prot · GO0913 · 2000-10-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:13Tisdagen den 17 oktoberKl. 14.00 - 16.10Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 oktober.2 § Information från regeringen om i BiarritzAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skulle vilja rapportera från det in-formella toppmötet i den 13-14 oktober.Den allvarliga krisen i kastadesjälvfallet sin skugga över mötet. Regeringschefernariktade en kraftig vädjan till de israeliska och pales-tinska ledarna och folken att stoppa upptrappningenav våldet och återvända till förhandlingsbordet. Jag ärdärför glad att parterna deltagit i toppmötet i Sharmel-Sheikh efter Biarritzmötet. De första rapporternadärifrån än positiva.Vid den avslutande lunchen deltog den nye jugo-slaviske presidenten . Där välkomnades dendemokratiska utvecklingen i FörbundsrepublikenJugoslavien. Stöd till utlovadespå samma villkor som för andra länder i regionen.Kostunica var optimistisk om möjligheterna att brytaned de gamla maktstrukturerna, och han redovisadeen öppen attityd i successionsfrågan.EU har utlovat katastrofhjälp på 200 miljoner eurour EU:s biståndsreserv. Omfattningen på det merlångsiktiga stödet till länderna på västra dis-kuteras vidare redan den här veckan.Stats- och regeringscheferna diskuterade även detmeddelande kommissionen lämnat om läget på olje-marknaden. Ordförandegruppen kommer att sökaframföra EU:s gemensamma syn på läget vid detmöte mellan producentländer och konsumentländersom äger rum i . Flerta-let länder, däribland , har också framfört vänder sig mot tanken att använda skatteinstru-mentet för att dämpa oljepriserna. Man enades ocksåom att intensifiera energidialogen med Ryssland.Kommissionen fick även tillfälle att presentera sittandra paket med åtgärder för att förbättra den marinasäkerheten, en fråga med rätta prioriterarhögt. Detta fick allmänt stöd, och kommissionenuppmanades att lägga fram förslaget om marin säker-het så snart som möjligt.Fru talman! Låt mig nu övergå till att redovisa detvå stora förhandlingskomplex som låg på bordet vidtoppmötet, nämligen regeringskonferensen och rät-tighetsstadgan. Jag vill tillägga att toppmötet varinformellt till sin karaktär. Inga skrivna slutsatserefterlämnades. Bara en muntlig uppsummering avordföranden gjordes. Det är naturligt att inga över-enskommelser gjordes eftersom det inte kan görasinnan hela paketet är klart.Regeringen anser beträffande kommissionen attdet är centralt att en medborgare från varje medlem-sland finns representerad i kommissionen. Andra småoch medelstora länder har samma uppfattning. Stats-ministern förklarade under toppmötet att kommissio-nens legitimitet stärks av att den har ledamöter frånalla medlemsländer, och vill ha en väl funge-rande och stark kommission.De stora länderna förde å sin sida fram en modellmed ett tak för antalet ledamöter kombinerat med enrotation av kommissionsplatserna. Ett par av de storaländerna deklarerade att rotationen borde vara heltjämlik och att de för sin del kunde acceptera att varautan ledamot i kommissionen under en tid.Så till frågan om fördelning av rösterna i minister-rådet. De större länderna fick ett löfte i Amsterdamom ändrad röstviktning i utbyte mot att avstå sinandra kommissionär. Hälften av medlemsländernavill ha en omviktning, medan den andra hälften öns-kar eller vill diskutera ett system med dubbel majori-tet, dvs. majoritet av både röster i rådet och befolk-ning. Vi upplever dock att rörelsen går mot en om-viktning av rösterna. Flera modeller finns i omlopp,inklusive en svensk. Diskussionen gäller främst röst-balansen mellan de stora länderna och övriga. Dess-utom handlar det om huruvida ska ges flerröster än övriga större länder.I regeringskonferensen diskuteras också en över-gång till kvalificerad majoritetsomröstning för ytter-ligare ca 40 av de 70 artiklar som har besluts-formen enhällighet. Det stora flertalet områden ifördraget beslutas ju med kvalificeradmajoritet. Från svensk sida ser vi det som en