prot · GN09116 · 2000-05-25 00:00:00 — En riktig lärlingsutbildning värd namnet gårhelt enkelt inte att utveckla inom ramen för den nuva-rande gymnasieskolan.Folkpartiet föreslår därför att det införs en helt nymodell för lärlingsutbildningen. Det krävs ett ömsesi-digt intresse och ett samarbete mellan företagen ochskolan om en riktig lärlingsutbildning ska växa fram.Det ska vara en mer likvärdig ställning mellan företagoch skola och mellan praktik och teori. En ny lär-lingsutbildning måste utformas tillsammans medföretag och branscher. Ungefär halva tiden bör varaskolans ansvar och halva tiden företagets. Företagenska få ersättning för sin del av utbildningen och lär-lingen ska få ersättning för den insats han eller hongör i produktionen. Ett intressant exempel på lär-lingsutbildning finns i . Där omfattar den fyraår som är delade mellan skola och företag. Efter av-slutad lärlingsutbildning ska eleven få avlägga enlärlingsexamen som visar vilken yrkeskompetensutbildningen gett.Fru talman! Ett bra förslag i propositionen är attdet ska sättas betyg på det projektarbete som gymna-sieelever ska göra, på samma sätt som andra betygsätts i skolan. Dessutom har föreslagit attdet ska göras tydliga beskrivningar av vilken kvalitetprojektarbetet ska nå upp till. Gymnasiets projektar-bete ska visa prov på kritiskt tänkande, på ett veten-skapligt förhållningssätt och vara en förberedelse försjälvständigt arbete på högskolenivå. Därför måstedet också vara tydligt för lärarna vilka krav de har rättatt ställa på projektarbetet.Slutligen behandlar också det här betänkandet för-söksverksamheten med utökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång. anseratt regeringen redan nu ska arbeta fram ett lagförslagsom slår fast att även utvecklingsstörda barns föräld-rar har rätt att bestämma över sina barns skolgång.Argumenten att föräldrar kan välja fel håller inte. Detär skolans skyldighet att lämna en sådan informationatt föräldrarna kan ta ställning till vilken skolformderas barn ska gå i på goda grunder.Fru talman! Sammanfattningsvis behandlar vi idet här betänkandet frågor som berör olika huvudspåri de ideologiska skillnaderna mellan partierna. De härfrågorna om gymnasieexamen, lärlingsutbildning ochförkunskaper till högskolan kommer att återkommatill riksdagen.Regeringen har tillsatt en utredning för attdiskutera tänkbara förändringar i gymnasieskolan.Skolministern har gett direktiv om att utgångspunktenska vara en sammanhållen gymnasieskola. Jag hoppasatt de här direktiven inte ska tolkas så att det ska bliomöjligt att diskutera t.ex. nya slags yrkesutbildning-ar och lärlingsutbildningar på ett öppet sätt.Jag ser ändå det här regeringsbeslutet om en ut-redning som något positivt i den meningen att jaghoppas att även regeringen och Socialdemokraternanu blir mer och mer medvetna om att gymnasieskolanhar stora problem i Sverige.Fru talman! Jag avslutar med att yrka bifall tillFolkpartiets reservation 1 under mom. 9 och reserva-tion 5 under mom. 10.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande 16 ochavslag på samtliga motioner.Ulla-Britt går nästan upp i falsett närhon beskyller Socialdemokraterna för den nuvarandegymnasieskolan. Jag vill bara påpeka att det var enborgerlig regering med i täten som ge-nomförde den. Jag vill inte instämma i klagosångenatt den gymnasieskola vi har är alltigenom då-lig. Det tycker jag är en väldigt onyanserad bild. Detfinns saker och ting som är problematiska och som vimåste göra någonting åt, men det är en helt annansak. Jag har ingen ambition att riva upp gymnasiebe-slutet. En översyn är någonting helt annat.I det här betänkandet behandlas propositionen1999/2000:68 Vissa skolfrågor jämte motionsyrkan-den samt vissa motionsyrkanden från den allmännamotionstiden hösten 1999.Genom beslut med anledning av pro-positionen Gymnasieskola i utveckling - kvalitet ochlikvärdighet har bl.a. en ny programstruktur och enförändrad definition av begreppet gymnasiepoänginförts i gymnasieskolan fr.o.m. . Re-geringen föreslog även