prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Reservanterna är i sakfråganemot hela förslaget till markbunden digital TV-sändning, och de är i synnerhet emot statliga företagsom ska stå för tjänsterna.Då blir det naturligtvis lite konstigt om gransk-ningen gäller om riksdagsbesluten har följts. ställde den retoriska frågan om det har nå-gon betydelse vad beslutar. Har det någonbetydelse vad utskotten skriver i sina utlåtanden? Detskulle förvåna mig om någon skulle svara nej påfrågorna. Självklart ska riksdagsbeslut följas. Det ärklart att det är av yttersta vikt vad utskotten skriver isina utlåtanden. Något annat är otänkbart.Men då handlar det om att göra en mer övergri-pande analys över vad de affärsmässiga grundernabygger på. Det finns erfarenheter av hur den övrigamarknaden byggs upp - telekommunikation är ett braexempel. För det som är var mans egendom,dvs. en mobiltelefon, behöver vi inte gå tillbaka såmånga år i tiden när det bara var ett fåtal som använ-de en sådan. Många ansåg också att det var lite sus-pekt att äga en sådan. är den allmän egendom, ochi dag tycker vi att det är självklart. Men vi glömmeratt från det att tekniken uppfanns till alla de företagsom står till förfogande med alla dessa tjänsterhar det gått . Men med hjälp av marknads-föring av en attraktiv produkt har fler och fler upp-täckt fördelarna, och då blir naturligtvis användarnafler och fler. är mobilen lite av var mans egen-dom. Detta kostar naturligtvis pengar i marknadsfö-ring och produktutveckling.På samma sätt ser jag på denna sak. När tillräck-ligt många inser fördelarna med de digitala TV-sändningarna kommer naturligtvis efterfrågan attsprida sig. Innan man kommer så långt att detta blirvar mans egendom, är det naturligtvis en inkörning-speriod. Det är inte så många som har detta ,kunskapen om fördelarna har inte spritts och det ärinte så många på marknaden som har av attdetta fungerar. Är det då märkligt, , attett statligt företag som har till uppgift att marknadsfö-ra, och där har gått med vinst,vill göra ett gott arbete och vara med i processen ochlansera en ny teknik med de medel och affärsmässigagrunder som den bygger på? Det är nästintill oansva-rigt att resonera som gör, nämligen attinga pengar får skjutas till och att det inte ska finnasresurser för marknadsföring. vill se ettmisslyckande. Det kan jag förstå med tanke på hansgrundinställning i dessa frågor. Men det skulle varaoansvarigt om företagen inte på affärsmässiga grun-der marknadsför tekniken.Jag finner det inte märkligt att resurserna från destatliga bolagen har ställts till förfoganden för att gevissa subventioner i ett inledningsskede efter affärs-mässiga bedömningar att detta kommer att vara lön-samt i ett längre perspektiv och att fler och fler kom-mer att efterfråga tekniken. I företaget finnsockså andra företag involverade.Jag är inte specialist på hur sådana här företaghanterar marknadsplaner och kalkyler i sina verksam-heter. Men nog tror jag att det vore märkligt att ettsamarbetsbolag som Boxer skulle gå ut tillsammansmed andra företag och tala om den exakta affärsidén,kalkyler osv. som direkt kan tas över av andra. Det äratt ta i.Jag tror att det här kommer att vara en god idé.Det är en god idé. Det kommer troligtvis också att blien bra affärsidé. Skulle detta misslyckas, vilket hän-der inom företagsvärlden, får vi väl ta ställning tillvad det beror på. Men ett företags misslyckande kaninte därmed kallas för subventioner. Det är inte det iandra sammanhang och inte heller här. Om nu dettablir en succé, vilket kommer att innebära stora eko-nomiska medel till staten, vad ska vi då kalla inkör-ningsskedet ? Då kanske fårskämmas lite för den illvilliga tanken över ett bolagsyttersta ambitioner och stora kunnande för att ta sigan detta.Herr talman! Eftersom inte har yrkatpå godkännande av anmälan i reservationen, behöverjag inte yrka avslag på densamma. Men jag yrkar pågodkännande av anmälan i övriga betänkandet.Anf. 64 ():Herr talman! inledde med att refe-rera