prot · GO0910 · 2000-10-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:10Torsdagen den 12 oktoberKl. 12.00 - 15.02Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Aktuell debatt: Översvämningarna i Norr-landAnf. 1 ():Fru talman! Sommarens översvämningar i Norr-land gjorde att jag begärde en särskild debatt omväxthuseffekten och klimatpolitiken. Jag hoppas att viinte bara ska diskutera effekterna av sommarens stör-tregn i utan också det allt tydligare samban-det mellan å ena sidan ökad nederbörd och andraklimatförändringar och å andra sidan de höga ochökande utsläppen av koldioxid.Växthuseffekten och den globala uppvärmningenär en realitet. Om vi inte kan minska våra utsläpp avkoldioxid kommer naturen att slå tillbaka genom ettförändrat klimat, något som får allvarliga konsekven-ser också för . De beräkningar som gjorts avett nätverk av klimatforskare vid tyder på attnederbörden kan komma att öka inorra på grund av den höga koldioxidhaltenoch den uppvärmning som den ger upphov till, medkraftiga sommar- och höstflöden som följd. Det viupplevde va sannolikt ingen tillfällighet. Detborde fungera som en klimatpolitisk väckarklocka.Jag vill som avslutning på min korta inledningställa tre frågor till det första: skulle ju skärpaen overksam svensk klimatpolitik. Men detbidde bara en informationskampanj. Delar min uppfattning, att förslag ärhelt otillräckliga om vi ska kunna nå de mål som visatt upp för minskade koldioxidutsläpp?För det andra: Delar min uppfatt-ning att den koldioxidskattehöjning som vi inledernästa år är ett verksamt styrmedel för att minska kol-dioxidutsläppen? Finansministern tog avstånd frånden, eller svävade åtminstone på målet. Statsminis-tern gav den sitt stöd. Har vimiljöministerns stöd om en höjd koldioxidskatt?För det tredje: Vissa tidpunkter är viktigare änandra. står man inför ett vägskäl. krävsaktiv handling , annars är det . Delar KjellLarsson min uppfattning att vi står nu när det gäller möjligheten att få tillstånd en global samling till en verkningsfull klimat-politik? Jag tänker främst på de internationella kli-matförhandlingarna i i november.Anf. 2 Miljöminister ():Fru talman! Jag är mycket glad över att Miljöpar-tiet har tagit initiativet till den här debatten. Klimat-politiken och det globala miljöhot som det innebär ärstora och väsentliga frågor. Det behöver debatterasoch diskuteras mycket mer än vad som sker för när-varande. Det är ett ansvar för oss alla att ta de härhoten på fullaste allvar och att öppet diskutera hur vinationellt och internationellt ska möta dessa hot.Enligt FN:s klimatpanel kommer de stigande hal-terna av koldioxid och andra växthusgaser som alstrasav mänsklig verksamhet att leda, och har redan lett,till klimatförändringar. Detta är också de flesta fors-kare på området eniga om. Om klimatet ändras kom-mer ingen del av världen att vara opåverkad.Att det pågår en global uppvärmning av klimatetinnebär också att energiinnehållet i atmosfären ökar,och det är det som är själva grunden för att klimatför-ändringarna också kommer att skapa större och svåra-re oväder . Också här har vi redan settoväder som med all sannolikhet har kopplingar tillklimatförändringen.De senaste tre åren har , ochAfrika drabbats av flera svåra översvämningar medstort mänskligt lidande:- - regn och översvämning-ar i och med minst 2 700 dödsof-fer.- - 1 800 drunknande.- - floddammar sprängsefter hårt regn, 20 000 miljoner hus förstörda,mins 4 100 människor döda.- och -monsunregn och cyklon krävde mer än 7 000människoliv.- - orkanen och , 9 000 döda,tusentals saknade.- - cyklon dödade 10 000människor vid den östra kusten.- - häftiga regn och rasorsakade 30 000 dödsfall.