naturligutveckling att lämna enhällighetskravet på områdensom minimiregler för asyl och migration och socialarättigheter samt för de få återstående artiklarna inomområdena inre marknad, industri och transporter.Statsministern redovisade vår negativahållning till att överge enhällighet bl.a. för det civil-rättsliga samarbetet liksom på skatteområdet, möjli-gen med undantag för frågan om samarbete mellanmyndigheter för att förhindra skatteflykt. Mångaländer har svårigheter inom något av de viktigareområdena. Men totalt sett föreligger ändå ett tryck förövergång till kvalificerad majoritet på fler områden.På punkten om närmare samarbete förändradesbilden inte nämnvärt i . En mycket stor majo-ritet vill ta bort rätten för ett medlemsland att i denförsta och tredje pelaren lyfta fram enskilda förslagom att en grupp av länder ska kunna fördjupa samar-betet på ett visst område och lyfta upp det till för enhälligt avgörande. En stor majoritetvill också att det ska räcka med färre deltagare änhälften i ett närmare samarbete - den s.k. kritiskamassan. Endast några få vill mjuka upp de bakomlig-gande kriterierna, till vilka hör att samarbetet ska varaöppet för alla, vara en sista utväg, inte skada unionenoch medge en roll för kommissionen.Det är viktigt att ett EU med ett stort antal med-lemmar inte förlamas genom att några få hindrarandra att utveckla samarbetet. Däremot är det vitaltatt det inte skapas en fast kärntrupp inom unionen ochatt inte betydelsefulla samarbeten inleds utanför EU:sramar. Reglerna för flexibel integration måste utfor-mas så att samarbetet är öppet för alla.Det finns också en majoritet som kan tänka sigregler för närmare samarbete inom utrikes- och sä-kerhetspolitikens område. har en mycketskeptisk inställning till behovet av närmare samarbetei andra pelaren, vilket statsministern redovisade iBiarritz.Diskussionen fram till mötet i i decemberkommer att fördjupas inte minst vad avser s.k.närmare samarbete, detaljerna i ett röstviktningssys-tem och om enskildheterna i de artiklar där det kan bliaktuellt att alla accepterar kvalificerad majoritet.Det återstår alltså många svåra frågor. Jag är eftermötet ganska övertygad om att vi kommer att nå enöverenskommelse om ett nytt fördrag. Vimåste helt enkelt bli färdiga om vi vill vara säkra påatt unionen ska stå klar att vid utgången av 2002 taemot nya medlemmar.Jag vill även redogöra för vad som sades om stad-gan för fundamentala rättigheter. Den har sin upprin-nelse i ett beslut vid i ijuni 1999.Den 2 oktober överlämnade ordföranden i detkonvent som utarbetat stadgan, den förre tyske för-bundspresidenten , den färdiga pro-dukten till Europeiska rådet.Genom toppmötet i kommer Europa-parlamentet, kommissionen och rådet att inbjudas att ienlighet med sina procedurregler anta stadgan så attden därefter högtidligen kan proklameras vid topp-mötet i i form av ett politiskt doku-ment.Det säger sig självt att tiden har varit kort för enså grannlaga uppgift som att utarbeta en rättighets-stadga. Den text som fick sitt preliminära politiskagodkännande av är resultatet avkompromisser.Till det positiva med texten hör att den innehålleren kraftfull principiell markering av att EU inte barahar ekonomiska utan också sociala, kulturella, mora-liska och politiska mål. Stadgan betonar de gemen-samma värderingar som samarbetet bygger på. Härges en samlad redovisning av derättigheter och principer som EU ska tillämpa ochrespektera.Ett huvudmål från regeringens sida har varit attstadgan inte ska underminera , den europeiska konventionen om demänskliga rättigheterna och grundläggande friheter-na. Här har en godtagbar lösning uppnåtts.Ett annat viktigt mål har varit att se till att stadganinte medför någon oavsiktlig kompetensöverföringtill unionsorganen. Många av de rättigheter somnämns i stadgan ligger utanför EU:s kompetens ochär medlemsstaternas angelägenheter. I förslaget finnsnu klara referenser till subsidiaritetsprincipen och tillnationell lag och praxis.Jag klargjorde vid mötet att