prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Trots att hyresgäströrelsendär i samverkan med det kommunala bostadsbolagethar gjort ett poängsystem som skulle lätta upp dethela är det fortfarande de perifera områdena med nyabostäder som har de högsta hyrorna, medan i principlika bra bostäder i centrum har de lägsta hyrorna. Dethär skapar naturligtvis problem.Den utredning om bruksvärdessystemet och all-männyttan som lämnades pekar på att det ändåfinns något slags samstämmighet mellan vad hyres-gästerna själva upplever som bostadens värde ochhyressättningssystemet. Förvånansvärt nog fanns detett sådant samband. Men utredaren påpekar också attdet i finns utrymme för att upp-värdera det geografiska läget vid hyressättningen.Vi kan se hur det ser ut när det gäller priserna påbostadsrätter, som ju säljs på en fri marknad. Därvarierar priserna mycket mer än vad hyrorna gör.Bruksvärdessystemet tillåter helt enkelt inte att bo-stadssökandes preferenser slår igenom.Vi i anser att en rad åtgärder är nöd-vändiga för att få fart på nyproduktionen av hyresrät-ter samt öka rörligheten och flexibiliteten på hyres-marknaden. Vi avvisar såväl nya hyresregleringarsom en helt fri hyressättning. En helt fri hyressättningi ett tidigare reglerat system skulle innebära en höj-ning av hyrorna i med upp till50 %. Vi ser inga skäl att rucka på de grunder somfinns i hyressättningssystemet, som består av friaförhandlingar mellan hyresgäster och fastighetsägarekombinerat med en bruksvärdesprövning med jäm-förbara lägenheter. Hyresgästens besittningsskydd ärfortsatt viktigt att hävda. Dessutom kan man säga attdagens system är bättre anpassat till inten-tioner om en till marknadsförhållandena anpassadhyresbildning.Sedan blir man något förvånad när man hör väns-termajoriteten, som med olika lagstiftningsåtgärderförsöker lösa de problem som finns . Man kon-staterar naturligtvis att den bostadspolitik vi uppleveri på något sätt är asocial med de följderden har fått. Men att nu igen med olika lagstiftnings-åtgärder försöka få en marknad att fungera som frånatt ha varit väldigt sönderreglerad gått till att ha nå-gon frihet är naturligtvis dömt att misslyckas.I anser vi att det är nödvändigt att till-låta en mer differentierad hyressättning som bättreavspeglar utbud och efterfrågan på hyresmarknaden.Lägesfaktorn måste helt enkelt ges en större vikt vidhyresförhandlingarna. Jag hörde att vänsterpartistenhär tyckte att redan var för mycket. Vi tyckeratt detta måste marknaden få avgöra, eller rättare sagtde bostadssökandes preferenser.Dessutom vänder vi oss mot att allmännyttan ellerde kommunala bolagen ska vara norm för hyressätt-ningen. Det här måste naturligtvis ändras om det skabli en flexiblare marknad. Det är viktigt att man görom detta, annars kommer det inte att fungera.Herr talman! Jag yrkar, med instämmande i vadInga Berggren har sagt, bifall till vår reservation nr 1.Anf. 189 () replik:Herr talman! Efter att först ha gett en nästan lyriskskildring av hur väl bruksvärdesprincipen fungerarhamnar ändå till slut i något heltannat.Jag skulle egentligen bara vilja fråga , herr talman, om det inte faktiskt är en frågaför och Stockholmsfastighetsägare att lösa de problem som finns i Stock-holm när det gäller lägesfaktorn, precis som man iviss mån har gjort i och framför allt i Malmö.När det gäller de kan jag uppleva attden andelen börjar bli för stor eftersom jag ser grup-per som inte längre har råd att efterfråga bostäder ide här områdena. Men det skulle inte falla mig in attsätta mig över den förhandlingsrätt som hyresgäströ-relsen och fastighetsägarna har tillsammans. Jag und-rar om inte också kan hålla medmig om att detta faktiskt är ett ganska vettigt systemsom kanske borde tillämpas något bättre i Stockholm.Anf. 190 () re-plik:Herr talman! Det är alldeles uppenbart, vilket jagockså sade, att det fanns värden i det här systemet.Men den nuvarande vänstermajoriteten vill ju gå förbidet här genom att komma med nya