prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Konsumenter, både enskilda och företag, kangynnas av positiva effekter i form av lägre priser,större utbud av varor och tjänster, bättre kvalitet osv.Världshandeln kan också innebära en ökad spridningav information, vilket är bra och kan bidra till enomvandling av slutna samhällen.Men den andra sidan av myntet är ökande trans-porter. Vi vet att ökande transporter är ett av destörsta miljöproblemen nu och att det bara kommeratt bli större framöver. Så det finns anledning att varalite avvaktande också och fundera på alternativa vä-gar.Miljöpartiet tycker inte att frågan om offentligupphandling ska behandlas av WTO. Men om denändå tas upp där bör det vara ett absolut krav att rät-ten att ställa ekologiska och sociala krav garanteras.Hela miljökostnaden, inklusive kostnaderna för mil-jön i samband med transporter, ska beaktas.Vi i anser att ska verka för atteventuella förhandlingar om multilaterala investe-ringsavtal ska äga rum inom ramen för FN. EftersomWTO-förhandlingar ofta utmynnar i paketlösningarfinns det en överhängande risk för att utvecklingslän-der tvingas gå med på avtal som innebär stora struk-turella förändringar i utbyte mot kortsiktiga tullför-delar.Men i den mån investeringsavtal ändå tas uppinom WTO bör verka för att avtalen inklude-rar frågor om miljö och rättvisa för befolkningen i detland investeringen äger rum.Vi tycker att det är en brist att det inte finns någotsystematiskt sätt att utvärdera och följaupp huruvida de bidrar till eller motverkar en rättvisoch hållbar utveckling. Vi anser därför att en utvidg-ning av WTO:s mandat rimligen bör föregås av engrundlig utvärdering av det nuvarande regelverketseffekter. I en sådan utvärdering bör de fattiga länder-na och miljöfrågorna sättas i centrum. Det är trots alltdet som kommer att bli viktigt för framtiden.Vi vill också att s.k. NGO:er, Non-GovernmentalOrganizations, från hela världen ska få tillträde. Sågör vi ju i , och vi menar att bör ar-beta för det även i WTO. bör också arbeta förstörre öppenhet, för att fler dokument ska offentliggö-ras, för att man har fler offentliga överläggningar,hearingar osv. Detta tycker vi är viktigt, så jag villtrycka på att vi vill att ska verka för detta.Jag står bakom båda våra reservationer men yrkarbifall bara till reservation 2 för tids vinnande.Anf. 223 ():Herr talman! har en lång tradition av attvärna frihandelns principer och bekämpa protektio-nistiska inslag. För ett litet land som vårt, med stortutrikeshandelsberoende, har detta varit - och kommeratt vara - en oerhört viktig förutsättning för vårt väl-stånd. Frihandel är likaså en avgörande drivkraft förden globala ekonomiska utvecklingen, inte minst itredje världen.Under hela efterkrigstiden har det skett en gradvisliberalisering av världshandeln, vilket har främjat denekonomiska utvecklingen. har spelat en aktivroll i det internationella samarbetet inom ramen förbl.a. , , , Efta och WTO.Men det är viktigt att inte slå sig till ro med dessaframsteg. måste aktivt driva på fören friare världshandel och en minskad protektionism.Tyvärr misslyckades man i WTO-förhandlingarnai med att få till stånd en överens-kommelse om en slutdeklaration rörande en ny mul-tilateral förhandlingsrunda. I och med att ingen dekla-ration antogs fattades heller inga beslut om avslutan-de av förhandlingar på några individuella områden.Det hade verkligen varit viktigt då globaliseringeni dag bara berör en liten del av jordens länder ochmajoriteten av världens länder fortfarande står utan-för.Att överenskommelsen inte kom till stånd var in-te, som det speglades i medierna, deprotesterande demonstranternas eller organisationer-nas fel. Det var den politiska viljan bland de storaaktörerna som inte var tillräckligt stark. Man var heltenkelt inte tillräckligt angelägen om att få till ståndett avtal. Även var skeptiska till förhand-lingarna.Glädjande är emellertid att 77-gruppen, dvs. ut-vecklingsländerna, på i feb-ruari i sade att en