prot · GO0934 · 2000-11-27 00:00:00 — Om jag fick chansenatt påverka mer - alltså inte bara få äran att debatteramed statsrådet och kanske få en del kloka svar -skulle jag vilja satsa ganska hårt på initiativ på dettaområde för att se vad effekterna blir av viseringspoli-tiken, som sammantaget har sin problematik. Vad blireffekten av transportörsansvaret och vad blir effektenav förstaasyllandsprincipen och där kringgärdandefrågor och avtal?När man kokar ned detta blir det väldigt allvarligt.Har man lite pengar köper man sig ett falskt pass,vilket jag gissar att det inte är så svårt att få tag i mendet kostar mycket. Är man fattig får man packa in sigi en konservburk och eventuellt kvävas ihop medtomater på vägen till . Detta är fullständigtorimligt, omänskligt och inhumant. Frågan är omstatsrådet under det kommande halvåret tänkt vidtaåtgärder just för att få en effekt på nämnda område.Det finns ingen lösning snabbt - det inser också jag -men ett initiativ måste tas.Anf. 16 ():Fru talman! Som statsrådet säger finnsdet många frågor att ställa och jag har ställt mångafrågor här i debatten. Kanske hade jag hoppats för besvarandet av frågorna. Det är egentligensynd att det blir så här men kanske får ytterligare eninterpellation ställas för att få mer tid.Det är självklart inte acceptabelt att grovt utnyttjaden situation som flyktingar befinner sig i - att förfantasisummor föra dem över unionens gränser. Därhåller jag naturligtvis med. Alltför ofta sker dennasmuggling också på ett förnedrande och direkt livs-hotande sätt. Att straffa dem som för egen vinningutnyttjar och utsätter dessa människor för fara ärnaturligtvis viktigt. Det är också viktigt att de reglersom skapas får en sådan utformning att de inte bidrartill att skära av den enda praktiska flyktmöjlighetenför dem som flyr för sina liv eller för sin frihet.Jag hoppas att - som harsagt - och statsrådet tar tillfället i akt och lyfter flyk-ting- och biståndsfrågorna under ordföran-deskap. Det tror vi är väldigt viktigt. Vi behöver enhumanare och rättvisare flyktingpolitik. Däremotbehöver vi inte Fästning . Vi i Vänsterpartietanser att regeringen ska motsätta sig varje reglering iEU som skärper transportörsansvaret och verka för attde regler om detta som finns tas bort.Jag hoppas också att statsrådet svarar på frågan:Hur många flyktingar med genuina skyddsbehov harhindrats från att komma till ett EU-land på grund avvisumkrav och transportöransvar? Det är ganskamånga. Vi har alltför hårda regler, och det är nogmånga som far illa som hade behövt en i Sve-rige.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Den sista frågan är naturligtvis omöj-lig att svara på. Det jag ville ge en bild av var hurflyktingströmmarna har sett ut . Det vardärför jag gav de tre årtalen och de tre siffrorna somju visar att vi hade en kraftig ökning t.ex. 1999 i för-hållande till 1996. Man kan göra många tolkningar avhur den siffran har fluktuerat.Låt mig bara snabbt svara på ytterligare några avfrågorna. Först till viseringspolitiken. När vi blirfullvärdiga, operativa, i Schengen kommer det här attvara en viktig fråga. Vi vill arbeta för att successivtkunna föra över alltfler länder till den s.k. vita listan.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg att visumkra-vet och visumregleringen i första hand är till för att viska kunna ha tillfälliga besök av alla möjliga slag -affärsbesök, kulturellt utbyte men också mänskligakontakter för att hålla kontakt med släkt och vänner.Jag vill också understryka att vi är ett av de fåländer som har kvotsystem när det gäller flyktingar.Det är också en fråga som vi ofta talar om, och viskulle gärna se att fler länder accepterar att ha kvoter.Vi tror att det är ett viktigt besked till omvärlden attvi är beredda att ta emot dem som söker asyl och somkan få flyktingstatus.Dublinöversynen kommer under vårt ordförande-skap, som ett svar till vill jag bara säga: Vi ska inte hanågon Fästning . Vi ska stärka rättighetspers-pektivet, inte kontrollen. Det är en viktig inriktningav hur vi vill driva de här frågorna i EU. Ett av deabsolut bästa medlen för att bekämpa männi-skosmuggling och den oerhört obehagliga hantering-en är att stärka mänskliga rättigheter. Det är en upp-gift för oss allihop.