lagstiftningar helatiden som ruckar på det.Det är klart att hyresgästföreningen och Stock-holms fastighetsägare ska ha en viktig del i det här.Det är alldeles uppenbart.Sedan är jag förvånad över att inte Stockholmskommuner alldeles frivilligt börjar bygga hyresrätter.Att man inte bygger skapar ju problem för tillväxten iStockholm, vilket jag ser med oro.Anf. 191 () replik:Herr talman! Det sista kan jag känna precis sam-ma förundran över, framför allt som man har en all-männytta med ganska goda intäkter och ganskamycket pengar som faktiskt borde ha goda förutsätt-ningar att bygga.Vad jag vet har inte den s.k. vänstermajoriteten iriksdagen föreslagit någon ny lagstiftning när detgäller bruksvärdesprincipen. Precis som LennartDegerliden uttrycker det är vi ganska nöjda med hurdet fungerar . Vi föreslår inga lagförändringarnär det gäller bruksvärdesprincipen. Vilken lagänd-ring är ute efter i det här falletförstår jag inte.Det vi däremot vill lagstifta om från Vänsterparti-et är skydd för dem som har det allra sämst på bo-stadsmarknaden. Vi vill se till att det finns en bo-stadsanvisningslag som ger de 1 500 hemlösa, varav321 är barn, i förutsättningar att också få enbostad. Vi vill se till att åter bygga på ett sådant sättatt alla dessa människor har en förutsättning att efter-fråga.Lennart Degerliden talar om överreglering. Jaghar aldrig förstått att man tyckt att den svenska bo-stadsmarknaden varit speciellt reglerad. Den är gans-ka lite reglerad i förhållande till de flesta andra bo-stadsmarknader runtom i världen.Men den s.k. överreglerade bostadsmarknad somfanns , om jag nu ska tolka det somLennart Degerliden sade, hade förmågan att se till atthemlösheten i stort sett försvann i den kommun jagkommer ifrån . Det fanns ingen sominte hade eget kontrakt. Sedan var det en och annansom inte bodde i sin lägenhet, men det är en heltannan sak. Vi byggde bort hela bostadsbristen medden s.k. överreglerade marknad som fanns. Vi såg tillatt skaffa bra, ljusa och fina lägenheter. Vi lyckadesfå bort det som liknade slumområden och i alla fallvar ganska dåliga bostäder. Genom den s.k. överreg-lerade bostadsmarknad som fanns vid den här tidenlöste vi alla de här problemen.När vi nu har avreglerat större delen av bostads-marknaden, vad ser vi då? Jo, det byggs ingenting.Det uppkommer bostadsbrist i storstäderna. De somär svagast på bostadsmarknaden kommer inte in överhuvud taget. Jag har lite svårt att se logiken i resone-manget.Anf. 192 () re-plik:Herr talman! Jag tyckte att jag var ovanligt logisk.Men min invändning mot lagstiftningen gällde intehyresrättsprincipen på det sättet. Det var de här andralagarna: bostadsplaneringslag och vad det nu är somär på gång, två tredjedelar och hela den biten. Dettycks vara så att man inte tar itu med problemen pårätt sätt. Det är det jag menar.Sedan återkommer till de stackarshemlösa. Då måste jag säga att jag är något skrämdav hur de kommunala bostadsföretagen sköter denuppgiften. Jag såg senast i Nordnytt, som går i Ume-området, att Lulebo, som är kommuns fastig-hetsbolag, har sådana restriktioner gentemot nyahyresgäster som vanliga hyres- och fastighetsägareegentligen inte skulle ha. De skulle visa upp sin hyraoch det ena med det andra. Det är det som är allmän-nyttan. Vi kan nog ta en diskussion vid ett senaretillfälle om de kommunala bostadsbolagen verkligensköter sin uppgift.Det måste finnas någon annan modell för oss attha en, som det heter på tyska Sozial Wohnbau, alltsåen social bostadspolitik. Jag ställer naturligtvis upp påatt uteliggarna ska ha någonstans att bo. Det är oer-hört viktigt.Anf. 193 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i betänkande BoU3 ochavslag på samtliga reservationer. I betänkandet be-handlas motioner från allmänna motionstiden 2000som avser hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheter.Bostaden är en del av vår identitet. Där kopplar viav, hämtar kraft och inspiration. I bostaden ska vikänna oss trygga. Bostadspolitiken