- - närmare 700 dödaoch en halv miljon hemlösa efter cyklonoväder.Detta är en del av förändringarna. Jag påstår själv-fallet inte att alla dessa oväder, allt detta lidande,enbart har klimatpolitiska förklaringar, men det finnsett samband. Det är en del av de framtida påfrestning-ar som världen kommer att ställas inför på grund avden pågående klimatförändringen. Havsytan kommeratt stiga med svåra konsekvenser för flera önationeroch låglänta kustnationer. Om havsytan höjs kommerdet i sin tur att få konsekvenser för korallrev, förkustnära våtmarker. Det får effekter på tillgången tillfärskvatten, effekter på fisket, den biologiska mång-falden, turismen. Stormar och översvämningar kan blivanligare och häftigare, som jag har varit inne på.Vissa sjukdomar, t.ex. malaria kan få ökad utbredningi ett varmare klimat. Arter som inte kommer att hinnaanpassa sig till den här snabba klimatförändringenkommer att hotas. I många torra delar av världen, därbristen på mat redan är ett akut problem, kan odlings-förhållandena komma att försämras ytterligare. Afri-ka, som redan är en hårt drabbad kontinent, kommerförmodligen att drabbas allra hårdast. De fattigastekommer att drabbas hårdast av klimatförändringarna.Matz har beskrivit hoten mot oss iSverige: mer nederbörd i norra till-sammans med alla andra förändringar. Redan nu kanman se - det kan lika väl ha en koppling till klimat-förändringarna - hur trädgränsen i fjällområdenakryper uppåt.Mot bakgrund av detta är den fråga som vi måsteställa oss en etisk-moralisk fråga - om vi som männi-skor har rätt att på detta sätt och med dessa konsek-venser förändra den kemiska sammansättningen avatmosfären. Det är precis det vi håller på med förnärvarande. Vi har ökat koldioxidinnehållet i atmos-fären med sedan industrialismen inled-des. Vi har en eftersläpning när det gäller effekternaav dagens utfall, som gör att den här ökningen kom-mer att fortsätta mycket kraftigt . En tem-peraturförändring genomsnittligt på någon halv pro-cent kommer att accelerera. Vi kan räkna meden temperaturförändring på de närmaste50 åren. Detta får svåra och allvarliga konsekvenser.Därmed blir det också vårt ansvar att genomföraåtgärder för att möta den här utvecklingen och för attminska utsläppen av klimatgaser, särskilt utsläppenav koldioxid som är den tyngsta och viktigaste växt-husgasen. Just nu arbetar vi i mitt departement på enklimatproposition, som ska läggas på bordi december och som kommer att ange strategierför fortsatta skärpta åtgärder på området.Som svar på fråga om kli-matutredningen är tillräcklig vill jag säga följande.Den anger naturligtvis inte alla de åtgärder som be-höver vidtas , utan vi kommeratt behöva vidta ytterligare åtgärder framöver. Någottydligare svar får jag nog vänta med att ge till dess attvi har arbetat färdigt med klimatpropositionen.Jag vill också värja mig lite grann mot beskyll-ningen att vi skulle vara overksamma när det gällerklimatpolitiken. Som jag sade jobbar vi mycket medklimatpropositionen. Vi har det som vi kallar för stödtill lokala investeringsprogram där vi under de tresenaste året har givit stöd till en rad projekt ute ikommunerna som leder till betydande minskningar avkoldioxidutsläppen.En sammanräkning av de insatser som vi har gjortinnebär att vi minskar användningen av elenergi ochfossila bränslen med . Viminskar koldioxidutsläppen med ca 1,6 miljoner tonper år eller av de totala utsläppen.Det talas mycket nu i det europeiska samarbetetom det som kallas policies and measures - man kanöversätta det med politik och åtgärder. Det finns ettväldigt tryck på att denna politik och dessa åtgärderska utvecklas. Det här är ett nästan unikt svar frånSverige på frågan vad man kan göra på det här områ-det i konkreta, praktiska åtgärder för att få ned kol-dioxidutsläppen. Jag är ganska stolt över det här pro-grammet och diskuterar det mina kolleger i ,inte minst med mina kolleger från de gröna partierna.Vi behöver använda ekonomiska styrmedel. Sve-rige var först i världen med att införa koldioxidskatt1991. Den har därefter höjts , och vihar förmodligen den högsta koldiox-idskatten sammanräknat bland alla länder i världen.Vi har ett mycket ambitiöst program för energi-hushållning och för att främja biobränslen.Inom transportsektorn