prot · GN09109 · 2000-05-15 00:00:00 — har frågat mig vilkaåtgärder som vidtas för att underlätta för ungdomaratt få en bostad, också i landets tillväxtregioner. Vida-re har frågat vilka initiativ somövervägs i syfte att öka samhällets styrmedel i dedelar där marknaden nu misslyckats samt avslut-ningsvis om jag avser att återkomma med förslag tillriksdagen som effektivt kan förhindra den art avkommunala "förbud" mot nybyggnation av hyreslä-genheter som exemplifieras i interpellationen.Jag delar åsikt att bostadsbyg-gandet i tillväxtregionerna är otillfredsställande idagsläget, inte minst för ungdomar. Enligt rapporterar betydligt flerkommuner än tidigare en bostadsbrist. Det råddebostadsbrist i 45 kommuner jämfört med 32 kommu-ner . Liksom 1999 är bostadsbristenstörst i . Det låga nybyggandet avbostäder innebär en risk för att den ekonomiska till-växten kan komma att hämmas. Regeringen har där-för tagit olika initiativ som syftar till att identifieraoch vidta åtgärder som kan bidra till att främja ettökat bostadsbyggande som även gynnar ungdomar.Regeringen har bl.a. i den av antagnaungdomspropositionen uppmärksammat ungdomarssituation på bostadsmarknaden. Vidare anordnadeFinansdepartementet ett seminarium om ungdomarsboende. En sammanställning av seminariet presente-rades på Ungdomsforum 2000 , ett mötemed ungdomsorganisationerna i för att dis-kutera ungdomars villkor i . GenomUngdomsforum 2000 fortsätter aktivt dialogen omungdomspolitiken.I vårpropositionen föreslår regeringen att ett in-vesteringsbidrag om för anord-nande av studentbostäder införs. Det tillfälliga inves-teringsbidraget beräknas kunna medföra ett tillskottav minst 10 000 studentbostäder. Bidraget föreslåsgälla för ny- och ombyggnadsprojekt som påbörjasunder tiden december 2002.Boverket har i en rapport om ut-formningen av studentbostäder och ungdomslägen-heter tagit fram överväganden om regeländringar föratt förenkla byggreglerna och för att sänka produk-tionskostnaderna för student- och ungdomsbostäder.Genom att helt utesluta köksinredningen i antingendet gemensamma köket eller i de enskilda lägenhe-terna kan produktionskostnaden sänkas med per lägenhet, är en av slutsatser.Länsstyrelsen i har tillsammansmed rektorskonvent, och studentkårers centralor-ganisation samt in-bjudit till en idétävling om olika sätt att lösa behovetav boende för studenter i . Re-sultaten kommer att redovisas i början av september.Jag är av den uppfattningen att vi bör eftersträvaen blandning av olika upplåtelseformer och breddautbudet och valfriheten på bostadsmarknaden. Det ärav den anledningen oroande att det byggs nästan barabostäder med äganderätt eller bostadsrätt och påmånga håll få hyresrätter.Kommunerna har ansvaret för bostadsförsörjning-en på det lokala planet. Kommunernas övervägandenkring vilka åtgärder som kan vidtas för att stimuleraett ökat bostadsbyggande är av central betydelse.Mark- och planberedskapen är ett viktigt instrumentför ändamålet. Genom markanvisning kan kommu-nerna styra t.ex. upplåtelseform. Många kommuner ärdock osäkra över vilket ansvar man har för bostads-försörjningen. bereder därför förnärvarande ett förslag om förtydligande av det kom-munala ansvaret för bostadsförsörjningen.Boverket har fått i uppdrag av regeringen att i åröka sina insatser när det gäller att förmedla kunskapertill kommunerna om de möjligheter som finns tillförenklad och rationell hantering inom ramen förplan- och bygglagen för att främja en god mark- ochplanberedskap.Ett betydande hinder för ökat bostadsbyggandeanses vara höga produktionskostnader. Byggkost-nadsdelegationen, som regeringen tillsatte för fyra årsedan för att aktivt och i samarbete med byggsektornsaktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktions- ochförvaltningskostnader, har lämnat en slutre-dovisning av sitt arbete.När det gäller den besvärliga situationen med detlåga bostadsbyggandet i har regering-en också givit landshövding ett särskiltuppdrag att överlägga med kommunerna i länet