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:43 om bygg-forskningens framtidAnf. 18 Miljöminister ():Fru talman! har frågat migom byggforskningens framtid och om experiment-byggande och allergisäkring av förskolor och skolorsamt om EU-medel till byggforskning.Jag delar åsikt att den tvär-vetenskapliga forskningen om samhällsplanering ochbyggande är mycket viktig för att skapa ett hållbartsamhälle.Bl.a. av det skälet kommer ett nytt forskningsrådför miljö, areella näringar och samhällsbyggande attbildas . Det nya rådet övertar ansvaroch forskningsuppgifter från ,Skogs- och jordbrukets forskningsråd samt delar avansvaret från och . På detta sätt skapas ett forskningsråd medstora ekonomiska resurser som bättre kan ta sig an detvärvetenskapliga frågeställningar som Ulla-BrittHagström tar upp.Det är regeringens avsikt att byggforskningen ochäven experimentbyggande ska utvecklas inom det nyarådet i samverkan med branschen och andra intres-senter. Jag vill dock betona att byggbranschen självmåste ta ett aktivt ansvar för att vara med och finansi-era denna forskning och utveckling. Inom ramen förde lokala investeringsprogrammen har också ett antalbyggprojekt av experimentkaraktär finansierats för attutveckla ett hållbart samhällsbyggande.Inom bedrivs för närvarandeforskning om bl.a. material, byggnadsteknik ochinstallationer samt utveckling av metoder för förvalt-ning och brukande av byggnader. Syftet är att skapaförutsättningar för en god inomhusmiljö och för attminimera allergirisken. Resultaten av denna forsk-ning är av stor vikt för allt byggande och inte minstför skolor och förskolor. Förutsättningarna är goda attforskning med denna inriktning kan fortsätta och geresultat.Inom EU:s ramprogram för forskning och utveck-ling finns flera programområden som berör ett ut-hålligt byggande och skapandet av sunda lokaler. Detär självfallet viktigt att svenska forskare deltar i dettaforskningssamarbete och att resultaten kan tas hemoch utnyttjas nationellt. Vi måste naturligtvis ocksådela med oss av våra erfarenheter. Vi har ganska godaerfarenheter och ett högt kunnande på det här områ-det. En förutsättning är dock att det finns starka fors-karmiljöer i och dem måste vi bygga uppmed nationella forskningsmedel.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöminister för svaret. Jag tycker att jag fått ett bra svarpå hur byggforskning kan utvecklas ochgaranteras i samverkan med olika intressenter. Det ärockså positivt att det klart sägs att experimentbyg-gande är viktigt.Det känns även befriande att EU- notifieringenäntligen är klar och att förskolor och skolor kankomma i fråga för de lokala investeringsmedlen.Miljöministern berör också EU:s ramprogram och hurvi kan bygga upp starka forskarmiljöer i mednationella medel.Jag saknar dock ett svar när det gäller frågan omde resurser som ska finnas tillgängliga för detta. Eftervad jag kan utläsa kommer 553 miljoner extra attfördelas till olika forskningsfinansieringar under entreårsperiod. får huvuddelen, 478miljoner. BFR och får 20 miljoner. Verket förinnovationssystem, , får 40 miljoner, ochForskningsrådet för arbetsliv och socialvetenskap,FAS, får 15 miljoner.Jag anser att det borde vara en kraftig satsning närdet gäller sambandet med prioriteringen av en hållbarutveckling. Ändå har det endast resulterat i 20 miljo-ner - 5 plus 5 plus 10 miljoner - till bygg-forskning, lantbruk och skogsforskning. I budgetför-slaget borde mera medel tilldelats för att ge trovär-dighet åt att forskningen vid det nya rådet ska varamera inriktad på miljö och hållbar utveckling. vardet som fick en kraftig ökning. Deträcker inte med ord, det krävs pengar. Byggforskningbehövs på samma nivå. Området