prot · GN09115 · 2000-05-24 00:00:00 — Medanvi kan notera att det hände positiva saker i några delarpå de hinderområden jag nämnde, är TV-frågan fort-farande olöst.Jag sade just i inledningen till detta avsnitt att re-geringen fick sig en påminnelse om att man med bådekraft och skyndsamhet borde driva frågan om svenskamedborgares möjligheter att ta del av public service-utbudet i de nordiska TV-sändningarna.Det är intressant att se att i den presente-rade demokratiutredningen tar ordföranden , förre kulturministern, upp frågorna. Därframgår att det är ett viktigt uppdrag att alla har till-gång till ett allsidigt och oberoende programutbud avhög kvalitet. Sändningarna ska kunna fås på rimligaekonomiska villkor i hela landet. Såväl stora som småpublikgrupper ska i rimlig utsträckning få sina öns-kemål tillgodosedda.Många förslag har framförts, t.ex. att det går attlösa problemet med tillgängligheten av övriga nordis-ka länders public service-kanaler i . Det harpåpekats att den digitala sändningstekniken gör detmöjligt att göra verklighet av den nordiska visionenom grannlands-TV. De nordiska TV-bolagen är i färdmed att börja påbörja digitala sändningar via satellit.Snart kommer större delen av att täckas avgrannländernas TV-sändningar. Redan nu går det attfå tillgång till dem genom att köpa en särskild box föratt kunna ta emot digitala sändningar från grannlän-derna, men det kostar . Men ensådan lösning strider mot den grundläggande publicservice-tanken att dessa kanaler ska vara tillgängligapå rimliga ekonomiska villkor.Inte heller är vi tillfreds med att man hänvisar tillden av de nordiska public service-bolagen planeradenordiska betal-TV-kanalen - även om den innebär ettsteg i rätt riktning. Mot bakgrund av kabel-TV-bolagens motvilja mot att sända nordiska public ser-vice-kanaler med hänvisning till vad de anser vara ettbristande allmänt intresse av dessa kanaler, föreslogför en statlig utredning under förreutrikesministern ledning att denlag som ålägger företagen att i sina nät utan kostnaddistribuera de svenska kanalerna , ochTV 4 samt en lokal kanal, skulle kompletteras med ettåläggande att erbjuda kunderna en public service-kanal från vardera och , eventuelltmot en rimlig tilläggsavgift. Kabel- och satellitföreta-gen har inte tagit ansvar för en långsiktig lös-ning, och regeringen har, enligt vår mening, varitalltför passiv. Digitaltekniken löser inte automatisktproblemen så länge TV-bolagen ser möjligheter tilllönsamhet som en isolerad fråga.Fru talman! Jag tycker att utredningens tankar böraktualiseras, och den bör engage-ra sig starkare i frågan. Det har aldrig kommit någonnöjaktig förklaring till varför man inte har tagit till sigutredningens grundintention att ge dessa möjligheterför de nordiska medborgarna - där den svenska pub-liken ligger särskilt illa till. Det är en fråga som, en-ligt min mening, brådskar. Jag anser att det är angelä-get att man i kanslihuset läser det särskilda yttrandetfrån de svenska mittenpartierna. De har påpekat attdet är angeläget att få en utbyggnad som underlättarnordiskt samarbete.Man ska naturligtvis inte dra växlar på att ha den-na fråga olöst och det som då har försummats. Mennär det gäller allt från stora affärer till ett nära folkligtsamarbete måste frågan få en rimlig lösning, så att vikan försvara det som vi i våra högtidstal säger osshylla, nämligen att ha ett umgänge som underlättar ettsamarbete inom och en stark förpliktelse i attföra samarbetet utåt i en vidare krets.Anf. 27 ():Fru talman! Det betänkande som vi debatterar behandlar dels regeringens skrivelse Nordisktsamarbete 1999, med huvudsaklig inriktning på verk-samheten inom ramen för ,dels svenska delegations berättelseangående verksamheten . Med anledningav regeringens skrivelse och berättelsen angåendeNordiska rådets verksamhet har ett antal motionerväckts. Samtliga avstyrks eller besvaras av utskottet.Tre profilfrågor har präglat det nordiska rege-ringssamarbetet . Det är syssel-sättningsfrågorna, utvecklingen av ett ekologiskthållbart