vidtar vi flera olika åtgär-der med hög skatt på bensin och diesel och en högnivå på forsknings- och utvecklingsarbete.Inom skogsnäringen kan vi nu se att vi binder väl-digt mycket kol från atmosfärens koldioxid i ettsnabbt ökade skogsförråd.Dessa är några av de åtgärder som vi arbetar mednu och har vidtagit med gott resultat. Vi måste natur-ligtvis också skärpa dessa åtgärder . Vimåste utveckla nya strategier för att möta det härhotet.Vi måste se till att järnvägsnätet blir effektivareoch smidigare och ett bättre alternativ till landsväg-transporter.Vi måste satsa ytterligare på alternativa bränslenoch bättre motorer.Vi måste effektivisera arbetet med ett nationelltvindkraftsprogram, och det är just precis det som viför närvarande håller på att göra.Vi måste satsa ytterligare på forskning om och ut-veckling av solenergitekniken där Ångströmlaborato-riet i har världsrekordet i energieffektivitetnär det gäller att ta ut elektricitet från solenergin.Vi har infört ett investeringsstöd för solvärme isamarbete med och Vänsterpartiet.Vi måste starkt överväga att införa miljörelateradeträngselavgifter i våra storstäder, och jag har person-ligen pläderat starkt för detta.Vi måste fortsätta att driva kravet på en differenti-erad och miljörelaterad kilometerskatt för den tungatrafiken på landsväg i Europa.Vi måste driva på för att EU och världen i övrigtska kunna införa koldioxidrelaterade avgifter påflygtrafiken.Detta är några av de åtgärder som vi vidtar natio-nellt, men tyngdpunkten i arbetet för att komma åtdetta stora och svåra framtidsproblem ligger natur-ligtvis på det internationella planet, och jag hoppaskunna återkomma till det i ett av mina senare inlägg.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill tacka för en braoch tydlig inledning, inte minst när det gäller be-skrivningen av växthusproblematiken som en grund-läggande etisk fråga. Har vi rätt att fortsätta med ettbeteende som förändrar den kemiska sammansätt-ningen i atmosfären, som leder till en global upp-värmning, som leder till alla de problem som miljö-ministern lyfte fram - översvämningar, torka ochannat?Kjell sade att det var en orättvis beskriv-ning att kalla svensk klimatpolitik för overksam. Menfaktum kvarstår ju att vi inte har lyckats minska kol-dioxidutsläppen, utan de tenderar i stället att öka. Detmåste till ytterligare åtgärder för att få den minskningsom vi har målsatt.Jag sade att detta inte bara skulle handla omNorrland, men det måste ju handla lite om Norrlandockså. I synnerhet drabbades av över-svämningar . Efter fyra veckors regn börjadeflödesnivåerna i länets älvar och vattendrag att stiga.Värst drabbades västra delar därÅnges och kommuner fått de mest omfat-tande skadorna. Och det är i huvudsak väg- och järn-vägsnät, jordbruket samt enskilda fastigheter som hardrabbats.Det inträffade visar dels på behovet av en ansvars-full, rakryggad, konsekvent och verkningsfull klimat-politik såväl nationellt som internationellt, dels påbehovet av ett förebyggande arbete här i införframtiden.Det finns en tendens att underskatta risken för hö-ga flöden. Alltför sällan tar man hänsyn till den riskenfullt ut vid den fysiska planeringen. Det är dags attbörja göra det nu.Vattenkraftsutbyggnaden i en älv medför i regelatt flöden dämpas, men den utgör ingen garanti mothöga flöden och översvämningar. I synnerhet vidkraftiga sommar- och höstflöden är överrasknings-momentet större i utbyggda älvar än i outbyggda,eftersom flöden inträffar mer oregelbundet när älvenär reglerad.Dammarna är utrustade med s.k. utskov för vid höga flöden ska kunna släppa fram vattensom inte kan lagras eller tappas via kraftverkens tur-biner. Utskoven är dessutom anläggningarnas säker-hetsventiler som skyddar mot översvämning som ivissa fall kan leda till dammhaveri. Kapaciteten hosdessa utskov är en av dammsäkerhetens nyckelfrågor,och pågår en översyn av alla störresvenska dammar när det gäller just utskovens kapa-citet.Många dammar är