ska, utifrån enhelhetssyn på människan, medverka till att tillfreds-ställa sociala, kulturella, fysiska och psykiska behov.Bostadspolitiken ska medverka till en positiv integra-tion.De kommunala allmännyttiga bostadsföretagenhar alltsedan sin tillkomst varit betydel-sefulla verktyg för kommunerna när de ska uppfyllasitt ansvar inom bostadsförsörjningen. Starka ochvälskötta bostadsföretag som drivs utan vinstsyfte ochsom är öppna för alla grupper av medborgare måsteäven fortsättningsvis vara ett grundläggande inslag iden svenska bostadspolitiken.Allmännyttan har under varit en viktigdel av både den sociala och moderna bostadspoliti-ken. Dess främsta uppgift är att erbjuda goda bostädertill rimliga kostnader för alla hushåll, oavsett storle-ken på plånboken. De kommunala bostadsbolagen togett avgörande ansvar för att inom miljonprogrammetsram bygga bort bostadsbristen och höja bostadsstan-darden för de folkgrupperna.Vi socialdemokrater vill ha mångfald i boendet.Ofta framställs det från borgerligt håll att vi skullevara emot ägande. Det är vi inte. har vi drivit en politik som har lett till att alltflermänniskor har möjlighet att äga sina bostäder.Men det är inte genom att låta marknadskrafternastyra fullt ut som vi har uppnått detta. Därför ännu engång: Mångfald och valfrihet i boendet är viktigt.I många borgerligt styrda kommuner hindras val-friheten genom ensidig satsning på att allmännyttanska säljas ut. I framför allt säljshela eller delar av allmännyttans bostadsbestånd ut.Under 1999 såldes totalt 8 370 lägenheter runtom ilandet, varav mer än hälften eller rättare sagt 5 200lägenheter såldes här i och i grannkom-munerna. Detta begränsar, som vi ser det, valfrihetenoch mångfalden i boendet.Herr talman! I dagens betänkande finns det 15 re-servationer. Jag tänker inte belysa alla, utan endasttre: bruksvärdet, ombildning till bostadsrätt ochägarlägenheter.Dessa tre reservationer går som jag ser det ut påen moderat människosyn och ideologin att stärkaenskildas rättigheter och möjligheter på någon annansbekostnad. Vi socialdemokrater delar inte den synen.Den samlade borgerligheten tycks tro att alla bo-stadspolitiska problem försvinner i samma ögonblicksom bruksvärdessystemet upphör. Marknaden kom-mer att lösa bostadsbristen i tillväxtkommunerna,byggkostnaderna kommer att sjunka osv.Mot detta borgerliga hyllande av marknaden kanställas resultatet från den undersökning som utred-ningen om bruksvärdet presenterade . Hyres-gästerna fick där rangordna vilka saker i boendet detyckte var viktigast. Hyresgästerna satte då säkerhetoch trygghet i boendet först. Därefter kom service,vacker och bra utemiljö och bra kommunikationer.Först på elfte plats kom närhet till centrum.De boende efterfrågar alltså trygghet och god ser-vice. Det vill ge dem är ännu mer mark-nadsanpassning av bostadspolitiken. Vad är viktigast,marknadsanpassning eller trygghet i boendet? Förmig som socialdemokrat är det självklart att sättamänniskovärdet före marknadsvärdet. Vad är vikti-gast för er? Det vore intressant att få en redogörelse.Det är bra att ni säger er värna om besittnings-skyddet, men i stället för att behålla den väl inarbeta-de hyresförhandlingspraxis som råder föreslårmoderaterna i sin motion att för varje gång en hy-restvist inte kan lösas ska tvisten dras inför domstol.En särskild utredare har genomfört en utvärderingav bruksvärdessystemet där man konstaterat attbruksvärdet i stort uppfyller målet, men att det i sys-temet finns vissa utsatta spänningar. Utredningen harremissbehandlats och bereds inomRegeringskansliet, så det kommer att finnas anled-ning att återkomma i denna fråga här i kammaren.Vad gäller reservationen om majoritetskrav vidombildning till bostadsrätt lämnade sitt förslag. Detta ska nu ut påremiss och därför finns det ingen anledning att taställning till förslaget , dvs. innan vi tagit del avremissinstansernas synpunkter.När man läser reservationen om ägarlägenheterblir man nästan lite