prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Jag står självfallet bakom alla kristde-mokratiska reservationer, men för tids vinnande nöjerjag mig med att yrka bifall till endast en reservation.Det här betänkandet bygger på ett antal motionerfrån höstens allmänna motionstid. Betänkandet be-handlar näringspolitikens inriktning, statliga företag,regelförenklingar, småföretagsutveckling m.m.Sverige åtnjuter just nu en högkonjunktur. Det ärnågot som vi alla gläds åt. Det betyder att regeringennu har en unik möjlighet att ta itu med de struktur-problem som dras med. Jag tänker på denföråldrade arbetsrätten, den snåriga regeldjungeln ochdet höga skattetrycket för att nämna några exempel.På dessa områden har det dessvärre under de senasteåren rått i det närmaste stiltje. har närings-ministern gett oräkneliga intervjuer och presskonfe-renser där han bl.a. förkunnat att ska få ettnäringsklimat i världsklass.Fram till hade det s.k. superdepar-tementet lämnat 25 propositioner till . Avdessa kan endast fyra sägas innebära någon föränd-ring i näringspolitiken. Inte heller i vårens 21 propo-sitioner verkar det bli någon verklig förbättring förlandets småföretagare.Fru talman! är det hög tid att de vackra ordenbörjar omsättas i praktiskt handling så att t.ex. småfö-retagaren i får se en konkret förändring.Som det är nu bedöms näringsklimatet i Sverigeav utländska investerare som sämre än i t.ex. våranordiska grannländer. Enligt de internationella jämfö-relser som görs av , , och ,, hamnar återigen efter våra grannlän-der. fordras en rejäl uppryckning genom ett batteriav åtgärder som förbättrar förutsättningarna för till-växt och nya jobb.Uppgiften för den nationella politiken måste varaatt skapa tillräcklig attraktionskraft så att internatio-nellt, och svenskt för den delen också, kapital samtinternationell kompetens och teknik lockas hit. Sombekant har relativt höga kostnader och enliten hemmamarknad. Dessutom ligger vi geografisktavsides. Det betyder att vi, för att skapa en god at-traktionskraft, måste kompensera för dessa nackdelargenom att vara ännu bättre på andra områden. Dethandlar t.ex. om god infrastruktur, skatteregler somgynnar arbete, tillgång till god kompetens, sundaoffentliga finanser m.m.Fru talman! har uppenbarligen under detsenaste kvartsseklet bedrivit en misslyckad närings-politik. Landet har under en lång rad av år haft enalltför svag tillväxtkraft. Från att 1970 ha varit dettredje rikaste landet bland har Sveri-ge rasat till plats 17 på rankningslistan och passeratsav en rad länder som betraktas som betydligt fattigareän Sverige.Fru talman! Den politiska attityden till företagareoch företagande är inte minst viktig för att fler ska känna att det lönar sig att starta och vidareut-veckla företagsidéer eller verksamheter. har företagare enbart betraktats som outtrött-liga skatteobjekt från politiskt håll. Inte sällan harattityden varit att de flesta företagare är skattesmitaresom behöver klämmas åt genom fler och hårdareregler. Detta har lett fram till en ständigt växanderegelskog och ett ständigt växande kontroll- och upp-giftslämnarmaskineri.Om ska klara den framtida välfärdenkrävs det fler och nya företag som vågar anställa ochvidareutvecklas. Då måste också attityden från poli-tiskt håll förändras så att det blir högsta prioritet attförenkla och utforma regler som gör det lättare förföretagare.Vad behöver göras? Vi kristdemokrater harmånga konkreta förslag. Låt mig nämna några!Vi vill avveckla förmögenhetsskatten. flyr ka-pitalet landet i många fall, eftersom vår förmögen-hetsskatt ligger 5-6 gånger högre än EU-genomsnittet. Det är för övrigt en märklig skatt. 