prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Det här betänkandet visar tydligt attvi har en regering som slösar bort sina utrymmen föroförutsedda utgifter. Man tricksar för att hålla sigunder utgiftstaket. Man lägger ned väl fungerandeverksamheter och betalar det med budgettricksande.Man avstår licenspengar. I går fattade vi beslut om i stället ska gräva ned eller hänga upp en massapengar för informationsteknik som marknaden kansköta själv. Frågan är: Har verkligen råd meddetta? Har råd med den här regeringen? Sva-ret på den frågan från min sida är klart nej.Jag yrkar bifall till reservation 9, om UMTS-tillstånden, men står självfallet bakom alla övrigareservationer.Anf. 117 ():Fru talman! frågade om harråd med den nu sittande regeringen. Det får väl väl-jarna avgöra när det är dags. Att definitivtinte hade råd med den förra, borgerliga regeringentorde redan vara bevisat.Fru talman! Med hänvisning till den debatt somredan har förts ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan på samtliga punkter.Här skulle jag kunna sätta punkt. Ty vad vi underdagens ekonomisk-politiska debatt hört från borger-ligt håll kan för att tala med samman-fattas i orden: "Det är den vanliga visan, - - -, det ärsamma poänger och samma refräng." Eller för attcitera kåsören : "En hög repriser till högre pri-ser. "Svenska barn har det bäst i världen, sade skatteut-skottets ordförande tidigare i dagensdebatt med hänvisning till en stor internationell un-dersökning. Blott den borgerliga oppositionen tyckslida nöd i ett land som sjuder av utveckling.Det är inte stort man från mo-derata tribuner kunde höra och i moderata dokumentläsa om "i utförsbacken", "somrandstat".Många har säkert vid passage från och till Arlandauppmärksammat ABB:s och skylt medtexten: "Välkomna till - framtidslandet".Från randstad till framtidsland bara på något mer änett år. Det är en utveckling som torde få s.k.tigerekonomier att blekna i jämförelse. Det är borger-ligheten själv som har satt upp dessa utgångspunkter.Låt mig då konstatera att när den borgerliga oppo-sitionen inte har något mer substantiellt att kommamed när det gäller kritik mot regeringens hantering avlandets fögderi så ägnar man sig i stället åt budget-tekniska och kamerala excesser.I reservation 1 angående statsbudgetens prelimi-nära utfall hävdar de borgerliga partierna att budgete-ringsmarginalen missbrukats för syften som den inteursprungligen var avsedd för. Det är att tillgripahalmstrån, och mycket sköra sådana. Det finns var-ken regler eller generella rekommendationer för hurstor budgeteringsmarginalen får vara eller för vilkaändamål den får tas i anspråk. Allt från makroekono-miska förutsättningar, prognososäkerhet till nya re-former får anses vara tillåtet så länge utgiftstaketklaras och saldomålet respekteras, vilket som bekantär fallet.Därmed kan vi en gång för alla avskriva allt talom budgettricksande. Det är klart och tydligt redovi-sat. Det är läskunnigheten eller snarare läsviljan dethandlar om och ingenting annat.I reservation 2 angående utgiftsprognos för år2000 skriver de fyra borgerliga partierna att regering-ens prognos för utgifter och inkomster är behäftadmed stor osäkerhet. Med tanke på vad den borgerligafyrpartiregeringen åstadkom under åren 1991-1994kan man verkligen säga: What an understatement.Det är ju närmast en självklarhet att prognoser påmakronivå alltid är behäftade med osäkerhet. Skillna-den mellan borgerlig och socialdemokratisk osäkerhethar emellertid empiriskt varit att överskotten haröverträffats under socialdemokratiskt styre, medandet är underskotten som har överträffats under deborgerliga åren. Normpolitik kallar man detta. Menmot bakgrund av de ekonomiska kratrar som denpolitiken åstadkom borde den kallas ab-norm.Det är alls inget budgettricksande att fastställa be-gränsningsbelopp för vissa utgiftsområden. Det är ettsätt att säkerställa att anslagsförbrukningen inte över-stiger en bestämd nivå.I reservation 3 får vi också en provkarta på upp-repningar. Det