ny förhandlingsrundaborde starta . Man inser verkligenvikten av att en sådan kommer till stånd.Man har också från WTO:s sida nu försökt få medu-länderna genom ett förslag på ett paket för förtro-endeskapande åtgärder för de minst utvecklade län-derna, vilket bl.a. skulle innebära tullfrihet för nästanalla varor, något som tyvärr stött på patrull blandmånga i-länder.Att det inte blev någon ny förhandlingsrunda in-nebär emellertid inte att de pågående handelsför-handlingarna stoppas. Förhandlingarna kommer attinledas om bl.a. liberalare regler för tjänste- och jord-brukshandel. Ambitionen kvarstår inom bl.a. EG attfå till stånd en ny förhandlingsrunda.Herr talman! Jag ska beröra några av de frågorsom drev inför WTO-förhandlingarna ochsom också har kommenterat tidiga-re.Vad gäller tullfrågorna har varit aktivtdrivande, och vi har också starkt drivit kravet påimmaterialrättigheter.Sedan har vi offentlig upphandling. driverlinjen att fler länder ska ansluta sig till WTO:s avtalom offentlig upphandling samt att detta avtal skaförenklas och moderniseras och bli lättare att tilläm-pa. Frågan om ökad öppenhet i offentlig upphandlingför samtliga WTO:s medlemsländer är viktig ursvensk synpunkt, eftersom öppenheten också är ettled i arbetet mot korruption - egentligen den endaöppningen för att komma åt korruption.Nu finns det en utredning under Finansdeparte-mentet som ser över den offentliga upphandlingen iSverige. Är det som så att den utredningen kommerfram till att man ska tillämpa miljöhänsyn och socialaaspekter i den offentliga upphandlingen kommer detockså att gälla, även om den offentliga upphandlingenkommer att omfattas av WTO, så länge som man intediskriminerar något land.Vad beträffar WTO:s arbetsformer står Sverigebakom en inriktning mot ökad öppenhet i WTO-förhandlingarna. En fråga som också har med öppen-het att göra är frågan om NGO:ernas ställning. Sveri-ge har med NGO:er i sin nationella delegation, ochdet har också många andra länder.Så går jag över till regelverk för investeringar.Sveriges och övriga mål var att ocksådiskutera just ett regelverk för investeringar. Dettaskulle leda till öppnare marknader och minskaderisker för att investerare skulle utsättas för diskrimi-nerande och godtycklig behandling. Vad som är vik-tigt är att förhandlingarna sker öppet och att hänsyntas till utvecklingsländerna. Ett avtal får inte hellerinnebära att enskilda länder förhindras att driva ensjälvständig politik inom områden som t.ex. reglerarhälso- och miljöskydd.Det är också viktigt att i förhandlingarna föra inde stora framtidsfrågorna om handel och miljö ochhandel och arbetsvillkor.Allmänt sett skapar ytterligare liberaliseringar påhandelsområdet förutsättningar för en effektivareresursanvändning. kan en ökad internatio-nell handel som inte åtföljs av en ansvarsfull miljö-politik ha negativa konsekvenser på miljön. Det ärsåledes väldigt viktigt att beakta detta.På samma sätt är det med handel och arbetsvill-kor. Det handlar om möjligheten att ställa krav på detexporterande landet när det gäller hinder mot tvångs-arbete och barnarbete, god arbetsmiljö samt de an-ställdas organisations- och förhandlingsrätt.Att på olika sätt arbeta för att ge barn drägligavillkor är en av de största utmaningar som vi stårinför . Enligt arbetar mer än 200 miljonerbarn i tredje världen - ofta under slavliknande för-hållanden.Fattigdom skapar barnarbete, och barnarbete ska-par fattigdom, eftersom barnens arbete bromsar för-äldrarnas löneökningar. Ett stort ansvar åligger härbåde konsumenter, producenter, föräldrar och politi-ker.Det finns en stor oro bland för att kravpå arbetsrättsliga villkor i egentligen barahandlar om att i-länderna vill slå vakt om de egnaarbetstillfällena, alltså en maskerad protektionism.Detta är en svår avvägning som man absolut intekan bortse ifrån. Svårigheten är att skilja mellan demsom motiveras av en genuin önskan att de mänskligarättigheterna respekteras och de som använder demänskliga rättigheterna som en täckmantel för pro-tektionism. Det är inte alltid så lätt att avgöra. Härkommer att spela en viktig roll genom vårlånga tradition av internationellt arbete som integrundat sig på egennytta.Precis som vad gäller övriga handelsåtgärder ärdet viktigt att dessa grundas på internationella över-enskommelser.Sverige har drivit på för att få till stånd ett ILO-och WTO-forum för diskussion och analys.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på de två motio-nerna.Anf. 224 ():Herr talman! i kom att domi-neras av kaos, och förhandlingarna blev ett misslyck-ande. I betänkandet, som även stårbakom, återges några förklaringar till misslyckandet.Jag vill ge några ytterligare funderingar kring detta.Herr talman! Vi lever i en globaliserad värld.Handeln med pengar och varor ökar snabbt. Konfe-rensen kan faktiskt betraktas lika mycket som enkonferens om globaliseringen och dess konsekvensersom ett traditionellt möte om handelsfrågor.Globaliseringen erbjuder en rad möjligheter, menden innehåller också risker. Det var om riskerna sommycket av motsättningarna i handlade.Många av de frågor som är relaterade till handels-systemet kan nog inte lösas enbart inom ramen förWTO, men deras lösning är en förutsättningför att man ska uppnå enighet kring WTO och frihan-delns framtid.Den allra viktigaste frågan gäller de fattiga län-dernas situation i den globala ekonomin. En stor delav fokus i var inställt på områden där har lite att erbjuda, som t.ex. tjänsteexport,patentfrågor, regler för konkurrens och utländskainvesteringar.Herr talman! Situationen för de allra fattigasteländerna är speciellt svår. De har inte vunnit något påden senaste handelsrundan, vill jag påstå - tvärtom.Deras andel av både handel och utländska investe-ringar har halverats , och detta från enlåg nivå. De har helt enkelt lite att erbjuda på en allt-mer sofistikerad världsmarknad.Grundproblemet för dessa länder är att de i stortsett saknar den infrastruktur och de institutioner somkrävs för att ta för sig i den globala ekonomin. Ta ITsom exempel. IT skulle ge fattiga länder unika möj-ligheter till utveckling, fattigdomsbekämpning ochtekniksprång. Men det kan bara ske om både elektri-citet och telekommunikationer är väl utbyggda. Vi fåraldrig glömma bort att drygt två miljarder människorsaknar tillgång till elektricitet och att avvärldens befolkning aldrig någonsin har talat i tele-fon.Frihandel är en utmärkt princip, men den kräveratt förutsättningarna hos inblandade parter är någotsånär lika. Om en ny handelsrunda verkligen skagynna de fattiga länderna måste stora resurser avsät-tas för att stödja utvecklingen av kapacitet och kom-petens hos dessa länder, inte minst inom nya tekni-kområden. Detta i sin tur ställer krav på ökade bi-ståndsinsatser och inte, som , successivtsänkta anslag. Om inte detta sker kommer de fattigareländernas andel av handeln att reduceras än mera ochfattigdomen att cementeras.Vad som skulle behövas är egentligen ett regelrättkrig mot fattigdomen. Frågan gäller inte handel ellerbistånd. Den gäller både-och.Förslaget om att införliva miljö- och arbetsrättsli-ga frågor med stötte på hårt mot-stånd bland de fattiga länderna. Det uppfattas somförklädd protektionism från de rika ländernas sida,och vi kan knappast klandra dem. Så länge fattigdo-men är utbredd är det nog omöjligt att ställa sammakrav på arbetsrätten i fattiga länder som vi har ivåra länder. upplever ofta miljökravensom ännu ett sätt för de rika länderna att sätta käppari hjulet för deras export.Herr talman! WTO-processen måste självfalletfortsätta. Varken de arbetsrättsliga eller de miljömäs-siga problemställningarna kan få sin lösning helt ochfullt inom . Men WTO-förhandlingarna kan inte föras framåt om desociala och miljömässiga aspekterna negligeras. Vadsom under alla förhållanden krävs är en ökad öppen-het och en bred dialog mellan olika intressegrupper.Från horisont är naturligtvis dialogen medamerikanarna viktig, men den kommer knappast attleda särskilt långt innan presidentvalet är