prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Bedömer attdet IT-paket vari den här skattereduktionen ingår ärtillräckligt för att förse norra och västra den teknik som man behöver också i dessa delarav landet inom rimlig tid?Anf. 18 () replik:Fru talman! Först vill jag, när det gäller RolfKenneryd, säga att han hade en fullständigt nedgö-rande kritik mot och Folkpartietsmarknadslösningar i den här frågan. Till stora delarinstämmer jag i uppfattning i den härfrågan.Sedan undrade han om jag tror att det här kommeratt räcka till. Jag tror att nivån är lämplig i nuläget.Men jag avslutade mitt anförande med att säga, vilketvi också skriver i betänkandet, att vi noga ska följadet här. Det här är nämligen en oerhört viktig fråga.Vi ska noga följa den, och om det behövs något yt-terligare får regeringen återkomma till iden frågan.Anf. 19 () replik:Fru talman! Min bedömning är att det redan nustår klart att det här inte kommer att vara till fyllestför att man ska kunna uppnå de strävanden som vi haroch som också ger uttryckför. Därför är det oerhört angeläget att det sker ettomtag och att detta sker , så att inte viktiga byg-der i vårt land får stå tillbaka alltför länge i den härutvecklingen.Anf. 20 ()replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande anservi att det är viktigt att det här kommer i gång snabbtoch att det inte blir förseningar.Vi anser att det med förslag om ska återkomma med ett nytt förslag kommer attta , och det innebär då att det härkommer att försenas. Vi anser att det är bättre attkomma i gång med det förslag som vi har. Sedan fårman utvärdera det, helt enkelt.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Jag ska göra mitt bästa för att göramig hörd.Lisbeth Staaf-Igelström pratar här om att man för-ordar marknadsmässiga lösningar, som det står i pro-positionen också. Men det ska vara begränsningar närdet gäller rättvisa etc.Jag trodde, fru talman, att det numera var inskri-vet i det socialdemokratiska partiprogrammet attmarknadsekonomi ska vara styrande. Är det den ty-pen av marknadsekonomi, som fortfarande ska ha ettstort inslag av övergripande statlig reglering, somLisbeth Staaf-Igelström här förordar? Då handlar detju inte så väldigt mycket om hur marknaden fungerar.Jag skulle vilja fråga var-för det ska vara nödvändigt att subventionera multi-mediaprodukter som då konkurrerar, som jag sade imitt anförande, med DVD-apparater, digital-TV,DAB-radio etc. Varför ska man just styra in på dettaområde, när det visar sig att av privatpersoner-na, enligt en undersökning som PTS har gjort, ärnöjda med de moderna modemen?Anf. 22 ()replik:Fru talman! I vanlig ordning tror ochdess företrädare här, , att mark-nadslösningarna är lösningen på allting.Vi socialdemokrater tror på marknadslösningar stor del, men vi vet också att det behövs andramedel för att det här ska komma många människortill godo.Carl sade också i sitt anförande attdet var ett svagt intresse från allmänheten. Ska viavstå från att göra framtida långsiktiga och viktigainvesteringar för att man inte har det stora in-tresset? Vi socialdemokrater är övertygade om att dethär intresset kommer. Det kommer mer och mer.Därför är det här en oerhört viktig satsning.Sedan pratade också i sitt anfö-rande om skattesänkningar. Vi vet ju att skattesänk-ningar är det allena rådande för moderater. Vi social-demokrater vet att skatter och välfärd hör ihop. Menjag förstår inlägg när jag läserDagens Nyheter från , den 8 december.Där är rubriken: M vill sluta prata fördelning. Dåförstår jag inlägg, fru talman.