prot · GN09110 · 2000-05-16 00:00:00 — Den diskussion som pågår inom rätts-och inrikesrådet, det ministerråd som hanterar flyk-ting- och asylpolitiken, är ju naturligtvis det främstaarbetssättet att kunna föra frågan om ett genomföran-de av Amsterdamfördraget vidare. Där förs, somsäkert förstår, i olika utsträckningformella och informella samtal. EU-samarbetet geross mycket goda möjligheter att successivt arbeta fören ökad harmonisering av flyktingpolitiken inom EU.Det är därför som vi ser fram emot vårt svenska ord-förandeskap som en möjlighet att intensifiera arbetet,samtalen och samtalet mellan oss.Anf. 14 ():Fru talman! Jag förstår att bistånds- och integra-tionsministern inte vill diskutera paralleller mellanÖsterrike och . Det finns mycket sominte är tillämpbart när det gäller att jämföra de tvåföreteelserna. Men detta kanske visar att det i hastigtmod fattade beslutet, hotet mot , kanske inte var så genomtänkt som detskulle ha varit. Jag vill tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:358 omläkare utan uppehållstillståndAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för atthjälpa invandrade läkare utan permanent uppehålls-tillstånd i att få sin läkarprofession valideradför att komplettera till svensk legitimation.Jag utgår från att frågan avser personer som inteomfattas av EU:s gemensamma arbetsmarknad. Inomunionen råder ju fri rörlighet och ömsesidigt erkän-nande av utbildningsbevis.Ulla-Britt fråga kan däremot avse per-soner med olika typer av tidsbegränsade uppehållstill-stånd. Dessa har vanligen rätt att arbeta här, i vissafall kan det vara själva avsikten med vistelsen. Förläkare som avser att arbeta tillfälligt här är det enförutsättning att de kompletterar sin utbildning ochförvärvar svensk legitimation.Sverige har en reglerad invandring. Det råder enbred uppslutning kring denna princip. För att få ar-beta i krävs permanent uppehållstillståndeller arbetstillstånd som ett led i den reglerade in-vandringen. För vissa yrken kan därutöver andratyper av krav tillkomma, t.ex. för läkare som måste halegitimation. Sådana krav har dock inte med invand-ringspolitiken att göra.Ett av flera skäl till den reglerade invandringen ärbehovet att kontrollera tillströmningen av utländskarbetskraft till den svenska arbetsmarknaden. Svens-kar, nordbor och här bosatta utlänningar ska i förstahand ges arbetstillfällen.Möjligheter att tillgodose arbetsmarknadens be-hov måste också beaktas i de sektorer där efterfråganpå arbetskraft är stor. Efter en arbetsmarknadspröv-ning kan arbetstillstånd ges om det råder brist på ettområde. Även permanent uppehållstillstånd skullekunna vara aktuellt om arbetstagare med den utbild-ning och erfarenhet som behövs i ett visst fall intefinns att tillgå i . AMS har fått i uppdrag att isamråd med arbetsmarknadens parter klarlägga i vilkafall permanent uppehållstillstånd bör kunna beviljas.Jag har i mitt svar till den29 mars nämnt två projekt som syftar till att hjälpainvandrade läkare med uppehållstillstånd att börjautöva sitt yrke i . har ett re-guljärt ansvar för att tillhandahålla kurser i bl.a. sjuk-vårdssvenska och medicinallagstiftning för dem somönskar få svensk legitimation. I mån av behov ochresurser upphandlar också länsarbetsnämnderna olikatyper av kompletterande utbildningar för utländskaläkare. prioriterar resurserna till deutländska läkare som redan beviljatuppehållstillstånd. Regeringen har i den ekonomiskavårpropositionen aviserat ytterligare satsningar pådetta område.Låt mig avslutningsvis säga att jag anser det varaav största vikt att invandrares kompetens och utbild-ning tas till vara, såväl för den enskilda människansom för det svenska samhället.Anf. 16 ():Fru talman! Jag vill tacka bistånds- och integra-tionsministern för svaret på min interpellation. Dethandlar givetvis om en principdiskussion eftersom viinte kan diskutera enskilda personer i . Jagvill ändå förklara för statsrådet det exempel jag utgått ifrån är en läkare från Ar-menien med utbildning i . Hon har utfört sinprofession som gynekolog i sitt hemland.Under 18 månader har hon levt på månadsvisa uppe-hållstillstånd i . Hon behärskar svenska språ-ket hyfsat. Då hon inte har permanent uppehållstill-stånd kan hon inte få sin kompetens validerad tillsvensk läkarlegitimation.Problemet är inte bara hennes. Problemet framstårsom ganska ologiskt i ett län som letar läkare i Spani-en och . Det framstår också ologiskt mot attvar tredje läkare som 1999 fick svensk legitimationhar utbildning i andra länder. Till min fråga jag ställ-de till statsrådet fick jag svaret att det i Stock-holm och finns projekt som syftar till att hjäl-pa de invandrade läkare som finns i landet att börjautöva sitt yrke i . Om denna läkare nu fåttintyg från primärvårdsledning att professionen be-hövs, borde det vara ett bärande skäl för att inte ge-nomföra en utvisning.Fru talman! Statsrådet svarar att en arbetsmark-nadsprövning kan vara en möjlighet för att klarlägga ivilka fall permanent uppehållstillstånd bör kunnabeviljas. Länsarbetsnämnderna kan också upphandlautbildningar för utländska läkare. Statsrådet anser detockså ytterst viktigt att invandrares kompetens tas tillvara.Jag inser att statsrådet inte här och kan svarapå en enskild situation. Från ett svar på en fråga frånmars 1999 i regionfullmäktige, , villjag citera följande: "Genom att utländska läkaresnabbare får tillträde till den svenska sjukvårdsar-betsmarknaden kan de också bidra till ett bättre ochur etnisk synpunkt bättre omhändertagande av vårapatienter med utländsk bakgrund som detbetyder mycket ur såväl individuell som integrations-synpunkt att läkaren får verka inom sitt yrke." Fler-språkighet och mångkulturell kompetens är alltså enmerit.Enligt statistik fick 1 083 perso-ner svensk läkarlegitimation . Av dem hade341 utländsk utbildning där omkring 120 kom frånövriga . Antalet läkare från länder utanför EUhar varit relativt med 140 läkare per år.Fru talman! Jag håller givetvis med statsrådet omatt principen måste vara en reglerad invandring ochatt huvudregeln är att tillstånd ska sökas före inresantill . Jag vill ändå fråga om det inte skullekunna vara en förmildrande omständighet att tiden iSverige redan uppgår till och att yrkeskompe-tensen för regioner där denna och andra personer borär mycket eftertraktad.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! har tagit upp enfråga som handlar om en viss yrkeskategori där detuppenbarligen på sina håll i landet finns en brist. Dennaturliga slutsatsen kan vara frågan om varför dessapersoner inte kan få ett permanent uppehållstillstånd.Men jag tycker ändå det är viktigt att reda ut vad vårlagstiftning säger i detta fall.När en ansökan om uppehållstillstånd prövas ärutgångspunkten de skäl som åberopas i ansökan. Omman söker asyl därför att man bedömer att man hardet behovet av skydd är det också det som ska avgöraom den personen får möjlighet att stanna i -inte behovet på arbetsmarknaden.Är det så att det bedöms att det finns ett skydds-behov och personen får ett permanent uppehållstill-stånd står det sedan förstås den personen fritt att sökaarbete eller att komplettera sin utländska utbildning.De utländska läkare som redan finns i priori-teras när resurserna för att komplettera deras läkarut-bildning fördelas.Huvudregeln när det gäller att få ett arbetstillståndi är att bedömningen görs innan inresan tillSverige. Detta var en huvudregel som infördes bl.a.för att undvika att personer först tog sig till Sverigeoch därefter fick vänta, ibland kanske långa tider,medan myndigheterna beslutade i ärendet. Detta varinte någon önskansvärd situation.Sedan vill jag också säga något som har mera di-rekt anknytning till fråga. Enligtvår utlänningslag finns det fortfarande möjlighet attgöra undantag från denna huvudregel för asylsökandesom finns här. Det innebär att det är ansvariga myn-digheter som i det enskilda fallet ändå till slut kanavgöra om en arbetsmarknadsprövning ska göras ellerinte. Där spelar naturligtvis också anknytning en