regeringens linje för-blir att rättighetsstadgan ska antas som en politiskdeklaration. Så kommer också att bli fallet. Enligtmandatet från ska det därefter undersökas "omoch eventuellt på vilket sätt" stadgan ska kunna tas ini fördragen. Ordföranden anmodade att sominkommande ordförande leda en sådan process.Flera medlemsländer, med stöd av kommissionenoch , argumenterade under topp-mötet för att målet måste vara stadgans inkorporeringi fördragen. Vi anser att denna frågeställning snarasthör hemma i och bör avgöras av en kommande rege-ringskonferens, eller ingå i den breda informella pro-cess som vi räknar med ska inledas efter om enlång rad framtidsfrågor.Ett alternativ som föredrar, som vi ocksåframförde vid , är att ansluta de europe-iska gemenskaperna till den europeiska konventionenom mänskliga rättigheter. Detta fick ett brett stöd avmånga länder.Anf. 2 ():Fru talman! Mötet i var ju ett informelltmöte, precis som utrikesministern sade. Den redovis-ning som vi har fått här är mer en sorts lägesbe-skrivning av hur det ser ut. är det bara några må-nader kvar tills man ska gå i mål, och jag är lite oroligöver att det finns så mycket kvar att klara ut.När det gäller kommissionens storlek är det bra attvi hänger fast vid att det ska vara en kommissionärfrån varje land.När det gäller röstviktningen skulle jag vilja ställaen fråga om den svenska modellen för röstviktning:Finns det något gehör för den svenska modellen, dens.k. kvadratrotsmodellen, bland de andra länderna?Det kunde vara intressant att få veta.Min fråga gäller det som utrikesministern inleddemed, nämligen . Det har utlo-vats pengar som hjälp, 200 miljoner ecu. Utrikesministern säger att man ska dis-kutera vidare. Min fråga är: Är de här pengarna till-gängliga nu? Vi har erfarenhet när det gäller EU ochhjälp på annat håll att det tar sådan tid och är såmycket byråkrati. Men det är nu den här hjälpenmåste sättas in, när allting annat finns på plats.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Om jag får börja med frågan om hjälptill , är det i humanitärtnödbistånd. Det ska enligt den ansvarige kommissio-nären kunna betalas ut under de när-maste månaderna. Det handlar om ett nödbistånd föratt klara energisituationen, uppvärmningen, matenoch liknande som kan behövas.Parallellt med det pågår en diskussion om att Ser-bien som del i också ska kunna få del avEU:s övriga biståndsprogram och återuppbyggnads-program. Jag räknar med att det även den vägenkommer besked om mer pengar till redanunder hösten.När det gäller diskussionen om kommissionäreroch den svenska modellen för röstviktning är detnaturligt att det återstår så mycket. Som jag sadebinds inte regeringskonferensen ihop förrän alla servad de vinner och förlorar i det stora paket kringmakt, demokrati och inflytande som det handlar om.Från vår sida har frågan om att ha kvar en kom-missionär varit avgörande. Där kan vi dock se att detär ett mycket hårt motstånd från de stora länderna.Det var ett hårdare motstånd i mot att ha kvaren kommissionär från alla medlemsländer än vad vihade förutsatt före mötet. Men vi har självfallet inteändrat den svenska positionen.Om man gör om systemet med kommissionäreroch tar bort den andra kommissionären från de storaländerna ska de kompenseras när det gäller röster.Det är naturligtvis en fråga för dem själva att sinse-mellan reda ut hur de ska fördela rösterna mellan sig ide stora länderna. Men den svenska modellen, som vitycker är ett bra exempel på hur man skulle kunnagöra, har fått ett stort gehör framför allt från länder avSveriges storlek och mindre medlemsländer.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Vi får väl se hurutvecklingen kommer att bli , vem som vinner ochvem som förlorar. Det avgörs väl inte förrän vid mö-tet i i december.Jag tackar för svaret när det gäller hjälpen till Ser-bien som jag verkligen vill understryka behovet av.Om det här inte fungerar nu kommer EU dels att stådär med skammen igen, dels framför allt missa enchans att säkra situationen för president . 