prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — Det borde fundera en hel delöver och på vad konsekvenserna av den egoistiskapolitik som i bedri-ver i sin förlängning innebär.Grundprinciperna för utjämningssystemet liggerfast. Det är dock viktigt att vi kontinuerligt arbetarmed uppdatering och utvärdering av systemets olikadelar. Det görs just nu i en expertgrupp och i dendelegation som sitter och arbetar med systemet ochsom kommer att lägga fram sina rapporter inom kort.Per , jag har inte negligerat problemen iutjämningssystemet. Jag sade redan när utjämningsut-redningen presenterade sitt slutbetänkande attde negativa marginaleffekterna i systemet skulleundanröjas. Jag sade också att det inte fick ske påbekostnad av en långtgående utjämning.Nu har vi förslaget på bord, ett förslagsom innebär att de negativa marginaleffekterna -pomperipossaeffekten - undanröjs, och som ändågaranterar en långtgående inkomstutjämning i helalandet.Fru talman! Vikande befolkningstal och fortsatthög arbetslöshet är exempel på s.k. strukturella fakto-rer som många orter, kommuner och regioner fortfa-rande brottas med. När en kommun eller ett landstingtappar befolkning år ger det naturligtvis storakonsekvenser för denna kommuns möjligheter attupprätthålla en bra service. Det är en tidskrävandeprocess att anpassa sin verksamhet i en kommun ellerett landsting till vikande befolkningstal och därmedminskande intäkter.I systemet för kostnadsutjämning finns det en sär-skild kompensation till de kommuner som tappar ibefolkning. Någon motsvarande kompensation finnsinte på landstingssidan. Det är därför som regeringenföreslår ett omställningsbidrag, ett omställningsstöd,till landsting med stor befolkningsminskning. Förflera av de landsting som är berörda innebär det na-turligtvis ett väsentligt tillskott för att kunna anpassasin verksamhet till en minskande befolkning i en lugnoch acceptabel takt. För vidkom-mande innebär det 33 miljoner, för att ta ett exempel.Fru talman! beslutade se-dan om ett krav för ekonomisk balans för kommuneroch landsting. Jag vill understryka att det är en viktiglag. Den fattades mot bakgrund av att varje genera-tion måste bära ansvar för den service som den självbeslutar om och inte skjuta över kostnader på kom-mande generationer.Balanskravet är viktigt i den kommunala sektorn.Framför allt är det viktigt i perspektivet av den utma-ning som de demografiska förändringarna framöverställer på offentlig verksamhet. Ordning och reda ikommunal ekonomi är en förutsättning för att vi skakunna möta den utmaningen.Så gott som alla kommuner och landsting kommeratt nå ekonomisk balans under de kommande åren.För många innebär arbetet med att uppfylla balan-skravet många och mycket svåra beslut. Det är etttufft arbete som pågår runtom i landet och som jaghar den största respekt för.Regeringen inrättade kommundelegationen förraåret till stöd för de kommuner och landsting som harsvårt att på egen hand uppnå en stabil ekonomisksituation. Totalt får 4 landsting och 34 kommunerdela på . Det är mycket pengaroch de har stor betydelse för de kommuner ochlandsting som får del av dem.Jag konstaterar att har sagt nej till dethär stödet. har inte bara sagt nej till dethär stödet. De säger också nej till ökningar av gene-rella statsbidrag . De säger nej till den speci-ella skolsatsningen. De säger nej till den speciellasjukvårdssatsningen.Moderaternas politik gentemot kommuner ochlandsting skulle innebära ett behov av mycket dras-tiska och kraftfulla nedskärningar i vårdoch omsorg runtom i landet. Det är glädjande attModeraterna är någorlunda ensamma om den mycketbrutala politik gentemot kommuner och landstingsom de förespråkar.Låt mig säga något i anslutning till diskussionensom har varit om de regionala skillnaderna. Jag troratt det finns ett behov av att analysera utjämnings-systemet på det här sättet: Är det ett utjämningssys-tem som i tillräcklig utsträckning håller för att mötade problem som finns i regioner som har en starkbefolkningsutflyttning och starka