samhälle samt frågorna om inomnordiskrörlighet och avveckling av gränshinder.Ett annat prioriterat område för de nordiska län-derna är samarbetet med närområdet, vilket omfattar,som har nämnts, de tre baltiska länderna,nordvästra , och Arktis.Insatserna genom flätas alltmer sam-man med annat samarbete i regionen - Östersjösta-ternas råd, och . Nordisktsamarbete i närområdet lämnar ett värdefullt bidragtill säkerhet, demokrati och gynnsam ekonomisk ochsocial utveckling i vår del av . Den snabba utveck-lingen i närområdet har också aktualiserat frågan omen översyn av det framtida nordiska samarbetet inärområdet.Den nordiska passfriheten är en av hörnstenarna idet nordiska samarbetet. Den har fungerat under 40år, och den betraktas av oss som en självklarhet ochäven av medborgarna i de övriga nordiska länderna.För att påskynda avvecklingen av gränskontrollerinom EU ingick några av EU:s medlemsländer dets.k. färdigför-handlades ett avtal som gör det möjligt för ochIsland, trots att de står utanför EU-samarbetet, attdelta i när det har införlivats iEU-strukturen.Anita kommer närmare att gå in påNordiska rådets verksamhet. Jag kommer därför attbegränsa mig till att kommentera en del av de mo-tionsyrkanden som föreligger.I motioner från och libe-ralerna förespråkas att regeringen ska agera för att gesvenska TV-tittare ökad tillgång till public service-kanaler från andra nordiska länder. Möjligheten att tadel av nordisk TV främjar, som ocksåsade, förståelsen för grannländerna, men även kun-skaperna i de nordiska språken. Utskottet har inhäm-tat att de nordiska TV-bolagen är i färd med att startadigitala sändningar via satellit, och kom-mer merparten av att täckas även av grann-ländernas TV-sändningar. harockså inlett digitala satellitsändningar med huvud-sakligt syfte att förbättra möjligheten för de nordiskagrannländerna och övriga att kunna ta emotdessa. De nordiska public service-företagen har dess-utom planer på en gemensam nordisk TV-kanal.I en motion från lyfts bl.a. detnordiska miljöarbetet fram. Motionärerna menar attarbetet är särskilt viktigt framför allt i samarbetet medde baltiska länderna och nordvästra . Sommotionärerna framhåller är samarbetet på miljöområ-det omfattande och viktigt. Miljösamarbetet utgör enav fyra samarbetssektorer, och insat-serna i nordvästra och de baltiska ländernahar getts hög prioritet i det nordiska miljösamarbetet.En fråga som också tas upp i motionen från Krist-demokraterna är frågan om ett nordiskt informations-fönster i . Det är en fråga som under senareår har återkommit i samband med debatten om detnordiska samarbetet. Det är därför glädjande att beslutade att anslåmedel för ett nordiskt informationsfönster i Stock-holm.I en motion från lyfter motionärernafram betydelsen av nordiskt samarbete på IT-området. Här delar utskottet motionärernas uppfatt-ning att IT-området kan komma att lämpa sig väl förnordiskt samarbete. Inom har en sär-skild policygrupp tillsatts för att utreda vilken poten-tial det nordiska samarbetet kan ha på utskottets sida menar vi att man bör avvaktapolicygruppens rapport innan vi från utskottets sidanärmare tar ställning till den frågan.Som har nämnt, häv-das det i en motion från att de baltiskaländerna bör erbjudas medlemskap i rådetsamt att även ledamöter i skakunna nomineras till . Det senare är enfråga som har återkommit under några år.Både och Nordiska ministerrådetbedriver ett nära samarbete med de baltiska länderna,och arbetet i närområdesutskottet i Nordiska rådetskapar goda förutsättningar för att ytterligare breddaoch fördjupa samarbetet. När det gäller medlemskaphar vi från utskottets sida konstaterat att det nordiskasamarbetet, som också påpekades av , vilar på den språkliga och kulturella gemen-skapen mellan de nordiska länderna. Det nordiskasamarbetet är dessutom ingen internationell organisa-tion där andra länder kan söka medlemskap.Det är viktigt att påpeka att både Nordiska rådetoch bedriver ett mycket närasamarbete med de baltiska länderna. Representanterför den