avgjort.Dialogen med kan och bör däremot inle-das omgående. Den stora utmaningen kommer attvara att organisera den här dialogen, så att handels-,utvecklings- och miljöfrågor diskuteras parallellt. Detär, herr talman, med ett sådant samlat synsätt som vihoppas på att ett regelverk kan växa fram på globalnivå som bättre än hanterar globaliseringensskuggsidor och som också gör det möjligt att inomWTO fortsätta att bygga ut frihandeln i världen.Med det, herr talman, yrkar jag bifall till hem-ställan i betänkandet.Anf. 225 ():Herr talman! Låt mig först konstatera att det är enbetydelsefull samsyn mellan partierna i de frågor somvi nu behandlar. Vi har också i princip ett enigt ut-skott, varför jag kan korta mitt anförande.En hållbar utveckling, regionalt och globalt, krä-ver ett fördjupat internationellt samarbete. Ett inter-nationellt samarbete i fasta former ligger i de mindrestaternas intresse. Alternativet är en situation prägladav den starkes rätt. Det är därför av särskild betydelseför små länder, som , men också för majori-teten av världens utvecklingsländer att rimliga ochrättvisa spelregler upprättas på den globala markna-den. För del beklagar vi därför det härsammanbrottet för WTO-förhandlingarna i Seattle.Den friare världshandeln har fungerat som motorför den ekonomiska utvecklingen runtom i världen.För många människor har också inneburitförbättringar. Alltfler länder förmår att resa sig ur dendjupaste fattigdomen, men protektionism och han-delshinder i i-länderna slår hårt mot pro-dukter och befolkning.Det allmänna tull- och handelsavtalet, , och etablerandet av WTO har i flera avseen-den inneburit förbättringar för , genomökad tillgång till olika marknader. Handel och inves-teringar medverkar också till att skapa ömsesidigaberoenden och ökad integration mellan världens län-der. Handeln bidrar därmed också till att främja fredoch säkerhet.Herr talman! Jag vill slutligen framhålla att Cen-terpartiet i verkar för en marknadsekonomimed sociala och miljömässiga hänsyn, och vi vill attvärldshandeln ska kännetecknas av detsamma.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan iföreliggande betänkande och avslag på motionerna.Tack!Anf. 226 ():Herr talman! Precis i slutet av blev enspricka synlig i den annars så välputsade fasaden,som den internationella kapitalismens institutionerbrukar visa upp. Ledare från hela världen hade sam-lats i för att börja en ny förhandlingsomgångom för den internationella handeln, mende var inte ensamma om att samlas där. På plats fannsockså ett folkligt motstånd genom miljöorganisatio-ner, fackliga organisationer, solidaritetsorganisationeroch många fler. Länderna lyckades inte komma över-ens, och förhandlingarna bröt samman.Misslyckandet i var ett bakslag för deninternationella politiken, och näringsutskottet bekla-gar detta misslyckande. Jag tror inte att det finns skälatt beklaga det alltför mycket även om det naturligtvisinnebär problem. som det innebar en massagrus i maskineriet i de internationella förhandlingarnagav det skäl till eftertanke och möjlighet att tänka inya banor, vilket jag tror att det finns starka skäl attgöra.Politiken har under det gångna årtiondet tappatkontrollen över den internationella utvecklingen. Detsom vi kallar globalisering har inte mötts av någonpolitisk motmakt. I stället har den framställts somnågot oundvikligt och kanske också nödvändigt ochpositivt. IMF, och har tillåtits attbli organisationer som styr den internationella eko-nomin, som kan sätta press på enskilda länder utan attta något som helst demokratiskt ansvar. De transna-tionella bolagen ska ges fri rörlighet och tillgång tillvärldens alla marknader.En friare marknad skapar möjligheter till en godutveckling, men det sker inte utan problem. I prakti-ken leder det till att enskilda länder förlorar sina möj-ligheter att ställa höga miljökrav på produktionen.Det betyder att de fackliga organisationerna förlorarmycket av sin makt i de industrialiserade länderna.Det leder till att ett fåtal