till uppbyggnaden av mobiltelefonmarknaden häri och det förstår jag mycket väl. Den etable-rades ju i med hjälp av mycket kraftiga sub-ventioner vad gäller de s.k. nallarna, mobiltelefoner-na. Det var sättet att bygga upp en stor kundbas ochsnabbt få en hög penetration.Sedan konstaterar att det måste va-ra upp till företagen att bygga upp det här "med demedel och de affärsmässiga grunder" som finns till-gängliga. Vidare talar - om jag nuuppfattat det rätt - om att inledningsvis gå in och göraaffärsmässiga subventioner. Ja, vad det här handlarom är just att det finns ett riksdagsbeslut som sägeratt det inte får ske subventioner med statliga medel.Det riktiga hade varit att, om man från ochBoxers sida såg att det behövdes subventioner för enetablering, gå till departementet för att begära enändring av riksdagsbeslutet så att det gick att ageraoch arbeta i enlighet med vad beslutat.Här argumenterar på det sättet attbara därför att något är affärsmässigt och bra för ettstatligt företag kan man köra på och strunta i vadriksdagen faktiskt beslutat. Jag menar att man gårifrån en väldigt viktig del av roll och maktom man tillåter statliga företag och ett departementatt agera helt fristående.Jag upprepar min fråga till : På vadgrundar man sitt påstående om affärsmässigheten?Anf. 65 ():Herr talman! verkar försöka sig påett gammalt politikertrick genom att lägga ord i minmun - till sin egen fördel i förhållande till vad jagverkligen sade. Jag sade inte att staten gick in ochsubventionerade i början, utan jag sade att bolagetslångsiktiga affärsidé är att man i början måste haerbjudanden som är tilltalande för kunden och att det,när marknaden har etablerat sig och det är fler kon-sumenter som vill ha den här delen av utbudet, kom-mer att återbetala sig.Ola borde veta att det inte är det förstabolaget eller företaget i historien som i ingångsskedeträknar med en viss förlust för att sedan ta igen närman väl är etablerad och få en vinst så att både dengamla förlusten och nya vinster täcks upp. Det trorjag är ganska elementärt inom företagsvärlden. Detfinns väl ingen anledning att ifrågasätta det här heller.När det gäller vinstkravet på bolagen står det ju attdet ska vara över en konjunkturcykel där det iblandblir en lite mindre vinst och ibland en lite större vinst.I fråga om de affärsmässiga bedömningarna ochden kompetens som finns i den styrelse som Teracomhaft kan jag bara säga att om de som harinsyn i det här bolaget gör bedömningen att det äraffärsmässigt litar jag något mer på dem än jag litarpå spekulationer.Anf. 66 ():Herr talman! Jag tror att det kommer att bli intres-sant för både och mig själv att läsaprotokollet efter dagens debatt och se om inte vi bådahar talat om subventioner för det här.Jag återupprepar min fråga: På vad bygger ut-skottsmajoriteten sitt uttalande om att det här är base-rat på rent affärsmässiga överväganden?Mats hänvisar till uttalanden från Tera-com. Men vilka dokument är det som majoritetenhänvisar till? Det står i majoritetstexten att det kom-mer att återbetala sig inom rimlig tid. Vad är "rimligtid"? Vad är det som utskottsmajoriteten faktiskt stårför i sitt uttalande? Är det inte som med departemen-tet - att man inte har gjort någon egen granskning?Man gör ingen egen värdering, utan man räknar baramed att vad statliga bolag gör alltid är det rätta.Eftersom det nog är en bra affär går det bra attslinka förbi obekväma riksdagsbeslut. Är det inte så,?Anf. 67 ():Herr talman! Bl.a. lär kulturministern själv hahänvisat till vad som uppges från - attBoxers verksamhet inte ska finansieras med skatte-medel utan genom kapitaltillskott från ägarna samtlån från banker och finansinstitut.