17 avlandets 18 rikaste miljardärer slipper betala förmö-genhetsskatt.Vi tror att det är nödvändigt att reformera arbets-rätten. Det gäller bl.a. en förlängning av tiden förvisstidsanställning och de rigida reglerna för återan-ställning.Vi vill slopa dubbelbeskattningen för företagen.Det betyder att pengar som satsas i företag beskattasmed samma skattesats som pengar som placeras iräntebärande papper.Tusentals nya arbetstillfällen skulle kunna skapasinom det som kallas tjänstesektorn om det inte voreför regeringens ideologiska låsning. I närmånga går arbetslösa och arbetsbördan för andra ökargenom dubbelarbete är det hög tid att underlätta förtjänster inom hushållssektorn. En del har pengar meninte tid. Andra har tid men inte pengar, åtminstoneinte arbete. Åtskilliga av dessa borde gå att para ihop.Varje år utförs mer än 2,7 miljoner heltidsjobbinom den s.k. informella sektorn. Det är mer än inomhela det privata näringslivet. Dagens skattekilar haromöjliggjort för hushållen att anlita hjälp för tjänster ihemmet på annat sätt än svart. Vi kristdemokrater harsedan flera år tillbaka kämpat för att underlätta förtjänster inom hushållssektorn genom en avdragsrättinom vissa ramar. Det är glädjande att t.ex. , , HSB m.fl. är inne påsamma tankegångar. Men när ska regeringen lyssnapå detta?Det handlar också om att öppna fler områden förkunskapsföretagande. Det gäller både inom skola ochsjukvård. Dessa sektorer kan bli basen för kunskaps-företagande inom utbildningen och på det medicinskaområdet. Att stänga dessa sektorer för företagande,som regeringen nu planerar, begränsar kunskapssam-hällets möjligheter.Fru talman! Småföretagarens betydelse i densvenska ekonomin har ökat och kommer att öka iframtiden. Cirka tre av fyra privata företag i ingen anställd. Vilket gör soloföretagen till Sveri-ges vanligaste företag. Det är därför angeläget attSverige får ett mer småföretagsvänligt klimat änhittills. Det är i de mindre företagen de flesta nyaarbetstillfällena skapas. Det är avgörande för vårframtid att små företag kan utvecklas och bli denbreda bas av företag som krävs för att vi ska klaraframtidens välfärd. Därför är det oroande att se attantalet nystartade företag har minskat.Regelverken som berör företagare upplevs somsvåra att överblicka och begripa. En svensk företagarehar ungefär 4 000 regler och ca 20 000 trycksidor atthålla reda på, och tillkommer ca 5 000 sidormed omarbetade eller nya regler. Den totala regel-mängden som berör företagare måste minska. Krist-demokraterna anser att en s.k. solnedgångsparagrafbör införas, så att företagsregler som inte använts slopas, om de inte är oumbärliga.Småföretagsdelegationens rapport innehåller enlång rad förslag som är av sådan art att de dramatisktskulle underlätta för småföretagen utan statsfinansi-ella kostnader. Samhällets kostnader för tillväxthäm-mande regler är betydande. Priset betalar medborgar-na, främst i form av sämre levnadsstandard och be-gränsad valfrihet. Det arbete för bättre och enklareregler som inleddes av den förra borgerliga regering-en måste man skyndsamt komma vidare med.Regeringen har gjort utfästelser om att snabbt un-derlätta för företagarna genom att genomföra Småfö-retagsdelegationens 71 förslag. kan vi konstate-ra att knappt hälften av Småföretagsdelegationensförslag har genomförts, trots att regeringen har utlo-vat det flera gånger.Som jag sade inledningsvis: Det är hög tid att devackra orden börjar omsättas i handling, så att landetssmåföretagare får se konkreta förändringar.Anf. 184 ():Fru talman! Det här betänkandet om vissa nä-ringspolitiska frågor innehåller väldigt många viktigafrågor för utveckling och tillväxt. I många delar lig-ger dessa frågor också nära de regionalpolitiskaspörsmål som vi ska debattera med anledning avnästa betänkande från näringsutskottet.Vi har beträffande detta betänkande också en storenighet mellan de borgerliga partierna i de reserva-tioner som här har markerats. Jag står självklart bak-om alla där är med, men yrkar här bifalltill reservationerna 3, 8 och 10 och ska i korthet berö-ra dessa.Enklare regler är enligt en av deviktigaste faktorerna för att underlätta för småföreta-gare. Det har understrukits här tidigare också. Inteenbart därför att allt detta krångel är jobbigt och ävenkostar pengar. Det är också en känsla