prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Det är de härviktiga och farliga ämnena som vi ska koncentreraoss på. Jag har ingen övertro på detta med riskbe-dömning. Däremot vill jag poängtera vikten av att viskaffar oss kunskap och att de åtgärder som vi sätterin baseras på kunskap om ämnena, inte på tro ochtyckande.Är det så att vi är osäkra ska vi självklart ha enbred marginal här. Dessutom ska vi ha en försiktig-hetsprincip. Den uppfattningen delar jag helt ochhållet.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Vi vet ju hur den moderata miljöpoli-tiken är - man sätter inte miljön främst - så det kan-ske är svårt att argumentera mot här.Kemikalieinspektionen fick 3 miljoner extra för år2000, dvs. Det är något som vi i Miljöpartiethar drivit ganska starkt. Vi ser att det finns en hel delåtaganden där Kemikalieinspektionen behöver ävenoffentliga medel. Jag vet inte om ärmedveten om att man har fått de här pengarna. Detfinns väl en del som anser att det är lite för mycketmen det tycker inte vi i Miljöpartiet.Sedan måste jag säga att jag tycker att PatrikNorinders syn på kemikalier är ganska skrämmande.Att en industri ska göra precis den undersökning somPatrik påfordrar skulle kräva så mycket avden kemiska industrin att den närmast skulle tvingasslå igen.Hur ska en industri som vill släppa ut en kemika-lie kunna bevisa att den inte kommer att få någrakonsekvenser någonstans i det ekologiska systemet?Hur ska sådana riskanalyser gå till? Ska man först gesig ut och prova i liten skala, eller vad?Den enda möjligheten är naturligtvis att ta bort dekemikalier som är persistenta, bioackumulerande ochtoxiska, dvs. att dra lärdom av det som vi harkommit till insikt om.Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt vad inlägg gick ut på. Vad var det som GudrunLindvall blev så förskräckligt skrämd av i mitt anfö-rande? Var det av riskbedömningen eller av att vi skafasa ut farliga ämnen, dvs. de bioackumulerbara, detoxiska och de persistenta? De ämnena ska vi själv-klart mycket starkt ta i beaktande och försöka få bortfrån vår miljö. Om detta är vi överens. Det finns ing-enting som skiljer våra uppfattningar där.Vad gäller att jag inte skulle veta vilka medel somhar utbetalats tror jag i själva verket att jag har myck-et bra begrepp om detta. Men för att vi i svensk ke-mikaliepolitik ska kunna klara våra åtaganden inter-nationellt kommer det att behövas betydligt mer me-del. Jag tycker att det är oskäligt att det ska belasta enkonkurrensutsatt företagsgrupp. Vi ska gemensamt setill att få en bra miljö, och för detta behövs det stats-budgetmedel.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! har uppenbarligenandra synpunkter på vad Kemikalieinspektionenbehöver än Kemikalieinspektionens chefstjänstemän,men det får stå för som är skrämmande är att vi helt plötsligt ärtillbaka i att industrin skulle drabbas så hårt, om viställer krav på den och att man inte förstår att det integår att diskutera så detaljerat som . Vi måste ha ett större perspektiv och inse att detkemikaliserade samhälle som vi håller på att skapa påjorden inte är hållbart. Vi måste helt enkelt ändra helasystemet.Vi kan inte köra vidare med att skapa alltfler ochanvända alltmer av människoframställda kemiskaämnen som naturen och allt levande aldrig har haft enchans att anpassa sig till. Vi måste tänka om i grun-den. Jag noterar ingenting av detta i , utan där återkommer ett detaljerat reso-nemang om företagen som får betala för mycket ochom vem som ska betala vad. Jag hittar inte någonvilja att skapa ett ekologiskt samhälle i balans förkommande generationer. Det är detta som kännsskrämmande.Anf. 138 () replik:Fru talman! Jag tror nog att jag har rätt bra påfötterna när jag säger att Kemikalieinspektionenkommer att behöva ytterligare medel. Jag kan tänkamig att som nästa talare kommer attkunna verifiera det.Tyvärr svänger sig i debattenofta med saker som hon tror att andra inte behärskar,men den här frågan behärskar jag ordentligt.Vad gäller kravet på ändring av systemet undrarjag varför vi inte ska kunna använda kemikalier. Vadär det för fel med att använda kemikalier? Det som viska undvika att använda är ämnen som är förenademed risker. Om dem ska vi ha kunskap. GudrunLindvall