ommöjliga åtgärder för att skapa förutsättningar för ettökat bostadsbyggande. kommer landshöv-dingen att lämna sin slutredovisning.En parlamentarisk kommitté är tillsatt av rege-ringen för att värdera förslagen från Utredningen omallmännyttan och bruksvärdet om olika verksamhets-former för icke vinstdrivande företag och bedömabehovet av ett nytt regelverk för sådana företag. Enutgångspunkt är att det även måste finnasfastighetsägare som i särskilt hög grad står för an-svarstagande och långsiktighet och som bedriver sinverksamhet utan enskilt vinstintresse. Bostadsföretagsom är öppna för alla grupper av medborgare är ocksåfortsatt ett grundläggande inslag i den svenska bo-stadspolitiken.Jag instämmer till fullo med omatt bostäder i tillväxtregionerna är avgörande förvälfärd och tillväxt. Av det anförda framgår att rege-ringen tagit initiativ inom ett flertal områden för attskapa bättre förutsättningar för ett ökat bostadsbyg-gande. Avslutningsvis vill jag återigen framhålla attansvaret för en aktiv och genomtänkt bostadsförsörj-ningsplanering främst ligger hos kommunerna.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vill tacka bostadsministern försvaret.Det händer mycket i bostadspolitiken och mycketpositivt är på gång. Det handlar om investeringsbi-drag till studentbostäder och förslag om bostadsför-sörjningsansvaret. Jag tycker att det är bra och gläd-jande.Jag har själv åkt runt i landet och talat med kom-munalpolitiker i tillväxtområden och kan konstateraatt det i vissa kommuner händer en hel del även pådet kommunala planet.Desto dystrare blir det när man åker omkring här iStockholmsområdet och i andra kommuner som styrsav borgerliga företrädare och moderatledda regering-ar. Här har man byggförbud för hyresrätter. Visserli-gen är det hävt i för ett fåtal nyalägenheter, men hoppar man bara över gränsen tillHuddinge kommun sägs där exakt samma sak: Härska inte byggas några hyresrätter. Det är bostadsrättersom gäller.Vi ser markauktioner där marken kostar per kvadratmeter, vilket gör att en lägenhet iStockholm, innan det byggts en enda tegelsten påmarken, är dyrare än det nybyggda området i Svedalautanför , som byggkostnadsdelegationen harvarit med om att bygga.Det som byggs i våra storstadsområden är bo-stadsrätter, och det är bostadsrätter för de redan rika.Vi kunde i tidningen läsa att i harman byggt lägenheter med en månadshyra som är11 för en fyra. Frågan är vem som har råd attflytta in i dessa nybyggda lägenheter.Det har ju varit en del diskussioner om studentbo-städer. Det är glädjande att vi fått ett investeringsbi-drag och att det ska byggas 10 000 nya hyreslägen-heter som studentbostäder. Men frågan är om det härkan vara en framkomlig väg för att få fler att byggahyresrätter. Är bostadsministern beredd, om försöketslår väl ut, att utsträcka investeringsbidraget till attgälla andra hyreslägenheter eller andra former avspekulationsfritt boende? Skulle man ha ett investe-ringsbidrag för bostadsrätter skulle det bara rinna ut isanden i form av högre lägenhetspriser och andra-handspriser.Det är en annan sak som jag vill fråga bostadsmi-nistern om apropå debatten om bostadsförsörjning-slagen, där ordförande går utoch kräver en bostadsanvisningslag. Inte minst medtanke på situationen i , där två av tre kom-munala bostadsföretag och än färre privata bostadsfö-retag ännu inte har avtal med bostadsförmedlingen,vill jag ställa frågan till bostadsministern om han ärberedd att titta på ett införande av en bostadsansvis-ningslag.Anf. 37 ():Fru talman! Även jag vill tacka både statsrådetLövdén och för att de tagit upp envärdefull diskussion om just bostadsproblemen istorstadsregionerna. Som riksdagsledamot för , och även ledamot i ett kommunalt fastig-hetsbolag, tycker jag att det finns all anledning attdiskutera de här frågorna. Det finns säkerligen ocksåmycket vi kan vara överens om när det gäller viktenav att försöka skynda på processerna när man ska gåfrån idé och projekt till faktiskt byggande.Bostadsbristen är