hos mångasmåföretagare att samhället inte riktigt litar på dem,misstror dem. Det ger fel signaler.Det är mer positiva attityder till företagen vi be-höver. Regelförenklingsarbetet måste enligt vår me-ning drivas med stor kraft och inte som har varit falletunder 1999, som också har berörts här, fastna i inter-na administrativa regler i Regeringskansliet.Fru talman! Jag vill också beröra kvinnors företa-gande. Vi måste samverka och på allt sätt utveckladen företagsgruppen. Det är klart bevisat att kvinnoroch män startar företag på olika sätt. Forskningenvisar att kvinnliga företag ofta startar försiktigare ochmed mindre lån. De går heller inte i konkurs lika ofta,eftersom kvinnliga företagare väljer att växa sakta.Samhällets insatser, som exempelvis rådgivningkring företagande, har ofta varit anpassade efter mänsvillkor. Det måste vi ändra på. Vi behöver utvecklamyndighetshantering och regelverk så att det passarden nya tidens företag. Där spelar kvinnliga företaga-re en mycket stor roll.Sverige ska bli ett föregångsland när det gällerjämställdhet inom näringslivet. Enligt vår uppfatt-ning i är det ett delmål att vi ska få flerkvinnor som startar och driver företag. Ett annat del-mål är att andelen kvinnor i ledande befattningar inäringslivet måste öka.Åtgärder som har varit av stort värde för att ökamedvetenheten och stimulera kvinnor att starta egetär de kvinnliga rådgivare som finns på det lokalaplanet i praktiskt taget alla kommuner och kvinnligaresurscentrum både på länsstyrelserna och på centralnivå. Denna rådgivning bör enligt vår uppfattningfortsätta på alla tre nivåerna.Fru talman! Sist och slutligen vill jag beröra denkooperativa företagsformen. Den tillhör också dennya tidens företagande. Många nya kooperativ startasinom en mängd områden, inte alls som en del trorbara på landsbygden, utan framför allt i städer ochtätorter. Det gäller från dagis och fritis till små buti-ker. Men det behövs även här en mer anpassad råd-givning, enklare regler och bättre tillgång på lokalteller regionalt riskkapital.Särskilt personalkooperativ har goda förutsätt-ningar att utvecklas, inte bara inom den offentligasektorn, utan även i form av avknoppningar frånuniversitet och högskolor - det vet jag av egen erfa-renhet - liksom från stora företag inom exempelvisden IT- och Internetbaserade sektorn.Lokala kooperativ i skogsbygderna har stora möj-ligheter. Det är ett annat exempel på företagsformsom är passande för skötseln av de stora reservatsare-aler skog som vi nu har satt av från sida.Ett lokalt företagande inom det området skulle varaav stort värde och till lägre kostnad för samhället.Det var de kommentarer jag ville göra.Anf. 185 ():Fru talman! För tredje gången inom ungefär ett årska vi debattera näringspolitiken igen. Jag tror att enbra sammanfattning skulle kunna vara att: We agreeto disagree, dvs. vi är överens om att tycka helt olika.Dock är vi t.ex. helt överens om auktorisationen avbegravningsentreprenörer, vilket kanske kan vara enkälla till glädje.Kraven på goda villkor för företagande och in-vesteringar ökar i takt med den pågående internatio-naliseringen. Näringsklimatet måste utformas så attSverige klarar av att tävla med de mest konkurrens-kraftiga delarna av världen. Därför är det särskiltviktigt att undanröja de faktorer som hämmar företa-gande, jobb och tillväxt och som kan påverkas genomdet inhemska klimatet.Enligt vår mening är det glädjande att det för när-varande går bättre för den svenska ekonomin och attfler nu får jobb. Men vi anser också att i det någotförbättrade ekonomiska läge som ändå harmåste tillfälle tas att genomföra ett antal viktigastrukturreformer för att en uthållig och långsiktigtgod tillväxt ska kunna upprätthållas. Ett mer dyna-miskt företagande och fler riktiga arbeten kräverinsatser på flera områden, i första hand i fråga omskatterna, arbetsmarknaden, engagemang iEU och kunskapsutvecklingen. På alla dessa områdensaknar enligt vår mening regeringen ett alternativ somhar förutsättningar att fungera.Fru talman! Politikernas uppgift är att skapa gene-rellt goda villkor för företagandet, med goda ochstabila regler. Statens roll i samhällsekonomin är attsätta ramar och att övervaka reglerna och spelarna påmarknaden, att ansvara för samhällsplanering ochinfrastruktur samt att skapa förutsättning för långsik-tigt god tillväxt.Attityden till företagande är därför av största vikt.Regeringen visar här sammantaget genom sin politik,tycker vi, en bristande förståelse för företagaren somperson. I små företag går det inte att särskilja företa-gets ekonomi från ägarens ekonomi. Skatter som slårmot ägarens ekonomi slår också mot deras företag,och därmed mot möjligheterna till nya och växandeföretag.Om inte arbete, risktagande och ägande tillåts lö-na sig kommer få att vilja sätta sin egen och familjensekonomi på spel för att starta och driva ett företag.Företagandet är inte ett yrke i vanlig bemärkelse. Detär inget nio till fem-jobb. Det är ett sätt att leva, enlivsform för många. Entreprenören skulle jag viljasäga är den moderna nybyggaren som måste ges möj-ligheter och stöd att pröva sina vingar.Fru talman! När det gäller statliga företag skullejag vilja anföra följande:Statens främsta näringspolitiska uppgift är attange ramar och regelsystem för näringslivets verk-samhet och bidra till att skapa den här långsiktigatillväxten. Om staten uppträder som bådeägare och utformare av de regler som gäller för nä-ringslivet uppstår det en rad problem, t.ex. risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investe-ringsbeslut och svårighet att tillföra kapital till företagsom behöver det för sin expansion. Grundprincipenmåste vara att konkurrensutsatt verksamhet ska be-drivas i privat regi. Det arbete som påbörjades underfyrpartiregeringen om att minska statens företagsä-gande måste därför återupptas med förnyad kraft.Med privatiseringen av de statliga företagen uppnåsen tydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och, inte minst, en ökad aktiespridning.Enligt vår mening bör vi begära att regeringenlägger fram en plan för försäljning av statliga företag.Dessutom anser vi i att omgåendebör privatiseras till . Till detta åter-kommer vi i ett senare betänkande.Fru talman! Vi anser att det är en viktig uppgiftinom näringspolitiken att särskilt stödja kvinnorsföretagande. Det finns en stor utvecklingspotentialbland kvinnliga företagare. Enligt vår mening är detangeläget att fler kvinnor blir företagare och att iden-tifiera vilka omständigheter som utgör hinder förkvinnorna att starta och driva företag. Att vidta åtgär-der för att eliminera dessa är en angelägen uppgiftinom näringspolitiken. Viktiga åtgärder för att främjakvinnors företagande kan vara t.ex. att stärka etable-ringsfriheten i den offentliga sektorn, att upphandlingav verksamhet sker i verklig konkurrensoch att avknoppning av offentlig verksamhet upp-muntras. Det är också angeläget att de stöd som läm-nas av offentligt finansierade aktörer är utformademed hänsyn till kvinnors förutsättningar och krav. Idet sammanhanget är det väsentligt att den forskningsom bedrivs av småföretag och entreprenörer ocksåbeaktar kvinnors företagande.Jag vill också påminna om vad som anfördes i vårgemensamma reservation i anslagsbetänkandet 1999rörande NRC-verksamheten. Där påpekade vi attintegreringen av verksamheten i nationellt resurscent-rum i ordinarie verksamhet riskerar attförsvaga verksamheten. Vi ansåg risken då vara attdet som skulle vara allas ansvar i stället blir ingensansvar.Erfarenheterna från arbetet med de regionala till-växtavtalen visar att jämställdhetsaspekter inte allsautomatiskt beaktas utan att särskilda insatser fortfa-rande kan vara nödvändiga. En tydlig markeringskulle vara verkningsfull i det läget med ett särskiltregleringsbrev för verksamheten. Våra farhågor kvar-står.Fru talman! Jag ska sluta med att tala något omauktorisation av teckenspråkstolkar. handi-kapputredning föreslog man i ett