prot · GN0980 · 2000-03-15 00:00:00 — Det framgår ju av propositionen.Medlingsinstitutets analysfunktion för att statistikenska spegla den faktiska löneutvecklingen är utgångs-punkten. Det är viktigt som underlag för parterna.Medlingsinstitutet ska också utge en årlig rapport därman ger en fördelningspolitisk analys och underlagför osaklig lönediskriminering. Även jämställdhets-och integrationsfrågorna ges en central plats i ensådan här rapport och ger alltså oss som beslutsfattareunderlag som är viktiga att ha.Arbetsrätten hinner jag inte kommentera särskiltmycket. Det som jag slås av när jag läser de motionersom har väckts från borgerligt håll på arbetsrättensområde är bl.a. det som har varitinne på, nämligen att de enbart går ut på att angripaarbetsrätten och försämra den så att det försvagar defackliga parterna. I många av motionerna hänvisarman dessutom till att arbetsrättsreglerna i mycket storutsträckning försvårar för småföretagen. var inne på detta också. Jag tycker att det är fara i detta, därför att om man skulle lagstifta ienlighet med dessa förslag och göra särskilt undantagför småföretagen så skulle det inte vara lätt att varaanställd i ett litet företag. 600 000 löntagare somjobbar i småföretag skulle få det mycket svårt omman skulle göra detta. Och jag är faktiskt inte enssäker på att det som ni föreslår är småföretagarvän-ligt. Om det skulle vara så stora skillnader som niföreslår mellan att vara anställd i ett litet företag ochatt vara anställd i ett stort företag är jag övertygad omatt i ett läge där det faktiskt är arbetskraftsbrist skullenaturligtvis den som söker anställning undvika ettlitet företag med dålig arbetsrätt och gärna ta en an-ställning i ett företag med bättre arbetsrätt.Det måste ju vara vår gemensamma ambition attockså de som arbetar i små företag ska få del av denutveckling som vi vill ska gälla för oss alla. Det kaninte vara riktigt att man ska segregera arbetsmarkna-den på det sätt som skulle bli resultatet av det som niföreslår.Stefan Attefall tog upp frågan om semesterlön ochsärskilt utbildningsbidrag som tas upp i reservation26. Jag tycker att det är på goda grunder som detsärskilda utbildningsbidraget har gjorts semesterlöne-grundande. Jag vill referera det som stod i propositio-nen när man fattade beslut om detta 1976, nämligen:Jag hyser stor förståelse för att sådan ledighet görssemesterlönegrundande.Detta skrev Per , och bakom detta.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan i ar-betsmarknadsutskottets betänkande 5, men naturligt-vis inte till den del som rör blockad mot enmans- ochfamiljeföretag där jag vill yrka bifall till reservation7.Anf. 24 () replik:Fru talman! När vi kritiserar utskottsmajoritetenshandläggning är det inte därför att vi uppfattar densom ett övergrepp mot och och som enåtgärd som skulle ha hindrat dessa två stora organisa-tioner från att komma till tals. Vi kritiserar den därföratt den är ett övergrepp mot den politiska minoriteten.Att utan bärande skäl förvägra minoriteten i utskottetmöjligheten att som ett led i ärendeberedningen iutskottet höra utomstående strider mot all parlamenta-risk hyfs, . Det är nonchalant, det ärmaktfullkomligt, och det riskerar att straffa sig dendagen man inte längre sitter i majoritetsställning.För att sedan övergå till sakfrågan vill jag säga attvi naturligtvis inte vill bestämma över ingångslönereller relativlöner. Dessa ska förhandlas fram i friaförhandlingar. Men om lönebildningen ska fungeraväl menar vi att den lönebildningen ska ske så decent-raliserat och lokalt som möjligt. Och det är den ut-vecklingen som regeringen och socialdemokraterna iutskottet inte bejakar. Vid sidan av att man visserli-gen ger det nya medlingsinstitutet en del möjligheteratt kyla ned konflikter, vilket vi kan acceptera, tilldela en uppgift utöver dentraditionella medlarrollen, en uppgift att verka för enväl fungerande lönebildning. Och det är ju dessadubbla roller som har kritiserats så hårt, inte bara avoss utan också av TCO, och , därför attdessa dubbla roller riskerar att leda i riktning mot enstatlig inkomstpolitik, kommer att motverka en de-centraliserad lönebildning och riskerar därtill att un-dergräva tilltron till i dess roll somjust medlare, vilket trots allt är den centrala. I dessahänseenden har regeringen och socialdemokraternagått helt i LO:s ledband, och det är till nackdel förlönebildningen.Anf. 25 () replik:Fru talman! , det är väl inte isärskilt många ärenden som vi från utskottets sida harhaft så goda möjligheter att ta del av vad parternatycker som i detta? Jag tycker att det är fel att ni för-söker göra detta till något stort och en formfråga somfaktiskt inte har någon grund, därför att ni och viandra har haft väldigt bra möjligheter att skaffa ossden information som vi behöver i detta läge. Vi harfaktiskt besökt . Jaghar inte kännedom om att utskottet har gjort motsva-rande besök hos . Jag kan ha fel,eftersom jag inte har varit med i utskottet så länge.Men hos har vivarit.Det är svårt att få grepp om vad moderaternaegentligen anser om detta förslag. Ni är kritiska där-för att regeringen säger att man inte ska lägga sig ilönebildningen. Sedan är ni oroliga därför att dettainnebär risk för statlig inkomstpolitik. Det är inte sålätt att bemöta detta när ni har denna dubbla inställ-ning till förslaget. Lägger regeringen sig i för lite,eller lägger den sig i för mycket?Anf. 26 () replik:Fru talman! Handläggningen är ju uppseende-väckande av det skälet att den innebär att majoritetensätter sig till doms över minoriteten och recenserarutskottsminoritetens bevekelsegrunder för att hörautomstående i utskottet. Det handlar inte om att ar-betsmarknadsorganisationerna inte har fått framförasina uppfattningar. Men det måste väl ändå vara så ien parlamentarisk demokrati, , att mi-noriteten själv avgör vad minoriteten är intresserad avatt borra djupare i? Men det lät ni inte minoritetengöra, utan ni satte er till doms över minoritetens be-vekelsegrunder och avfärdade alltihop utan någrabärande skäl med motiveringen att de synpunkter somhade kommit fram i skrivelser till utskottet från SA-CO och SAF inte hade någon bärighet, därför attdepartementet meddelade att så inte var fallet. Det är anmärkningsvärt att man hantera-de fråga på det sättet.När det sedan återigen gäller sakfrågan kritiserarvi den här propositionen därför att regeringen haranammat LO:s väldigt centralistiska perspektiv pålönebildningsprocessen. Vi har en motsatt utgångs-punkt. Lönebildningen ska ske så decentraliserat ochså lokalt som möjligt. Vi har också kritiserat proposi-tionen därför att den är så snäv. Den handlar bara omsjälva förhandlingssystemets funktionssätt och omvissa konfliktregler. Men det finns så mycket annatsom avgör förutsättningarna för lönebildningen, ochdet förbigår regeringen med total tystnad.Vi accepterar att man byter namn på Förliknings-mannaexpeditionen och att i för-hållande till dagens förlikningsmannaexpedition fårvissa utökade möjligheter att kyla ned konflikter.Däremot säger vi bestämt nej till att Medlingsinstitu-tet tilldelas dubbla roller. Vi vill se Medlingsinstitutetsom en medlingsfunktion, inte som en central norme-rande funktion på arbetsmarknaden.Anf. 27 () replik:Fru talman! hävdar att regering-en förbigår de andra politikområdena med tystnadmen så är inte fallet. Det är bara att läsa propositio-nen. Då ser man klart och tydligt att regeringen sägeratt andra politikområden är väsentliga för lönebild-ningen. Det är bara det att man inte har gjort en pro-position som tar upp skattepolitiken och alla andrapolitikområden - det gäller också utbildningspoliti-ken - och gjort en sammanföring. Här har man i stäl-let riktat in sig på medlingsfunktionen och lönebild-ningen - en lönebildning för full sysselsättning, somdet heter. De frågorna tas alltså upp.Vilken nivå som lönebildningen ska ske på är nå-got som vi inte lägger oss i när det gäller Medlingsin-stitutet, utan frågan om på vilken nivå löneuppgörel-ser ska träffas är en sak för parterna. Det