baltiska församlingen deltar bl.a. i arbetsgruppsmöten i de frågor som är av ömse-sidigt intresse, och baltiska parlamentariker inbjudssom gäster till sessioner. Men vikti-gast av allt när man ska ta ställning till den här fråganär kanske att de baltiska länderna inte uttryckt någonönskan om att få medlemskap i rådet.Motionärerna yrkar dessutom, som jag nämnt, attdeltagarkretsen vid session ska kunnautökas med ledamöter från . Detreformarbete som har pågått har inne-burit en ny inriktning på verksamheten, nya arbets-former och en ny organisation. Den nya rådsorgani-sationen har öppnat för nya mötesformer, s.k. tema-möten, där andra än rådsmedlemmar och regeringsre-presentanter kan delta i debatten. EU-parlamentariker, Europarådsparlamentariker, parla-mentariker från de nordiska parlamentens EU-organoch andra parlamentsutskott har, utan att ha plats irådet, kunnat delta i sessioner och konferenser ochhar även kunnat delta i debatten.Europautskottet har till uppgift att samverka i frå-gor av betydelse för arbetet inom EU/EES, där denordiska länderna kan agera utifrån en grundläggandevärdegemenskap. Europafrågorna har en självklarplats i verksamhet, och vi anser attden nya organisationen återspeglar detta. De löpandekontakterna mellan Europautskottoch Europaparlamentariker från de nordiska ländernahar stärkts, men vi anser inte från utskottets sida attEU-parlamentariker från de nordiska länderna skakunna nomineras till Nordiska rådet.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till utskot-tets hemställan och avslag på de reservationer somföreligger.Anf. 28 () replik:Fru talman! talesman började med att säga att det är tre profilfrågorsom har dominerat under det svenska ordförandeska-pet, bl.a. undanröjande av inomnordiska gränshinder.Min fråga blir: Innefattar det också det hinder vi nuhar genom att vi inte har tillgång till public service-utbudet på TV-sidan? När det gäller TV-samarbetetsade ju själv här att det har en storbetydelse för den språkliga förståelsen och att det ärviktigt.Det var en fråga som inte berördehär, nämligen den stora kostnad som enskilda TV-tittare åsamkas om man nu ska gå in i det här lägetnär man inte har löst frågan. Mitt påstående har varit,nu och tidigare, att vi har en teknik för det och att vihar möjlighet att göra det, men att det har saknats enpolitisk vilja att driva frågan.Min fråga är om delar den uppfatt-ning som socialdemokraterna uttryckte på möte här i , nämligen attdenna fråga är så angelägen att den måste drivas medförtur och med kraft. Är det utrikesutskottets inställ-ning att den uppmaningen fortfarande gäller?Anf. 29 () replik:Fru talman! Som har påpekat dis-kuterades den här frågan när hade sinsenaste session. Jag deltog inte, men jag vet att ÅkeGustavsson från Socialdemokraterna då drev fråganoch betonade vikten av att arbetet bör fortsätta. Jagdelar naturligtvis uppfattningen att vi måste hitta enlångsiktig lösning, som är billig för dem som vill tittapå TV. I den frågan har vi nog samma uppfattning.Det är viktigt att den drivs framåt.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag är tacksam för när det gäller ett TV-samarbete som göratt vanliga människor får tillgång till detta och fram-för allt får råd med det. Det får inte bli någonting baraför rikemän - det är en främmande nordisk tanke omså skulle bli fallet. Det skulle vara intressant om Ag-neta Brendt vore tydlig när det gäller att slå fast utri-kesutskottets hållning: Är ni också där beredda attdriva det med samma kraft som nordiska parlamenta-riker från gjorde på novembermötet? Jag troratt det skulle spela en stor roll när det gäller att få fartpå den , som har försummat denhär frågan mycket allvarligt.Till sist saknade jag en deklaration från utskottetssida när talade om en översyn av sam-arbetet i närområdet. Det hade varit välgörande meden deklaration om med vilken kraft som utskottet, ochförhoppningsvis den , driver frå-gorna om att underlätta våra grannländers möjligheteratt komma med i ett Europasamarbete genom ettmedlemskap i . 