byggforskning harför låg prioritet när det gäller ekonomiska resurser. Idet nya rådet får dessutom byggforskning endast entredjedel av det totala anslaget.Fru talman! Samhällsbyggande som är så betydel-sefullt borde också tilldelas mera medel till forskninginom innemiljö. Experimentbyggande, som jag fickett positivt svar på, kräver också medel. Allergisäk-ring är mycket behjärtansvärt inte minst för förskoloroch skolor. kommer att genomfö-ra en omfattande allergiundersökning i skolan. Detkommer med all säkerhet att ge utslag och visa attvissa skolor är i undermåligt skick.Nu är det alltså möjligt att omdisponera medelfrån investeringsprogrammet till allergisäkring avförskolor och skolor. Jag fick svar av miljö-minister på en skriftlig fråga om åtgär-der för att snabb information ska gå ut till skolorenligt förordningen om statliga bidrag för en ökadekologisk hållbarhet i samhället. De planerade för-ändringarna krävde den här notifieringen. Den blevklar i oktober.Miljöministern ansåg att informationen redan varklar. Information hade getts under seminarier våren1999 och och i ett brev den 13 september.Personligen anser jag att man borde fokusera mycketmer på innemiljön i förskolor och skolor. Jag villfaktiskt utmana miljöministern att göra det.Min fråga till ministern är vilken information sominhämtas hos om till-ståndet i våra skolor. Vilken samverkan finns mellanMiljödepartementet och ? Dentrötthet och otrivsel som finns i många skolor harockså med en tråkig miljö att göra. Här behövs mer satsning på forskning.Anf. 20 Miljöminister ():Fru talman! Det gläder mig att Ulla-BrittHagström och jag - jag höll på att säga som vanligt -är väldigt överens i de grundläggande frågorna här.Det är ett viktigt område, där vi behöver göra sats-ningar. Vi är också överens om behovet av att kunnasatsa ännu mer. Jag skulle naturligtvis gärna ha settatt vi skulle ha haft möjligheter att anslå ännu merpengar till det här forskningsrådet, men är resur-serna begränsade, vilket är väl-digt medveten om.Det faktum att vi nu ökar anslaget med 20 miljo-ner kronor är i sig bra. Dessutom måste man självfal-let se detta i ljuset av att vi har kunnat åstadkommaordentliga ökningar av anslagen till miljöforskningallmänt sett . Det har skett enradikal ökning av de anslagen.Jag vill vidare gärna ge endel av äran av att vi nu har lyckats se till att de lokalainvesteringsprogrammen kan användas för inomhus-miljöändamål. Vi har lyckats bryta ned det motståndsom fanns från om detta och hittaten lösning på de problemen. Jag har direkt informeratalla kommuner om detta, och vi har tagit upp det i detstora antal konferenser som vi har med kommunerna.Jag är naturligtvis beredd att fundera på ytterligaresätt att informera om den här möjligheten.Men när jag nu har försökt hjälpa till att på det härsättet öppna för allergifrågor måste jag be Ulla-BrittHagström om en liten tjänst. Kan inte Ulla-BrittHagström ta upp ett ordentligt resonemang med krist-demokraternas riksdagsgrupp och försöka få kristde-mokraterna att sluta begära stora nedskärningar till delokala investeringsprogrammen? Vi har på ett sättsom är unikt i och förmodligen också unikt ivärlden kunnat med statliga medel få till stånd enomfattande investeringsverksamhet i hållbar utveck-ling.De som vi har satsatfrån statens sida leder till investeringar om mellan 20och med en väldigt bra miljömäs-sigt hållbar inriktning. Det förekommer i 120kommuner omfattande investeringar på ett antal olikaområden som stöds av det här programmet. Kristde-mokraterna envisas med att år vilja skära nedanslagen till de här programmen. Jag hoppas att åt-minstone och jag är överens omatt de här programmen är väldigt bra. Vi kan dess-utom också här genomföra bra satsningar för allergi-bekämpning.Anf. 21 ():Fru talman! Miljöminister var såvänlig att jag först undrade vad som skulle hända,men sedan förstod jag att han hade något i bakfickan.Jag ska börja med de lokala investeringsmedlen.Det är sant att