regionala problem?Vi har startat det arbetet. Jag vill inte säga att detnödvändigtvis behöver innebära en stor omläggningav hela utjämningssystemet. Men att vi måste funderakring den regionala obalansens konsekvenser förvården och servicen i de här delarna av landet och seom våra nuvarande statliga bidrag och utjämnings-system är tillfyllest för det ändamålet, det tror jag ärnödvändigt. Den analysen har startat. Vad den kom-mer att ge får vi väl se så småningom.Kommundelegationens arbete har ju varit en delav den processen. Då måste vi utvärdera det och seom det inte finns skäl att vidta ytterligare åtgärder föratt kunna upprätthålla en bra kvalitet på servicen viden fortgående befolkningsutflyttning och en fortsattframväxande regional obalans.Fru talman! Regeringen har föreslagit ett hög-kostnadsskydd och ett särskilt stöd till kommunersom har merkostnader som en följd av lagen om stödoch service till funktionshindrade. Människors likavärde är en grundläggande utgångspunkt för hur sam-hället ska utformas. Alla människor har kunskaper,förmågor och erfarenheter som är viktiga för sam-hället. Därför måste samhället formas på ett sådantsätt att alla kan medverka i utvecklingen och nå fulldelaktighet i samhällets gemenskap.Människor med funktionshinder utgör givetvisinget undantag i det avseendet. Personer med funk-tionshinder är medborgare med samma rättigheter ochskyldigheter som andra medborgare. Kommunerna äransvariga för alla sina kommuninvånares välbefin-nande oavsett om de har funktionshinder eller inte.Det framgår om inte annat i socialtjänstlagen. Det ärutgångspunkterna för regeringens förslag om ett hög-kostnadsskydd och ett statsbidrag till kommuner somhar merkostnader till följd av LSS.Kommunernas kostnader är väldigt ojämnt förde-lade över landet. Det finns olikheter i utformning ochavtrappning av inomregionala utjämningar för dessakostnader. Jag vill deklarera att det här är ett tillfälligtstatsbidrag för att möta de kommuner som har extrastora kostnader. Regeringens ambition är fortfarandeatt skapa en permanent modell för utjämningen avLSS-kostnaderna. Jag hoppas att vi ska lyckas meddet som så många har gått bet på, nämligen att skapaett och bra system i det avseendet.Fru talman! En bra vård, skola och omsorg är trebärande pelare i människors välfärd och lika förut-sättningar i livet. I har vi en modell därkommuner och landsting är ansvariga för dessa bä-rande välfärdsverksamheter. Kommunerna ochlandstingen har unika förutsättningar som är avgöran-de för hur en verksamhet ska organiseras för att bästpassa just deras invånares behov och önskemål. Sta-ten kan dock inte abdikera från det yttersta ansvaretför människornas grundläggande service- och om-sorgsbehov.En socialdemokratisk regering tar ansvar och ar-betar för alla människors rätt till välfärd och likaförutsättningar oavsett var i landet de råkar bo ochoavsett hur gamla de råkar vara och oavsett hur högainkomster de råkar ha.Anf. 48 ():Fru talman! säger att utjäm-ningssystemet ska befästa solidariteten mellan svagaoch starka regioner. Jag kan inte inse att det är attbefästa någon solidaritet med en kommun i en svagregion - ta , , eller Orust- att när en sådan kommun ökar sin relativa skatte-kraft konfiskeras denna av utjämningssystemet. Ut-jämningssystemet har så fundamentala brister i dethänseendet att det straffar tillväxt var det än före-kommer. Jag tycker att regeringen bör åtgärdadet.Sedan ondgör sig över attStockholms stad har talat om för sina medborgare hurmycket de får betala till andra kommuner i det inom-kommunala systemet. Detta är ju hard facts, och detvisar att det är felaktigt med ett inomkommunaltsystem. Det leder ju till den här typen av konfliktermellan kommuner och att man kan visa att man fårbetala till andra. Betalar till andra gör man genom ettsolidariskt skattesystem som staten svarar för. Kom-munerna ska behålla sina skatteinkomster. Det somhar skett i angående de här siff-rorna visar just hur felaktigt det inomkommunalasystemet är.Det tredje jag vill