga områ-den.Vi bedriver forskning med en väldigt stor breddoch hög kvalitet i . Här finns också geoveten-skapen representerad. Vi har också en stark traditionav att forskarvärlden själv ska ha ett betydande infly-tande över prioriteringarna. Jag föreställer mig attgeovetenskapen kommer att vara en del av den vikti-ga diskussion som förs i forskarsamhället när detgäller de fasta forskningsresurser som finns ute påvåra universitet och högskolor, men också när detgäller de framtida kraftsamlingarna kring centralaområden.Det gäller också miljöaspekten. Vi satsar stora re-surser på miljöforskning i och ligger väldigtlångt framme internationellt sett. Den profilen kom-mer vi att kunna stärka ytterligare genom de nyamyndigheter som vi bildar. Jag räknar med att detperspektivet också finns med här.Anf. 97 ():Fru talman! Min följdfråga har en direkt kopplingtill frågan om geovetenskap och miljöforskning igruvsammanhang. I tekniska universitetsforskningsstrategi för sägs bl.a.att är berett att ta ett natio-nellt ansvar för den gruvrelaterade forskningen ochutbildningen i . Det innebär att tekniskauniversitet tydligt ska visa att man är , och iförlängningen , viktigaste gruvhögskola. Ettmål för gruvhögskolan sägs vara att täcka hela detgruvrelaterade området från malmletning till föräd-ling. I gruvhögskolans uppgifter ingår naturligt ocksåatt sluta kretsloppet med hantering av restprodukteroch återvinning av mineraler och metaller.Mot bakgrund av detta undrar jag hur utbild-ningsministern ser på ambitionerna från teknis-ka universitet.Anf. 98 Utbildningsminister ():Fru talman! nämner forsk-ningsstrategier som bl.a. tekniska universitethar lämnat in. Vi har bett alla våra högskolor ochuniversitet och alla övriga myndigheter som sysslarmed forskning att sätta sig ned ochrejält fundera över vilken strategi de ska ha för fram-tiden. Detta har vi gjort därför att vi vill se en ökadprofilering. De olika högskolorna och universitetenska tänka igenom var de är starka och vad de skasatsa på i framtiden.Sedan handlar det naturligtvis om att också an-vända befintliga resurser till detta och att våga ochorka prioritera på våra universitet och högskolor påde områden där man känner att man kan ge ett bety-dande nationellt och internationellt bidrag till forsk-ningen.Sedan har vi ju också våra finansierande myndig-heter där det finns mycket skattepengar att fördela tilldem som just skapar sig en sådan profil att man stårväldigt väl framme internationellt.Vi arbetar nu med en forskningspolitisk proposi-tion som jag räknar med läggs fram för iseptember. Forskningsstrategierna ingår som ett väl-digt viktigt underlag i regeringens bedömningarframöver.FastighetsskattenAnf. 99 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern. har det stått i pressen om Föreningssparbankensboindex som tydligt visar att en stor andel av hushål-len med normala inkomster inte har möjlighet attköpa bostad, t.ex. ett småhus, i Stockholm.I det här perspektivet vill jag ta upp fastighets-skatten, eftersom den ligger som en ytterligare pålagaför de familjer som köper bostad i . Därförställer jag frågan till statsministern: åtgärderavser statsministern att vidta för att hushåll med van-liga inkomster ska ha möjlighet att köpa småhus iStockholm?Anf. 100 Statsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som tas upp.Jag är inte säker på att det bara är fastighetsskatten viska titta på. Det finns en lång rad faktorer som äravgörande. Fastighetsskatten hanterar vi nu på så sätt,att när vi får korrekta taxeringsvärden kommer vi atttitta på skattesatserna och sedan säkert också få endiskussion om skiktgränserna i förmögenhetsskatten.Problemet i är ju annars att vi har enprisbild som snedvrids och priserna stiger därför attdet inte byggs någonting. Det byggs ingenting iStockholm därför att den nuvarande majoriteten ägnarsig åt ett systemskifte. Man säljer ut de kommunalabostadsföretagen i stället för att använda dem för attbygga nya lägenheter.Vi löser gärna frågan om fastighetsskatten, ochdet gör vi . Men jag är inte säker på att detkommer att hjälpa i , eftersom det finns enmajoritet här som sysslar med annat än att byggabostäder, nämligen ett systemskifte.Anf. 101 ():Fru talman! Jag har en följdfråga. Det stämmer attdet är en borgerlig majoritet i som ocksågör mycket för att underlätta bostadssituationen, bl.a.förtätning inne i staden. Man bygger ovanpå befintli-ga fastigheter. Man bygger många bostäder såväl iStockholm som i de kranskommuner som finns. Jagkan t.ex. nämna och kommuner.Men problemet är, och det kvarstår, att fastig-hetstaxeringen ligger som en extra börda på alla defamiljer som bor i . Statsministern säger här att korrekta taxe-ringsvärden ska fastställas. Dessa korrekta taxerings-värden grundas på de priser som förekommer närfastigheterna säljs. Därför kvarstår min fråga. Vilkaåtgärder avser statsministern att vidta för att kommatill rätta med problemet med höga taxeringsvärden iStockholmsregionen?Anf. 102 Statsminister ():Fru talman! ska vi försöka att föra debattendär den hör hemma. Taxeringsvärdena kommer säkertatt vara höga i även . Jag troratt det är en historisk företeelse som beror på att detär en större efterfrågan på bostäder i ochdet finns en större köpkraft. Vi har en sådan situation.Det ska vara ett korrekt taxeringsvärde. Sedan tar viut en fastighetsskatt som baseras på detta. Det ska vihantera på ett sådant sätt att människor inte skabehöva uppleva att de får en för tung beskattning. Dethar vi inget intresse av. Det löser vi.Men vad regeringen inte kan lösa är att vi just nu iStockholm gör oss av med det instrument som alltidhar använts för att möta bostadsbristen, nämligen deallmännyttiga kommunala företagen där man har tagitav gamla vinster och använt dem för att bygga nyalägenheter åt framför allt unga familjer. Dessa säljsnu ut som bostadsrätter, ofta till skyhöga priser. Vifår en segregation, Och vi sätter en definitiv broms påbostadsbyggandet. Det är ett systemskifte, och det ärdystert.ZimbabweAnf. 103 ():Fru talman!