har begärt att 800miljoner av de medlen ska tas bort . Vi hargenom Utredningstjänsten fått reda på att väldigtmycket av dessa är uppskjutna. Man har återbetal-ningsskyldighet , och det finnsflera fördröjda projekt.Vi tycker också att det här är lite av ett miljölotto.Kommunerna får inte del av dessa medel på ett riktigtkonsekvent sätt. Medlen går t.ex. till cykelbanor, somvi tycker att kommunerna själva kan satsa på. Det ären uppgift. Däremot har vi kristdemokra-ter specifikt anvisat 50 miljoner i vår budgetjust för förskolor och skolor.Jag har i min interpellation också utgått från attdet behövs särskilda forskningsprofessorer för attutveckla hur man ska utforma den byggda miljönssamhällsplanering och energiforskning. Jag har vidareskrivit att forskning i genusperspektiv och om segre-gationsproblem måste stimuleras. De EU-medel somfinns att söka måste också ha en svensk finansiering.Jag undrar varifrån miljöministern har tänkt hämta denationella medel som måste till.Vi kristdemokrater har tidigare redovisat att vi ärbekymrade över den detaljstyrning som förekommer iregeringens skrivelse 2000/01:28 somövergripande och långsiktiga ställningstaganden sak-nas. Vi vill framför allt peka på breda politiska lös-ningar för en verksamhet som är så långsiktig ochkomplex till sin karaktär som forskningen är.Tidsmässigt tycks man inte ha någon djupareanalys än för två till . Jag har här imin hand skriften utvecklingsperspek-tivet inom Europeiska unionen. som Sveri-ge ska ange sin mening om hur forskningspengarnainom EU ska användas kanman med säkerhet endast redovisa ettårsplaner förforskningen på den nationella nivån. Detta är oac-ceptabelt. Det är regeringens uppdrag att ge möjlig-het till trygghet och långsiktighet för den statligtfinansierade forskningen.Låt mig ge bara ett exempel. I förslag till direktivfrån och rådet om bedömning ochhantering av omgivningsbuller talar man om gällandesvenska riktlinjer vid nyuppförande av bostadsbebyg-gelse eller vid nybyggnation eller väsentlig ombygg-nad av infrastruktur. stöder tanken att dettadirektiv ska utgöra grunden för en mer samordnadoch effektiv politik för att minska antalet personersom påverkas av buller från källor av typen vägtrafik,järnvägstrafik, flygtrafik och industri.Det är då inte konstigt att några ord ur en gammalskoldikt kommer upp i mina tankar: du, du,var ska vi ta't? Den frågan besvarar talman! Jag är tacksam för att den tvärvetenskapliga forskningen och viktenav samverkan med branschen. I satsas t.ex.mer på tillämpad forskning med forskningsprofesso-rer, alltså inte bara på nya doktorander utan på senior-forskare. I vårt land har vi mer en blandning av ut-bildning, forskning och administration.Jag skulle om jag hade haft tid ha talat lite mer omexperimentbyggande och säkert byggande i Umeåsom leder till att de boende slipper undan med mindreav försäkringspengar.Jag skulle slutligen vilja få höra något om minis-terns syn på mera forskardisciplinära krafter. Hurlaborerar man t.ex. med FoU-begreppet?Anf. 22 Miljöminister ():Fru talman! Det kan nog vara sant att en del ut-betalningar från de lokala investeringsprogrammen äruppskjutna. Det är också så att kommunerna ansvararför sina investeringar, och om de inte kan åstadkom-ma rätt resultat får de betala tillbaka pengarna. Menvarför ska vi inte använda de pengarna till nya brainvesteringsprojekt? Vi vet att det finns ett stort antalkommuner som ännu så länge inte har fått del avdessa medel i den stenhårda tävlan som faktiskt harförekommit mellan kommunerna.Ulla-Britt säger att man vill ta bort 800miljoner kronor från det här programmet och anslå 50miljoner med en annan inriktning. Att som ett litetplåster på såren för 800 miljoner indragna kronoranvisa ett anslag om är väl intenågon riktigt bra ersättning, om miljölotto förvånar mig väldigt mycketmed tanke på att så envist - detsäger jag i positiv mening - och också med fram-gång har drivit kraven på att man i de lokala investe-ringsprogrammen