ju också en hämsko på tillväxtoch utveckling inte bara för utan för helalandet. Det är också så att detta främjar svarthandel.Svarthandeln med lägenheter skapar orättvisor ochosundheter på bostadsmarknaden och kan också ledatill att människor alltmer börjar känna sig distansera-de från samhällets lagar på övriga områden. Därmedundergräver den också ett slags samhällsmoral.Det jag tycker att jag saknar i statsrådets redovis-ning är bl.a. skatternas betydelse för produktionskost-naderna. De berörs inte med ett ord. Det kan inte varaen slump, eftersom detta är en av de stora faktorerna.Den påverkar både incitamenten för bostadsföretagenatt bygga och innehavet för enskilda människor, attha en lägenhet att hyra eller äga.Det som är märkligt med bostadspolitiken i Sveri-ge är att vi betraktar bostaden både som en konsum-tionsutgift och som en kapitalplacering. Sedan läggervi skatter på både-och. Vi har moms på byggandetoch på alla tjänster i boendet och så har vi också enkapitalbeskattning i form av en fastighetsskatt somgör att det blir oerhört dyrt och som slår oerhört hårtbåde mot konsumenter och mot dem som ska försökagöra en rimlig lönsamhetskalkyl över byggande avbostäder. Min fråga är ju: Varför anser inte Lövdénatt skatterna har en betydelse för bostadsproduktio-nen? Det verkar som att den faktorn inte existerar istatsrådets sinnevärld.En annan sak är att det är problem att få lönsam-het i att bygga framför allt nya hyreslägenheter. Detär därför det lätt blir bostadsrätter. Det finns ju utred-ningsförslag, bl.a. från , om att man skullepröva en friare hyressättning för nyare hyreslägenhe-ter. Jag vet att frågan kanske inte är färdigberedd ochfärdigdiskuterad. Remissinstanserna har kanske intesagt sitt. Men det finns anledning att fundera över omdetta kan vara en framkomlig väg. Det skulle varaintressant att höra synpunkter på detta.Det är ju så att om du bygger en ny hyreslägenhetsom kostar ganska mycket är det någon som tar lä-genheten. Den personen kanske flyttar från en villa,och har sålt villan. In i villan flyttar kanske en barn-familj som flyttar från en annan lägenhet någon an-nanstans i kommunen. Därmed skapar man rörelse påbostadsmarknaden. Då kommer de billigare ochmindre lägenheterna kanske ungdomar och andra sombehöver få in en första fot på bostadsmarknaden tilldel.Man ska alltså inte stirra sig blind på produk-tionskostnader och hyresnivåer som i första skedetkan vara relativt höga om det är en bra lägenhet somär bra byggd och har kvalitativa värden på olika sätt.Det viktiga är att vi får i gång ett byggande och att vifår en rörelse på marknaden.Slutligen måste jag också få notera att en av orsa-kerna till att vi har bostadsbrist inte är att mangör för lite . Det är för att man gjorde för lite förnågra år sedan. Det är svårt för exempelvis en nymajoritet i att på ett eller lösabostadsproblem som har grundlagts tidigare. Deninsikten borde kanske reflekteras både i svaret frånstatsrådet och i inläggen från interpellanten.Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Jag fick två direkta frågor av AndersYgeman. Den första frågan gällde om regeringenöverväger att införa ett mer generellt investeringsbi-drag. Svaret på den frågan är nej. Jag är nämligenväldig tveksam till ytterligare generella subventionertill bostadsbyggandet.Jag tycker att fokus nu ska ligga på att pressa pro-duktionskostnaderna. Jag knyter an lite grann till detsom är inne på när han resonerar omskatter. Byggkostnadsdelegationen, som jag varmtrekommenderar herrarna att läsa, visade väldigt tyd-ligt när de presenterade sitt slutbetänkande i fredagsatt det är möjligt att pressa produktionskostnaderna,och det ganska rejält, inom ramen för nuvaranderegelverk och subventioneringssystem. Men det krävsstörre aktivitet av aktörerna på bostadsmarknaden;kommunerna, byggherrarna, entreprenörerna.Det krävs dessutom, om vi ska nå riktigt långt, attvi är mycket observanta på den bristande konkurren-sen på byggmarknaden och försöker göra något