talas om manipulation med utgiftsta-ken och att regeringen låter utgifterna löpa i väg vidsidan om angivna utgiftstak. Det är somstår för den reservationen.Moderaternas tolkning av sociala reformer får idenna reservation ett mycket pregnant uttryck. Detgäller förslaget att minska ersättningen i sjukförsäk-ringen till , införa ytterligare en karensdag samtatt den sjukpenninggrundade inkomsten beräknas påde . motiveringför denna s.k. reform är förstås att många är "sjuka".En analys av sjukfallen visar emellertid att de längresjukskrivningarna just nu ökar mest, medan de korta-re sjukskrivningstidernas ökningstakt har minskatmarkant år 2000.Fler karensdagar skulle inte påverka den nuvaran-de utvecklingen av den långa sjukfrånvaron. En yt-terligare karensdag medför heller ingen tydlig effektför statens finanser. En mycket grov uppskattning avvilka effekter en sänkning av ersättningsnivån till75 % skulle få ger resultatet att utgiftsnivån skullesänkas med runt 2 miljarder . Det innebäratt en sänkning till år2000 skulle innebära en utgiftsminskning på ca 0,7miljarder.Prognoserna för sjukförsäkringen ger vid handenatt utgifterna kommer att överstiga anvisade medelmed ca 4,6 miljarder. En sådan åtgärd kan alltså intefinansiera det förväntade överskridandet annat än mycket liten del. Åtgärden motiverar inte heller attregeringens förslag till tilläggsbudget avvisas.Vad gäller personligt ombud för psykiskt funk-tionshindrade har regeringen gett Socialsty-relsen i uppdrag att genomföra reformen på nationellnivå. Det är som ska samordna enuppbyggnad och utveckling av nationell verksamhet.Verksamheten bygger på kommunalt huvudmanna-skap och är frivilligt för kommunerna. Sedan är detlänsstyrelserna som ska fördela medlen. De har iuppgift att stimulera kommunerna att arrangera verk-samheten, och bidraget fungerar som ett stimulansbi-drag. Avsatta medel för ändamålet är 30 miljonerkronor , och 90miljoner kronor . Regeringen har intebedömt att de anslagna resurserna kommeratt tas i anspråk fullt ut . Det är den beräk-ning som görs. Medlen har därför kunnat användasför andra angelägna behov. Det finns ingen anledningatt ropa vargen kommer, för det är självklart att manska beakta behovet för den grupp som det här rör sigom, dvs. Vi är självfallet likaangelägna som andra partier att de ska få de medel debehöver.Moderaterna avvisar förslaget att ska få disponera avgifter för studielånför att förbättra servicenivån. Genom att CSN fårdisponera avgifterna kan en bättre anpassning avkapaciteten till ärendevolymen ske. Andra kreditin-stitut tar ut liknande avgifter. Det föreligger godasakskäl för att CSN får disponera uppläggningsav-gifterna. Det faktum att man får göra detta innebärinte att avgifternas karaktär av offentligrättsliga av-gifter förändras. reservation 4sammanfaller i stora delar med reser-vation 3. Det är inte ovanligt att det finns tydligalikhetstecken mellan moderater, kristdemokrater ochfolkpartister. Egentligen är det ingen skillnad alls -inte att döma av agerandet i de här frågorna.Låt mig slutligen kommentera reservationerna 5, 6och 7 som gäller förstärkt anställningsstöd.Moderaterna säger att förslaget inte är fullt finan-sierat. Den kritiken kan delvis bero på missförstånd.På tilläggsbudget 1 föreslår regeringen att åtgärdsan-slaget reduceras med för att finan-siera kostnaderna för anställningsstödet under år2000. Även har åtgärdsanslagetoch ramen för utgiftsområde 14 reducerats motsva-rande den beräknade kostnaden för det extra för-stärkta anställningsstödet. Reformen är med andra ordneutral vad avser saldot. Det förtjänar här att under-strykas att inte hade något att invändamot konstruktionen för finansiering när den presente-rades första gången vårproposition. I sinmotion förklarade uttryckligen att maninte hade någon erinran mot att det allmänna anställ-ningsstödet omformades från ett kontantbidrag tillkreditering på skattekonto.Kristdemokraterna anser att en 75-procentig stöd-nivå är alldeles för generös för dennautsatta