företag kan kontrollera värl-dens livsmedelsförsörjning.Det var mot detta som människor från hela pla-neten samlades för att protestera i , för attkräva en annan internationell utveckling, för att krävaett demokratiskt inflytande över den internationellapolitiken. I visades en motmakt mot globalise-ringens baksidor. Denna motmakt består av ett inter-nationellt nätverk av gräsrotsorganisationer. Det varen väldigt underlig blandning av folk med väldigtskilda intressen som protesterade tillsammans, menen sak hade de gemensamt och det var kravet på ettfolkligt inflytande i internationell politik.Sverige har en hög ambition i WTO-förhandlingarna. Vi vill skapa en stor grad av frihan-del som vi inser att detta måste komplette-ras med ett regelverk kring miljöfrågor och socialafrågor. Detta är en positiv utgångspunkt. Frågan ärhur vi bäst realiserar den. Utskottet redogör i dettabetänkande för den strategi som slogs fast före för-handlingarna i . Jag tror att det finns skälatt tänka om eller i alla fall att ägna sig åt lite efter-tanke. Vi står dock bakom hemställan i betänkandetdå vi inte har någon motion som behandlas i dettasammanhang.Ett område där den internationella politiken måstebli bättre är den demokratiska processen. Dels måstealla länder ges goda möjligheter att delta under lik-värdiga förhållanden under förhandlingarna, delsmåste ideella och folkliga organisationer få en möj-lighet att delta i processen och ge sina synpunkter påvilka åtgärder som måste vidtas.Demokratin är avgörande för om WTO-förhandlingarna ska kunna fortsätta med bibehållentrovärdighet. driver frågan om en hög grad avöppenhet, och det är ännu viktigare att betonadetta.Det finns ett annat stort frågetecken när det gällerhur vi hanterar de sociala frågorna och miljöfrågorna.I det avseendet behöver strategin utvecklas. Vi harorgan och avtal inom FN för att hantera miljöfrågor-na. Det är avtal som ställer höga krav på oss i nordoch skapar möjligheter för utveckling för länderna isyd. Dessa avtal har en stor demokratisk trovärdighet,och de är accepterade. Frågan är hur dessa avtal skakunna fungera parallellt med WTO:s handelsavtal.Ett exempel på ett sådant avtal som måste fungeratillsammans med WTO:s avtal finns i ett protokollunder konventionen om biologisk mångfald som bl.a.behandlar genmanipulerade organismer. Detta proto-koll är ett genombrott på det internationella miljöom-rådet genom att det klart och tydligt uttrycker attinternationella miljöavtal och det globala handels-systemet ska och kan samverka för att man ska nå enhållbar utveckling. I protokollstexten påpekas attinternationella avtal ska vara ömsesidigt stödjandeoch inte oförenliga med varandra. Detta är ett fram-steg som har gjorts efter förhandlingarna i Seattle.Det är naturligtvis svårt att bedöma vilken betydelsemisslyckandet i har för denna framgång, menman kan nog tryggt säga att det inte är helt oväsent-ligt.Det är svårt att bedöma vad denna skrivningom ömsesidigt stödjande avtal innebär i praktiken ochvad som händer när avtal ändå kommer i konfliktmed varandra. Utgångspunkten måste ändå framövervara att handelsavtal inte ska få överordnas miljöav-tal, vilket i praktiken varit fallet.Även de sociala frågorna måste hanteras på ettlikvärdigt sätt med egna avtal och inte som en under-ordnad del av handelsavtalen. Vi har här stora utma-ningar att arbeta vidare med. Jag tror att det är ange-läget att vi i första hand arbetar vidare med de socialafrågorna och miljöfrågorna inom FN:s ram och ut-formar dessa avtal så att frihandelsintresset inte fort-sätter att vara överordnat. Med sin nuvarande strukturoch regelverk kan WTO aldrig bli en organisation föratt skapa en hållbar utveckling eller att ge människorgrundläggande medborgerliga rättigheter var de änbor. Det krävs andra institutioner och avtal för attklara av det.Seattle var ett bakslag för de internationella för-handlingarna om handelsavtal. Den stora utmaningenär hur vi vänder det bakslaget till en framgång. Hurgör vi detta