5 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma i det senare.Anf. 6 ():Fru talman! Det är oerhört roligt att det som nuhar hänt i verkligen har hänt, att revolutionenblev av och att den, såvitt jag kan förstå, blev oblo-dig. Att militären och poliserna tycktes vara med pårevolutionärernas sida är också bra.Ser utrikesministern ingen fara i att nuomfamnas så hårt och, som det verkar, utan förbehållav västvärlden? Vet vi egentligen vem han är? Vi vetatt han är nationalist, att han har varit med i krigen påBalkan och att han enligt massmedierna också är godvän med Karad ic. Men vad finns å andra sidan ihans ställe? Det är min ena fråga.När allting nu börjar bli ljusare i vet viockså att det finns tusentals kosovoalbanska fångar ifängelserna som inte blivit ställda inför domstol ochsom är krigsbyten, om jag får använda det ordet, närserberna drog sig tillbaka från Kosovo. Hur tänkerman nu göra när det gäller de fångarna? Det är minandra fråga.Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Det är riktigt att är natio-nalist. Jag är övertygad om att det finns många punk-ter på hans program som vi kanske inte skulle varaodelat entusiastiska över. Men det viktiga i det härläget är att han värnar om demokratin, värnar omdialog och värnar väldigt mycket om grundlagen ochdemokratiska spelregler. Det ger en helt annan möj-lighet att diskutera även de svåra frågorna, framförallt svåra för nationalister, som , Kosovooch liknande, och hur de ska hanteras.Vi har vid alla kontakter kunnat märka attdet är en mycket bra representant för det nya jugosla-viska ledarskiktet som vi nu möter och som är bereddatt ha en demokratisk dialog kring de här frågorna.Det ger en helt annan möjlighet att få en fredlig lös-ning av problemen på i fortsättningen än vadvi har sett tidigare.Jag vill också tillägga att även om vi inte kännerKostunica tycker jag att det har gått oerhört bra förhonom när det gäller att hållahuvudet kallt och hålla lugn i landet, på ett sätt som vimåste beundra.När det gäller frågan om de kosovoalbanska fång-arna i serbiska fängelser har vi fått det första positivatecknet, eftersom FN:s kommissarie för mänskligarättigheter har velat ha en speciellrepresentant som studerar förhållandena för kosovo-albanska fångar i respektive situationen förserbiska fångar i Kosovo. Det är en svensk represen-tant, och han har beviljats inre-sevisum, vilket gör att han nu kan påbörja sitt arbete.Det vittnar om att den nya regimen har en helt annaninställning än vad hade.Anf. 8 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det var väl-digt bra och uttömmande.Det är mycket positivt som har hänt där nere nu.Det är nästan ofattbart för den som har följt situatio-nen nere på att se att det nuhelt plötsligt har kommit en öppning och en ljusning.Jag tror att väldigt många av oss tycker att det ärjätteskönt och känns väldigt bra. gäller det för ossatt hänga på och se till att detta verkligen följs uppoch att vi löper linan ut.Jag håller med K-G Biörsmark om det han sade isitt inlägg. Han tyckte att det var väldigt viktigt attSerbien nu blir hjälpt och att de där får den hjälp debehöver, så att de kan klara vintern. Den hjälpen skanaturligtvis inte minska den hjälp som går till deandra länderna på Balkan.Tack för svaret!Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan instämma. Jag vill ocksåstryka under att en av de frågor som har tagitupp har gällt att andra länder i regionen, som Kroa-tien, naturligtvis också måste ha ett stöd i detta läge.Det är bara genom att man får en gemensam regionalutveckling som man långsiktigt kan minska proble-men.Det är naturligtvis, som också båda de tidigaretalarna har understrukit, viktigt att komma ihåg hurmånga problem som finns kvar. Men vi har ändå fåttlite bättre möjligheter att ta itu med dem.Anf. 10 ():Fru talman! Tack så mycket för denna informa-tion. Jag noterade en sak när det gäller stadgan omgrundläggande mänskliga rättigheter, som ju desvenska partierna har samma