helt enkelt inte dimensioneradeför de flöden som förekom och än mindre för deflödens som vi har att vänta oss . Det be-höver alltså göras förbättringar vid flera av våradammanläggningar för att öka kapaciteten.Vi behöver också en annan fördelning länsvis avde s.k. bygdemedel som förvaltas av länsstyrelsernaoch som vattenregleringsföretagen avsätter för attbl.a. Det behövs enannan fördelning därför att effekterna av översväm-ningsskadorna i regel är större i sådana län som Väs-ternorrland längs ned med älvarna än i län där vatten-dragen rinner upp.Vi behöver ompröva en del vattendomar som ärmycket gamla och som tillkom i när bebyggel-sen och miljön i älvdalarna såg helt annorlunda ut. Ettproblem är att rättsläget inte är helt klarlagt när detgäller omprövning av gamla vattendomar, men Mil-jöpartiets ståndpunkt är att möjligheterna för en sådanomprövning utifrån dagens moderna miljölagstiftningska undersökas noggrant, och är det så att den visarsig vara otillräcklig för att förhindra framtida över-svämningskatastrofer är vi beredda att inleda en dia-log med regeringen om eventuella nödvändiga för-bättringar av miljölagstiftningen.Räckvidden på dagens lagstiftning prövas just nu idomstol. Åklagare driver ett uniktskadeståndsmål mot Kraft för dess skuld iöversvämningarna i , och det väntasen dom i vår. menar att kraftbolagen har entendens att gömma sig bakom vattendomen. Men dehar en skyldighet att inte bara följa vattendomen tillpunkt och pricka. Jämför med hastighetsbegränsning-arna på vägarna! Man kan inte alltid hävda att mankör lagligt bara för att man håller sig under högstatillåtna hastighet.Vi behöver bygga om en del broar, vägtunnlar ochjärnvägsvallar så att de klarar av att stå emot trycketvid framtida översvämningar. Det är också viktigt attplaneringen av nya infrastrukturinvesteringar somBotniabanan och en del vägprojekt norröver tillgodo-ser kraven på tillförlitlighet och säkerhet.Vattendomsreglerade eller på annat sätt påverkadesjöar och åar, det rationaliserade skogs- och jordbru-ket med kalhyggen och utdikning som gör att det intefinns något som suger upp vattnet samt den globalauppvärmningen med dess klimateffekter är faktorersom i betydligt större utsträckning än måstebeaktas vid all fysisk planering.Vi behöver också - något som vi har motioneratom - ett särskilt statsanslag i statsbudgeten för attparera, motverka och förebygga effekter av klimat-förändringar.Och inte minst behöver vi en konsekvent klimat-politik som inte stannar vid målformuleringar utanockså föreskriver praktiskt och verkningsfullt hand-lande och inte hukar för nödvändigheten av höjdkoldioxidbeskattning.Tyvärr har det varit skralt med engage-manget för en radikal miljöpolitik härhemma. Det harunder stått klart att vi inte kommer att uppnåde mål som vi har satt upp. Anledningen är att alltförmånga valt att prioritera kortsiktiga intressen framfören långsiktig, ansvarsfull klimatpolitik. Man vågarinte stå upp för de långsiktiga åtaganden som Sverigeförbundit sig till, utan viker sig populistiskt för till-fälliga opinionsyttringar.Vi måste som politiker våga se väljarna i ögonenoch tala om vad som måste göras för att åtgärda enöverlevnadsfråga.Anf. 4 ():Fru talman! Jag har valt att vid det här tillfällettala om en annan miljö, nämligen lokalmiljön, när-miljön i vilken människor ska leva och fungera. Jagtror att de människor som lever i de berörda område-na förväntar sig det när diskuterar över-svämningarna i Norrland.Sommarens regn och översvämningar var en na-turkatastrof. Orsakerna, om de har med växthuseffektoch klimatförändringar att göra eller inte, får kom-mande studier och framtiden utvisa.Vi som på ort och ställe har mött alla olyckligaoch oroade människor, sett översvämmade hus, hussom brändes, höskördar som flöt bort, tomter someroderade, har allt detta väl inetsat i våra minnen.Försvarsminister besökte deöversvämmade områdena, men han hade ingenting attkomma med när det gällde att lugna dem som berör-des.Kommunminister utlovade stödtill berörda kommuner och pengar för upprustning avvägar och järnvägar, men hade inget besked till demsom drabbats.