grupp. Stödet utgår endast för personer somhar det extra svårt på arbetsmarknaden, dvs. de somhar varit arbetslösa . En stor andel avdenna grupp är invandrare eller de som har någonform av arbetshandikapp. Den långa frånvaron moti-verar den höga stödnivån . Om inte dennagrupp kommer tillbaka till arbetsmarknaden underhögkonjunktur finns det en uppenbar risk att mångapermanent ställs utanför arbetsmarknaden. Kristde-mokraternas människosyn bär här verkligen syn försägen.Slutligen hävdar att denna typ av stödsällan fungerar. Verkligheten talar, som så ofta, ettannat språk. Vi kan konstatera att sedan det förstärktaanställningsstödet infördes har10 000 långtidsinskrivna fått arbete.Anf. 118 ():Fru talman! Jag kommenterar först anställnings-stödet. Vi kristdemokrater tycker att det är bra medett anställningsstöd för långtidsinskrivna. Men vireagerar mot ryckigheten, dvs. att ingen vet vilkaregler som gäller från dag till dag. Vi reagerar ocksåmot att man går väl långt när man ger imånaden per anställd i två års tid.Vi är rädda för snedvriden konkurrens. Vi tyckeratt det då drivs för långt och att det inte blir riktigtsunt. Ett anställningsstöd ska vara en hjälp in på ar-betsmarknaden, inte en subvention som innebär inte får ett arbete utan bara utnyttjas av arbetsgi-vare som billig arbetskraft. Vi ska ha anställnings-stöd, vi ska ha individuella handlingsplaner, vi ska haen bred arsenal av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Det tror vi är bra eftersom det hjälper långtidsarbets-lösa. Men driv inte detta för långt så att det skapasosund konkurrens.Sedan handlar Silfverstrands inlägg om allt annatän det vi diskuterar här och . Vi har i riksdagensvårt att diskutera det som har hänt, hur vi ska utvär-dera och följa det som har inträffat och det som är pågång att ske. Silfverstrand hamnar i den debatt vihade om det föregående betänkandet, nämligen denallmänna ekonomiska politiken. handlar det omatt titta på tilläggsbudget och uppföljning av åretspengar och årets budget.Är stolt över hur man hanterarutgiftstak och budgeteringsmarginaler? Vi diskuterarnu hela idén med budgetprocessen. Hur ska vi hanteraden ? Är Silfverstrand stolt över att fattigamänniskor i drabbas av panikbesparingardärför att Silfverstrand inte har kontroll över övrigabudgetprocessen? Är Silfverstrand stolt över att bön-derna får pengarna senare därför attSilfverstrand och hans socialdemokratiska kollegerhar svårt att köpa stöd från och Miljö-partiet?Silfverstrand påstår att det inte är någon skillnadmellan m, fp och kd. Då är det väl ingen skillnadmellan de tre partier som samarbetar om makten.Innebär detta att socialdemokraterna också vill slopautgiftstaken?Anf. 119 ():Fru talman! Det är klart att man ska försvara ochvara stolt över det samarbete man har. Det var väl detsom tidigare i dagens debatt mena-de med karbonpapper - mellan m, kd och fp.Jag ska svara på frågan om stolthet. Jag är stoltöver att regeringen har lyckats under en mycket kortperiod rätta till de svåra brister, de stora problem somSveriges ekonomi brottades med, som i stor utsträck-ning grundlades då det bl.a. fanns krist-demokrater i regeringen. Jag är stolt över att man harklarat en budgetdisciplin, och jag är också stolt överatt man har gjort det tillsammans med partier somgenom historien inte har varit kända för att vara var-ma anhängare av en, när så behövs, restriktiv ekono-misk politik. Det är jag stolt över.Jag är också stolt över att man har klarat utgiftsta-ket. Det finns tydligt redovisat, och där har man lagtvissa utgifter utanför. Jag är stolt över att man harklarat saldomålet.Slutligen, för att vara dagsaktuell, är jag mycketstolt över att vi nu kan redovisa ett resultat där rege-ringspolitiken starkt har bidragit till att arbetslöshetenenligt den senaste redovisningen från SCB lig-ger på . Målet att ta sig ned från 4,1 till 4,0 varvårt viktigaste besked till väljarna. Jag tror inte att detär en alltför oöverstiglig uppgift.Anf. 120 ():Fru talman! halkar hela tidenin i