rolloch vägs in som en faktor i dessa avgöranden.Anf. 18 ():Fru talman! Jag förstår helt svaret från bistånds-och integrationsministern. Jag lämnar i princip sam-ma svar till personer som vänder sig till mig i dennafråga. Det är väldigt logiskt. Vi kan inte blanda ihopinvandringspolitik, yrkeskategorier osv. Vad gälleralla som är i behov av skydd är det humana att detinte ska ha betydelse vad man har för yrke. Jag är heltinförstådd med detta. Jag förstår att kraven på legiti-mation inte har med invandringspolitiken att göra ochatt den fria rörligheten endast gäller EU-länder.Jag vill ändå lyfta fram debatten. AMS uppdragatt i samråd med arbetsmarknadens parter klarlägga ivilka fall permanent uppehållstillstånd kan beviljas ärintressant. Jag förstår att prioriterarresurser till de utländska läkare som Invandrarverketredan har beviljat uppehållstillstånd. Jag tycker dockatt den tid som en läkare har vistats i ochspråkkunskaperna också måste vara en värdemätarenär det gäller möjligheten.Fru talman! Landstingsvärlden nr 11 redovisar attläkarbemanningen minskade i nio landsting under1999. Storstäderna lyckas bättre med rekryteringen,medan glesbygden tappar läkare. Läkarna blev knappt400 fler , men nästan hela ökningen fördelarsig på de sex landsting och regioner där nya läkareutbildas.Västra har fortfarande minst 200 vakan-ser på läkarsidan. hör man siffran 300. Närhe-ten till , där 600 legitimerade svenska läkare nuarbetar, är en hämsko för regionen. Jag ser givetvisfram emot utökningen av antalet nybörjarplatser med200 inom läkarutbildningen. Det är inte förtidigt. /99 antogs, såvitt jag vet, 768personer till läkarutbildningarna, och det räcker inte.Men det behövs också en attitydförändring när detgäller att ta till vara invandrares unika kompetens ocherfarenheter.Fru talman! Det är också så att personer med ut-visningshot prövas individuellt. Då borde det intefinnas konflikter på grund av rättviseskäl mellan olikagrupper - humanitära skäl eller dylikt - eftersomimport av läkare just i detta område pågår för fullt.Behovet av läkare och deras kompetens skulle kunnavara avgörande faktorer för varje område.Jag vill vara envis och ställa ytterligare en frågatill statsrådet . Hur ska jag förkla-ra att en läkare som kan svenska måste avvisas, me-dan läkare i kampanjer lockas till ? Man sätterundan per läkare för utbildning i svenska,och det anses väldigt billigt och bra när det gäller attfå tillgång till kompetenta läkare inomden region där jag bor och arbetar.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror ändå att det är viktigt att idenna diskussion understryka att bedömningen avbehovet av arbetskraft är en fråga för arbetsmark-nadsmyndigheterna och inte för . Det förefaller också som attUlla-Britt är väl införstådd med detta fak-tum.Jag skulle kanske ändå önska att vi breddar dennadiskusson något och också faktiskt slår fast att vi ståri en lite ny situation, där vi också nu börjar diskuteraannan invandring på ett sätt som vi inte har gjorttidigare eller snarare på mycket . Invandrarver-ket har fått i uppdrag att titta just på hur man bedömeransökningar om arbetstillstånd. Hur ser praxisen utdärvidlag, och hur ser situationen ut? Vi har också engrupp som finns inom , somockså har börjat fundera när det gäller dessa frågorom annan invandring.Jag upplever ändå att vi nu står i ett spännandeskede, som vi inte riktigt vet slutet på ännu men därdet är viktigt, tror jag, att vi just breddar diskussionenkring dessa frågor.Möjligheterna att tillgodose arbetsmarknadensbehov måste naturligtvis beaktas just i de sektorer därefterfrågan på arbetskraft är stor. Även permanentuppehållstillstånd ska kunna vara aktuellt om arbets-tagare med den utbildning och erfarenhet som behövsi ett visst fall inte finns att tillgå i . Arbets-marknadsstyrelsen har fått i uppdrag att i samråd medarbetsmarknadens parter klarlägga i vilket fall sompermanent uppehållstillstånd ska kunna beviljas.Så ser läget ut . Men som jag sade befinner vioss