Är det en bra lokalmiljö?Statsrådet tog vid sitt besök uppvattendomar och vattenkraftsföretagens ansvar. Menvad hade han att meddela alla oroliga människor?Är det en bra miljö?Någon vecka senare meddelade statsministernmyndigt från sin semesterort att berörda kommunerskulle få ekonomisk hjälp, men hänvisade de enskildamänniskorna att klara sina ekonomiska bekymmer viasina hemförsäkringar.Så är den politiska miljö i vilken människorna iSverige uppenbarligen ska leva.Fru talman! , mannen i Torpsham-mar vars gamla vackra hus från mitten av 1800-taletden kommunala räddningstjänsten brände upp för atträdda en bro, har helt lämnats åt sitt öde.Är detta en bra miljö?Ånge socialdemokratiska kommunalråd , svävade redan dagen efter husbränningenpå målet vad gällde ersättningsfrågan. Lindebergrekommenderades att på egen hand ta upp sina pro-blem och anspråk med andra myndigheter. Är det såen kommun ska behandla den miljö i vilken dessinvånare ska leva?Tiden går. Skulderna på hus beståroch räntorna ska betalas. Den lilla människan lämnasåt sitt öde i den lokala miljön. Är det så det ska vara?Är det inte rimligt att får allt stöd somfinns från kommunens sida? Borde inte ha löstin hans fastighet och i sin tur drivit frågan med andramyndigheter? En bro värd miljoner räddade man.Men problem kvarstår.Jag skulle gärna vilja ställa frågan till : Vad har statsrådet för råd att geDan så att den lokala miljön uppe i Ångepå något sätt kan bli bättre? Det gäller även andraberörda kommuner.Vad har statsrådet för konkreta rådatt ge alla som fått sin egendom skadad eller förstörd?Tala om det, ! Det är trots allt en natur-katastrof som har inträffat.En av de berörda kommunerna ringde upp för att fåklart för sig hur de utlovade 100 miljonerna skulleanvändas. Kommuntjänstemannen kunde berätta attBosse finansdepartement iskallt barameddelade att principerna för fördelning och använd-ning av miljonerna inte var klara. Det var bara attvänta.Det är den miljö som vi i lever med närvi möter och konfronteras med uppenbarligen denpolitiska verkligheten, trots att i stort sett tre månaderhar passerat och vintern med dess snö och kyla stårför dörren.Sammanfattningsvis, fru talman, kan jag konstate-ra att regeringen har dragit hela ersättningsfrågan ilångbänk. Enskilda människor och kommuner väntarpå besked. Det är bättre att rikta kritik och skuldbe-lägga vattenkraftsföretagen än att fundera över denkommunala hanteringen av byggnadslov och detalj-planer som tillåtit byggnation på många av de områ-den som har översvämmats. Hur ser detansvar ut som kan utmätas mot enskilda kommuner?En debatt om det här skulle inte skada - en debattinom ramen för en lokalmiljö. Var inträder det kom-munala ansvar som skyddar den enskilde från felaktigkommunal myndighetsutövning enligt skadeståndsla-gen? Skulle inte en katastroffond vara ett bra sätt förframtiden att skapa klara regler för hur enskilda skakompenseras vid naturkatastrofer? Oberoende av omanledningen är växthuseffekt eller något annat är detockså ett inslag i miljön.Men , fru talman, bara en stilla vädjan:Skynda på. Ge besked till alla de berörda människor-na innan köld och snö förstör ännu mer. Visa en ge-nerös och hjärtlig inställning. Tala hellre om denmiljö som människorna är mer angelägna om änom växthuseffekten. Den kan vi tala om vid ett senaretillfälle. Jag vill bara understryka att den är väl såviktig, men just nu är det människorna som önskarbesked.Anf. 5 TALMANNEN:Jag förstår att räknade upp ettantal enskilda ärenden för att illustrera en problema-tik och att alla är medvetna om att intediskuterar enskilda ärenden för vilka myndighetereller kommuner är ansvariga.Anf. 6 ():Fru talman! Vad är det väsentligaste att diskuteraangående sommarens översvämningar? Enligt minmening är det att koncentrera sig på vad vi i