förhindrasinte att man har lokala förhandlingar. Detta framgårav propositionen och betänkandet.Anf. 28 () replik:Fru talman! säger här att vi i ut-skottet har fått chansen att ta del av de olika parternassynpunkter men det stämmer inte alls.Sedan år 1998, då det här utskottet valdes, har vivarken varit inbjudna till seminarier eller haft besökav arbetsmarknadens parter för diskussioner om löne-bildning. Det har kanske varit en del aktiviteter förevalet men det är faktiskt det utskott som valtsefter som har ansvaret för behandlingen avpropositionen.Björn Kaaling säger att det är naturligt att Social-demokraterna följer LO men vi anser att en regeringska stå över parterna. En regering ska inte följa LO,TCO eller SAF, utan den ska stå över parterna ochagera neutralt och försöka försvara intressena förhelheten.Björn Kaaling försvarar möjligheten att blockeraenmans- och familjeföretag. Det är ett exempel på attjust ett intresse fått styra det hela. Förslag efter för-slag föll bort från den socialdemokratiske statssekre-teraren utredning. Det ena efter detandra av hans förslag föll ju bort - inte minst gällerdet också blockadreglerna - när LO lade in sitt veto.Ni följde alltså LO och såg inte till helheten. Det ärdetta som är problemet med Socialdemokraterna.Björn Kaaling säger att det görs stor skillnadmellan små och stora företag när det gäller regelverkmen det gör vi kristdemokrater inte alls. Vi vill halika regler för alla företag. Det är vårt huvudmål menvi vill anpassa reglerna mer så att hänsyn också tastill de små företagens situation. Det här med semes-terlön är ett bra exempel.Nu tar sådana storheter som och som garanter för atthan fattar kloka beslut. Det är möjligt att det vore branär det gäller övriga beslut som är medoch fattar att lyssna på de personerna. Jag struntarfaktiskt i vad och eventuellt en gångi tiden har sagt och konstaterar bara att detta slår motde små företagen . har inte anförtnågra bärande argument om varför rådande ordningska gälla också i fortsättningen. Sådana lyssnar jaggärna till.Anf. 29 () replik:Fru talman! Man kan titta i de motioner som nihar lagt på arbetsrättens område. I var och varannanmotion står det att det är viktigt att få de här föränd-ringarna, inte minst därför att det är viktigt för småfö-retagen.Ni har inte sådan ställning här i kammaren att nikan få igenom era förslag. Om man tittar närmare pådem och ser vad ni strävar efter kan man konstateraatt vi faktiskt skulle få en tudelad arbetsmarknad.Människor som arbetar i små företag skulle inte om-fattas av arbetsrätten på samma sätt som de som job-bar i stora företag. Det här är inte bra. Det är en sortsinriktning hos er som är felaktig. Jag tycker att ni skatänka om i den delen.När det gäller blockadfrågan har regeringen vikitsig för LO:s linje, sägs det här. Ja, men det är faktisktså att i det här fallet på ett kon-struktivt sätt har arbetat för att ta fram ett alternativtill lagstiftningen. Det behöver ju inte lagstiftas, i allafall inte förrän man har prövat möjligheten att viaavtal klara av frågan - till skydd naturligtvis för demsom faktiskt anställs i enmansföretag. Ingen av osshar någon annan uppfattning än den att man, om maninte har anställning, naturligtvis inte ska behöva teck-na ett avtal. Problemet uppstår ju därför att enmansfö-retagare till och från har anställda.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag upplever att Socialdemokraternahar sett de medelstora industriföretagen på 70-taletsom norm för sin arbetsrättsliga lagstiftning. Vi villkanske i större utsträckning ha småföretagen somnorm och utgångspunkt. Vi vet nämligen att där finnsnyckeln till att skapa full sysselsättning - där kan viskapa dynamik och där kan vi skapa jobb och väl-stånd i framtidens . Det är den utgångspunktsom vi har för lagstiftningen men vi vill inte ha såolika regler för olika storlekar på företag. Om BjörnKaaling tror det ber jag honom att läsa på lite bättre.Björn Kaaling säger nu att LO har hittat på en re-gel som gör att man