31 () replik:Fru talman! Vi tycker naturligtvis också från ut-skottets sida att det är väldigt viktigt att frågan ommöjligheten att se TV från de nordiska länderna kanlösas. Vi delar den uppfattning som har framförts avvåra ledamöter vid sessionen i höstas.När det gäller de baltiska länderna vet att agerar mycket kraftfullt för att EU skakunna utvidgas, för att man ska få en lösning på deeventuella hinder som finns och för att de baltiskastaterna ska kunna bli medlemmar i . 32 () re-plik:Fru talman! Jag lyssnade när frågan om , ochLitauens eventuella medlemskap i . Jagnoterar att hade en mycket försiktigton, och det välkomnar jag. Jag förstår att man haranledning att fundera och tänka på frågan.Det är riktigt att man inte kan söka medlemskapoch att det inte har uttryckts önskemål, och det ärdärför vi menar att det är rimligt att erbjuda medlem-skap. Det är det sätt på vilket vi sträcker ut vår handoch erbjuder medlemskap. Då får också de baltiskaländerna fundera över hur man själv känner, vilkenidentitet man anser sig ha och om man tycker att detär ett intressant erbjudande.Jag noterar försiktiga hållning iden här frågan, och jag hoppas att vi får anledning attåterkomma till den i debatter framöver.Anf. 33 () replik:Fru talman! Samarbetet med närområdet och detre baltiska länderna, nordvästra , Barents-området och är, som jag har sagt tidigare,prioriterat i det nordiska samarbetet. Målsättningen äratt bidra till stabil och demokratisk utveckling, exem-pelvis att främja utvecklingen av en fungerandemarknadsekonomi. Det är viktigt att bredda och för-djupa samarbetet.Vi anser inte att det ankommer på oss utan på debaltiska staterna att framföra önskemål om anslutningtill . Vi måste nog lära oss att de bal-tiska staterna nu är fria och självständiga. Äntligen,efter århundraden av förmynderi, kan de själva fattabeslut om sina länders framtid. Vi anser att de bör fågöra det även i det här fallet.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! Det är en alldeles utmärkt hållning.Om vi erbjuder dem chansen får de sedan självaöverväga och ta beslut i frågan. Vi är kanske ganskaense i detta.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det som skiljer oss åt är väl att jaganser att det inte ankommer på oss att väcka frågan.Det bör vara en fråga som i så fall väcks av de baltis-ka länderna. Då kan vi börja fundera och ta ställning.Anf. 36 ():Fru talman! I dagens debatt står det nordiska sam-arbetet i fokus. Till grund för denna liggerdels regeringens skrivelse, dels Nordiska rådetssvenska delegations redogörelse angående verksam-heten . Till detta har vi fått ett antalmotioner med varierande innehåll.Jag skulle tro att de flesta av oss som är engagera-de i det nordiska samarbetet tycker att det skullebehöva få en ännu starkare ställning och högre statusi våra parlament och i våra länder. har t.o.m.Nordiska rådets framtid satts ifråga. Men jag tyckeratt man kan säga att det harmärkts en ganska tydlig förändring i synen på rådetsuppgifter och möjligheter. Det kan man se bl.a. i detalltmera utvecklade samarbetet både med de baltiskastaterna , och och med nord-västra och ut-vecklar också sina kontakter. , i sambandmed Baltiska församlingens möte i Tartu, kommerexempelvis företrädare för att träffaBaltiska församlingens presidium. Även i övrigt före-kommer nära kontakter mellan ochBaltiska församlingen. Det är naturligt och angelägetatt detta samarbete fortsätter och utvecklas vidare.Det har också stor betydelse att säkerhetspolitiskafrågor kan diskuteras inom ramen både som en del av utrikesministrar-nas löpande dialog och genom att de nordiska för-svarsministrarna nu deltar i årligasession.Fru talman! I den kristdemokratiska motionenmed anledning av regeringens skrivelse, som i siginnehåller en hel del positivt - regeringen har godaambitioner på många områden - lyfter vi fram någrafrågor som vi inte tycker att regeringen driver medtillräcklig kraft. Det gäller t.ex. behovet av nordisksamordning av biståndsinsatser i närområdet och detnordiska miljöarbetet som är särskilt viktigt, inteminst i samarbetet med de baltiska staterna och nord-västra vill påminna om att det i finnsen kontrollkommitté som utövar den parlamentariskakontrollen över den gemensamt finansierade verk-samheten. Den brukar utse en särskild kon-trolluppgift. 