delbetän-kande en förordningsändring som skulle möjliggöraen auktorisation av tolkar även i det svenska tecken-språket. Det motiverades med brukandet av tecken-språkstolkar och att olika myndigheter sedan längeefterfrågat någon form av bevis på tolkens kompe-tens. Frågan om auktorisation har också stor betydel-se för tolkarna själva som ett sätt att värna om sinyrkesetik och respekten för den kompetens som tol-kyrket kräver.I proposition 1992/93:159 meddelade den dåva-rande socialministern beträffandeauktorisationen att han delade Handikapputredning-ens uppfattning att det bör finnas någon form av beviseller garanti för den kompetens som teckentolksyrketkräver. Med hänsyn till vissa oklarheter i det försla-get, bl.a. vad gäller formerna för auktorisation, ansågsfrågan behöva beredas ytterligare. Det kan vara fulltokej. Men, enligt uppgift från Socialdepartementethar dock ingen ytterligare beredning skett. Detta var1992/93, minst sju sedan.Enligt en nyare uppgift från Utbildningsdeparte-mentet är frågan om auktorisation av teckenspråk-stolkar nu under beredning. Avsikten var tidigare attdepartementet skulle ta ett större helhetsgrepp omfrågan om teckenspråk från grundskola till universi-tet. är inriktningen i stället att en särskild utredareska tillsättas med uppdrag beträffande teckenspråks-utbildning. I detta arbete avses också frågan om auk-torisation tas upp. Men, fru talman, beslut om ettutredningsuppdrag kan enligt uppgifter från departe-mentet komma att dröja - med hänvisning till arbets-belastningen på departementet. Detta är helt enkeltför dåligt.Fru talman! står bakom alla sina reser-vationer, men jag yrkar för tids vinnande bifall tillenbart reservation 14.Anf. 186 ():Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillhemställan i näringsutskottets betänkande nr 13 Vissanäringspolitiska frågor och avslag på samtliga reser-vationer.I gårdagens står att läsa: Star-kaste konjunkturen . Uppåt för industrin.Både exporten och hemmamarknaden går bra.I Invest in 's rapport framgår föl-jande: uppgick de utländska direktin-vesteringarna i till rekordhöga 485 miljarderkronor. Därigenom blev 1999 den näst störstamottagaren av direktinvesteringar i världen efterUSA.Vidare framgår i rapporten: Synen på för-ändrades . prägladesstarkt av debatten om utländska företagsköp, före-tagsklimatet och flytt av vissa huvudkontor. har dock en tydlig omsvängning skett.En rad internationella rapporter har presenterats somvisar på en positiv utveckling i svensk ekonomi, avsvensk konkurrenskraft och på ledande po-sition inom IT.Fru talman! För mig är det oerhört positivt att läsadetta och också att få en bekräftelse på att utveckling-en går framåt i rätt riktning, men det är också en be-kräftelse på att frågorna vänder snabbt och att mark-naden förändras fort.Fru talman! Jag har ändå svårt att förstå den ne-gativa beskrivningen som de borgerliga företrädarnaför fram, inte minst i denna kammare, när de säger attSverige har misslyckats och att regeringen har miss-lyckats. Det stämmer inte överens med hur det ser ut.Jag vill ändå betona, fru talman, att de brister,problem och farhågor som kan synas ska naturligtvisinte sopas under mattan. De ska tas på allvar och rättaåtgärder ska sättas in för att slå vakt om tillväxten ochdärmed den generella välfärden.Jag tycker i det sammanhanget att man ska hands-kas lite varsamt med statistik. I den borgerliga reser-vationen nr 1 står följande: "noterar ut-skottet att företagskonkurserna i ökade med18 % mellan , enligtstatistik från kreditupplysningsföretaget . "Jag har roat mig med att titta påSCB:s informationssidor där följande har framgått: 26företag per arbetsdag gick i konkurs 1999. Jämförtmed 1998 minskade antalet konkurser . Dådet gäller företagen är man tvungen att gå tillbaka till1988 för att finna en lägre siffra, medan det för pri-vatpersoner inte har noterats ett lägre antal sedanStatistiska centralbyrån började med en särskild kon-kursstatistik 1982.Detta är för