åtden. Vi har en usel konkurrens, vill jag hävda, påentreprenörssidan, och en ännu uslare när det gällerbyggnadsmaterialindustrin. Här måste vi vidta åtgär-der så att vi får bättre konkurrensförhållanden.Det är också möjligt att byggherrar, entreprenöreroch kommuner genom samverkan, genom resone-mang om hur byggprocessen ska läggas upp, genommaterialval och genom att kommunerna håller igen påsin markavgiftssättning, kan få ned produktionskost-naderna rejält. Jag tycker att vi ska pröva det.Vi sitter just nu och grunnar på om vi inte på nå-got sätt ska kunna genomföra Byggkostnadsdelega-tionens koncept på lite större bostadsbyggnadsprojekti landet, i tillväxtregionerna då, Stockholmsregionenbl.a. Till detta ska vi också, det kan jag väl avisera , hitta metoder för att knyta de 250 miljoner kro-nor som vi har , och framöver,för ekologiskt byggande. Det skulle vara möjligt atttillämpa Byggkostnadsdelegationens upplägg ochockså få en ekologisk karaktär på byggnationen ge-nom att använda de medlen. Vi sitter nu och funderarpå att hitta former för detta. Det tror jag skulle varavälkommet för Stockholmsregionen.Sedan har vi gjort den här speciella insatsen riktadtill en viss grupp som har dålig betalningsförmåga,studenterna, med ett rejält investeringsbidrag på 400miljoner kronor. Det är precis i nivå med vad Sveri-ges förenade studentkårer har krävt. Därmed räknarjag med att vi successivt kan komma bort från denväldigt kraftiga bristsituation som vi har i fråga omstudentbostadsbyggandet och som upp i sin interpellation.Jag har några andra funderingar omkring det somär sagt. Jag välkomnar ju det besked som har kommitfrån allmännyttiga bostadsbolag, nu kan vara med när det gäller nyproduktionen.Jag tycker att den ganska tuffa bostadspolitiska debattsom vi har haft har varit upp-friskande. Vi har sett utifrån lite olika utgångspunk-ter, men den har ändå nu lett fram till att man harändrat sitt ställningstagande. Det välkomnar jag.Jag tycker att det är bra att allmännyttan är med inyproduktionen. Det är också bra för att man skakunna skaffa sig referensobjekt för hyressättningen påden privata hyresmarknaden. Det är ett bra steg somman har tagit för att få fram hyresrätter även i nypro-duktionen.Så har jag en avslutande kommentar till StefanAttefall om brister bakåt i tiden. Förslaget, och jaghoppas att kommer att rösta för detnär jag lägger fram propositionen , om att kom-munerna ska upprätta bostadsförsörjningsplaner ärjust ett uttryck för vår oro över att kommunerna under90-talet har dragit sig tillbaka från planeringen avbostadsbyggandet.Det är av kommunerna som harbostadsförsörjningsplanering. Det är ett uttryck för enpassivitet. Det kan gälla många partier som har suttit iregeringsställning runtom i landets kommuner. Det ärett uttryck för en passivitet. vill vi markera genomatt se till att kommunerna är skyldiga att upprättabostadsförsörjningsplaner.Anf. 39 ():Fru talman! Jag kan konstatera att det jag sade imitt inledningsanförande fortfarande gäller. Detsprudlar av kreativitet i bostadspolitiken på vissa håll,med riktade investeringsbidrag och förslag om attanvända de pengar som finns på ett mer offensivt sätt,medan det på andra håll är i det närmaste politisktdödläge.Det är alltid, , lättare att skylla påandra. När det inte byggs lägenheter i närdet är och som styr,då är det Socialdemokraternas som styrde innan fel.Vad vi ser är ju socialdemokrater i regeringen som tarinitiativ, t.ex. ett investeringsbidrag till studentbostä-der som säger nej till i sin budgetmotioni . Det kommer ett förslag om bostadsför-sörjningsprogram. Det kommer uppenbarligen attkomma förslag om pengar för att pressa byggmateri-alindustrin och pressa fram lägre nybyggnadshyror.Stefan Attefall sitter i styrelsen för Familjebostä-der, som inte har avtal med . Vore det inte lättare att skriva ettsådant avtal?Vi har haft byggförbud under de två första årenför de allmännyttiga bostadsföretagen i är bra att ni nu har ändrat det. Då vore det väl braom