1998 koncentrerade man sig på att tafram förslag för att förbättra de nordiska regeringar-nas samordning av biståndet i närområde,alltså och nordvästra till session 1998 ut-mynnade i en rekommendation som rådet antog - nr24 1998 - och som skulle återrapporteras till sessio-nen . Men det kom ingen rapport tillden sessionen, och mig veterligt har någon sådanrapport ännu inte presenterats.Kontrollkommittén erinrade vidare om ett beslutav 1994 om att ministerrådetoch de enskilda nordiska regeringarna skulle efter-sträva största möjliga koordinering och informations-utbyte mellan samnordiska och bilaterala insatser iNordens närområde.I vår motion finns kontrollkommitténs arbete ochförslag mera utförligt beskrivna, men jag vill nöjamig med att återge detta.Ett antal år har gått utan att man har tagit tag idessa frågor på det sätt som kontrollkommittén före-slagit eller rådet rekommenderat. Det är alltså hög tidatt något görs. Det ska bli mycket intressant att se ochfölja vad den arbetsgrupp för översyn av strategin förministerrådets närområdesinsatser som till-satts kommer fram till. Sannolikt får vi kristdemo-krater anledning att återkomma till dessa frågor.Fru talman! I samband med våra skrivningar omvärdet av frivilligorganisationernas arbete kan vikonstatera att det som blivit följetongen Arena nu förhoppningsvis fått sin lösning. Jag kan ändåinte underlåta att säga att regeringen, trots riksdagensklara ställningstaganden, påfallande motvilligt till-skjutit ekonomiskt stöd tills frågan nu fått den sam-nordiska finansieringslösning som jag tror att vi allahar sett framemot.Ett av de områden där samarbetet inte fungerarbra trots olika överenskommelser gäller godkännandeav examina i andra nordiska länder. Utskottet in-stämmer i vår syn på vikten av att undanröja de hin-der som finns för erkännande av examina. Det ärenligt vår mening synnerligen angeläget att den sär-skilda utredning som tillsatts verkligen kan kommamed förslag till åtgärder som leder till att kvarståendeproblem med godkännande av examina i de olikanordiska länderna löses.Fru talman! inleder svenska sittvårmöte i . En av de frågor som kommer attdiskuteras där är frågan om ett nordiskt-samiskt par-lamentariskt råd. Vi kristdemokrater menar att detvore mycket positivt om de svenska samerna, liksomtidigare de norska och finska sametingen, säger ja tillatt gå med i detta.Vi kan vidare konstatera att det nordiska samar-betet i viss utsträckning stärkts på det samiska områ-det, och det är bra, även om mycket återstår att göra.Vi har t.ex. frågan om samernas ställning i . Där vill utskottet avvakta regeringens skrivelsei höst innan det uttalar sig, och det får vi acceptera.Men sedan finns det säkert anledning för oss kristde-mokrater att återkomma.Avslutningsvis vill jag peka på det särskilda ytt-rande som finns, där , och vikristdemokrater under rubriken framhåller att nordiskt TV-samarbete har stor betydelse för att öka förståelsenmellan de nordiska länderna. Den frågan har debatte-rats i kammaren.Fru talman! Vi kristdemokrater ställer oss meddetta bakom utskottets betänkande.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag har ingen fråga till . Däremot vill jag gärna kommentera lite grannav det som sade om biståndsinsatser-na i närområdet.Vi har från utskottets sida konstaterat att har framhållit de samarbetsstrukturersom de nordiska regeringarna har för biståndsinsatseri närområdet. Och det här är ju en syn som vi haräven när det gäller biståndsinsatser i andra delar avvärlden. Det är viktigt att man samordnar för att påbästa sätt ta tillvara de insatser som görs. Mycket avdet konkreta samarbetet sker vid de nordiska mötensom regelbundet hålls på tjänstemannanivå. Dess-utom har