Är det en subvention om en bank lånar ut pengartill ett bolag eller företag som lanserar en ny idé ochsom med sina affärsmetoder går in med ett erbjudan-de till nya kunder på ett sådant sätt att man sedan medall sannolikhet gör en vinst som också täcker uppbolagets eventuella förlust i början?Ola sade att det skulle bli intressant attläsa protokollet och så kan det vara. Men mest intres-sant att följa tror jag är utvecklingen i bolaget och vadsom kommer att hända. Det vore kanske bra att omett par ta en debatt för att se hur den här ut-vecklingen har gått och för att se hur det blivit medden ekonomiska utvecklingen för det statliga bolagetBoxer.Anf. 68 ():Herr talman! frågade mig om det ären subvention att banken lånar ut pengar till en verk-samhet? Nej, det är det inte. Men kapitaltillskott frånett hundraprocentigt statligt ägt företag är statligamedel. Definitionsmässigt är det medel från den stat-liga verksamheten. Det är inte budgetmedel. Men närdet gäller ett hundraprocentigt statligt ägt bolag ochdet skyfflas in hundratals miljoner i en verksamhetkan rimligen inte hävda att det inteskulle vara fråga om statliga medel.Regeringens utövande av utnämningsmakten ochansvar för chefstillsättningar (avsnitt 3.2)Anf. 69 ():Herr talman! Under årets granskning har KU ock-så undersökt regeringens utövande av utnämnings-makten och dess ansvar för chefstillsättningar. Såvittavser den första frågan görs det i anmälan av förstevice talman gällande att den politise-ring som skett av utnämningsmakten svårligen låtersig förenas med stadgandet i 11 kap. 9 § regerings-formen, enligt vilket det vid tillsättning av statligtjänst ska fästas avseende "endast vid sakliga grunder,såsom förtjänst och skicklighet".Den omständigheten att en person har en politiskbakgrund ska enligt utskottsmajoriteten inte varadiskvalificerande vid tillsättningen av t.ex. en gene-raldirektörstjänst, så länge endast sakliga grundersom förtjänst och skicklighet är tillämpliga vid till-sättningen. Så långt instämmer vi moderater medmajoriteten.Sanningen är emellertid att granskningen av rege-ringens utnämningspolitik givit vid handen att densocialdemokratiska regeringen har utnyttjat utnäm-ningsmakten till såväl det egna partiets som samar-betspartiernas fördel på ett sätt som för tanken till attchefsskapet för statliga myndigheter har gjorts till endel av ett politiskt förläningssystem. Härigenom un-dergrävs förtroendet för hela den svenska traditionenmed självständiga myndigheter.I Svenska Dagbladet finns det en in-tervju med professorn i statsvetenskap vid Lundsuniversitet, . Han säger:"Enligt grundlagen ska tillsättningarna göras efterbedömning av objektiva kriterier som förtjänst ochskicklighet.Så är det ju inte , när man tillsätter en raddapå sex, sju centerpartister. I ett parti med det antalriksdagsledamöter som har kan det möjligenfinnas en som är bättre än alla karriärbyråkrater. Attdet finns två eller tre är nästan osannolikt och ännufler, ja, det går ju bara inte. "I KU:s förhör med statsminister han en minst sagt uppseendeväckande för-klaring till att det har blivit på det sätt som professorLundquist talar om. Jag citerar ur betänkandet på sid63:"När det gäller utomordentligt kvalificeradechefstjänster så betalar (den offentliga sektorn)löner som kanske inte ens mäter sig med andra- ellertredjenivån i större privata organisationer. Det harvarit väldigt svårt att rekrytera personer till dessaarbeten, som varit kvalificerade och som funnits ex-empelvis på högersidan i svensk politik. - - - Tittarman på den svenska högern har den oftare sett sinabegåvningar gå till marknaden och till näringslivet. -- - Går man däremot till den socialdemokratiskasidan och till har det funnits en annanbalans. Där har inte det privata näringslivet rekryteratpå samma sätt. "Detta är inte bara kvalificerat struntprat. Det är di-rekt oförskämt i det att statsministern låter påskina attmoderater bara är ute efter att tjäna så mycket pengarsom möjligt. Det finns t.ex. åtskilliga personer i denmoderata riksdagsgruppen som förlorar ett visst antaltusenlappar genom att ägna sig åt politiki stället för att förbli i sina alternativa verksamheter.Jag själv är en av dem. Det är bara att beklaga att våraborgerliga systrar och bröder i utskottet har svaltdenna förklaring, som saknar såväl saklighet somtrovärdighet.Moderata