att en gymnasieexamen skulleinföras. ställde sig i princip bakom försla-get men ansåg att frågan om hur en examen ska ut-formas inte var tillräckligt utredd. begärdeatt regeringen ytterligare skulle utreda frågan ochåterkomma till med ett utvecklat förslag.Avsikten var att återkomma till i fråganunder . anmäler regeringen att man istället avser att återkomma till med förslagtill gymnasieexamen mot slutet av innevarande år isamband med att regeringen avser att lämna en pro-position om rekrytering till högskolan.Utskottet delar regeringens uppfattning att detfinns starka skäl att överväga förslag till förändringari tillträdesreglerna för grundläggande högskoleutbild-ning och utformningen av en gymnasieexamen i ettsammanhang. Urvalssystemet ska tillgodose mångaolika intressen . Utskottet vill också påmin-na om att harregeringens uppdrag att granska betygssättningen iden svenska skolan. Det uppdraget ska redovisassenast den 1 september 2000.För de elever som börjar gymnasieskolan efterden ingår ett projektarbete som ska om-fatta 100 gymnasiepoäng, vilket motsvarar cirka fyraveckors arbete på heltid och ska betygssättas med denbetygsskala som gäller för kärnämnes- och karaktär-sämneskurserna, dvs. betygsstegen Icke godkänd,Godkänd, Väl godkänd och Mycket väl godkänd.Flera motionärer har berört innehållet i projektar-betet. Men utskottet anser att inte nu skauttala sig om mål och innehåll i projektarbetet, efter-som bl.a. en speciell arbetsgrupp för frågor som rörskola och arbetsliv som tillsatts inom Utbildningsde-partementet arbetar med frågan. Vi återkommer allt-så.Genom beslut med anledning av pro-positionen Gymnasieskola i utveckling infördes be-stämmelser i skollagen om en ny lärlingsutbildning.Bestämmelserna gäller fr.o.m. . I sam-band med beslutet gjorde ett tillkännagi-vande till regeringen om att frågor om lärlingsutbild-ningens innehåll och struktur borde beredas ytterliga-re.Det är viktigt att påpeka att det inte är en sak i sa-ken att genomföra en lärlingsutbildning. Det vikti-gaste är ju att det blir en bra lärlingsutbildning om vifastställer att det ska vara en sådan. Utskottet betonarvikten av att den nya lärlingsutbildningen blir flexibeloch att erfarenheterna av den pågående försöksverk-samheten tas till vara när innehåll och struktur slutli-gen fastställs.Regeringen föreslår nu att bestämmelserna i5 kap. 3 § fjärde stycket skollagen om lärlingsutbild-ning upphävs. Utskottet delar regeringens bedömningatt försöksverksamheten med lärlingsutbildning börförlängas och utvecklas i syfte att samla mer erfaren-heter. Den nuvarande försöksverksamheten kan enligtutskottet inte ligga till grund för en reguljär ny lär-lingsutbildning. Försöksverksamheten bör tidsmässigtkopplas samman med såväl resultatet av utredningenom gymnasieskolans framtida programutbud somövervägandet om den framtida gymnasieskolansyrkesutbildning.Utskottet har tidigare behandlat och avstyrkt mo-tionsyrkanden med förslag liknande de nu aktuellaom införande av andra former av lärlingsutbildning,bl.a. att lärlingsutbildning inte ska ge högskolebehö-righet. Utskottet har ingen annan uppfattning nu.Lagen, 1995:1249, om försöksverksamhet medökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång trädde i kraft och gällertill utgången av juni månad 2000. Lagen innebär attbarn som bedöms inte kunna nå upp till grundskolanskunskapsmål därför att de är utvecklingsstörda intefår tas emot i särskolan utan vårdnadshavarens med-givande.Utskottet anser i likhet med regeringen att för-söksverksamheten med ökat föräldrainflytande överutvecklingsstörda barns skolgång bör förlängas tillutgången av juni 2005.Skolverket har i sin utvärdering pekat på ett antalproblem som bör lösas innan lagen kan permanentas.Utskottet anser det synnerligen angeläget att Skolver-ket ges ett nytt uppdrag att dels fortsätta att fördjupatfölja och utvärdera försöksverksamheten, dels utvär-dera alternativet att vara inskriven i särskolan menintegrerad i en klass i grundskolan.Utskottet förutsätter att föräldrarna får en bättreinformation, bl.a. mot bakgrund av att det nu finns enutvärdering av den genomförda försöksverk-samheten.Regeringen föreslår att ämnet hemkunskap itimplanen för i bil. 3 till skollagen,1985:1100, ska benämnas hem- och konsumentkun-skap. Regeringen fastställde nyakursplaner för alla ämnen i . Den nyakursplanen gäller fr.o.m. den 1 juli 2000.