också i ett skede då det är aktuellt att påbörja enny diskussion.Anf. 20 ():Fru talman! Jag är egentligen helt ense med stats-rådet . Jag tyckte inte riktigt att jag fick ettsvar som var tillräckligt när jag skrev frågan ,men jag tycker att denna diskussion har lett till enöppning.Jag ser framemot att det kan bli en förändring pådetta plan och att man i den enskilda bedömningenska kunna bedöma personens kompetens och se tilldet arbetsmarknadsbehov som finns. Det skulle varaganska logiskt att resonera på det sättet, men samti-digt har man kampanjer för att rekrytera läkare frånandra länder. Det tar innan man har gett dem enbild av svensk kultur och innan de har fått den träningi språket som de behöver.Jag ser fram emot detta och tackar ministern förden öppenhet och positiva hållning som hon har idessa frågor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:397 ombistånd till Guinea-BissauAnf. 21 Statsrådet ():Fru talman! har med anled-ning av utvecklingen i frågat mig omregeringen är beredd att i budgetpropositionen om-pröva sin inställning och föreslå ökat stöd till . Hon ställer också en allmän fråga om hurregeringen avser stödja länder som arbetar för demo-krati och mänskliga rättigheter.Jag är inte beredd att föregripa arbetet med bud-getpropositionen och den samlade bedömning avutvecklingssamarbetet som den måste bygga på.Interpellanten befarar att det svenska stödet tillGuinea-Bissau ska upphöra. Så är inte fallet. Utveck-lingssamarbetet med kommer att fort-sätta i förändrad form som förhoppningsvis bättre äntidigare möter landets behov. eftersträvar enstarkare närvaro i hela och ett närmaresamarbete med flera andra länder i regionen. Dettauttrycktes klart i regeringens riktlinjer för en ökadsatsning på , som beslutades i maj 1999.Samarbetet med kommer efter år 2000att ingå i en samlad strategi för hela Västafrikasamar-betet, och medlen tas ur det regionala anslaget i ställetför en landram.Enligt regeringens riktlinjer för år 1999-2000koncentreras det svenska stödet till fredsfrämjandeinsatser, återuppbyggnad, demokrati och mänskligarättigheter. Dessa mål kommer att gälla även efter år2000. planerar också stöd till ekonomiskareformer i syfte att hjälpa landet att hantera sin skuld-börda. Det ger dessutom landet självt möjlighet attanpassa stödet till landets behov. Andra områden somkan bli aktuella är stöd till undervisning, hälsa samttill kapacitetsuppbyggnad i skuldhanteringsfrågor.Utformningen av det framtida stödet är dock be-roende av att den nytillträdda regeringen i förmår formulera en ny utvecklingspolitik,vilket ännu inte skett fullt ut. Efter de väl genomfördaparlaments- och presidentvalen måste regeringen visatydliga prov på demokratisk samhällsstyrning. Militä-ren måste också klart visa att den avstår från politiskamaktambitioner.Interpellanten hävdar att inga kontakter tagits avden nya ambassaden i . Det stämmer inte. Am-bassaden har nära kontakt med den svenske repre-sentanten i , som är direkt underställd ambas-saden. Den personen är utsänd från Sida och kommeratt arbeta i landet året ut. kommer ut-vecklingssamarbetet att handläggas av en utsänd vidambassaden i . Diplomatiska kontakter på am-bassadörsnivå kan inte tas förrän ambassadören iDakar överlämnar sina kreditivbrev till den guineans-ke presidenten, vilket beräknas ske inom kort.Regeringen instämmer i interpellantens uppfatt-ning att vårt bistånd måste vara strategiskt, främja enlångsiktig demokratisk utveckling och bidra till attbekämpa fattigdom. Det är metoderna för att uppnådetta som vi i dialog med Guinea-Bissaus regeringoch civila samhälle nu kommer att utveckla.Så till interpellantens andra fråga. Den svenskaregeringen stöder naturligtvis länder som arbetar fördemokrati och mänskliga rättigheter. Respekt fördemokratiska principer och mänskliga rättigheterväger tungt när överväger utvecklingssamar-bete till ett land, och demokratifrämjande insatser ärett bärande tema i många svenska samarbetsländer.Enligt Sidas årsredovisning för