samlingspartiet anser att regeringen ge-nom att politisera utnämningsmakten har lagt grundenför ett system där en ny regering tvingas omprövasamtliga förordnanden som generaldirektörer ellerandra myndighetschefer - ungefär som det ameri-kanska spoil-systemet - eftersom det nu inte går attlita på de högsta tjänstemännens oväld.En sådan utveckling vore djupt olycklig ochskulle innebära att det svenska förvaltningssystemetöverges. Vi moderater anser därför att regeringenförtjänar kritik för att den ser mer till politiska as-pekter än till grundlagens krav på förtjänst och skick-lighet vid tillsättningen av statliga tjänster.En annan aspekt på regeringens utövande av ut-nämningsmakten är den tid inom vilken tillsättningsä-renden avgörs. Av den redovisning som Regerings-kansliet har lämnat till utskottet för tiden april 1997till framgår att det för inte mindre än30 % av de utnämnda personerna varmindre än en månad mellan regeringens beslut ochtillträdet till tjänsten. Det är en anmärkningsvärdsenfärdighet. Det är omvittnat att dröjsmålen medförordnandena förorsakar olägenheter, både för be-rörda personer och för berörda verksamheter.I en klass för sig står omförordnandet av general-direktören vid , . Hennes förordnande skulle gå ut den 30 sep-tember 1999. , alltså endast sjudagar före detta datum, kunde regeringen samla sigtill ett beslut i frågan. hade frågan dra-gits i långbänk , delvis införöppen ridå och flitigt omskrivet i medierna.Varför var då detta så medialt intressant? Jo, na-turligtvis därför att det gällde just Riksrevisionsver-ket, som formellt inte har någon annan ställning änandra myndigheter men som de facto ändå har det. Enstark och självständig statlig revision är ju en avgrundbultarna i vårt demokratiska samhällssystem.Inga-Britt hade gjort sig känd för att värnajust detta.I medierna spekulerades det mycket om att rege-ringens tövan med att omförordna beroddepå att den i själva verket inte uppskattar en stark ochoberoende chef för - annat än ihögtidstalen förstås. Av KU:s förhör med Inga-BrittAhlenius framgick med all önskvärd tydlighet att honsjälv hyser uppfattningen att det var detta som var detverkliga skälet till att regeringen förhalade hennesomförordnande till den 23 sep-tember.Oavsett hur det var med det, så var det olyckligtatt regeringen hanterade frågan så oskickligt att dennamisstanke fick fäste. uttrycker det såhär i en debattartikel i den 21 majunder rubriken "Vad är modet att stå upp för sanning-en värt? ":"Tillsättningsproceduren för verkschefer är en heltsluten process, och i ett land som vårt med drag avenpartistat är det problematiskt. Det skapar en följ-samhetskultur." Hon skriver vidare att en vilja tillreformering och utveckling uppfattas som en sortsobstruktion i en kultur där det gäller att hålla tyst ochspela med om man vill göra karriär.I KU har finansministern förklarat att dröjsmåletberodde på att framförde önskemål om ettnytt förordnande , medan regeringens praxisär att bara omförordna . Detta gjorde att Bos-se enligt egen utsago "kände sig otrygg"!Hans förklaring förtjänar inte avseende. ägde ju frågan. Han kunde ha sagtatt det blir till eller ingenting alls, var så godoch välj - om nu detta hade varit det verkliga skälettill regeringens långbänk.Ett enigt utskott har uttalat att regeringen kundeha fattat sitt beslut att förordna generaldirektören förRiksrevisionsverket mycket tidigare samt att rege-ringens dröjsmål enligt utskottets mening var obefo-gat. I ett särskilt yttrande till betänkandet har Mode-rata samlingspartiet utvecklat detta något ytterligare.Herr talman! Jag yrkar på godkännande av anmä-lan i reservation nr 3.Anf. 70 ():Herr talman! KU:s granskning är viktig, både föratt analysera enskilda händelser som anmälts till ossoch för att fortlöpande granska rutiner kring ochhandhavandet av regeringens maktinstrument.Tidigare under debatten fick vi ett bra ex-empel på just detta. Per , med erfarenhet avKU:s granskning av upphandlingsfrågor, illustreradehur angelägen