Ändringarna i kursplanen för ämnet hemkunskapinnebär att ämnet har fått en tydligare inriktning motkonsumentkunskap. Regeringen anser att ämnet ocksåska ha en benämning som motsvarar förändringen avämnets karaktär. Utskottet vill i likhet med det somanförs i motion 1999/2000:Ub19 betona vikten av detpraktiska momentets betydelse inom ämnet hem- ochkonsumentkunskap.Ett av de mål som eleverna ska ha uppnått i slutetav det nionde skolåret är att kunna planera, tillaga,arrangera och värdera måltider med hänsyn till eko-nomi, hälsa, miljö och estetiska värden. Ett annat avdessa mål är att som konsument känna till sina rättig-heter och kunna värdera olika slags information vidutförandet av verksamheter i hushållet.Denna ändring i skollagen ska träda i kraft den1 juli 2000.Jag tycker att det är en viktig förändring att vi fåren bättre markering av konsumentkunskapen.Anf. 15 (m) replik:Fru talman! Om det är någonting jag inte vill bliihågkommen för så är det möjligen gymnasieskolan,eftersom det inte är min förtjänst att den ser ut somden gör. Det var faktiskt på det sättet att lade fram en proposition för principbeslut omgymnasieskolan och den röstades igenom i kammarenav Socialdemokraterna, , om jag inte missminner mig.Möjligheterna för en borgerlig regering att ome-delbart riva upp ett sådant beslut var begränsade.Dessutom tycker jag naturligtvis att har man efter enlång debatt fattat ett sådant stort beslut, lagt om rikt-linjerna för gymnasieskolan, måste man i rimlighe-tens namn se om det fungerar innan man river upp detigen.Nu har vi erfarenhet av . Effekterna är förödande. Det ärmånga problem. Där är kritiken att ni gör för lite föratt ta itu med dem.Vi har frågan om lärlingsutbildningen. När manlåser in lärlingsutbildningsprojektet i gymnasiestruk-turen får man problem. Därför har jag en fråga tillAgneta : Är ni socialdemokrater för elleremot lärlingsutbildning? Man får känslanav att det går att säga lärlingsutbildning, men de skagå hela gymnasieskolan, och då blir det ju inget. Detär den ena frågan.Den andra frågan jag väldigt gärna skulle vilja hasvar på är: Står ni fast vid löftena om en moderngymnasieexamen, kommer det ett sådant förslag? Vihar hört hur era kompisar, i vart fall från kom-munisternas sida, säger att de inte vill ha någon gym-nasieexamen. Kommer ni med ett reellt förslag tillgymnasieexamen i samband med propositionen omantagningsreglerna? Det finns en majoritet i kamma-ren för det.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag kan säga att vi är för en modernlärlingsutbildning. Men vi vill understryka att grun-den i den lärlingsutbildningen ska ge högskolebehö-righet och att man inte ska tubba på kärnämnena.Vi tycker att det är viktigt att man hittar andra vä-gar för utbildning inom yrkesområden, så att det intebara finns en. Men vi har ju sett att näringslivet ocksåhar svårt att komma med idéer till hur det här skavara. De stryker ju också under vikten av att man harde här kunskaperna i de teoretiska ämnena. Det är lättatt de faller bort om man har en lärlingsutbildningsom bara innehåller yrkesämnet.Frågan om gymnasieexamen kan jag också svarapå. Självklart kommer vi med ett sådant förslag.Anf. 17 (m) replik:Fru talman! Det var utmärkt. Jag ser fram emotdet förslaget.Det är att sitta på två stolar att säga att de här ele-verna ska ha högskolebehörighet. Går man som lär-ling till damfrisörska måste man ha mycket teori, inteminst kemi, svenska, engelska och mycket annat.Men att man måste ha alla ämnen gör att man låsermöjligheterna för en liten damfrisering att gratis till-handahålla den praktikplats som behövs. Därför finnsdet nästan inga lärlingar. Det blir ju ingenting