ta upp gäller kommun.Det är en socialdemokratiskt styrd kommun i Upp-land med en av landets högsta skattekraft. Den haralltså nu av regeringen erhållit bidrag ur den s.k.kommunakuten. Jag tror inte att det är enbart för attden är socialdemokratiskt styrd utan också på grundav att tillväxt kostar. kommun har inte fått be-hålla sin tillväxt. Däremot har man fått betala orimligtmycket i det inomkommunala systemet.Slutligen, fru talman: sämre än vid 90-talets början.Fortfarande står över en miljon människor ur arbets-kraften utanför den reguljära arbetsmarknaden. Det äringet att slå sig för bröstet för i toppen av en hög-konjunktur. Jag tycker att regeringen är lite arrogantnär man för fram sina sysselsättningssiffror. Det äregentligen fortfarande ett gott stycke kvar för att viska vara en tillväxtnation.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Vi har naturligtvis mycket kvar attgöra när det gäller arbetslösheten. Men även LennartHedquist måste väl konstatera att det är en remarka-bel framgång som har lyckats åstadkommanär det gäller sysselsättningsökning och arbetslös-hetsbekämpning. partikamrat raljerade ju över det här när vi satte upp 4-procentsmålet. Han sade att det är lika omöjligt somatt sälja böckling utomlands. Vi har nått vårt ambitiö-sa arbetslöshetsmål. Det leder nu också till mycketkraftiga skatteintäkter i kommunsektorn. Det betyderegentligen mer än de statsbidragsökningar som vi nugenomför under kommande år.Utjämningssystemet har vi diskuterat mångagånger, men förbiser ju systemetsgrundläggande uppbyggnad. När vi gick över frånspecialdestinerade statsbidrag, ett sjuttiotal som vihade , till de generella statsbidra-gen var det ju nödvändigt att införa ett utförligt kost-nadsutjämningssystem och inkomstutjämningssys-tem.Ser man de här sakerna ihop, som handlar omstatens reglering av de ekonomiska förhållandena tillkommunerna, så är det ju så att kommunfår per invånare netto om man räk-nar ihop skattebidragen och tar hänsyn till utjäm-ningssystemet. Men det talar ni inte om i Stockholmskommun. , som för den här hätska kam-panjen mot solidariteten i , talar inte om attStockholmsregionen som helhet från staten får 8miljarder kronor netto efter utjämning under inneva-rande år.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Det är bättre om kommunfår behålla sina skatteintäkter och betala sin verksam-het med egna skattemedel än att man först ska betalaganska mycket till andra kommuner för att därefter fådel av de generella statsbidragen. Det måste vara rättatt kunna övergå till det system där kommunerna istörsta möjliga utsträckning själva finansierar sinverksamhet. Det är ju tydligen också Kommunför-bundet inne på. Sedan är det staten som ger bidrag tillkommuner och landsting med för sina uppgifter otill-räcklig skattekraft. Det är orättfärdigt med ett systemsom i strid med regeringsformen tvingar kommunernaatt betala till varandra.Jag tycker att man just nu bör koncentrera sig påatt se till att vi får ett tillväxtvänligt system. Det ut-jämningssystem som vi har straffar tillväxt varden än förekommer. Jag tolkar nu att när man ska se hur detta t.ex. slår för glesbyg-den så bör man framför allt se på den groteska effek-ten att när skattekraften stiger så minskar intäkternapå grund av att befolkningen har minskatoch att man inte får behålla intäktsökningen.När det gäller det här med böcklingen så tror jagatt det krävs extraordinära insatser om man ska säljaböckling. Men uppenbarligen krävs det också extra-ordinära insatser för regeringen för att få ned denformella arbetslösheten under 4-procentsgränsen trotsatt vi har så många utanför den reguljära arbetsmark-naden. Jag tycker att regeringen borde ha kunnatlyckas bättre i toppen av en högkonjunktur.Anf. 51 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag har inte sett några resultat av LarsTobissons ansträngningar att sälja böckling utom-lands, men det är möjligt att kanbistå honom i de ansträngningarna.Vi har lyckats med målet att ta ned arbetslöshetentill . Det är inget slutmål för socialdemokratin. Viska nu nå sysselsättningsmålet av arbets-kraften sysselsatt, och vi ska fortsätta att bekämpaden öppna arbetslösheten så att vi når full sysselsätt-ning i . Det har nämligen betydelse för våramöjligheter att finansiera de stora ambitioner vi harpå välfärdsområdet.Det blir med förlov sagt, , ettväldigt snävt resonemang att säga att det är en enskildkommun som genererar tillväxt. Tillväxten av skatte-underlag i är väl inget speciellt som justDanderyd har genererat, utan det är framgångarna förSverige som helhet som genererar tillväxten - låt varaatt den är ojämnt fördelad. Framgångarna för Sverigesom helhet som genererar ökade skatteinkomster börockså enligt socialdemokratiska utgångspunkterkomma hela till del.Jag förstår att har svårt för soli-daritetsresonemang, men han borde väl ändå betänkamitt exempel med och . Utan ettlångtgående utjämningssystem skulle det krävas enkommunalskatt i på för att kunnabedriva samma service som det hade erfordrats 20 kri kommunalskatt i för. Det är solidaritet attinte ha ett sådant system, . Det ärsolidaritet att utjämna och skapa likvärdiga förutsätt-ningar.Anf. 52 ():Fru talman! Jag tänkte börja där statsrådet , nämligen med 4-procentsmålet. Man kantycka att det kanske inte har så mycket med det häratt göra, men vi sade faktiskt inte att detta var omöj-ligt. Vi sade att det var fel, och fel tänkt, att fokuserapå den öppna arbetslösheten i stället för på den totalaarbetslösheten. Det är väldigt bra att man har kommitså långt, men man har fortfarande siktet ställt lite påfel fråga.Det har bl.a. fått till följd att kommuner harkostnader som de inte skulle behöva ha, och att män-niskor som skulle behöva hjälp att komma ut på ar-betsmarknaden hålls kvar i socialbidragsträsket. Dethar nämligen till stor del fungerat så att a-kassan bliren inträdesbiljett till vägarna ut på arbetsmarknaden.Man blir inte inskriven, för då ökar man den öppnaarbetslösheten. Kommunerna har inte ansvar för ar-betsmarknadspolitiken. Vi tror att det hade varit braom man både hade haft det synsättet när det gällerutjämningssystemet och när det gällde formuleringenav arbetslöshetsmålet.Jag, som kommer från , tänkte passa påtillfället att nämna några saker kring det. Lövdénnämnde , och hur det skulle gå där. MenBotkyrka är inte alls ett exempel på det som statsrådettar upp, utan det är just ett exempel på den enormarundgång som finns i utjämningssystemet . Bot-kyrka får nämligen bara lite grann netto på margina-len. Man betalar in en massa pengar på inkomstsidan,och så får man tillbaka en massa pengar på kostnads-sidan. Man får avdrag och påslag på kostnadssidan,och netto blir det en liten, liten summa. är isjälva verket en bra illustration för varför man behö-ver omarbeta systemet i den riktning som vi föreslår.Fru talman! Jag kan också passa på att informerastatsrådet om att också informerarsina invånare om var deras skattepengar går. Jag vetinte om det är ett led i den socialdemokratiska kom-munala ledningens kamp mot utjämningssystemet,men jag tror inte det.Till sist, fru talman, skulle jag vilja ställa ytterli-gare en konkret fråga till statsrådet . Hur serhan på den typ av skatteplanering som jagredogjorde för?Anf. 53 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tyckte när jag satt och lyssnade påden tidigare debatten mellan och Len-nart att hade ett mer nyanse-rat synsätt på utjämningssystemet. Även om jag intedelar hennes uppfattning om att man ska sänka gra-den i inkomstutjämningen så tyckte jag ändå att po-lemiken och diskussionen gav en belysning av att detfinns lite olika synsätt. Jag tyckte att istort försvarade grunderna för utjämningssystemet - ialla fall kostnadsutjämningen.Nu försvarar den kampanj somStockholmsmoderaterna bedriver mot hela utjäm-ningssystemet. Det är ju en kampanj! Den af-fischkampanj som jag har mött under den här hösten iStockholm har ju inte syftat till något annat än attskjuta mot grundvalarna för hela utjämningssystemet.Det har varit målsättning. Det