diskussionen om vad som har hänt en lång tidtillbaka. Vi kan diskutera historieskrivningen länge,t.ex. när avgick efter berömda stop-paket, hur tusen jobb förlorades under våren1991 innan ni förlorade regeringsmakten, hur kurvor-na vände uppåt och som brötsnär socialdemokraterna kom till makten och som harvänts upp först och framåt. Vi kan hålla på meden lång diskussion.Tilläggsbudgeten och uppföljningen 1999 handlarom hur vi hanterar vårt budgetsystem. Det är nu detsker en prövning. Då vi nu försöker ha en kontrolle-rad utveckling av offentliga utgifter för att inte hamnai ett dåligt budgetläge prövas verkligenhållfastheten i socialdemokraternas syn på en budget-process med vissa regler och begränsningar.Tycker att vi har en rätt ochriktig utveckling? Tycker att detär riktigt med panikbesparingar på de fattiga männi-skorna i , att sätta bönderna i likviditets-problem, därför att kompisarinte kan hantera budgetprocessen? Man använderbudgeteringsmarginalen på fel sätt genom att sysslamed anslagssparande och ryckighet fram och tillbaka.Det är den frågan som diskuteras i det här betänkan-det.Sedan går det att ha en allmänpolitisk ekonomiskdebatt. Det har vi haft . Men kan vi få endiskussion om det betänkandet handlar om, BengtSilverstrand, och inte en historieskrivning? Där kan viha en särskild ordväxling.Anf. 121 ():Fru talman! Jag får väl göra som de borgerligapartierna har gjort , dvs. Jag ber om ursäkt, men medhänsyn till att har valt den metoden sågör jag det också.Jag kan först konstatera att tilläggsbudgeten är enuppföljning, där man ser om man har lyckats med deuppsatta målen. Vi har varit överens om att det ärsvårt med prognoser, och särskilt svårt med prognoserpå marknaden. Vi kan titta på överskotten i de offent-liga finanserna. Vi kan titta på utgiftskvoterna. Det ären väsentlig förbättring.Den borgerliga regeringen kritiserade Socialde-mokraterna starkt för de stora utgifterna för offentligsektor, och där är vi mycket självkritiska. Vi hartvingats vidta genomgripande åtgärder som vi egent-ligen inte vill vidta när det gäller nedskärningar pådet sociala området, och vi försöker nu rätta till deproblemen.Jag kan bara ta ett exempel. 1993 var utgifternaför offentlig sektor i procent av BNP . är denere i . Då borde borgerligheten kanske någongång vara så ödmjuk att den kunde erkänna att vifaktiskt har genomfört vissa saker som också borger-ligheten tyckte var riktiga.Anf. 122 ():Fru talman! Ja, vi ägnade en mycket stor del avförmiddagen - om möjligen lyss-nade då - åt att diskutera just de reformer och föränd-ringar som har genomförts och som harfått det här resultatet. Vi kunde då konstatera att So-cialdemokraterna i mycket stor utsträckning har varitväldigt motsträviga till genomförandet av detta. Detråder inget som helst tvivel om att vi både i Folkpar-tiet och i de andra borgerliga partierna har tyckt attdet har varit mycket bra. Det erkännandet har ni fåtthela dagen.Men frågan är: Vilket intryck har de förändringar-na gjort på och hans partikamra-ter? Jag tycker att det vi diskuterar , om budgett-ricksande och budgeteringsmarginal osv., kan frånBengt Silfverstrands sida karakteriseras som att alltsom inte är förbjudet är tillåtet. Javisst, men är detbra? Ger det ett bra resultat? Är det en vettig ekono-misk politik? Jag har sagt det förut, att det är ingensom säger att borde få körkortetindraget för det här budgettricksandet. Men är detrimligt och bra, och kommer det att ge ett gott resultati framtiden?Bengt Silfverstrand avfärdar det också med att viklamrar oss fast vid halmstrån, budgettekniska ochkamerala excesser. Det är oerhört allvarligt att enföreträdare för majoriteten ser på de miljardtals kro-nor som det här handlar om på det viset.Bengt Silfverstrand tror dessutom att de ekono-miska problemen grundlades 1991-1994. Det är inte så konstigt om han dåhar den här attityden till den fortsatta ekonomiskapolitiken. Jag föreslår att han läser skulle vilja upprepa frågor.Tycker att det är en bra hanteringav biståndet? Tycker