måste nog också lära sig att ha lite respektför kunskap och inte bara göra populistiska uttalan-den.Anf. 139 () replik:Fru talman! ifrågasätter målet enriskfri miljö. Jag undrar om inte ställersig bakom alla miljökvalitetsmål och kommer attverka för att de uppnås.Anf. 140 () replik:Fru talman! Självklart ställer vi oss bakom mil-jökvalitetsmålen, men jag tycker inte om formule-ringen "en giftfri miljö". Lyssna på de orden! KanCarina garantera att vi inom en generationkommer att få en miljö som är giftfri? Jag skullealdrig våga göra det. Det kommer att finnas giftigaämnen och farligheter i vår miljö och i vår närhet,men vi ska minimera riskerna. Vi ska se till att få bortde farligaste ämnena.Kan säga att vi kommer att leva ien giftfri miljö?Anf. 141 () replik:Fru talman! När man kort beskriver målet en gift-fri miljö säger man att halterna av ämnen som före-kommer naturligt i miljön ska vara nära bakgrundsni-våerna och att halterna av naturfrämmande ämnen skavara nära noll. Jag vet självfallet att det finns gifternaturligt i miljön. Det finns naturligt i miljön flugs-vampar och mycket annat som är farligt, men det ärinte naturfrämmande och finns också med i bak-grundsnivåerna från början. Det gäller att komma nedtill de nivåerna.Jag besitter inte den kunskapen att jag kan se 25år in och kan garantera att vi då ska hauppnått ett visst resultat, men jag lovar att jag skaverka för det här på det sätt som jag förmår.Anf. 142 () replik:Fru talman! Självklart ställer vi oss bakom miljö-målen. Jag säger återigen att vi har gjort det. Men jagåterkommer till att det är fråga om en olycklig for-mulering. Det visas också av att man måste ge enförklaring till vad man menar med en giftfri miljö.Rubriken "en giftfri miljö" borde annars tala för sigsjälv, men man menar inte en giftfri miljö utan fårförklara begreppet på ett annorlunda sätt, och det ärdet som är olyckligt.Jag skulle gärna ha sett någon annan formuleringav det här miljömålet. Jag tycker att det är ett oerhörtviktigt miljömål att vi ska lämna över en bättre miljötill nästa generation, så att den inte behöver ta vara pådet som vi har ställt till med. Det bör vara målet.Anf. 143 ():Fru talman! antog vi här ikammaren 15 nya miljökvalitetsmål för . Detblir nu en spännande utmaning för oss att i praktiskhandling jobba för att nå målen utifrån de kunskaperoch roller som vi som individer och beslutsfattare hartillsammans med företag, kommuner, organisationeroch myndigheter - ja, alla i vårt samhälle.För att nå målen behöver ännu fler öka sina kun-skaper på natur- och miljöområdet - det gröna kun-skapslyftet, som statsministern talade om i går i par-tiledardebatten. Dessutom bör forskningens roll påområdet stärkas och forskningen ges utökade resurserför att generationsmålet ska kunna nås, dvs. att destora miljöproblemen ska vara lösta inom en genera-tion.Jag skulle nu vilja ägna tiden åt miljömålet engiftfri miljö. Inom en generation ska miljön vara frifrån metaller och andra ämnen som skapats ellerutvunnits av samhället och som kan hota människorshälsa eller den biologiska mångfalden. Den giftfriamiljön måste omfatta miljön i vid bemärkelse, dvs.allt från naturmiljön till tätortsmiljön inklusive inom-husmiljö och arbetsmiljö.För visst blir man upprörd när man läser att brist-fälliga mätmetoder har dolt sambandet mellanohälsa och arbete på arbetsplatser där man exponerasför isocyanater som orsaker astma, allergier och för-sämrad lungfunktion.Bristande kunskaper om vad som händer vid upp-värmning av produkter innehållande plastämnen samtofullständig varuinformation gör att många arbetsta-gare utsätts för isocyanater i sin arbetsmiljö.Okunskapen gör att många drabbas och får lämnaarbetslivet i förtid.Jag tycker att vi här ska ta de fackliga kraven pååtgärder på allvar. De kraven är följande: förbättringav forskningen, varuinformation och utbildning, reg-ler och resurser för tillsyn samt mätningar.Detta borde alla kunna ställa upp på. Det kan välvarken vara socialt, ekologiskt eller ekonomiskt ut-hålligt för ett företag att 2000 i välfärdensSverige medvetet utsätta personal för hälsoskadligaämnen.Fru talman! Jag skulle kunna räkna upp mångaexempel på miljögifter som hotar hälsan och naturen.Larmen har kommit tätt : om ökningav