slipper de negativa sidorna förenmansföretag och familjeföretag. Men om man nuinom LO är så klok att man har gjort den här föränd-ringen, varför har den då inte gjorts tidigare? Proble-met är ju inte nytt. Det var först när ,såvitt jag förstår, hotade med lagstiftning som LOkröp till korset och gjorde en viss kompromiss somvar sådan att ni kunde stilla era egna relationer medLO och släppa det här kravet.Förlåt mig men jag litar inte riktigt på det förbundsom faktiskt först när man står där med lagstiftningenvilande över huvudet böjer sig lite grann för att sedangöra en kompromiss; detta därför att ni inte vågat tastrid med LO på den här punkten, till förmån för enviktig princip om rätten att stå utanför om så önskasnär det inte finns några anställda.Björn Kaaling sade i sitt anförande att vi medMedlingsinstitutet inte löser de genuina problemenmed lönebildningen. Passa nu på att i den sista repli-ken berätta för oss vad ni vill göra utöver detta! Denproposition som behandlas heter ju faktiskt Lönebild-ning för full sysselsättning. Det handlar alltså om etthelhetsgrepp om frågan. Det skulle vara intressant atthöra vad i övrigt har att säga, dvs.förutom när det gäller inrättandet av ett institut.Anf. 31 () replik:Fru talman! Ja, det är riktigt att propositionen he-ter Lönebildning för full sysselsättning.Jag försökte tidigare säga till attingen av oss tror att det här förslaget i sig löser helaproblematiken med lönebildningen, och det framgårockså av propositionen. Vi säger att det här är en delsom gör det möjligt för oss att få en lönebildning somvi kan klara från samhällsekonomiska aspekter ochsom är rimlig från parternas utgångspunkter.Det här med genuinitet var något som tog upp. Jag bara svarar på frågan - vi ser det härsom ett viktigt inslag för att klara en lönebildning förfull sysselsättning. Det löser naturligtvis inte helaproblematiken, utan det är precis som jag försöktesäga i ordväxlingen med . Rege-ringen och utskottsmajoriteten är naturligtvis heltmedvetna om att det finns andra politikområden somockså har sin betydelse, och kanske i mycket störreutsträckning än vad just själva har.Anf. 32 () replik:Fru talman! Det framgår av anfö-rande och också av hans repliker att detta, som han såstarkt stryker under, inte löser hela problemet. Där-med framstår här på något sätt ett slags Perssonsofullbordade - som något som man måste återkommatill.Björn Kaaling gör den helt korrekta beskrivning-en, nämligen att staten ska vara neutral, men sedanlägger han till: och endast ingripa när det inte funge-rar.Vad är det då som krävs? Ja, det är en balanseradavvägning. Enligt vår uppfattning fanns det en sådan iSvante Öbergs och försök till sam-syn. Så säger att den viljan inte fanns.Min fråga blir då: Hos vem saknades viljan? Vardet hos paret , eller var det hos LO-folket? Jag tycker, det kan jag lägga in , attni har desavouerat den tidigare statsministern på ettsätt som inte är hedrande.Det är intressant att tar tidigareborgerliga mittenpolitiker i statsrådsställning tillkronvittnen när han talar om semesterlagens till-komst. Det är riktigt, det var en mycket aktiv reform-period under de två mandatperioder vi hade borgerligregering . Det var inte bara semes-terlagen som kom. I historiskt ljus kan man möjligentycka att den var väl generös. Vi fick en arbetsmiljö-lagstiftning som var mycket långtgående. Vi fickSamhallsföretagen, och vi fick en ny och världsunikjämställdhetslag, en lag för övrigt som socialdemo-kraterna motarbetade då men numera ställer upp på.Vi har en stark uppslutning kring jämställdhetsarbeteti arbetslivet.Det är inte konstigt om vi inför ett nytt sekel 25 årefter reformerna behöver se över ett och annat.Anf. 33 () replik:Fru talman! tar upp frågan om varskulden ligger till att man inte nådde samsyn. Det ären fråga som jag har mycket svårt att svara på ochuttala mig om, annat än att skulden naturligtvis inteenbart ligger hos utan hos departer på arbetsmarknaden som inte har kommit över-ens.Vad och gjorde var att