det här nya styrsystemet satts i gång, 1999,som ska öka öppenheten och förbättra den politiskastyrningen.Sedan får vi väl, som säger, ocksåse vad den här nya arbetsgruppen för översyn kom-mer fram till.När det gäller examina tror jag att vi är rörandeöverens om att detta är mycket viktigt. Det gäller intebara examina som är avlagd i de nordiska länderna,utan det är också mycket värdefullt om vi kan få tillstånd ett accepterande av examina som är avlagd iandra länder, så att människor som kommer till vårtland har möjlighet att arbeta inom sina yrken.Anf. 38 () replik:Fru talman! tar upp frågan omsamarbetet. Jag hade kritik mot att man inte har tagittill sig kontrollkommitténs rekommendation ellersynpunkter. Jag tycker att det är ganska anmärk-ningsvärt att ett organ inom som haren sådan viktig uppgift inte tar till sig det som mansäger och sedan upprepar. Det får gå innannågonting händer. Sedan är det klart att det är bra närdet till slut tillsätts en grupp som ska arbeta med dethär. Som jag sade tidigare får vi se vad den arbets-gruppen kommer fram till. Syftet är ju att man skamedverka till att samarbetet på alla områden skafungera så bra och effektivt som möjligt.Frågan om examina blev aktualiserad inom detnordiska samarbetet därför att jag fick frågor omvarför det här inte fungerade inom när det ärsagt att det ska göra det. Det är helt tydligt att infor-mationen om det som gäller inte har nått ut till ansva-riga instanser runt om i våra nordiska länder. På detområdet finns det mycket att göra. Det är klart att detär positivt om vi kan lösa det så att också examina iandra länder blir godkända. Det skulle underlättamycket. I det fallet är vi helt överens, jag.Anf. 39 ():Fru talman! Debatterna kring det nordiska samar-betet brukar inte väcka särskilt stor uppmärksamhet.Det finns någon sorts allmänt välvillig inställning.Det nordiska samarbetet är självklart, något som finnsdär som man inte behöver engagera sig särskiltmycket i. Det är kanske inte så förvånande med tankepå konkurrensen om de internationella frågorna i t.ex.EU och allt annat som händer runt om i världen. Detär också en avsaknad av kontroverser. Det råder ju enighet om det nordiska samarbetet. Man kansäga att hälsan tiger still.Ändå har det skett en mycket stor förändring inomdet nordiska samarbetet . Det har häntväldigt mycket. Men det råder enighet, och det blirinte så uppmärksammat. Det viktigaste av allt samar-bete som sker är väl det som sker mellan folkrörelseroch nätverk inom alla föreningar och organisationersom finns i de nordiska länderna. Det pågår ett oer-hört brett samarbete.Jag tycker att det är intressant att tarupp en ny fråga om de baltiska ländernas ställning , att de länderna skulle kunna varamed. Vi i har inte diskuterat färdigt denfrågan på något sätt. Den behöver belysas ur enmängd olika aspekter. Därför är det oerhört svårt attta ställning till någonting sådant . Jag känner tveksamhet. Inte heller i mittengruppen i Nordis-ka rådet har vi diskuterat den frågan på det sättet.Men en sak är säker. De nordiska länderna och Balti-kum har en stor gemenskap. Att vi behöver knyta ossännu närmare varandra är vi nog överens om. Hur detska ske får vi väl diskutera mer , men jagtycker att det är intressant att tar upp denhär frågan.När det gäller fred och säkerhet över huvud taget- det här har ju en knytning till fred och säkerhet -har ju en stor uppgift när det gäller attarbeta för demokrati, stabilitet, marknadsekonomioch hållbar utveckling i våra närområden. Det gäller iBaltikum, i nordvästra , i Barentsområdetoch i hela . Att stödja också de baltiska länder-nas kandidatur till EU t.ex. genom alla de personliganätverk som byggs upp mellan våra länder är ocksåintressant. Inrättandet av närområdesutskottet är ju etttecken på att tar de här frågorna påstörsta allvar, vilket vi från sida tyckerär oerhört viktigt.Säkerhetspolitiken över huvud taget är ju någon-ting som inte kunde diskuteras. Det är junågonting som har växt fram på grundav omvärldsförändringar och sådant.