rädd. Varför är det så bråttom attinföra ägarlägenheter? Med omedelbar verkan mereller mindre. Varför denna brådska? Det finns enutredning och den ska vara klar ,varför inte invänta den? Det verkar nästan som om nivore lite rädda för vad utredningen ska komma framtill. Den samlade borgerligheten föreslår nu ett infö-rande av upplåtelseformen redan från den 1 april2001, dvs. , ut-redningen är färdig. En utredning som bl.a. ska klar-lägga konsekvenserna av denna nya upplåtelseform.Men efter vad jag kan förstå debatterhär i kammaren ser ni inga som helst problem medupplåtelseformen ägarlägenheter.Herr talman! När vi pratar om bostadspolitiken,att bostaden är en social rättighet och att alla somefterfrågar en bostad ska ha rätt till en bra sådan rimlig kostnad i en trygg och säker miljö gäller detäven våra barn och ungdomar och hur deras boendeska se ut . Ofta kan man från samtligapartier läsa mycket bra motioner som berör detta.Men just när vi behandlar hyresrätt och bostadsrätt ikammaren har man från borgerligt håll totalt glömtbort våra barn och ungdomar. Då är det endast mark-nadskrafterna som ska styra.Hur ska ungdomar kunna skaffa sig en egen bo-stad om det endast finns bostäder med äganderätt?Ungdomar som precis ska lämna sitt föräldrahem ochut och prova sina vingar har oftast inte eget kapitaleller möjlighet att lämna säkerhet för lån i banken. Enfråga som man kan ställa sig då är: Är det endastungdomar till föräldrar med kapital som ska ha möj-lighet att lämna hemmet och skapa sig ett eget boen-de, eller hur tänker ni långsiktigt bostadspolitiskt närmarknadskrafterna har gjort sitt?De allmännyttiga bostadsföretagen utgör ett vik-tigt verktyg för att kommunerna ska kunna fullföljasitt grundläggande sociala ansvar. Människor somkan ha mindre goda förutsättningar att själva ordna ettboende kan med bistånd av kommunen få ett boende ien allmännyttig fastighet. Om allmännyttan avvecklaseller inte har ett tillräckligt stort bestånd riskerar vi enutveckling mot socialbostäder. Vill vi ha det i Sveri-ge? Nej är vårt bestämda svar. Men vem ska då taansvar för dem som av någon anledning kommit snetti livet eller inte anses betalningsvilliga?Hyresrätten är en mycket flexibel boendeformsom är tillgänglig för alla utan krav på kontantinsats.En alltmer ökad rörlighet på arbetsmarknaden, valfri-het i fråga om utbildningsort och ett ökat internatio-nellt utbyte visar att det även kommer attvara stor efterfrågan på hyresrätter. Saknas tillgångtill hyresrätter kan det förhindra önskvärd rörlighet påarbetsmarknaden, och därmed hämmas tillväxten. Tilldet ska läggas att många människor - äldre, handi-kappade, eller de med någon sjukdom så att de inteorkar sköta trädgården eller andra saker som måstegöras i en egenägd bostad - efterfrågar hyresrätter föratt boendeformen har en hög servicenivå.Herr talman! Bostaden är "livets hjärta". I bosta-den och bostadsområdet tillbringar vi den störstadelen av vår lediga tid. Det är kanske en av de vikti-gaste platserna för oss människor. Bostadsområdet ären viktig plats för demokratin, för samtalet människoremellan och för utbyte av värderingar och åsikter.Allmännyttan, dvs. de kommunalt ägda bostadsbola-gen, skapades en gång för att ge de många männi-skorna möjlighet att bo bra till rimliga kostnader ochdär plånbokens tjocklek inte var avgörande. Detta ären av hörnstenarna i den sociala bostadspolitiken. Låtoss därför även fortsättningsvis slå vakt om hyresrät-ten och allmännyttan.Anf. 194 () re-plik:Herr talman! säger att social-demokraterna vill ha en mångfald i boendet. Det villvi kristdemokrater också. Vi vill ha bostadsrätter ochhyresrätter och vi vill också möjliggöra nya former isamhället, t.ex. ägarlägenheter.Varför är inte socialdemokraterna positiva till vårtförslag om ägarlägenheter och tredimensionell fastig-hetsbildning? Det skulle skapa den ytterligare mång-fald man säger sig vilja ha. Det skulle även skapa nyabostäder där det inte går att bygga.Den brådska