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Det var ju bra att harbidragit till att öka förståelsen. Jag har tyvärr inte lästden artikeln, men jag ska ta del av den.Fru talman! Det som tarupp här är intressant hur många synvinklar. Men jagkunde inte riktigt höra att jag fick svar på min frågaom varför just det här med bredband känns angeläget.Det är en teknik i vardande, och som flera anförandenhär i kammaren har visat händer det oerhörtmycket på det tekniska området. Varför ska då statengå in och binda sig för en typ av lösningar? I den härpropositionen exkluderar man ett antal lösningar ochsäger att man när det gäller t.ex. kabel-TV, ADSLoch sådant inte ska kunna få något bidrag, utan detska vara den här som möjliggör de här breda lösning-arna.Vi är i ett pionjärstadium. Varför inte, som påalla andra områden, i stället låta marknaden söka ochfinna lösningar och sedan se vad som fungerar bäst?Sedan kan man se om behovet finns i utsatta områdeneller i glesbygder där man inte kan göra det så brasom man har gjort i av någon anledning.Då kan man ju överväga om man ska ha det här, meninte på nuvarande stadium. Man låser sig kanske fören föråldrad teknik.Anf. 24 ()replik:Fru talman! Jag finner det märkligt att inte CarlErik har läst vad hans partiledare säger i artikel på en helsida i den 8december. Men, som sagt: Läs, begrunda och se!Moderaterna vill sluta prata fördelning; det är en storrubrik på denna sida.Sedan är det på det sättet, , attdet här är en framtida satsning. Det är en mycketviktig satsning, och det är en mycket stor viktig in-frastruktursatsning. Det är därför som vi inte villöverlämna den helt och hållet till marknaden.Jag har sagt tidigare att marknaden till stor del kanlösa det här. Men det är inte enbart marknaden somska lösa den här stora viktiga infrastruktursatsningen.Det här måste komma alla till del. Vi har en regionalobalans, som jag säkert tror att känner till, och vi socialdemokrater ser att dethär är en viktig del när det gäller att minska den härregionala obalansen.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag håller med om vikten av en väl utbyggd IT-infrastruktur i hela landet. Det är därför som vi harföreslagit att skattereduktion ska medges redan förkostnader som överstiger 1 000 kr.I den departementspromemoria som ligger tillgrund för regeringens förslag har man antagit att70 % av företagen, men av hushållenpå landsbygden kommer att ansöka om en skattere-duktion, vilket gör att man kan ifrågasätta förslagetsregionalpolitiska effekter. går t.o.m.så långt att man i sitt remissvar menar att det finns enrisk för att de resurser som avsatts inte kommer attutnyttjas till fullo, eftersom ribban för skattereduktio-nen ligger för högt. Den ligger enligt utskottsmajori-tetens förslag på 8 000 kr.Marknaden för företag i glesbygden utgörs ofta avhushåll i glesbygden. Om inte hushållen ansluter sigtill bredband kan marknaden förbli omogen och gles-bygdsföretagens möjligheter att t.ex. sälja sina tjäns-ter lokalt bli små.Fru talman! Jag vill fråga hon inte tror att investeringskostnader på minst8 för de flesta hushåll framstår som alltförhöga.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Vi har valt lösningen med skattere-duktion för att den ska avse sådana anslutningar somär avsevärt mer kostnadskrävande än de är i normalafall. Det är därför vi har valt de här gränserna och dehär beloppen.Men, som jag sade tidigare också skriver vi i be-tänkandet att vi noga kommer att följa upp den härfrågan och se till att det blir ett bra utfall av de storasatsningar vi gör på de här viktiga framtidsinveste-ringarna, en bra IT-infrastruktur.Kd:s förslag ser jag mer som att det kommer attgynna tätorter. Närmare tätorter tror jag att markna-den - detta ord - kommer att kunna klara anslutning-en till en rimlig kostnad. Det vi vill är att skattere-duktionen ska komma de avsevärt mer kostnadskrä-vande lösningarna till del och att man ute i glesbyg-den ska kunna göra det här. Vi tror på de här belop-pen och på de här gränserna.Anf. 27 () replik:Fru talman! Med det förslag som regeringen harpresenterat och som utskottet till stora delar har ställtsig bakom kommer man att styra mot dyrare lösning-ar när man t.ex. begränsar valet av tekniska lösningar.När man också sätter ribban, om jag får kalla det så,så högt som kommer man naturligtvis attstyra mot dyrare lösningar utan att ha några garantierför att de är bättre eller bättre rustade för de