gick avSidas disponibla medel, eller , tillinsatser med demokratifrämjande inslag. På grund avbegränsade resurser måste det svenska demokratistö-det användas så strategiskt som möjligt. I , liksom i andra länder med vilka engång inlett ett utvecklingssamarbete med landramar,måste det finnas utrymme för ett förändrat samarbetei nya former.Anf. 22 ():Fru talman! Jag vill tacka så mycket för svaret.Men jag tycker att det är ganska lamt och inte andasen verklig vilja att göra något för att ta vara på denbräckliga demokrati som finns.Jag kan hålla med om två saker.Det första är förhoppningen att biståndet ska blibättre . Det andra är att det måste finnasutrymme för bistånd i nya former. Det är klart att dethar jag ingenting emot.Däremot finner jag inte mycket i svaret som pekarpå att biståndet verkligen ska bli bättre. Det ska skö-tas från , får vi höra. Blir det bättre för att viinte har någon person på plats? Att det ska bli bättrefår vi verkligen hoppas, vilket också är ministernsförhoppning.Vi har ju faktiskt en mångårig tradition av samar-bete med och därför ett stort ansvar attockså stödja landet nu när man av nästan egen krafttar de första stapplande stegen mot demokrati.Vi har gett bistånd till en hel del stora projekt somsenare lades ned. Många av dem hade stora brister.T.ex. fanns det ett landsbygdsutvecklingsprogram på80-talet som lades ned, eftersom man inte kundespåra något mätbart resultat av det. Någon analys avorsaken till det dåliga resultatet vet jag inte om mangjorde. Såvitt jag vet gjordes inte någon sådan. Jagkan bara påpeka att under den tiden ökade producent-priserna med två för bönderna. Konsu-mentpriserna sexdubblades och insatsvaruprisernatiodubblades. Det var alltså inflationen som gjorde attjordbruksverksamheten inte fungerade. Detta är ettexempel.Jag undrar: Hur kommer biståndet att se ut? Vil-ket samarbete vill egentligen ha? Hur ska vileva upp till det ansvar som vi faktiskt har för dettalilla fattiga land? Vilket budskap ger vi landet i dennastrategiskt mycket känsliga situation? Vilken dialogfinns med landet nu? Man kan ju inte vänta till års-skiftet. Jag hoppas att det inte blir så, men det fram-går inte av svaret.Det budskap som finns i svaret är att landet förstmåste visa tydliga prov på demokratisk samhällsstyr-ning; man måste bli ännu bättre än vad man är justnu, och att militären ska avstå från politiska maktam-bitioner. Det är klart att vi tycker det. Men hur ska deåstadkomma detta?Grannlandet Kap Verdes utrikesminister besökteutrikesutskottet . Jag frågade honom dåvilka hinder han ser för fredlig och demokratisk ut-veckling i och vad det internationellasamfundet kan göra. Han svarade: Det största hindretär den katastrofala sociala situationen, analfabetis-men, avsaknaden av sjukvård, över huvud taget densituation som människorna lever i. Det gör att det ären explosiv situation.Vi vet att det finns vapen kvar. Att armén spelaren alldeles för aktiv roll är vi helt överens om. Menhur ska en demokratiskt vald president utan någrasom helst resurser kunna klara av detta om världs-samfundet vänder landet ryggen? Det är det som jagtycker är den viktigaste frågan.EU ställer egentligen inte heller upp, trots att manhar lovat att ställa upp när landet har haft demokratis-ka val. Världssamfundet vänder detta lilla land ryg-gen, och det tycker jag är alldeles oacceptabelt. Sve-rige bör arbeta mycket aktivt för att påverka EU. Vibör ta mycket större ansvar själva och inleda en aktivdialog och tydligt visa att vi stöder landet - inte väntapå budgetpropositionen.Anf. 23 Statsrådet ():Fru talman! Vi talar om biståndet , och jagtänkte berätta lite mer om det. Vi kan också tala ombiståndet , och det är biståndet för nästa årsom vi nu ska ta ställning till i budgetpropositionen.Jag har några reflexioner efter att ha lyssnat tillMarianne Andersson.Det pågår naturligtvis en dialog med det här lan-det eftersom vi ju har kontakter via ambassaden. Menvi har också en person utsänd från Sida som finns ilandet.När