vi känner beror på att vi känner detsociala ansvaret för att det inte byggs några bostäder . Om ägarlägenheter byggs blir det också en om-flyttning bland bostäderna, vilket vi anser är positivt.Anf. 195 () replik:Herr talman! Det är intressant att höra vad säger när man pratar om mångfald iboendet. Vi tycker naturligtvis också att det är viktigtmed mångfald i boendet. Men vi tror inte att ägarlä-genheter är lösningen på hela problemet på det sättsom framställer det.Under förra veckan lades en annan utredning framsom handlar om kooperativ hyresrätt. Det är också enny form av boende och skulle öka mångfalden. Menjag har inte hört att har sagt nå-gonting om kooperativ hyresrätt. Det är ett sätt att ökamångfalden och där människor har möjlighet att hainflytande utan att det är storleken på plånboken somär det mest avgörande.Anf. 196 () re-plik:Herr talman! Vi tror inte, , atthela lösningen på problemet är att skapa ägarlägen-heter. Vi tycker att kooperativa hyresrätter är en braform, men vi tycker att det är tråkigt att socialdemo-kraterna inte är positiva till denna nya form. Varför ärni inte positiva till den, när ni ändå kan se att detgenom att möjliggöra tredimensionell fastighetsbild-ning går att skapa nya bostäder?Anf. 197 () replik:Herr talman! Det är bara ett antagande att säga attdetta kommer att skapa nya lägenheter och en om-flyttning i samhället. Vi vet inte det. Ägarlägenheterkommer att gynna dem som har stora plånböcker.Sedan vill jag avslutningsvis säga några ord omägarlägenheter. Vi återkommer i denna fråga närutredningen är klar och remisstiden har gjort sitt. Dåblir det en förnyad debatt kring ägarlägenheter.Anf. 198 () replik:Herr talman! säger attsocialdemokraterna inte är emot ägandet. Det bestri-der jag inte. Våra partier har t.o.m. kämpat för detkooperativa ägandet som en viktig form av ägande isamverkan.Varför stoppar majoriteten, ,centerförslag i betänkandet som gäller att främjakooperativt ägande, dvs. underlätta i stället för attmed hjälp av kvalificerad majorietet stoppa? Jag delaruppfattningen att det är riktigt att ensidigheten ökarom allmännyttan säljs ut i . Jag litar påmina kommunalpolitiker, även om jag inte har såmånga just i . Det är de som ska klaradetta.Varför angriper inte socialdemokraterna den nu-varande majoriteten i som inte gör någon-ting åt segregationen och ombildningen av hyresrätteri ytterområdena i ?Carina pratade vackert förhyresrätten och ungdomarnas möjlighet att komma inpå bostadsmarknaden. Jag delar den uppfattningen. är det fullständigt omöjligt för en ungdom att tasig in på hyresmarknaden eftersom hyrorna är såhöga. Svartmarknaden är mycket mer hänsynslös ände rena marknadskrafterna som talar så illa om. Hur vill socialdemokraternaskapa fler hyresrätter om de låter pengarna ramla isvartmarknadens fickor?Carina sade att bostadsområ-det bl.a. ska vara till för samtal om demokratin. Ärdet en man, en röst som det samtalet bäst bör handlaom, eller ska det vara kvalificerade majoriteter för attvärna det bestående?Anf. 199 () replik:Herr talman! pratar vid flera till-fällen om segregation. Det finns olika sätt att se påvad segregation är. Låt oss ta barn och ungdomar sombor i hyresrätt som exempel.Låt oss säga att vi har en familj med tre fyra barn.Föräldrarna kanske inte är höginkomsttagare utanjobbar inom yrken utan höga inkomster. Då kommerfrågan upp om ombildande till bostadsrätt. Då kanskede ser i deras ekonomi att de inte har möjlighet attdelta i ombildningen för de får aldrig lån till de högakostnaderna, som det bl.a. handlar om här i Stock-holm. Vad har då barnfamiljen för valmöjligheter?Den ena är att bli hyresgäst hos den eventuella bo-stadsrättsförening som ombildas. Den andra är attlämna fastigheten och flytta någon annanstans.Om ombildningarna fortsätter att öka i samma taktsom nu är jag rädd för att det är en ny form av segre-gation. blir nästa steg att ungdomarna intefår samma möjlighet.Sedan var det frågan om demokrati och kvalifice-rad