uppfattning om. En saksom utrikesministern sade var att man gör klart att detinte ska underminera MR-konvention.Det låter i alla fall positivt.Hur bedömer utrikesministern att detta blir i verk-ligheten? Kommer det verkligen att bli så?Jag har en fråga till. Hela denna regeringskonfe-rens är egentligen en förberedelse för utvidgningen.Vi är väldigt måna om att den ska ske så snabbt sommöjligt. Jag noterade att det i stod attChirac gick till ganska hårt angrepp mot de mindrestaterna - vi som slåss för att varje land ska ha enkommissionär. Man lägger skulden på oss små staterom det blir en fördröjning på grund av att vi driverdenna fråga så hårt. Man vill lägga skulden på Sveri-ge och andra länder då.Hur tolkar utrikesministern just det uttalandet?Hur kommer det att se ut?Anf. 11 Utrikesminister ():Fru talman! Först vill jag säga att jag bedömeruttalandena om att utvidgningen kan bromsas om viinte släpper ifrån oss kommissionären som en renförhandlingstaktik. Det är inte så att man ska pressafram en överenskommelse i som är väldigt oför-delaktig både för de nuvarande små och medelstoramedlemsländerna i EU och för de blivande med-lemsländerna genom att hota med att utvidgningenannars inte blir av, fördröjs eller förskjuts.Det ingår väl som ett led i det som jag sade om attvi nu ser en rejäl diskussion, där de stora ländernainte vill stå fast vid den överenskommelse som vimenar att vi gjorde redan i om att allaländer har rätt till en kommissionär.När det gäller konvention vill jagsäga så här: I och med att vi nu gör en politisk dekla-ration i finns det inte risk för att stadgan under-minerar konvention. Om vi i den fort-satta diskussionen får gehör för , Sverigesoch andras förslag om att man ska ansluta de europe-iska gemenskaperna, dvs. EU, till kon-vention om mänskliga rättigheter skulle vi tvärtom fåen stor förstärkning av på ett sätt som vitycker vore mycket positivt.Men det är just för att undvika problem när detgäller konvention om mänskliga rättig-heter som vi inte har velat se att man gör denna stad-ga juridiskt bindande, för då skulle man kunna få enkompetenstvist om vilken domstol som i fortsättning-en ska avgöra frågor om mänskliga rättigheter. Dåtycker vi att det är viktigt att markera att detta ärEuroparådets ansvar.Anf. 12 ():Fru talman! Vi delar uppfattningen om Europarå-det och denna stadga. Jag tackar för det svaret.Det kanske blir så att man kommer fram till enöverenskommelse i om att det ska vara enkommissionär per land. Men det görs så många an-tydningar om att de stora länderna kommer att jobbavidare med frågan, att det inte är slut med detta ochatt man inte kommer att ge upp tanken på en mindrekommission.Nu undrar jag om detta kommer att innebära ändå fördröjer de nya staternas - ansökarländer-nas - inträde?Anf. 13 Utrikesminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga. Den diskussionsom säkert kommer att börja efter om vilkensorts EU vi vill ha och den fortsatta re-formeringen av EU får inte fördröja utvidgningen.Det har vi varit väldigt tydliga med från svensk, menockså från i princip alla länders, sida. Utvidgningenska kunna ske efter denna regeringskonferens.Sedan måste kandidatländerna få chansen att varamed i diskussionen kring nästa regeringskonferens.Det är deras lika mycket som vårt Europasom ska diskuteras. Då måste vi gemensamt, bådegamla och nya medlemsländer, kunna diskutera pro-cessen inför nästa regeringskonferens. Den diskussio-nen får alltså inte fördröja utvidgningen.Anf. 14 ():Fru talman! Först vill jag anknyta till det somsagts om att det är väldigt positivt att man nu kan gåin med katastrofhjälp till . FN gjorde juefter kriget en miljöanalys som visade att det fannsoerhört många miljöproblem som uppstod på grundav kriget och som också borde åtgärdas. Dem harman inte kunnat göra något åt med hänvisningtill att har suttit kvar vid makten. Finns detmed i diskussionen om att man också ska miljösaneraefter kriget?Sedan går jag till den stora frågan om makt, de-mokrati och inflytande. Det