riksda-gen kan göra för att minska risken för att liknandesituationer uppstår igen samt att lindra konsekvenser-na av de översvämningar som trots allt uppkommer -detta snarare än att vältra sig i detaljer om vad somhände i somras.Ingen vågar förneka klimathotet. De ökadeutsläpp av växthusgaser som skett till följd av attfossila bränslen förbränns i motorfordon, energian-läggningar och industriell verksamhet utgör sam-mantaget det största hotet mot mänsklighetens fram-tid.Den förindustriella koncentrationen av koldioxid iatmosfären låg tämligen på 260 miljarddelar.Tekniska landvinningar ledde till att kol, olja ochnaturgas kunde ersätta träråvaror som bränsle. harCO2-halten ökat till 380 miljarddelar. Jordens ändligaresurser har tappats av i en rasande takt. Uppskatt-ningsvis hälften av de ändliga resurser som sakteligabyggts upp under miljarder år har vi förbrukat sedan1950, mindre än i jordens historia.Trots allt tal om kretslopp, hållbar utveckling etc.sågar vi av den gren vi sitter på med en allt högrehastighet. De negativa effekterna för klimatet ochmiljön i övrigt leder till att förbränningen av fossilabränslen måste minska drastiskt långt innan olja bliren bristvara.Enligt klimatforskarna kommer sannolikt intensi-teten i de extrema väderfenomenen att bli större. Isomras var det norra som drabbades av över-svämningar. I erfor vi decemberstormen i fjolsom fällde skog med en sällan skådad kraft. Fenome-net är internationellt; och andra orkaner samtöversvämningar, som miljöministern räknade upp härtidigare, ser vi hemsöka mänskligheten med förödan-de konsekvenser.Mot denna bakgrund kan höjningen av diesel-skatten med och den begynnande skatteväx-lingen bara ses som en fingervisning om de klimatåt-gärder som är oundvikliga om utvecklingen ska blilångsiktigt hållbar.Fru talman! Få samhällsproblem har en så genuintinternationell karaktär som klimatet. Inför höstensklimatmöte i står det internationella samarbetetinför en ödesstund. Klarar nationerna av att åstad-komma den kompromiss som behövs för att Kyoto-protokollet ska kunna ratificeras och träda i kraft?Sverige har spelat, och spelar, en aktiv roll i kli-matförhandlingarna. Vi har av tradition en hög profili det internationella samarbetet. Den forskning sombedrivs i har haft en avgörande betydelse förtillkomsten av klimatkonventionen 1992 och för kli-matdiskussionerna efter det. Den roll som IPCC,Intergovernmental Panel on Climate Change, har kaninte nog understrykas.Sverige har också bidragit till uppbyggandet avandra internationella klimatorganisationer. ärSveriges representant i de internationella organisatio-nerna Eumetsat, ECMWF, WHO och IOC. Via Eu-metsat erhåller meteorologiska satellitdata,vilket är ett mycket viktigt underlag för väderprogno-ser. Medlemskapet i ECMWF ger tillgång tillde bästa medellånga, numeriska väderprognoserna ivärlden. WHO är den internationella klimatorganisa-tion som är en del av . Sverigebekostar medlemsavgiften till dess organisationergenom anslag till SMHI.SMHI kom med sina varningar den här som-maren, men tyvärr vidtogs inte de relevanta åtgärdersom borde ha varit en följd av varningarna. Det kanknappast lastas för. Klimatforskningspro-grammet SWECLIM gör förutsägelser om vad Nor-den har att vänta om nuvarande trender håller i sig.Medlemskapet i dessa internationella klimatorganisa-tioner är ovärderligt för att den svenska klimatforsk-ningen ska kunna behålla sin kvalitet och för attSMHI ska kunna göra vederhäftiga väderprognoser.De avgifter som ska betala för haremellertid ökat, och det finns inte teckning fördessa i budget utan att man kraftigt skär nedpå den inhemska verksamheten. I årets budgetför-handlingar lyckades vi inte klara ut dessa problem,och jag hoppas att miljöminister i da-gens debatt kan ge besked om hur regeringen hartänkt sig att lösa nämnda problem.Fru talman! För att förhindra att översvämningarav de dimensioner som förekom ska ske igenbehöver de gamla vattendomarna omprövas.