påregeringens uppdrag försöka nå en samsyn på områ-det, men parterna ville inte. har vi hört från andrapartier att skulden naturligtvis var LO:s. Jag delar inteden uppfattningen. Skulden ligger naturligtvis hosparterna som sitter i diskussioner och som inte kankomma överens. Skulden ligger hos båda.Man ville inte, man hade inte förmågan. Då vardet naturligtvis än väsentligare att lägga fram det härförslaget som ligger på vårt bord så att vi i alla fallnär det gäller medlingsfunktionen och att ge bra in-formation till parterna kan göra det inför nästa årsavtalsförhandlingar som kommer i gång.Möjligen ska jag lova från denna talarstol att jagaldrig mer ska berömma någon borgerlig vare sigtidigare statsminister eller arbetsmarknadsminister.Jag ville ta det som utgångspunkt att man också dåvisade på att det finns skäl till att semesterlön skaockså ges till den som får särskilt vuxenstudiestöd.Det var bra skäl.Anf. 34 () replik:Fru talman! Anledningen till att jag uppmärk-sammade att gled in refor-marbete med borgerliga regeringar var att det stodsom en klar dementi mot det som socialdemokraternaoch även av och till vill framföra,nämligen att andra regeringar än socialdemokratiskainte skulle vara reformvänliga till löntagarnas fördel.Det var intressant och fint att ändåväckte den sanningen till minne.Sedan säger att parterna inte ville.Men det var ändå så att hade ett tyd-ligt koncept som regeringen mycket väl kunde ha följtom man hade accepterat deras slutsatser. Det var judär som modet eller viljan - möjligen båda - sviktadedå man backade. Därför blev det, som jag påstod imin första replik, en ofullgången proposition och ettmindre bra beslut som vi får än om vi hade följtupp den utredningen.Sedan har jag påpekat här att vi finner viktigt, men vi är väldigt tydliga på attdet här måste följas upp. Det finns risker i den modellsom nu finns, men att medlingsinsatser får en stärktställning tycker vi från sida är bra.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det är bra att vi är överens om dendelen.Ni vill, tillsammans med de andra borgerliga par-tierna i någon sorts samlad bedömning, försämraarbetsrätten. Ni vill faktiskt försvaga den del av ar-betsmarknaden som utgörs av löntagarparterna. Detgår inte att tolka era motioner på något annat sätt.Samtidigt säger ni, och så har jag uppfattat den härdiskussionen också, att det är viktigt att man har godarelationer på arbetsmarknaden. Men trots detta vill nivara med om att försämra relationerna genom attförändra arbetsrätten på ett sådant sätt att man försva-gar den ena delen av arbetsmarknaden. Då förstörman naturligtvis de goda relationerna.Anf. 36 ()replik:Fru talman! Jag har ett par kommentarer. Jag harlite svårt att förstå varför man inte vill använda Sta-tistiska centralbyrån som den myndighet som ska tafram den statistik som ska använ-da. Jag är rätt övertygad om att man med de resursersom man måste lägga ned för att bygga upp en admi-nistration skulle få betydligt mera och bättre statistikoch dessutom djupare analyser om pengarna fördelaspå medlingsinstitutet och ,både för att ta fram materialet och för att analyseradet.Diskussionen om familjeföretagen anknyter tilldet svar som fick alldeles , attrelationerna mellan de minsta företagen och destora fackföreningarna inte är särskilt goda. Förbudetmot blockaden mot enmansföretagen och familjefö-retagen är ett sätt att jämna ut det här, som vi ser det.Man har dessutom vetat om att den här diskussionenhar förts. Det kan inte vara någon överraskning förvare sig LO eller medlemsförbunden eller någonannan att det här är ett önskemål, eftersom den härlagstiftningen har funnits och man har tagit bort den.Man hade kunnat säga att okej, vi ser att det här är ettproblem, och då löser vi det avtalsvägen, innan vi fårdet här beslutet. Det är inte ens en omvändelse undergalgen. hänger man tyvärr och dinglar i galgen.Man hade kunnat lösa det här innan om man hadeinsett att det här beslutet kommer förr eller senare.Jag tycker att det är lite synd att man inte redan ti-digare har löst problemen, för man har haft chansenmen inte tagit den. får man alltså det här beslutfram mot 16-tiden i dag.