behov vihar i framtiden.Genom att sänka ribban, som kristdemokraternaföreslår, öppnar vi för fler hushåll. Det kan hända atten del av dem ligger i tillväxtregionerna, men framförallt, som skriver, kommer ocksåhushållen i glesbygd att finna det här förslaget attrak-tivt. Vi styr också över och uppmuntrar marknaden,som är en mycket viktig aktör här. Det ska vi varamedvetna om. Oavsett vilket förslag som vinner ge-hör i kammaren kommer man att få en press påsig att ta fram billiga lösningar med höga prestanda.Anf. 28 ()replik:Fru talman! Som kammaren och fru talman kankonstatera har vi olika uppfattningar i den här frågan.Vi har valt olika lösningar.Jag tillstyrker fortfarande vårt förslag i betänkan-det och avstyrker kd:s reservation i den här frågan,fru talman.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag skulle än en gång vilja återvändatill frågan Varför? och be pånågot konkret sätt beskriva vilka multimedietjänstersom efterfrågas exempelvis av företag i glesbygdeneller av privatpersoner i glesbygden och varför det iså fall är statens uppgift att genom en skattereduktionändra på den utveckling som ändå är marknadsgiven.Kanske några konkreta exempel på vilka multimedie-tjänster som efterfrågas.Anf. 30 ()replik:Fru talman! Det är faktiskt vårt gemensamma an-svar att se till att även glesbygden får tillgång till dehär viktiga infrastruktursatsningarna. Det är inte en-bart i tätorter och tillväxtområden som det här skaske. Därför kommer vi nu att gå in från statens sidaför att se till att man även i Bergslagens glesbygderkan få möjlighet att få bredband.Detta är en framtidssatsning. Det är därför som vistöder den här delen. Skattereduktionen ska alltsåavse anslutningar som är avsevärt mer kostnadskrä-vande, som jag sade.Jag går inte in på den tekniska delen i den här frå-gan, utan det här är en framtidssatsning som vi soci-aldemokrater i utskottsmajoriteten tror på.Anf. 31 () replik:Fru talman! Ändå måste det finnas något slagstanke bakom. Man kan säga att det här är en viktigframtidssatsning, men vad är innehållet? Orden för-står jag, en viktig framtidssatsning, men jag begriperfortfarande inte vad det är som är så viktigt i inne-hållet som gör att staten kom-mer att satsa drygt 1½ miljon kronor på detta. Jag serfortfarande inte innehållet. Risken är för stor, menarjag. Låt marknaden ta risken!Anf. 32 ()replik:Fru talman! Om inte inser varförvi ska se till att ha en skattereduktion så att detta ävenkommer människor utanför tätorter och tillväxtområ-den till godo, blir jag lite bekymrad.Marknaden kommer inte att kunna klara av dethär fullt ut över hela landet. Det är därför som vi skaha skattereduktionen.Anf. 33 PER ():Fru talman! Det är ganska fascinerande att lyssnapå den här debatten. Läser man betänkandet och lyss-nar på debatten undrar man om debatten egentligenhandlar om det här betänkandet.Här finns alltså två klara linjer i kammaren. Enlinje representeras av , som i principsäger: Satsa 60 miljarder av statliga pengar och byggut!Sedan finns det en annan linje som förespråkarmarknadslösningen.Det är faktiskt på det sättet. Även om vi har dethär betänkandet med förslag om skattereduktion ärdet marknadslösningen som sex partier här i kamma-ren står bakom.Moderaterna menar att en sådan här skattereduk-tion inte ska behövas. Skattereduktion är inte bra.Samtidigt säger man att om det sedan visar sig, vilketinte är helt otroligt, skriver i princip i sinreservation, kanske vi måste vidta den här typen avåtgärder i alla fall.Det här visar att majoriteten i utskottet faktisktligger ett steg före . Vi kanske kan se litelängre fram att marknaden inte kommer att fixa dettaöverallt i landet. Det är därför den här lösningenfinns.Det vi diskuterar här är skatteavdraget. Menman bör också ta med den andra hälften, nämligen detstöd som ska gå ut till kommunerna för att de skakunna dra ut bredband till perifert belägna hushåll, ensak som marknaden inte kommer att fixa till rimligakostnader.Exemplet är mycket bra i det sam-manhanget. De