syns juockså i uttalandena. När jag hör säga attskatteutjämningen i själva verket är utformad så attvåra skattebetalare tvingas betala ekonomiskt vansty-re i andra delar av landet så tycker jag att det är ettfruktansvärt cyniskt resonemang.Botkyrka får i inkomstutjämning drygt 2 000 krper invånare, . Det är de beräkningarsom gäller . Som jag nämnde i mitt exem-pel är det naturligtvis , där inkomsterna ärsjufaldigt högre, som får vara med och betala. Jagtycker att det är ett uttryck för solidaritet. Det är ettuttryck för att vi ska hålla ihop landet, och även hållaihop inomregionalt och ta ansvar för samma grund-läggande service i olika delar av Stockholmsregionenmen också i olika delar av landet.Anf. 54 () replik:Fru talman! har alla förutsättningaratt tala för sig själv. Vad jag sade var att jag intetycker att det är konstigt att en kommun informerarsina medborgare om vad man använder skattepengar-na till. Det sker inte bara i borgerligt styrda kommu-ner som , utan det sker även i socialdemo-kratiskt styrda kommuner.Vad man sedan bedriver för sandlådekrig mellansocialdemokrater på riksplanet och moderater iStockholmsområdet för ni kriga om själva. Jag tror attmedborgarna i den här regionen tycker att båda parterär rätt så patetiska. Det intressanta är att jag tycker attkommuninvånarna har all rätt i världen att få reda påvad deras skattepengar används till utan att man frånsocialdemokratiskt håll ska kalla det för kampanjer.Det har de rätt att få reda på oavsett i vilken kommunde bor.Jag tror att statsrådet sade fel när han sade attBotkyrka får så mycket pengar i inkomstutjämning. Ivarje fall har det inte varit så bakåt. Detsom man får får man netto från hela systemet, mendet blir väldigt mycket pengar i påslag och avdrag.Detta beror just på att man i systemet försöker kom-pensera för alla saker på en gång i stället för attplocka ut förklarande, opåverkbara och relevantafaktorer. Det är ju det som är grunden för systemet -och det är den grunden som vi stöder.Vi tror att en bättre metod är att man försöker ut-jämna för totalresultatet i stället för att utjämna förvarje liten faktor för sig, och även utjämna för fakto-rer som inte är relevanta för den kommunala verk-samheten. Om man gjorde det så skulle det inte bli såsom det blir nu när man, som flera stycken debattörerhär har gjort, rycker loss inkomstutjämningen för sig.Vad det handlar om är ju att kommunerna totalt settska få likvärdiga förutsättningar. Har man mångabarn och många gamla så har man antagligen lägreskattekraft på intäktssidan. Men det ska ju kompense-ras genom att man får kostnadsutjämning för barn-och äldreomsorg. Det ska inte behöva vara dennaväldiga rundgång i hela systemet.Jag tycker att det skulle vara bra om statsrådetkunde svara dels på vad han anser om kommunalskatteplanering, dels på vad han i grunden anser ominkomstutjämningssystemet. Är det förklarande opå-verkbara faktorer som ska utjämnas?Anf. 55 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag tycker att det nuvarande utjäm-ningssystemet på det stora hela taget är ett rättvist ochhållfast system. Men jag har sagt att jaggärna skulle ha sett ett system som var lite enklareoch lite mer lättöverskådligt, inte minst av pedago-giska skäl. tillsatte vi en expertgrupp som skase på möjligheterna att göra förenklingar i systemet.Den kommer med sitt material i slutet av novembereller början av december.Jag är inte alltför förhoppningsfull om att vi skakunna nå detta. Det finns så många saker att ta hän-syn till. Det är inte bara antalet barn och antalet äldre.Det är hur strukturen ser ut i kommunen, t.ex. gles-bygd eller tätort. Det är andra kostnader som skaspeglas av ett utjämningssystem. Det är inte alldelesenkelt att åstadkomma ett system som innehåller ettbegränsat antal faktorer som är lättförståeliga ochlättförklarliga. Jag skulle gärna se det, men jag tror attdet blir ganska svårt att komma dithän. Jag brukargöra en jämförelse. Det var väl inte heller höjden avklarhet när vi hade ett 70-tal specialdestinerade