ni kunde övertyga era partikamrater i Huddingeoch andra kommuner som fortfarande tillämpar sam-ma byggförbud. Och sedan kan vi väl mötas här iriksdagens talarstol igen och försöka se till att detbyggs bra lägenheter för vanligt folk.Problemet med resonemanget om rörelse är ju attlägenheterna på bostadsmarknad blirdyrare och dyrare. Det byggs inte en enda lägenhet iStockholm som en vanlig inkomsttagare har råd att boi. Det som byggs kostar 7 000, 8 000, 9 000, 10 000,11 000 eller , och de som står iBostadsförmedlingens kö är hänvisade till förorteroch till gamla bostäder. Ändra bostadspolitiken i dekommuner som ni har ansvar för och gör så att vanli-ga människor har råd att bo.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vet inte om det är jag som be-traktas som statsråd. Det är åtminstone jag som fårfrågorna. Men än så länge är det är statsråd.Jag frågade varför inte skatterna tas upp i svaretsom ett av problemen med att få i gång bostadsbyg-gandet. På den frågan tycker jag inte att jag fick någotsvar. Det felaktiga synsättet som skedde i och medskattereformen - det är många partier ansvariga för,även om inte vi var med och gjorde upp om skattere-formen, eftersom vi inte fanns i då - be-rodde på att man betraktar boendet både som en kon-sumtionsutgift och en kapitalplacering. Därmed dubbla skatter på det hela. Och det har drivit uppboendekostnaderna och försämrat nyproduktionen.Det är en faktor av många som jag tycker att manmåste titta på.Beträffande bostadsförsörjningsplanerna vill jagsäga att vi har haft bostadskriser i tidigare. Vihar också haft bostadsförsörjningsplaner tidigare. Jagtror inte att de löser problemen. Jag tror att man skalåta den kommunala nivån få ha ett visst ansvar fördetta och också ha en lokal politisk debatt om dettaoch låta kommunmedborgarna i val avgöra vilkenmajoritet som de vill ha.Jag sade att det inte har hänt någonting tidigare.Man kan som exempel ta , från idé tillfärdiga bostäder. Och harStockholms stad styrts av en annan majoritet medsocialdemokratiska förtecken. Och det är klart att vilever med synderna från . Frågan är då omvi kan agera klokare nu för framtiden och försökalösa de akuta problemen. Jag tror att det går att göramycket, och jag tror att man bör samverka från olikanivåer om detta.Men jag vill kraftigt dementera allt tal om att detråder något byggförbud i . Jag kan taett exempel från det kommunala . har gett ett tydligt uppdrag till vår före-tagsledning om att försöka inventera alla de markersom vi själva är inblandade i för att se hur vi kanförtäta och utnyttja befintliga marker och befintliginfrastruktur som man har investerat i för attöka byggandet. Men det får självklart inte bli bara dekommunala bostadsbolagen som bygger, utan man fårockså öppna upp för andra aktörer för att man ska fåen bredd och en mångfald, vilket statsrådet åtminsto-ne i ord också bekänner sig till.Anf. 41 ():Fru talman! Jag välkomnar den relativt hovsammatonen i denna debatt. Vi har i storstäderna ju inte varitbortskämda med det . Speci-ellt har regeringen försökt storma mot Stockholm.Den majoritet som tillträdde i efter1998 års val har ökat bostadsbyggandet från det låg-vattenmärke med något hundratal lägenheter per årsom hade rått under den socialdemokratiska mandat-perioden . 1999 gjordes markanvisningarför 628 lägenheter. har mark anvisats för1 567 bostäder, trots bostadsskatterna. För den när-maste femårsperioden planeras och finns det utrymmeför 16 000 bostäder. En del pratsamma statsråd påstårlikväl att det inte planeras några bostäder i Stock-holm.Under den socialdemokratiska mandatperiodenlyckades man ju inte ens få igenom enkel planering iytterförorter som och Råcksta. Däremotlyckades man stoppa all nybyggnation genom miss-bruk av de kommunala bostadsföretagens hyresle-dande roll på vid Fleminggatan.Från regeringshåll har man fått höra att de kom-munala bostadsföretagen förbjudits att medverka ibostadsförsörjningen i . Under detta år harexempelvis , vilket statsrådet