är egentligen väldigtstora förändringar som pågår och som innebär attländerna och deras representanter får mindre infly-tande inom EU och att det blir färre som är med i dendemokratiska processen, som fler beslutfattas som majoritetsbeslut inom EU. Därmed blir detännu mindre makt för invånarna i länderna. Jag skullevilja höra om diskussionen om att all makt utgår frånfolket och människors delaktighet i denna processfinns med.Anf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! Till att börja med vill jag när det gäl-ler miljöbistånd till regionen säga att det är en del avdet mer långsiktiga arbetet med att ta fram planer,projekt och förslag för det bistånd som behövs bådetill och till andra delar av för framti-den. Jag är övertygad om att ocksåkommer att användas.Ett exempel, där man har tittat på insatser,är . Det ingår också i den ganska akuta diskus-sionen om hur man ska kunna rena och rensa Donau.När det sedan gäller diskussionen om all makt ut-går från folket skulle jag inte vilja säga att färre ärmed i den demokratiska processen. Om det blir tolvnya medlemsländer är det naturligt att vi tillsammansmed dessa nya länder ser till att vi också hanterarinflytandet och makten.Ska man inbjuda ytterligare tolv länder är det klartatt alla de nuvarande medlemmarna får vara bereddaatt dela makten med de nytillkomna medlemmarna.Men det är faktiskt någonting vi önskar, eftersom vivill att de ska bli medlemmar i . 16 ():Fru talman! Den diskussionen förstår jag fullstän-digt. Så blir fallet. går det väldigt fort. Detär ett ord som upprepas ständigt och jämt. Man dis-kuterar EU, att det går fortare och hela denna rörel-seprocess. Men det är också oerhört viktigt i en de-mokratisk process att man har människor med sig, såatt de känner delaktighet.När vi pratar om människors bristande in-tresse och delaktighet i politiken drar vi ofta ett ex-empel: När man drog ned på antalet beslutsfattare ikommunen och rationaliserade där innebar det attfärre fick vara med, och därmed tappade människorintresset. Jag är orolig för att man underifrån får ettstort motstånd emot hela denna process om vi inte sertill att vi också förankrar den. Det skulle vara oro-väckande för demokratin i Europa.Anf. 17 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan förstå oron när det gäller hurman ska få en folklig delaktighet i . Dettycker jag är en av de stora frågorna som man skadiskutera efter mötet i . Vad gör man i fortsätt-ningen när det gäller framtidens EU för att förankrabesluten bättre, för att få mer av en europeisk debatt,för att få besluten att nå ut och diskuteras mer i deolika länderna av våra medborgare?När det däremot gäller de beslut som ska fattas iNice tycker jag inte att man kan säga att debatten gårför fort. Det är ju till stor del frågor som vi har dis-kuterat ända sedan den förra regeringskonferensenoch som vi måste lösa för att utvidgningen av EU skakunna fortsätta. Jag tycker att det är viktigt att manfaktiskt kommer till ett avslut . Men när det gällerden fortsatta debatten om EU:s framtid tror jag ocksåatt det är viktigt att man får den så bred som det nå-gonsin är möjligt.Anf. 18 ():Fru talman! Det har pågått ett annat toppmöte iMellanöstern, och det rapporteras nu om ett genom-brott. Jag vill ta upp en fråga i anslutning till dettasom också har beröring till det som diskuterades iBiarritz.Det gäller EU:s roll i fredsprocessen i Mellanös-tern. Vi har ju länge, åtskilliga gånger ,diskuterat EU:s roll för att stödja fredsprocessen. Nuhar det rapporterats att ordförandeskapet är mycketirriterat över utrikesministerns ståndpunkt vad gällerMellanöstern. Min fråga är: Står utrikesministern bakom EU:s ståndpunkt i Mellanös-ternfrågorna?Sedan gäller det frågan om rättighetsstadgan. OmEU på toppmötet i ska göra en politisk deklara-tion om stadgan vore det väl lämpligt att man paral-lellt därmed också gjorde en politisk deklaration omgemenskapernas anslutning till konven-tion om mänskliga rättigheter och fundamentala fri-heter.