han tycker att frågan om hur regering-en sköter upphandlingen är. Att en regering och enminister tar lärdom av KU:s arbete - det är vad KU ärtill för.I frågan om utnämningsmakten är KU enigt i be-dömningen att utnämningar ska ske . Vi ärtydliga på punkten att en bättre könsmässig balansbör uppnås.I dag tog vi del av informationen attpersonalomsättningen är hög inom Regeringskansliet.Då spekulerade man i orsakerna till detta, som kon-kurrenssituation och lönefrågor. Jag vet inte riktigthur spekulationerna eventuellt har utvecklats underdagen.Detta visar just den problematik som statsminis-tern också visade på - det är inte alltid lätt att rekryte-ra till den statliga verksamheten. Särskilt svårrekryte-rade tycks tidigare högerpolitiker vara. Detta tar nuModeraterna i sin reservation till intäkt för att social-demokratiska regeringar bara utser sossar och vissaandra partiers företrädare. Men ,och statsministern i utfrågningen, har till utskottetangett att det är förtjänst och skicklighet som avgör.När man läser den moderata reservationen blirman därför aningen fundersam. Man påstår där attdenna uppgift brister i såväl trovärdighet som saklig-het. Det får man gärna säga om man tycker det - meninte utan att ange något som helst skäl eller argument.Det har vi nämligen inte fått i reservationen och vihörde det inte heller i inlägg.Samtidigt säger man i samma reservation: harregeringen i praktiken lagt grunden till ett nytt sys-tem.Det låter som om vi nu har ett nytt system förstatliga centrala tjänster. Men en mening längre nedsäger man: En sådan utveckling skulle innebära ...Jag är lite bekymrad över detta. Det är ju så meden reservation att den i sak, om det funnes en sådanmajoritet, skulle kunna bli kammarens ställningsta-gande i samband med anmälan.Jag tycker att de här två delarna av utskottets be-tänkande också är ett värdefullt material. Därförär reservationen från lite grann av ensmutsfläck. Jag är inte ett dugg förvånad, ChristelAnderberg, att Moderata samlingspartiet är ensamtom den.Det är ju självklart att det är en grannlaga och intealldeles enkel uppgift att hantera utnämningsmakten.Det är möjligt att min kunskap om de enskilda namnsom nämns inte är riktigt komplett. Man kan läsa denlånga listan på tjänster som varit aktuella, och som vihar tagit in som redovisning från Regeringskansliet.Det låter för dem som lyssnar på en sådan här debattatt där häckar fullt av socialdemokrater och center-partister. Men så ser inte utnämningslistan ut.Jag tänker inte vidare gå in på försök till att tala om kvalificerade centerpar-tister, utan jag hoppas att någon annan tar den debat-ten.När det gäller motsvarande utnämning som rörEU-kommissionär har vi också där fört en debatt omhur processen kan och ska gå till. Det har tydligt iutskottet redovisats hur tvåstegsraketen när MargotWallström utsågs har fungerat. Man förde först ettprincipiellt resonemang om lämplig portfölj, dvs.vilket ämnesområde som ansvarig kommissionärskulle ta ansvar för, och sedan om frågan om vemsom skulle bära denna portfölj.Det som har väckt mest uppmärksamhet är natur-ligtvis frågan om och Inga-BrittAhlenius. Det som jag tror har varit en komplicerandefaktor under resan när utnämningsdiskussionernapågick var att man blandade tvåganska skilda frågor.Den ena handlade om att besätta generaldirektör-sposten med en lämplig person, och den andra omvilken roll och den statliga revi-sionen i allmänhet skulle spela.En av aktörerna i debatten - och det var väl inteolämpligt - var den då sittande generaldirektören,. Det var så uppenbart både närInga-Britt stod inför utskottet och när BosseRingholm var där att båda de här personerna hadehamnat i en situation där man å ena sidan diskuteradeperson och formen för utnämning, och hur många årdet skulle handla om, å andra sidan diskuterade revi-sionens roll och funktion.Debatten har sedan fortsatt efter det att KU jobba-de med detta. Den förra generaldirektören för , G menar t.ex. att denskrift som sände över till BosseRingholm , där det finns ett förord avRiksrevisionsverkets chef, dvs. ,innehåller en skarp kritik av RRV:s nuvarande ställ-ning.Det är självklart att man med förvåning tar del avInga-Britt förvåning över att sedan valde att vid ett av de möten som de hadeunder sommaren diskutera just den här boken. hade ju fört fram saken, och med sitteget förord aktualiserat frågan.Debatten har sedan fortsatt, och har hörts i den. I har en debat-tomgång pågått där , moderat, ochIngemar , vice ordförande respektive ordfö-rande för revisorer i ett av de senastenumren, för sedan eller två, tar upp justdiskussionen som hör till den här frågan. De säger attInga-Britt ger en felaktig och vilseledandebeskrivning av det riksdagsbeslut hon åberopar, sombygger på budgetpropositionen för 1998.Vidare framhålls det också i propositionen attRRV:s revision ska bedrivas utan utökad styrningfrån regeringens sida. Det sägs däremot inte alls attden oberoende statsrevisionen ska utföras av justRRV.Även i flera skrifter från RRV har det under sena-re tid getts en bild av RRV:s roll i den statliga revi-sionen som inte är förenlig med statsmaktens beslut.Anders G Högmark och ifråga-sätter också om den tolkning av de internationellanormerna för revisionen är korrekt i beskrivning.Detta bör sägas för att man ska se mot vilken ku-liss och fond arbetet med att utnämna pågick.KU tar självfallet ingen ställning till vem somskulle vara generaldirektör. Därför är detta så nog-grant noterat i den eniga utskottsbedömningen, därutskottet säger det som lästeupp. Utan namns nämnande vad gäller förordnandeav generaldirektör för anser ut-skottet att regeringen kunde ha fattat sitt beslut myck-et tidigare. Det är alldeles självklart.Mot bakgrund av den mediedebatt som har förtsom det som har kallats för Ahleniusaffären så kan jagsäga att utskottet däremot inte tar ställning i självapersonfrågan. Detta ger det hela ett helt annat per-spektiv.Debatten om den statliga revisionen pågår, ocheventuellt kommer förslag att lämnas till den härkammaren om hur den ska hanteras. Jag tycker därföratt man i den moderata reservationen, som jag yrkarinte ska få tillstyrkan i kammaren, på ett bristfälligtsätt för denna argumentering.När det däremot gäller diarieföring av de brevsom har varit aktuella, som i sig var intressanta i detdrama som pågick, och som levererades till BosseRingholms hem så är det senare inte en ursäkt för attde inte diariefördes i vanlig ordning. Därmed kundede ha blivit prövade som offentlig handling. Omsedan allt var möjligt att offentliggöra i det skedetkan man möjligen diskutera. Men på den punkten ärutskottet enigt om att kritisera . 71 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att utgången i utskottet har varit så förskräckligtorolig över att reservation skulle bildamajoritetstext eller bli antagen av kammaren.Det tyder på en besvärande brist på hållbara ar-gument att ägnar en stor del av sittanförande åt att ondgöra sig över vårt val av verbfor-mer. Om vi skriver i presens, imperfekt, konditionaliseller någonting annat är inte så himla viktigt. Men detsom är viktigt är budskapet i reservationen: Rege-ringen har skapat bilden hos gemene man, imassmedierna och hos professorer i statsvetenskapsom undervisar studenter i ämnet av att den social-demokratiska regeringen utnämner sossar och center-partister. Punkt, slut. Och kan väl snart ävenVänsterpartiet och hoppas på att få sindel av tack för utförda tjänster.Just det faktum att man utser personer så ensidigtfrån två partier visar ju att man har brustit i saklighet.Det är inte förtjänst och skicklighet som sätts i förstarummet, utan det är politiska meriter. Då har rege-ringen brustit i trovärdighet.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! Det var ju just det som jag ifrågasatte.Jag är rädd för att kommer att fåbekymmer med att föra tesen om att detta brister isåväl trovärdighet och saklighet i bevis. Det kan juinte vara med de allmänna mediebilderna som grundsom har valt att formulera en reserva-tion.