av denhär verksamheten.Jag vädjar till socialdemokraterna att ändå titta pålite modernare modeller än de ni har stått för.Jag har en fråga till som rör det sista ämnesområ-det som tog upp, nämligen försöks-verksamheten med föräldrars val också när det gällerutvecklingsstörda barns skolgång. Där har jag sammauppfattning. Försöksverksamheten bör fortsätta, där-för att det finns problem.Men jag skulle ändå vilja uppmärksamma AgnetaLundberg på att ett av de största problemen som visatsig är att föräldrarna har varit för dåligt informeradeom särskolan och om förutsättningar attge just det enskilda barn det handlar om den absolutbästa utbildningen. Då krävde vi från moderat sida får säga till : Ta fram riktlinjer, för-säkra er om att alla får den informationen! Men niorkar inte ens med det. Det är väldigt allvarligt.Nu sade i debatten: Vi utgårfrån att det blir information. Ja, det har man utgåttfrån när det gäller föräldrars val av skola över helalandet. Det har inte hänt någonting. Men just här ärdet så preciserat, det är ganska få föräldrar och det ärväldigt svåra överväganden. Vore det ändå inte på sinplats att ge ett tydligt direktiv: får ni setill att de berörda föräldrarna får adekvat information,så att vi inte får så många misslyckanden som det harblivit och som propositionen visar på när det gällerplaceringen i grundskola eller särskola.Anf. 18 () replik:Fru talman! Först och främst tycker jag att manutan direktiv och annat borde förutsätta att ledningenför lägger sig vinn om att informeraföräldrarna om vad som gäller för deras barn. Detborde inte behöva gå ut något speciellt dokument fördet. Det tycker jag inte.Men jag vet ju att har tittat närmare pådetta och blivit varse att det inte fungerar. Därförkommer man att se till att det blir en skärpning närdet gäller informationen till föräldrarna om den möj-ligheten. Det tycker jag är beklämmande att man intehar gjort tidigare.Anf. 19 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att vi har en bragymnasieskola för många. Jag ber om ursäkt omAgneta trott att jag talade om hela gymna-sieskolan. Jag har hållit mig till betänkandet, ochbetänkandet handlar om lärlingsutbildning, hemkun-skap och föräldrars inflytande över utvecklingsstördabarns skolgång.Det är den del av lärlingsutbildningen som saknassom jag kanske har gått upp i falsett om, för där finnsdet ett systemfel. Det är många som inte finner sig tillrätta i gymnasieskolan. Därför är jag också mycketglad för den översyn som regeringen har bestämt attgöra för att utreda och utveckla gymnasieskolan.Nu skulle jag vilja ställa en fråga till AgnetaLundberg vad gäller lärlingsdelen. Den motion därKristdemokraterna, vareniga om en försöksutbildning i för lärlingaroch allt var förberett har också avstyrkts av utskotts-majoriteten. Varför skulle den försöksverksamhetenavslås när regeringen ändå vill visa att man ska fort-sätta med försöksverksamhet?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det är riksdagenssak att ta ut vilka orter som ska bedriva försöksverk-samhet. Det tycker jag är departementets sak. Det ärvårt skäl.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Då hoppas jag att sina kamrater, så att den försöksutbildningsom jag motionerat om kan få komma till stånd.Jag vill också gå tillbaka till frågan om föräldrarsval när det gäller utvecklingsstörda barns skolgång.Försöksverksamheten ska nu fortsätta under långtid framöver. Vad tänker regeringen göra konkret?Vill man ge kommunerna ett andrum för att de skakunna klara av informationen? Också om detta. Regeringen måste väl ha något ibagaget eftersom man vill ha på sig?Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tror inte att det finns någon vägtillbaka när det gäller föräldrars rätt att välja om devill ha sina barn i eller i särskolan. Mendet är viktigt att man inte rusar i väg. Det behöverkanske i och för sig inte ta ända , men jagböjer mig för den bedömning som andra har gjort. Jagkan mycket väl dela den.Jag tycker att det är viktigt att arbetet görs grund-ligt, så att man inte gör några ytterligare misstag. Enhel del har ju upptäckts under försöksverksamheten.Anf. 23 () replik:Fru talman! Eftersom varken propositionen ellerbetänkandet innehåller så många nya, roliga saker, såblir frågorna ungefär desamma.Jag vill börja med att diskutera lärlingsutbildning-en. sade att det är viktigt med enbra lärlingsutbildning och att försöksverksamhetenska fortsätta. Min korta och enkla fråga är: Vilkaresurser tänker man lägga på den här försöksverk-samheten? Vilka nya, kraftfulla insatser tänker mangöra för den?Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag kan inte ge någon exakt summasom man ska lägga på den här försöksverksamheten.Men jag har i varje fall inhämtat uppgiften att det blirökade resurser till den.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det är lite konstigt. I betänkandet sä-ger utskottsmajoriteten att man går med på att för-länga försöksverksamheten helt utan tidsbegränsning.Men då borde man väl också veta vilken kraft somligger bakom? Vilka nya mål har regeringen lagt somgrund för den fortsatta försöksverksamheten? Jagtycker att det är beklagligt att man inte kan påvisa dethär , och jag blir lite fundersam över det.Vi vill ju ha ett stoppdatum. Fram till dess ska vikunna sätta in ordentligt med resurser och också kun-na visa vilka riktlinjer den här försöksverksamhetenska arbeta efter. Då kan vi senare komma i gång meden bra lärlingsutbildning.Jag har också en annan fråga. inflytandet för föräldrar med utvecklings-störda barn. Den försöksverksamheten ska pågå i femår, alltså fram . Vad är det som gör att dethär området behöver så ? har visatpå de problem som finns. Vi ser också att stora, tungautredningar kan arbeta på mycket och lösaolika problem.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag har ännu inte mandat att avslöjadet nya som eventuellt kommer när det gäller lär-lingsutbildningen. Men kommer detatt lämnas besked om hur lärlingsutbildningen skavara utformad.Sedan gällde det den långa försöksperioden . Det finns inget som hindrar att man fattarbeslut tidigare om man upplever att man har fått framett bättre underlag än så. Då kan manfatta beslut.Men det vore lite jobbigt att komma tillbaka ännuen gång och säga att vi behöver mera tid. Då är detbättre att säga 2005 och vara säker på att man är klardå.Anf. 27 () replik:Fru talman! Det är ju så att väldigt många av demsom börjar gymnasieskolan med intresse för en yrkes-förberedande utbildning blir besvikna.Vi har t.ex. fått aktuella siffror från , som visar att det på mångayrkesförberedande program bara är av ele-verna som når målen för dessa nationella program.Det är klart att det innebär en besvikelse att dels intenå upp till de teoretiska målen, dels känna att maninte får en tillräcklig yrkesförberedelse.Trots att redan har fått flera frå-gor om lärlingsutbildning och yrkesutbildning, har ivarje fall inte jag fått en klarare bild av hur stort in-tresse och engagemang det finns hos socialdemokra-terna för att utforma en riktig lärlingsutbildning iSverige.Därför skulle jag vilja ställa två väldigt konkretafrågor.Är och socialdemokraterna be-redda att diskutera den typ av utbildning som finns iNorge? Där tillbringar eleverna minst halva studieti-den på företagen och halva tiden i skolan.Nu när vi får en gymnasieexamen undrar jag omAgneta är intresserad av att även diskuterainförandet av en rejäl yrkesexamen, med status förden yrkesutbildning som man har fått?Anf. 28 () replik:Fru talman! Det vore väldigt oklokt av mig att gemig in i den diskussionen , när vi har bestämt ossför att göra en översyn. Vi har ju förlängt försöks-verksamheten eftersom vi inte har ett tillräckligt stortunderlag för att kunna fatta ett permanent beslut.Därför avstår jag ifrån att svara på den frågan.