ska kunna sätta in allergiåtgärder.Ulla-Britt och jag ser allergierna somett stort problem, och vi har talat om det många gång-er tidigare. Det är naturligtvis helt oacceptabelt att40-50 % av alla barn som börjar i skolan har haftnågon form av allergiska problem. Men ska vi över-lämna dessa problem till ett miljölotto, Ulla-BrittHagström? Jag trodde att vi ändå var överens om attde här programmen är bra och att det kan vara bra attanvända dem också för åtgärder som innebär allergi-sanering och liknande.Ni kommer vidare tillbaka till den ständiga kriti-ken av investeringsprogrammen för att de i några fallhar använts till cykelbanor. Ja, det har skett när deinvesteringarna har varit kopplade till andra investe-ringar, framför allt till investeringar som underlättarkombinationen av cyklar och kollektivtrafik. Vi harväldigt bra beräkningar av effekterna av detta, och detkommer att bli goda effekter inte minst när det gällerutsläppen av koldioxid.Även den delen av investeringsprogrammen äralltså utomordentligt enkel att försvara. Den storapoängen med de här programmen är dessutom att vikommer att få en massa bra kunskap om hur man kanersätta privat biltrafik med bra fungerande andralösningar som är betydligt bättre ur miljösynpunkt.Också jag vill naturligtvis ha en ökad långsiktig-het i den här planeringen. Det är min alldeles bestäm-da bedömning att satsningen nu på de här forsknings-råden inte bara innebär att vi ökar det tvärvetenskap-liga innehållet i forskningen, vilket är viktigt inteminst på det här området, utan också skapar bättreförutsättningar för långsiktighet i det här arbetet.Det hade varit bra om vi haft mer resurser. Nuökar vi resurserna till det här området, och det finnsganska bra med resurser. Jag har goda förhoppningarom att näringslivet kommer att stödja verksamheten.Vi har ett väldigt bra samarbete med näringslivetpå det här området i det projekt under Miljövårdsbe-redningen som kallas Bygga/bo-projektet. Där har vitillsammans med näringslivet lagt fast bra radikalamål för miljöpåverkan på lite sikt.Vi har också, som jag sade, ökat anslagen ordent-ligt till miljöforskningen och miljöövervakningen iövrigt.Anf. 23 ():Fru talman! Det är mycket positivt, miljöminis-tern, att näringslivet ställer upp på ett så bra sätt ochatt man kan forska tillsammans. Behoven är stora. Jagskulle önska att miljöministern fick bingo vad gällerförskolor och skolor. Men tyvärr är det inte så. Peng-arna går inte dit.Kristdemokraterna vill att Agenda 21-arbetet, somlite grann har tappat kraften, lever upp igen och attdet blir en bättre satsning på . Vi har intebara plåster på såren, miljöminister . Vihar också läkedom. Vi föreslår 3,5 miljarder mer tillkommuner och landsting än vad budgeten innebär.Men de är inte öronmärkta, utan kommunerna harmöjligheter att bestämma.Regeringen har deklarerat stora nya satsningar påforskning. När man räknar beloppen som anslås iskrivelsen till de olika områdena inom Vetenskapsrå-det stämmer de väl med de som gick till de gamlaforskningsråden om man lägger ihop dem. Det är baralöneuppräkningen som har kommit till.Utöver utbildningsvetenskaplig forskning, dyrbarvetenskaplig utrustning och övrig forskningsfinansie-ring är det den centrala posten som ska disponeras avVetenskapsrådet som får nya medel. Det är alltså encentralisering.Det är viktigt att vi får fram kunskaper om miljö-och hälsoeffekter av material, funktionell design ochetiska värden. Plattformar för att utveckla detta per-spektiv behöver skapas mellan industri, universitetoch institut.I spelar instituten en mindre roll än i Eu-ropa. Institutsektorn behöver stärkas och utvecklas.Jag vill slutligen fråga hur miljöministern ser på in-stitutens roll i forskningen i framtiden.Anf. 24 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet spelar flera olika forsk-ningsorgan och forskningsfinansiärer en viktig roll iden här verksamheten och också instituten. Överhuvud taget är detta en verksamhet som är