han att det är en bra hanteringatt man först beslutar om anslag och sedan samtidigtbelägger dem med begränsningsbelopp så att de intefår användas?Till sist, fru talman: kunna ägna någon halv minut åt att förklaravarför Socialdemokraterna vill skänka stora värden iform av licenstillstånden för tredje generationensmobiltelefoni?Anf. 123 ():Fru talman! Jag tycker att det är utomordentligtavgörande, och därmed också bra, att man klarar deövergripande målen, nämligen budgeteringsmarginaloch utgiftstak. Det är det som det handlar om. Däromständigheterna så kräver - det förekom ocksåunder den borgerliga tiden - får man tillgripa den härtypen av åtgärder. Det handlar inte om vad som ärförbjudet eller tillåtet, utan det handlar om att vi intehar fastställt några andra mål eller något annat regel-verk som talar om hur man får göra och inte göra. Härfinns alltså möjligheter att göra detta. Förutsättningenär naturligtvis att det klart och tydligt redovisas. Vikan se på punkt för punkt vad det här handlar om. Detär inte särskilt märkvärdigt att statliga verk får an-vända anslag, sparande och annat; det är ganska lo-giskt under de här omständigheterna.Det är verkligen att ta i att ständigt upprepa taletom att man har manipulerat och tricksat. Att mani-pulera och tricksa är ett mycket allvarligt brott motviktiga principer. Jag är helt övertygad om att om enregering väljer den typen av tricksande skulle mark-naden reagera. Det skulle påverka räntor och annatom vår ekonomiska politik inte var trovärdig, om detinte fanns en realekonomisk verklighet som visar attvi är på rätt väg och att det går mycket snabbt, att vihar ökade inkomster och minskade utgifter. Detskulle ha blivit reaktioner om er beskrivning av verk-ligheten vore riktig. Då skulle inte svensk ekonomifortsätta att förbättras.Ni har alltså tillgripit det här halmstrået därför attni inte kan kritisera Socialdemokraterna ochregeringen för en dålig ekonomisk politik. Därförtillgriper ni de här mycket sköra limstickorna.Anf. 124 ():Fru talman! Jag vet inte om och sov , men vi diskuterade enlång rad andra frågor som gäller inriktningen på denekonomiska politiken, inklusive avsaknaden av justtydliga mål för budgetpolitiken, och att regeringeninte föreslår att ska besluta om dem och attfinansutskottets majoritet fogar sig i det. Det är enannan sak.Vad vi nu diskuterar är bugeteringsmarginalen,som har förbrukats för ändamål som den inte varavsedd för, och där det blir ett resultat i form av får göra saker som inte är särskilt smarta.Jag tycker inte att det är för mycket begärt attBengt Silfverstrand, som representant för majoriteten,ska vara beredd att ta den diskussionen , när vi ärpå den punkten på dagordningen, i stället för att ägnasig åt att kalla det för halmstrån. Det är mycket all-varligt. Det handlar om väldigt många miljarder ochom mycket viktiga verksamheter.Jag undrar också om inte ärmedveten om att regeringen ägnar sig åt att med erhjälp förvandla utgifter till minskade inkomster. Detär precis det man gör på ett stort antal punkter. I denhearing som vi hade fick vi bara svaret från statssek-reteraren: Vi hade ju gjort så förut, och det hade riks-dagen - och hans kompisar -godkänt, och därför gjorde vi så en gång till.Men det var inte själva frågeställningen, utan denvar: Är det rimligt att kalla utgifter för minskadeinkomster? Marknadens aktörer är inte alltid såsmarta. Det är klart att man ser att det viktiga är attbudgeten på det stora hela hålls.Men ni har ju slagit in på en väg som inte är såsmart. Vi har sett förut hur det går när Socialdemo-kraterna slår in på vägar som leder fel. Det blev justdet resultatet, med arbetslöshetens stålbad och denväldigt besvärliga ekonomiska situation som Sverigehamnade i under den lågkonjunkturen. Det är därförsom vi tycker att det är så viktigt att ta den här dis-kussionen med regeringens företrädare och som vivore tacksamma för ett svar.Anf. 125 ():Fru talman! När debatten närmar sig sitt slut harfortfarande ingen borgerlig talare - harinte heller lyckats med det; det är väl en omöjliguppgift - kunnat förklara på vilket sätt de här be-gränsningsbeloppen, "kringgåendet" av utgiftstaket,påverkar reala ekonomi och på vilket sätt viskulle ha frångått viktiga principer.Karin sade att vi har förbrukat budgete-ringsmarginalen. Man kan också säga, med lika storrätt, att vi har hållit oss inom budgeteringsmarginalenoch att vi klarar utgiftstaket. Sedan har vi en senare-läggning på 3,7 miljarder avseende arealersättningfrån 2000 till 2001 och begränsningsbelopp på totaltsex utgiftsområden. Syftet med det är klart och tydligtatt säkerställa att anslagsförbrukningen inte överstigeren bestämd nivå.Så enkelt är detta. Jag har svarat på de frågor somär ställda. Jag kan inte förstå varför man säger atttidigare socialdemokratiska företrädare inte har gjortdet. Det är er beskrivning av verkligheten, men denhar slagit snett förr.Anf. 126 ():Fru talman! hävdar att vi frånde borgerliga partierna inte har lyckats bevisa vilketbudgettricksande regeringen ägnar sig åt. I sådana fallhar på ett alldeles ypperligt sättsjälv förklarat hur budgettricksande går till.Bengt Silfverstrand säger - jag kan citera nästanordagrant - att tricksande och manipulerande är närman bryter mot viktiga principer.Huvudregeln i budgetlagen är att intäkter och ut-gifter ska redovisas tydligt, enligt bruttoredovisning-sprincipen. Regeringen har valt - det är det BengtSilfverstrand och andra i utskottet stöder - att netto-redovisa vissa intäkter och utgifter. Därmed bryterman mot huvudregeln i budgetlagen.Det är enligt egen definitiontricksande och manipulerande. Det enda argumentetvi har fått från regeringen för att man bryter mothuvudregeln i budgetlagen är att det är praktiskt ochatt man har gjort så förr.Nu har redan sagt att det ärtricksande och manipulerande när man bryter mot enviktig princip och en viktig regel. När man nu brytermot den viktiga regeln är det ju ett tricksande. Menjag undrar om anser att det ärmotiverat att bryta mot denna huvudregel i budgetla-gen enbart med hänvisning till praktiska skäl och tillatt man har gjort så förr.Är det inte lättare att faktiskt erkänna, som BengtSilfverstrand har gjort tidigare, att detta handlar omatt försöka kringgå utgiftstaket?Anf. 127 ():Fru talman! Det blir inte mer sant och inte merkonkret eller bättre för att nu med enannan variant - ska vi kalla det variationer på ett tema- upprepar samma sak. Brott mot budgetlagen ärnågonting helt annat. Bryter man mot en lag är det ettfall för . Det finns andra mode-rata företrädare som har sagt att detta faktiskt är ännuallvarligare - ett klart brott. upprepar GunnarAxén detta. Det är ganska anmärkningsvärt.Jag pratade om principer. Huvudprinciperna ärmycket klara. Här föreligger en absolut skyldighet,naturligtvis, att klara de bitarna. Det är saldomålet på2 %, och det är utgiftstaket. Där föreligger en skyl-dighet.Därför har vi också redovisat på vilket sätt dettahar skett. Om vi inte skulle göra detta skulle det na-turligtvis ha varit ett tricksande. Men det faktum attmoderaterna lider brist på konkreta angreppspunkternär det gäller den ekonomiska politiken visar att manstår tomhänt. Hur vill komma åt de eko-nomiska begränsningar som fortfarande finns, ävenom det fortsätter att gå uppåt? Jo, det vill man genomatt försämra för de sjuka och de arbetslösa. Ni har vidflera tillfällen förnekat att ni har besparingar på detområdet på , som motsvarar50 000 färre anställda inom en sektor som behöverännu flera händer och fötter. Det är ert sätt.Vårt sätt är att redovisa att man kan ha vissa prin-ciper som man inom huvudprinciperna kan leva upptill. Ert alternativ är att försämra för dem som redanhar det dåligt i det svenska samhället. De är alternati-ven i svensk politik, . 128 ():Fru talman! försöker genomatt prata om andra saker förvilla åhörarna.Bengt Silfverstrand sade att man ägnar sig åttricksande och manipulerande om man bryter mot enprincip eller en viktig regel. Jag har inte sagt att manbryter mot lagen.