vidi-merar, fått markanvisning på 560 bostäder. har med det moderata fastighets-borgarrådet som ordförande i enighet antagit planerpå 700 nya lägenheter under de år som kommer. Omde bygger hyresrätter har de dessutom i likhet medandra byggare möjlighet att få bygga på tomträtts-mark, vilket ju brukar uppskattas av socialdemokra-terna.Interpellanten uppehåller sig i likhet med statsrå-det i interpellationssvaret mycket vid studentbostads-byggandet. Det är roligt att kunna konstatera att detfinns planer för 1 515 nya studentbostäder i Stock-holm, även innan subventionerna föreslogs. Någrabyggen pågår, och 1 086 är markanvisade. Inte hellerhär finns det alltså anledning att klaga på Stockholm.Nu kan någon säga att det behövs bostäder i helaStorstockholmsområdet liksom i andra tillväxtregio-ner. är ju den svenska ekonomins motor.En förutsättning för att bygga bostäder är att man kanräkna med att det finns vägar för att komma till deportar bakom vilka de nya bostadslägenheterna finns.Järnvägar och andra vägar måste sålunda byggas.Den dåvarande socialdemokratiska regeringen tog1989 initiativ till att se över kommu-nikationer. En förhandlingsledare - -utsågs. Det ledde till en överenskommelse. Den över-enskommelsen bröts ensidigt och utan förvarning avden socialdemokratiska regeringen. Samma regeringbeställde en plan för det tredje spåret, dvs. pendel-tågsspåret genom den s.k. getingmidjan genom cent-rala . Regeringen fick planen, och rege-ringen förkastade planen.Med vilka åtgärder belönas nuvaran-de majoritet för sina ansträngningar att tillgodoseinnevånarnas önskemål och behov? Ja, i demokratis-ka val har den positiva politiken blivit belönad avStockholms väljare. Demokratin har fungerat. Menregeringen tycker tydligen att det är mycket otill-fredsställande att väljarnas sympatier fått sådanakonsekvenser.Ett statsråd som är känt för sin pratsamhet uttala-de att det bästa sättet att klara trafiken iStockholm är att införa biltullar som skulle kosta dengenomsnittlige bilisten ca utan attnågon enda ny vägstump tillkommer.Finansministern sade, om jag inte tar fel, förstamaj att det inte blir tal om någon stöttning av vägut-byggnaden i så länge majoriteten följer dei val givna demokratiska mandaten och sänker skat-ten.Mitt råd är: Ta fram kommunikationer som möj-liggör nybebyggelse. Se över hyressystemet, och kominte med svårförståeliga utjämningsmodeller mot dekommuner som satt i gång den svenska ekonomin.Fru talman! Krokben är inte en bra metod för attbygga ett bra samhälle.Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Jag väntade i det längsta. Jag troddeinte att jag skulle få höra något om utjämningssys-temet. Men togs det upp här på slutet. Jag hadeannars tyckt att det hade varit ganska befriande meden debatt om bostadspolitiken utan att man halkar inpå utjämningssystemet.Jag måste bara konstatera, för att referera CarlCederschiöld, att det går som tåget, vi har råd medbåde skattesänkningar och bättre service. Det är väländå ett uttryck för att det nu går väldigt bra förStockholm ekonomiskt till följd av de ökade skat-teintäkterna. Det är en följd av att intäkterna ökaroerhört kraftigt i den här regionen.Vi kan då framöver hålla utjämningsdebatten vidsidan om, tror jag, . Det är inte denfrågan som är huvudproblemet när det gäller att få tillstånd ett ökat bostadsbyggande. Det ökar väldigt kraftigt, men från en extremtlåg nivå. Då ska man komma ihåg att det var bara ettpar år sedan som vi hade tomma lägenheter i Stock-holmsområdet. Det är det perspektivet som manmåste ha klart för sig. Det är klart att det var mångakommunalpolitiker som var försiktiga när det gälldebostadsbyggandet när vi befann oss i en situation medtomma lägenheter även i . ärbehovet desto större. Och det är ju en följd av enframgångsrik ekonomisk politik. Folk har möjlighetatt efterfråga bostäder. Tillväxten är hög. Då ökarockså behovet av ett kraftigt bostadsbyggande.Det är en hel del hinder som fortfarande finnskvar när det gäller bostadsbyggandet.