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag tror att de fackliga organisatio-nerna inom de tre avtalsområden som är berörda avblockadfrågan har mött den intensivare sedan Öberglade fram sitt förslag. Förbudet fanns infört i alla fall1994 och togs bort. Där har naturligtvis parterna levt iuppfattningen att det inte förs tillbaka, utan det blevaktuellt i samband med . Det ärdärför man har agerat . Självklart harregeringen med sina kontakter med Landsorganisa-tionen också tryckt på för att försöka få parterna attkomma med egna lösningar, vilket är ytterst rimligt.Nu har man gjort det, och det vore naturligtvis rimligtatt man fick möjlighet att pröva det, inte för att denfackliga organisationen på något sätt ska få rätt utan,, i grunden till skydd för demänniskor som faktiskt anställs och inte är skyddadeav kollektivavtalet. Det inträffar trots allt en del falldär man inte får ersättningar, eller t.o.m. när det gårriktigt dåligt, att anhöriga inte får ersättningar pågrund av att man har jobbat där kollektivavtal inte harfunnits.När det gäller statistikansvarär det, som jag uppfattar propositionen, fortfarande såatt det är SCB som i mångt och mycket ska göraarbetet med statistiken men att det är Medlingsinsti-tutet som använder den.Anf. 38 ()replik:Fru talman! Jag är glad att det blev ett förtydli-gande av att det är SCB som ska ta fram det mesta avdetta. Därmed kan vi lämna den diskussionen.Jag håller med om att det är viktigtatt vi skyddar arbetstagarna, men vi ska ju inte skyd-da dem så in i så att de inte får jobb. Där harvi också en avgränsning - det finns många företagsom låter bli att anställa folk därför att de anser att detär krångligt och besvärligt. Dessutom har ju enmans-företagarna och familjeföretagarna inga anställda,utan det är bara den egna familjen.När nu regeringen har haft beställningpå denna lagstiftning hängande över sig tycker jag attden kunde ha hanterat det hela lite snabbare. fårman en lagstiftning som man inte vill ha. Hade dethela lösts på ett annat sätt så hade detta kunnat för-falla. fick man det här. Jag beklagar att det harblivit så här, men ser det ut som det gör och jagtänker stå fast vid lagen.Anf. 39 () replik:Fru talman! Det är synd att ,som beklagar att det blir så här, inte kan dra slutsat-sen av det och faktiskt avstå från att stifta en lag pådetta område.Det råder ingen delad mening mellan oss, åt-minstone inte mellan och mig,om att företag som inte har några anställda inte skabehöva ha kollektivavtal. Det är därför som den före-slagna lösningen är en mer praktisk hantering än attlagstifta, som majoriteten i det här fallet tänkergöra. Det är en mer praktisk lösning att parterna kla-rar ut det här avtalsvägen i stället för att man väljerlagstiftningsvägen. Detta är en lagstiftning som niriktar mot tre stycken förbund på LO-sidan.Lagstiftningen kan faktiskt innebära att en ochannan löntagare, eller anhörig till löntagare, drabbasekonomiskt av det här beslutet, brukar ta ett exempel från län som har enverklighetsanknytning. Det gäller en åkare som har enlastbil och kör byggvaror . Han blir sjuk påkvällen och anställer en kompis som kör lastbilendagen efter. Det går så olyckligt att han kör av vägenoch omkommer. De efterlevande fick ett halvt bas-belopp i begravningsersättning i stället för nästan250 . De drabbades inte bara av sorgen attmista en anhörig - det fick också den här ekonomiskakonsekvensen.Anf. 40 () replik:Fru talman! Jag undrar över en sak i anslutning tilldet sista. Jag har pratat med ett antal enmansföretaga-re som kör taxibil. De har sådana här försäkringar.Jag undrar om är okunnig om att en-mansföretagare kan teckna en AMF-försäkring. Detvar ju naturligtvis synd att den här åkaren med last-bilen inte hade tecknat en sådan.Som jag sade i mitt anförande tycker jag att det ärkonstigt att man kan ändra uppfattning från annan.