det gäller frågan om EU är det så att EU haråterupptagit sitt stöd till Guinea-Bissau.Hos den kvarstår uppfattning-en att det svenska samarbetet med flera länder i ska utvidgas. Stödet till följerför 1999 och 2000 regeringens riktlinjer och ska se-dan uppgå i det regionala anslaget. Som jag sade imitt svar är det för tidigt att uttala sig om den exaktaomfattningen av stödet till efter år2000. Det beror naturligtvis på om kanpresentera projekt som bedöms som hållbara ochändamålsenliga.Sedan kan jag generellt säga att avser attfördela medlen på fler behövande länder och attmedlen är begränsade. har dock inte svikitnågra löften från givarkonferensen som ägde rum iGenéve , utan vi står fast vid vad som be-slutades i riktlinjerna /2000. Sammanlagtbetalades ut , varav en stordel utgjordes av valstöd och demokratiinsatser.I år kommer först och främst 16,2 miljoner attbetalas ut. Till detta kommer ytterligare 25-40 miljo-ner att betalas ut av Sida, bl.a. i skuldlättnader. Ochhittills har, såvitt jag har erfarit, 5 miljoner kronorbetalats ut i år.Men vad vi väntar på är en hållbar utvecklings-plan från Guinea-Bissaus regering. Det är väldigtviktigt att vi får en sådan för att kunna ta ställning tillden exakta omfattningen av det fortsatta stödet.Anf. 24 TALMANNEN:Jag får på förekommen anledning påminna om här i kammaren inte får ha med sig mobiltelefo-ner eller annan utrustning som kan störa överlägg-ningarna.Anf. 25 ():Fru talman! Det är ju bra att det stöd som bi-ståndsministern räknar upp finns. Det är naturligtvisockså bra att vi väntar på projekt för hållbar utveck-ling. Men jag tror att det är viktigt med samarbeteunder tiden när det är ett så känsligt läge. Det ärverkligen ett oerhört känsligt läge. Och vi hörde ing-enting om att man ska se till att man införlivar solda-ter i det civila samhället. Vi har på så många ställen,inte minst i och inte minst i Kinshasaoch Brazzaville som vi hade en debatt omnyligen, sett hur stort och svårt det problemet är. Ochom man kan hjälpa till med sådana saker, så tror jagockså att man hjälper till så att den positiva utveck-ling som ändå finns fortsätter. Det är just sådanastrategiska saker som jag känner att vi kan göra.Att jag är så engagerad i den här frågan beror påatt jag känner att i ett litet land som Guinea-Bissauhar , som också är ett litet land, så stora möj-ligheter att faktiskt nå resultat, att förändra utveck-lingen och att göra någonting som leder framåt. Detär ett litet land där vi kan åstadkomma resultat. Där-för känner jag att vi bör ta ett särskilt ansvar just fördetta lilla land.Sedan kan jag inte låta bli att göra en reflexion. Viställer starka krav på . Jag tycker ocksåatt man ska ställa mycket starka krav på demokratioch good governance, som man brukar säga, när detgäller utvecklingssamarbete med inte minst länder iAfrika, så mycket problem som det finns där. Mendet är lite konstigt när man här kräver ganska mycketinnan man går in i en tydlig dialog. I t.ex. Etiopiendäremot är det lite svårare att avbryta eftersom vi harett stort samarbete där. befinner sig faktiskt ikrig och utökar och trappar upp det krig som man förmot . Och där tycker jag att man ska varamycket tuffare.Jag tycker att vi lite grann ger dubbla signaler tillolika länder i när det gäller hur man arbetar fördemokrati och fred och hur man har ett gott styre,som man ska säga i stället för good governance. Dettastämmer inte riktigt för mig. Jag tycker att Sverigebör bli mycket mer aktivt när det gäller dessa småländer som verkligen försöker.Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! Det är alltid en fråga om att göra enbedömning av i vilken situation som ett land befinnersig i och hur man bäst kan stödja en positiv utveck-ling. Vi har ju från svensk sida alltid varit måna omatt hålla i gång en dialog med länder.När man lite grann tittar på vad som har hänt iGuinea-Bissau så har man en ny regering som tillsat-tes efter val som bedömdes som fria och rättvisaenligt demokratiska principer.