tvärveten-skaplig.Om man sätter människan i centrum handlar detom forskning som har anknytning till medicinskafrågor, t.ex. allergibekämpning. Det handlar också omforskning som har anknytning till psykologiska frå-gor, människors upplevelser och möjligheter att hainflytande över sin verksamhet. Det handlar självfal-let också mycket om tekniska frågor, material, bygg-nadsmetoder, osv.Ulla-Britt nämnde verksamheten inomAgenda 21-arbetet. Jag brukar särskilt i internatio-nella sammanhang skryta med att förmodli-gen har den mest livaktiga Agenda 21-verksamheten ivärlden. Det finns ingen som har sagt emot mig, ävenom många har haft möjlighet att göra det.Jag försöker att följa verksamheten. Då och dåkommer det uppgifter som kan tyda på att arbetethåller på att mattas av och att man kommer att tappaintresset. Den senaste bedömningen vi har kunnatgöra är att man fortfarande har en stor verksamhetjämfört med vad man haft från början.I vissa kommuner kanske det är mattningsperio-der, i andra kommuner kan arbetet ta fart igen. Det ärklart att det är lite grann upp och ned i kommunerna.Men en bedömning över hela visar fantastisktnog att efter är engagemangetoch intensiteten i arbetet fortfarande väldigt hög.Låt mig avslutningsvis säga något när det gällerskolorna. Jag är oroad över att den målsättning förventilationskontrollen som har lagt fast inteföljs av kommunerna. Därför har jag gett iuppdrag att titta på hur kommunerna lever upp till sittansvar och komma med en rapport till mig till vårenom vad vi kan göra för att rätta till dessa problem.När det gäller just allergier och skolor, som är enviktig fråga för oss båda två, måste vi ha en ordentligventilationskontroll och en ordentlig uppföljning.Låt mig slutligen säga att jag uppskattar att dis-kutera dessa frågor med . Detgläder mig att också den här frågan har en plats iriksdagens debatter.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:115 omöversvämningsdrabbade områdenAnf. 25 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att geakut hjälp till översvämningsdrabbade områden. Vi-dare har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att uppnå en braklimatpolitik både inom och utanför landets gränser.Efter de översvämningar som drabbade södraNorrland föreslog regeringen att ettekonomiskt bidrag ska kunna ges till de drabbadekommunerna. Just nu behandlas sådana ansökningar iRegeringskansliet. Kommuner som haft betydandekostnader kan självfallet vända sig till regeringen påsamma sätt som norrlandskommunerna. Då tänker jagsjälvfallet på de kommuner som nu i dagarna drabbaspå ett så fruktansvärt sätt.Det krävs dock ett ställningstagande av riksdagensom inte begränsar ersättningsmöjligheterna tillskador som uppkommit på grund av översvämnin-garna just . Jag utgår från att kommeratt fatta ett sådant beslut och att regeringen kommeratt lägga fram ett sådant förslag så fort det någonsinär möjligt.När det gäller klimatpolitiken är den fråga somMarie reser en väldigt bred fråga. Jag vetinte om vi har utrymme i en interpellationsdebatt attdiskutera hela den svenska och den globala klimatpo-litiken. Vi arbetar i , och det är väl medveten om, i långa stycken tillsammanspå ett brett sätt när det gäller att minska vårt beroendeav olika växthusgaser.Sverige var det första land i världen som infördekoldioxidskatt. Den höjer vi nu efter samarbete ossemellan. Vi har omfattande program för att utvecklabättre energieffektivitet för att spara energi. Det ärprogram med många miljarder i potten från statenssida. Vi har ett samarbete med bilindustrin för atttillsammans med den ta fram ny kunskap om bättredrivmedel och bättre och effektivare motorer.Vi har också de lokala investeringsprogrammen.Där kanske just erfarenheterna på klimatområdet ärde mest glädjande. En del av de vihittills satsat från staten har gått till energiprogramsom får till resultat minskade koldioxidutsläpp. Debedömningar vi nu kan göra är att vi på det sättetminskar utsläppen med ungefär .