mig glädjande, men det går stick istäv med det som står i den borgerliga reservationen.Jag tycker ibland att man handskas oaktsamt med juststatistik. Man vänder den på så sätt som man själv villbeskriva den. Det ger inte något förtroende för de-batten.Däremot är det riktigt att det finns en nedgång inyföretagandet. Men man bör kanske i det samman-hanget nämna att det totala antalet nystartade företaguppvisar betydande skillnader i länen. Vi ska jobbamed kraft för att fler ska starta, men vi ska också medkraft jobba för att där företag har startat ska de hamöjlighet att växa.I statistiken framgår också att antalet sysselsatta ide nya företagen beräknas uppgå till 55 200 personer,varav 26 500 arbetar heltid. Arbetsrätten har tydligeni alla fall gett möjligheter till väldigt många deltids-anställda, projektanställda osv. Det är inte enbarttillsvidareanställda på det området, som här har an-dats.Detta var en kommentar till reservation 1. Jagtycker att man från det borgerliga hållet där svartmå-lar vår utveckling på ett mycket negativt sätt. Jag villinte försköna, men jag tycker att det behövs balans idebatten.I det aktuella betänkandet tas en rad frågor uppfrån den allmänna motionstiden, och det är 64 motio-ner som är berörda.Vi behandlar de statliga företagen. Där är våraolika ställningstaganden väl kända. Vi socialdemo-krater ser att företagen har en viktig roll att fylla i församhället viktiga funktioner. Det gäller såväl basin-dustrier som andra branscher. Också i ett internatio-nellt perspektiv - det globala, hänvisar man ofta till -kan man se att svenska staten inte är någon särskiltstor ägare. Vi ligger under genomsnittet när det gällerandelen statligt ägda företag.Vi har pratat om regelförenklingar, och det finnsockså med i betänkandet - något som vi i princip äröverens om i samtliga partier. Det är väl ingen somvill bevara eller slå vakt om ologiska och onödigaregler. Däremot är det viktigt att komma ihåg att deregler som finns har tillkommit av någon anledning,och det har att göra med ordning och reda. Därförtycker jag att det är viktigt att se över också den de-len. De snabba reglerna som har varit dåliga har detvarit enklast att ta bort. Det ligger mycket på myn-digheter. Enligt Småföretagsdelegationens rapport harmycket skett där.Jag tycker att det är fel att säga att Simplexgrup-pen och dess arbete har havererat. Det har det defini-tivt inte. kan vi också läsa i en artikel att biträ-dande näringsminister har uttalat sig i dehär frågorna tillsammans med företagets ordförande.Man står också inför att få en ny chef förSimplexenheten.När det gäller småföretagsutvecklingen tycker jagatt det är oerhört viktigt att också peka på den invand-rarkompetens som finns i landet, som man måste tatill vara och arbeta med på ett bättre sätt än man kan-ske har gjort. Utskottet ska snart träffa invandrarfö-retag. har också ett spännande arbete tillsam-mans med , och viska naturligtvis jobba för att det ska gå vidare.När det gäller kvinnligt företagande undrar jag omvi inte en gång för alla kan enas om att vi i alla partierär för kvinnligt företagande. Däremot går det en skil-jelinje mellan oss när det gäller olika driftsformer.Jag kan inte annat än uppfatta det så att m, fp och kdinte vill ha mångfald i företag, eftersom man uttalarsig så negativt kring kooperativen. Det är ingentingsom man hurrar för, utan privat ska det vara. ärdet ändå så att alla inte vill starta eget själv - en delväljer i stället att starta eget tillsammans.När det gäller kooperativen ska det sägas klart attCenterpartiet har en egen reservation.Det som kännetecknar ett gott näringslivsklimatmåste väl ändå vara att fler får arbete, att fler företagväxer, att antalet konkurser minskar, att investering-arna ökar och att företagen har god lönsamhet.Nu har vi med mycken möda och stora uppoff-ringar från svenska folket lyckats få ordning på eko-nomin. Inflationen liksom räntan är låg. Det är, frutalman, kanske den bästa grunden att stå på.