bakslag till en framgång till vår strävanefter att demokratisera den internationella politiken?Hur använder vi bakslaget för att lyfta miljöfrågoroch sociala frågor överst på den internationella dag-ordningen där de hör hemma? Detta är en av de storautmaningarna i den internationella politiken.Sverige måste fortsätta att vara ledande i det arbetet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § WTO-frågorFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU14WTO-frågor.Anf. 227 ():Herr talman! I miljö- och jordbruksutskottets be-tänkande 1999/2000 nr 14 behandlas WTO-frågor. Ibetänkandet behandlas åtta motionsyrkanden från denallmänna motionstiden om förhandlingarna iVärldshandelsorganisationen på jordbruks- och mil-jöområdena. Med hänvisning till tidigare riksdagsbe-handling avstyrker utskottet samtligayrkanden.Vi moderater har i dessa tidigare tillfällen, liksomi flera andra sammanhang, gjort klart var vi står idessa för framtiden viktiga frågor. Därför följer viupp dessa ståndpunkter i reservation nr 1, till vilkenjag härmed yrkar bifall.Herr talman! , som ägderum i , avslutades i början av december 1999utan att enighet kunde uppnås om igångsättandet aven ny multilateral förhandlingsrunda i WTO. Dedeltagande länderna kunde inte enas om texten till enslutdeklaration som skulle ha utgjort inledningen ny multilateral förhandlingsrunda. Ministerkonfe-rensen blev därför ett misslyckande. Nya diskussionerom en ny förhandlingsrunda har dock inletts , ochvi konstaterar också att det inom ramen för WTO:ss.k. inbyggda agenda har inletts for-mella sektorsförhandlingar om jordbruk och tjänster.Huvudfrågorna för den kommande jordbruksför-handlingen kommer av allt att döma att gälla ytterli-gare neddragningar av tullskydd, exportbidrag ochandra former av produktionsstimulerande stödåtgär-der. Även frågor kring miljö-, konsument-, arbets-rätts-, djurskydds- och etikhänsyn kommer då attbehandlas.EG anser också att den viktiga fortsatta liberalise-ringen av handeln bör ske på ett sätt som beaktarvärdet av jordbrukets s.k. multifunktionalitet. Ävenvid oenighet kring vilka medel som härvid ska kunnaanvändas, utan att bli handelssnedvridande, lär fler-talet länder kunna bli ense om detta.Herr talman! Enligt vår mening bör inomEU verka för en avreglerad och förenklad jordbruks-politik. Utifrån en hög rationaliseringsgrad och ettgediget kunnande är det svenska jordbruket konkur-renskraftigt i EU-sammanhang. Detta förutsätteremellertid att inhemska konkurrenshämmande kost-nader och regler undanröjs. Vi är starkt pådrivandeoch kommer också fortsättningsvis att vara det vadgäller att få bort konkurrenssnedvridande skatter ochavgifter som belastar den svenska produktionen ochdärmed också skapar problem.Avregleringen måste genomföras successivt ochmed respekt för näringens anpassning till en friaremarknad. Avreglering och marknadsanpassning är påsikt en överlevnadsfråga för hela det europeiska jord-bruket.Livsmedelsproduktion är en betydelsefull del avEU:s näringsliv och också av dess kultur. Det är där-för av vikt att såväl primärproduktion som industrikan dra nytta av den öppnade världsmarknad somkommer att bli följden av redan genomförda ochkommande förhandlingar i WTO. Ambitionen måstevara att, efter ytterligare avregleringar, europeiskalivsmedel ska bli vinnande på världsmarknaden.En annan viktig utgångspunkt i detta sammanhangär att EU:s livsmedelsförsörjning inte får riskeras.Om avregleringar och liberaliseringar sker i någor-lunda samma takt i samtliga större producentområdenfinns enligt vår mening ingen större risk för att EU:slivsmedelsproduktion drastiskt skulle minska. Omdäremot en snabb och ensidig avreglering genomförsär risken uppenbar att andra världsdelars jordbrukareoch industrier blir de enda vinnarna. Någon form avkorrektiv bör dock alltid finnas om produktionenskulle nå en kritisk nedre gräns.Givetvis ska jordbruk bedrivas inom ramen för enhållbar utveckling och omfattas av samma miljöhän-syn som andra verksamheter.