stats-bidrag. Det fanns nog inte så många människor i dethär landet eller i kommunerna som hade insikt i denkomplexitet som fanns i det tidigare statsbidragssys-temet. Men vi får väl se nu när expertgruppen är klarmed sitt arbete i slutet på det här året.Anf. 56 ():Fru talman! talar om att det är185 kommuner och 12 landsting som inte klarar sinekonomi trots att det är mitt i en högkonjunktur. Mantappar befolkning, har hög arbetslöshet, låg utbild-ningsnivå och man kan fortsätta den här uppräkning-en. Det är klart att det kommunala skatteutjämnings-systemet är bra för att försöka att ta hand om effek-terna av den här situationen. Där är vi helt överens.Centerpartiet tycker att man kunde ta i lite mer närdet gäller de landsting som tappar i befolkning. Därhar man ju ganska tuffa besparingsprogram. se hur många förlossningsavdelningar och BBsom läggs ned över landet. Det är en präriebrand justnär det gäller mödravården och förlossningsvården.Därför hade det varit befogat att ändra den strukturen.Det är en av de saker som vi vill ha med nästa gångdet kommer korrigeringar i systemet.Den andra sidan av det hela är ju vad man faktisktgör åt den här situationen. Det är faktiskt ett regional-politiskt misslyckande. De verktyg som behövs för attde här kommunerna själva ska kunna reda upp sinverklighet kommer inte fram. I stängs 50 %av vägarna för tung trafik. Mankan ju tänka sig vad det innebär för näringslivet ocharbetstillfällena i de bygderna. Telefontrafiken hackaroch datorerna går ned så fort det regnar, och som vivet regnar det mycket i det här landet det här året. Detberor inte på politiken, men effekterna av regnetberor ju på politiken. Det går inte att jobba som före-tagare om datorerna går ned så fort det börjar regnadärför att det går på koppartrådar. Den satsning somgörs på IT är ju en lina ut till varje kommunkontor.Man måste rikta in sig på orsakerna till att det härutjämningssystemet behövs.Anf. 57 Statsrådet ()replik:Fru talman! Mot bakgrund av inlägg nuär jag lite förvånad över att går emot detomställningsbidrag som regeringen har föreslagit förlandstingssektorn. Om jag förstår saken rätt, yrkar niavslag till det här i kammaren. Ni föreslår i och försig att vi borde titta på möjligheterna att hitta ett så-dant system inom ramen för utjämningssystemet.Men om vi skulle göra det skulle vi ta från andradelar av landet och från andra landsting. Dessutomskulle vi få en kraftig försening av de här bidragen tilllandstingen. Att säger nej till 33 miljo-ner till , 24 miljoner till , 18miljoner till , 15 till och 28 tillDalarna är ju resultatet av ert yrkande i kammaren häri dag. Därför skorrar det kanske lite falskt när ni pra-tar så väl om situationen på landstingssidan.Sedan håller jag med om att vi naturligt-vis inte långsiktigt löser problemen till följd av denregionala obalansen i de här delarna av landet genomökade stöd till kommunerna. Det är ju en skärpningav regionalpolitiken som måste till. Det handlar omen fortsatt satsning på de regionala högskolorna medforskningsresurser, en framgång för tillväxtavtalsar-betet samt de satsningar vi gör på IT-området. Fram-för allt handlar det om att vi måste utforma en regio-nalpolitik, och det kommer ju regeringen att göra pågrundval av den regionalpolitiska utredningens för-slag. Den avser vi att presentera för nästaår. Det är tunga regionalpolitiska satsningar sombehövs för att motverka den här regionala obalansen.Anf. 58 () replik:Fru talman! Ja, det är regionalpolitiska satsningarsom behövs. Låt oss tala om . De företagaresom finns där är förtvivlade och skriver protestbrevefter protestbrev till näringsministern. De kräverökade väganslag och en rejäl satsning på detta. Dekräver möjlighet att arbeta med datorer på samma sättsom i de stora städerna. Den här förhalningen därman aldrig kommer fram med de här förslagen inne-bär att man ger de tillväxtområden där tillväxtsiffror-na redan brinner i väg, där tillväxten redan är hög, ettextra försprång medan alla andra får starta mycketsenare.