eller enkel majoritet. Förslaget från är ute på remiss. Vi återkommer i debat-ten.Anf. 200 () replik:Herr talman! Det är svårt att jämföra äpplen ochpäron. Den flerbarnsfamilj som talar om här finns nog inte i de attraktivaområden som socialdemokraterna gynnar med sinombildningspolitik . De finns i just de områdendär jag anser att det är mer nödvändigt att göra om-bildningar.Skulle det vara så att familjen finns där, kan jaginte förstå om det i demokratisk ordning, med enkelmajoritet, hos en bostadsrättsföreningen har beslutatsatt ombilda till bostadsrätt kan vara svårare för denfamiljen att vara hyresgäst med den nya ägaren istället för den gamla ägaren. Vill man vara kvar somhyresgäst kan man vara det, oavsett om man under-lättar eller förhindrar en ombildning. Det har ingenbetydelse; man har sin fria valmöjlighet att få ägamen också att få vara kvar som hyresgäst.När det gäller demokratin ska vi naturligtvis av-vakta de här förslagen. Jag noterade att sade att han var fullständigt nöjd med den lag-stiftning som vi har . Jag hoppas att CarinaAdolfsson Elgestam inte är det utan att hon kan tittapå de förslag som vi har i våra motioner för att få tillstånd en bättre tingens ordning som gagnar de svagapå arbetssmarknaden och därmed stärker den socialabostadspolitiken.Anf. 201 () replik:Herr talman! Det är intressant att höra vad AgneHansson har att säga angående ombildning och omdem som eventuellt bor i de bostäderna, att man intemed säkerhet vet att det är människor med låga in-komster som bor i de hyresfastigheterna . Jag ärav den uppfattningen att man aldrig kan vara heltsäker. Det kan fortfarande finnas en och annan somhar haft möjligheten att bo kvar centralt om man såhar önskat tillbaka.Det är helt riktigt, som säger, som hyresgäst har rätt att bo kvar. Men det ärinte säkert att man rent psykiskt upplever det sompositivt att bo kvar och hyra av sina grannar som harblivit bostadsrättsägare. Jag tror att det ibland kanupplevas som ganska så besvärligt på insidan.För att än en gång ta upp frågan om enkel ellerkvalificerad majoritet, förstår jag mycket väl att AgneHansson vill att jag ska avge ett svar här i kammareni dag. Men återigen: Vi avvaktar tills remissinstanser-na har sagt sitt.Anf. 202 INGA () replik:Herr talman! talar omatt det är viktigt med trygghet i boendet. Menvad tror att de människorsom står i en oändlig bostadskö känner och vad desom är hänvisade till andra- och tredjehandskontraktkänner? Ja, inte är det trygghet. De känner snarareotrygghet och stress, som jag också påpekade för StenLundström förut.De förslag som regeringen nu tar fram om attkommuner ska ha bostadsförsörjningslagar och införabostadsförmedlingar är enbart kosmetik från enhandlingsförlamad regering, som jag uppfattar det.Det är ett slag i luften. Genom sådana regler byggsdet inte några bostäder. Om jag tar somexempel, har det funnits bostadsförsörjningsplaneroch finns en bostadsförmedling. Där blir det verkli-gen ett slag i luften.Problemen finns i , och de kvarstår.Man säger att det är 72 000 personer som står i köoch att bostadsförmedlingen har endast 350 lägenhe-ter att förmedla. Det beror inte på brister hos kommu-nen. Det som behövs är mer handfasta förslag frånregeringen. Då menar jag att det behövs en mer flexi-bel hyressättning, där brukarens preferenser får slå in,såsom det ursprungliga bruksvärdessystemet vartänkt.Är beredd att arbetaför att regeringen engagerar sig på allvar i en sådandiskussion och lägger förslag om detta till ?Anf. 203 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja börja med att sägatill att såväl regeringen som vi social-demokratiska riksdagsledamöter är mycket engagera-de i bostadspolitiken och hur det ska bli i framtiden.Därför säger vi också att bostadsfrågan är en välfärds-fråga.Om jag går tillbaka till frågan om trygghet i boen-det, är det självklart att alla människor ska kännatrygghet i sitt boende. Men det är alldeles för mångamänniskor som inte gör det .