kalkylerar faktiskt med att komma iåtnjutande av de 1,6 miljarder som avsätts till kom-munerna för att bygga ut i glesbygden.Vi kommer nog att se, var inne pådet, att man i många kommuner runtom i landet dis-kuterar detta. Hur ska vi på nivå kunnahöja attraktionskraften för den här kommunen? Dethär är ett sätt att marknadsföra kommunerna.Ibland kommer man att använda de nät som redanfinns. har man kommunala bolag som liggerväldigt långt framme i det här sammanhanget. Dettaär också en del i marknaden.Men, märk väl, där handlar det inte om att vi skasubventionera. De kommuner som bygger i tätorterkommer inte att subventioneras. Subventionen tillkommunerna avser de glesbefolkade områdena.Sedan säger att vi inte ska ha skattere-duktionen. Det är efterfrågan som gör att marknadenökar. Det kanske finns en efterfrågan, men vi ska välge alla hushåll en rimlig chans i alla fall. Vi måste pånågot sätt från statens sida överbrygga prisskillnader-na mellan glesbygdsbefolkningen och befolkningen icentralorterna. En uppkoppling kostar inte särskiltmycket i de tätbefolkade områdena. Det här är väl enform av glesbygdspolitik och regionalpolitik.Det blir mycket överord och övertoner i en sådanhär debatt. säger att pengarnakunde ha använts till assistentersättning eller änke-pensioner. Det är fråga om 1,6 miljarder under två år.Men med lättsinne förstår jag mycketväl att ni kan tänka er att inteckna 1,6 miljarder hurmånga år som helst. Det handlar om ett tillfälligt stöd.Sedan har man hört att det görs jämförelser medhemdatorstödet, dvs. det stöd som gavs i och med slapp betala förmånsvärde. Men PC-stödet är enhelt annan debatt. Det var en lyckad del, men haringet alls med detta att göra.Den kritik som kan riktas mot det föreslagna stö-det är naturligtvis att det incitamentmässigt kanskeinte är det absolut bästa. Det är en fördröjning kanskepå ett till innan det märks i plånbo-ken. Vi har i en motion pekat på att det kanske hadevarit bättre att utnyttja skattekontot och redan måna-den efter få stödet. Då skulle man känna direkt vidinvesteringstillfället att man får stödet. Vi valde dockatt inte fullfölja detta - mycket på grund av den enklalösning som utskottsmajoriteten har förespråkat.Däremot hade vi ett annat yrkande i vår motion,nämligen att det inte skulle bli både skattereduktionoch avdragsrätt för samma belopp. Det hade varit enmycket främmande fågel i svensk skattelagstiftning,dvs. att få avdrag för en kostnad man inte har. Åandra sidan kan vi säga att vi har varit mycket nyska-pande och nydanande. Förslaget till lösning är attgöra en skattereduktion skattepliktig. Det är ju nästanlika roligt! Detta är möjligen en lite udda lösning,men den är faktiskt praktisk och enkel för att lösaproblemet med att inte få både skattereduktion ochavdrag.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tyckte inte att jag fick svar avLisbeth Staaf-Igelström på min fråga, men Per Ro-sengren var inne på samma fråga. Frågan är svår. Vivet inte vad framtiden ger. Jag sade i mitt anförandeatt vi inte vet vad framtiden bär i sitt sköte.Som jag ser det har glesbygden möj-lighet att emot multimedier. finns,det finns en massa satellitkanaler. Det är multimedier.Vad är det som gör att innehållet i denna multimedie-satsning är så betydelsefull för samhällsekonomin ska gå in med en subvention? Jag har lite svårtatt se det, och jag har sagt det tidigare. Vad är detsom är så viktigt samhällsekonomiskt?Anf. 35 PER ():Fru talman! Detta är ett sätt att utjämna skillna-derna mellan dem som bor i glesbygd och dem sombor i centralorter. Det är ganska orimligt att man behöva betala om man bor i encentralort för en viss service, men om man bor i gles-bygd ska man behöva betala 17 000-20 000 och intefå någon subvention. Det kommer ändå att bli mycketdyrare i glesbygden. Detta är ett sätt att öka tillgångenför glesbygden. Detta är en form av oerhört viktigregionalpolitik.Anf. 36 ():Fru talman! Jag får ändå inget svar på frågan vadsom är innehållet i detta.Runar , vår riksdagsman från Folkparti-et i , skulle säkert säga att den viktigasteinfrastruktursatsningen för norra vore attge lite mer pengar till vägarna. Det är en viktig sats-ning för dem. Där finns ett innehåll, man vill alltsåtransportera gods. Vad finns det för innehåll i den härsatsningen?Jag bor i tätort. Jag har jättedålig mottag-ning på 2:an och 4:an på min TV eftersom jag bor påbaksidan av en stor kulle. Om jag skulle få en perfektTV-bild skulle jag få satsa några tusen i en parabol.Det kommer alltid att finnas skillnader mellanmänniskor. Man måste ha koll på vilket innehåll manvill stödja och som är samhällsekonomiskt viktigt.Anf. 37 PER ():Fru talman! Jag kan hålla med om att vägar kan-ske är minst lika intressanta för företag och småföre-tag runtom i landet. Men man får inte göra en mot-sättning av detta.Återigen: Vi vet inte fullt ut vad småföreta-gen i glesbygd kommer att kunna utnyttja detta till.Vi vet inte vad den nya tekniken för med sig. Vi vetatt när det gäller snabba överföringar av bilder, kon-ferenser osv. fordras det bredband, annars blir det ettväldigt "tuggande".Bara visste vi inte om att dettaskulle vara möjligt. Jag är övertygad om att det kom-mer att komma ännu fler tjänster som är viktiga, inteminst för de små och medelstora företagen i glesbyg-den. Det är en sak. Den andra saken är att vi villöverbrygga skillnaden i infrastruktur, att den skakunna ges till alla i till en rimlig kostnad. Detkommer ändå att vara en stor skillnad, och mankommer att vara gynnad av att bo i tätort.Jag har precis samma problem med min TV. Jagbor bakom Leksbergskullen i . Jag kommerinte åt Skövdesändaren och får rikta min antenn åt ettannat håll. Jag skulle också kunna skaffa mig en pa-rabol, men det går inte att dra sådana paralleller i dethär sammanhanget. Här handlar det om en helt annanteknik som kan ge glesbygden möjligheter som sak-nas i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )8 § Anpassningar på företagsskatteområdet tillEG-fördraget, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU9Anpassningar på företagsskatteområdet till EG-fördraget, m.m. (prop. 2000/01:22 och prop.2000/01:12 delvis).Anf. 38 ():Fru talman! Betänkande SkU9 handlar om an-passning till EG-fördraget i en rad företagsskattefrå-gor. Inom flera av de områden som berörs har densvenska lagstiftningen ensidigt gynnat svenska före-tag och investeringar i . I och med föreliggan-de betänkande är det slut med detta. Vi tvingas nuöppna möjligheterna generellt även för företag frånandra länder inom EU.Som flera remissinstanser har påpekat kvarstårdock ytterligare bestämmelser som kan vara oförenli-ga med EU-lagstiftningen. Regeringen har då valt attinte behandla dessa regler nu utan hänvisar till sittan-de utredningar, bl.a. den s.k. fåmansbolagsutredning-en, 3:12-utredningen. Man har valt att avvakta i stäl-let för att nu komma med förslag på dessa områden.Vi ser att det är angeläget att dessa utredningar på-skyndas eftersom de regler som behandlas där kanstrida mot vad som gäller i EU. från företagensbehov, särskilt småföretagen, är det nödvändigt attpåskynda dessa utredningars arbete.Rent generellt anser vi att det inte finns någonanledning att göra åtskillnad mellan företag i ochandra utländska bolag. Det finns ju en värld utanförEU-området, vilken är av stor och växande betydelse.Svenska skatteregler bör därför inte försvåra etable-ring av verksamheter över gränserna. Vi bör inte resaonödiga murar kring EU som hindrar företag ochmänniskor att verka på grund av oförmånliga skat-teskäl. Regeringen bör därför tillsätta en utredningsom ser över det svenska regelsystemet och anpassardet till internationell rätt.