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är tråkigt. Även iriksdagen ska man väl kunna yttra sig så mycket kan peka ut i vilken riktning man är intresseradav att arbeta. Det skulle vara roligt om vi kunde föraen öppen debatt om det här, även om jag förstår attAgneta inte kan binda sig vid något detalje-rat, konkret förslag. Jag beklagar dock att hon intekan ge oss en uppfattning om i vilken riktning social-demokraterna är beredda att föra diskussionen.Anf. 30 () replik:Fru talman! Precis som önskade så ärjag beredd att ha en öppen dialog. Men det vore intespeciellt öppet om jag stod här och talade om hur jagvill att det ska vara. Jag är öppen för en öppen dialog.Anf. 31 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att säga att jagtycker att det är bra att för social-demokraternas räkning redan nu kan avvisa den upp-delning i ett A-lag och ett B-lag som skulle bli följdenav den gymnasieexamen som bl.a. företrädare för detgamla förordar i sin reservation. Det ärutmärkt att detta klargörs redan från början.Min fråga gäller dock betygssystemet i allmänhetmen också betygen på projektarbetet.Om man har en någorlunda modern kunskapssynså finns det, enligt min uppfattning, två rimliga argu-ment för att betygsätta något.Det ena argumentet skulle vara att man vill göraen utvärdering för att få reda på hur man ligger till iklassen och vad man behöver lära sig mer om. Menför det här ändamålet har vi ju gemensamt tagit framutvecklingssamtalet, som enligt min uppfattning är ettmycket bättre sätt att utvärdera undervisningen.Det andra argumentet för betygssättning är urvalettill högre studier. Men också här finns det en mängdandra sätt som enligt min och upp-fattning är bättre på att ta reda på hur lämpad någonär för fortsatta studier.Så min fråga är egentligen: På vilket sätt bidraregentligen betygssättandet på projektarbetet medgraderade betyg till arbetets kvalitet?Anf. 32 () replik:Fru talman! Själva betygssättningen bidrar själv-fallet inte till kvaliteten. Det är ju arbetet som avgörkvaliteten på projektarbetet, inte betygen. Vi har intekommit fram till någonting annat som skulle vara merrättvist. Vi har inte hittat något system som vi kansäga är mycket bättre än det nuvarande betygssys-temet. Och tills vi har hittat något annat så håller jagfast vid det betygssystem som vi har nu.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det är en väldigt rimlig ståndpunkt.Jag kan säga att vi har en del förslag, och jag vet attdet också inom socialdemokratin diskuteras en hel delkring dessa frågor. Utan att ställa några vidare frågorvill jag bara säga att vi ser fram emot en fortsatt dis-kussion om hur vi ska kunna ersätta betygen såväl påprojektarbetet som i de årskurser i därbetyg finns och i gymnasieskolan i övrigt.Anf. 34 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar till väl-digt stor del om en senareläggning av tre ganska storaförslag. Regeringen har aviserat att man har för avsiktatt senarelägga förslaget om en gymnasieexamen.Regeringen begär också av att få förlängaförsöksperioderna både när det gäller lärlingsutbild-ningen och föräldrars val av skolgång för barn medutvecklingsstörning.Det är naturligtvis oppositionspartiernas skyldig-het att då säga "se där, regeringen hinner inte göra detman har tänkt och följer inte det som har planerats".Det kan alltid ligga någonting i det. Jag skulle viljatitta lite närmare på orsakerna till att de här senare-läggningarna är begärda.När det gäller gymnasieexamen sitter det en ar-betsgrupp på departementet med uppdrag att titta pårekryteringen till högskolestudier. Vi vet att det finnsett problem när det gäller antagningsförfarandet. Detär många partier som har påpekat att man borde seöver hela antagningssystemet till den högre utbild-ningen. Självfallet är gymnasieexamen någontingsom bör relateras till det antagningssystemet. Därförbör man invänta förslaget.Miljöpartiet har varit ganska svalt intresserat avgymnasieexamen. Vi tror inte att det är något brainstrument för antagning till högre utbildning. Vi fårse vad arbetsgruppen kommer fram till.När det gäller lärlingsutbildningen är det en hjär-tefråga för . Vi har drivit den i många år.Vi vill ha en lärlingsutbildning, och vi ser att utveck-lingen går i rätt riktning.