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservationnr 1.I betänkandet görs också klart att delägare i ut-ländska värdepappersfonder ska kapitalbeskattas påsamma sätt som vid försäljning av svenska värdepap-persfonder. Denna uppfattning delar vi. Men i dettasammanhang kan det vara värt att notera den skatte-miljö som fonder i arbetar i. Beskattning-en av själva fonden är i av fondka-pitalet mot 1½ % i . Skatten för själva fondenär alltså 25 gånger högre här. Detta förhållande i sigverkar inte till fördel vad gäller etablering avfondverksamhet. Utvecklingen går mot att finansfö-retagen själva och deras kunder blir alltmer obser-vanta på skatteskillnader, som det blir alltlättare att agera utifrån dem.En annan punkt som berörs i betänkandet är rättenatt ta emot utdelning från näringsbetingade aktier.Självklart står vi bakom att utländska företag i Sveri-ge ska ha samma rättigheter som svenska, dock medden synpunkten att man borde se över reglerna för attgälla även utländska företag från länder utanför EU.I propositionen anför regeringen att avkastning påeget kapital endast borde beskattas en gång inombolagssektorn. Denna princip följs när det gäller ut-delningar men inte kapitalvinster på näringsbetingadeandelar. Detta strider inte bara mot huvudprincipenutan ökar också incitamenten till skattearbitrage mel-lan de olika inkomstslagen. Det är också en konkur-rensnackdel i förhållande till länder som har dennaskattefrihet. Mot denna bakgrund vill vi att regering-en återkommer med ett förslag som skattebe-friar näringsbetingade andelar.Det brådskar att vidta åtgärder, vilket utveckling-en av det stora antalet utlandsstationerade riskkapital-bolag har visat. Omstruktureringar är en viktig del iutvecklingen av ett effektivt näringsliv. Många länderinom och utanför EU har redan regler som underlättareffektiva förändringar på det här sättet.Ett av många exempel på att inte är kon-kurrenskraftigt i det här avseendet fick vi för en tidsedan när sålde sitt dotterbolag via föratt slippa reavinstskatten. Man kan bara konstatera attsnabbheten och rörligheten bland internationellaaktörer ökar trycket på att inte ha skatteregler somverkar direkt konkurrenshämmande.Avslutningsvis kan jag bara instämma i finansmi-nisterns uttalande, som han gjorde närhan svarade på en fråga från mig. Han svarade då:"Slopad reavinstbeskattning på näringsbetingadeaktier skulle innebära ökad attraktionskraft för Sveri-ge som bas för internationellt verksamma koncerneroch - vilket också är mycket viktigt - på-tagligt förenkla den svenska företagsbeskattningen. "Frågan är nu: Vad har hänt ?Anf. 39 PER ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 9 be-handlas vissa nationella regler som vid inkomstbe-skattningen gynnar svenska företag i förhållan-de till utländska företag i samma situation eller gyn-nar investeringar i framför investeringar iutlandet.Man kan grovt säga att det vi nu talar om är attanpassa en del regler på företagsskatteområdet tillEG-fördraget. Det handlar om skattefri utdelning pånäringsbetingade aktier, lex Asea, ombildande avekonomisk förening till aktiebolag, koncernbidragm.m.I stort gäller det förändringar som likställer in-komstbeskattningen för svenska företag och utländ-ska företag som hör hemma inom Europeiska ekono-miska samarbetsområdet, EES. I vissa frågor rörförändringarna också annan stat med vilken Sverigeingått skatteavtal.Utskottet tillstyrker regeringens förslag och avslårsom följd av det den motion som lämnats med anled-ning av propositionen.Till utskottsmajoritetens ställningstagande harModerata samlingspartiet lämnat tre reservationersom jag har tänkt att kommentera.I den första föreslås ett tillkännagivande om attregeringen bör tillsätta en utredning med syfte attändra de bestämmelser som står i strid med EG-rättenoch anpassa det svenska regelsystemet till internatio-nell rätt.Jag vill påstå att en stor del av arbetet inom skat-teområdet har haft ett internationelltperspektiv. Det ärende som vi just nu behandlar är endel i arbetet med att anpassa oss till EG-rätten. Det ärockså så att avgöranden i har haftbetydelse för flera av de förslag som vi nu diskuterar.För att snabbt kunna fånga upp ändringsbehovsom följer av rättsutvecklingen inom ramen för vårainternationella åtaganden, måste anpassningsarbetetingå i en kontinuerlig process.