bromerade flamskyddsmedel i bröstmjölk, diox-inskandalen, kadmium i strömming, bly i fyrverkerieri samband med millenniefirandet m.m.Därför måste vi nu våga välja väg. Vi som be-slutsfattare måste våga ta på oss den rollen, nämligenatt fatta beslut när så behövs, som t.ex. när det gälleratt fasa ut de farligaste ämnena och skärpa kraven påföretagen när det gäller varuinformation och att deskaffar sig mer kunskap om alla tiotusentals ämnenpå marknaden. Vi måste fatta beslut som begränsaroch sätter upp riktvärden för ämnen som betydermycket för miljöbelastningen.Avsaknaden av politiska beslut och bristen på an-svar kan leda till att människors hälsa och den biolo-giska mångfalden hotas och att fel grupp får stå förkostnaderna. Det måste vara förorenaren som betalar.En intressant fråga i detta sammanhang är den somJonathan Lash, ledare för ett miljöforskningsinstitut iWashington, ställde i . Han frågar:Hur kan vi försäkra oss om att marknadssystemetskyddar resurser som t.ex. skog, när den och andranaturresurser ingår i ett system - det ekologiska -som inte har något ekonomiskt värde kopplat till sig?Ja, den frågan tål att fundera på!En del säger att vi inte kan gå före, utan måste va-ra i fas med andra länder, för annars är inte de svens-ka företagen konkurrenskraftiga. Här anser jag kan spåra brist på både framtidstro och visioner.Att satsa på bra miljö och det hållbara ekologiskasamhället kommer att löna sig, och lönar sig redannu, både för de företag som satsar på miljöriktig pro-duktion, processer och arbetssätt och naturligtvis förnaturen, miljön och människors kunde man läsa i att företag har noterat ett ökat intressefrån både finansmarknaden och kunderna för högnivå på miljöinformation. Det har även blivit ett säl-jargument. Kunderna är angelägna om att företagen, idet här fallet skogsindustrin, jobbar med de här frå-gorna. Därför är det viktigt att man har kontroll, sägerman vidare.Naturligtvis är det så att som vi måstevåga gå före ska driva miljöfrågorna på EU-nivå och även globalt, för problemen är ju gränsöver-skridande, och det har störst effekt om många tar itumed problemet, helst . När det gäller kemi-kaliefrågorna finns det också ett stöd för att ta itu meddessa på EU-nivå.Jag tycker också, som flera, t.ex. , redan har sagt här i de-batten, att kemikaliefrågorna ska prioriteras under detsvenska ordförandeskapet i EU, och det är ju just vadregeringen redan har bestämt, vilket verifierades avmiljöminister tidigare. Miljökommis-sionär har också pekat ut dennafråga som en av fem prioriterade. Hon säger att en nykemikaliestrategi ska presenteras . Bevisbördanska vändas, märkningen ska bli tydligare och hälso-farliga ämnen ska rensas bort om det finns ersätt-ningsämnen.Beträffande den tidigare debatten om medel tillKemikalieinspektionen så kom det mer medel, precissom påpekade i ett replikskifte, tillKemikalieinspektionen. Vad Kemikalieinspektionenkommer att behöva för att vi ska nå en giftfri miljökan man ju inte definitivt ta ställning till förrän manvet vilka delmålen är. Det finns ju förslag , ochutifrån dem är det beräknat vad som skulle kunna gååt. Men det har ju inte beslutats än hur delmålenkommer att se ut, så i den frågan måste vi nog av-vakta.Fru talman! Låt oss bygga det gröna folkhemmet,som är både socialt, ekonomiskt och ekologiskt ut-hålligt!Anf. 144 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra att detkommer upp en socialdemokratisk ledamot som pra-tar just om kemikaliesidan. Det är viktigt att det härär en fråga som verkligen lyfts fram , därföratt jag ser det som att ett av de stora globala hoten ärjust kemikalieanvändningen, vid sidan om klimatför-ändringarna naturligtvis.Jag har en fråga till . Enligt minuppfattning skedde det en hel del i på kemi-kaliesidan och fram till ungefär1995. Men sedan har det tyvärr blivit stiltje. Då bör-jade vi fasa ut en del kemikalier. Nuvarande talmanBirgitta var med om att lägga fram en proposi-tion som i vissa lägen var ganska precis vad gälldevilka ämnen som skulle fasas ut. Det var både ämnenoch grundämnen. Tyvärr kan vi se att det som skeddevid medlemskapet var att fick vissa undantag.Det som har hänt är att vi står och stampar vid un-dantagen. Tyvärr har inte haft några möjlig-heter att gå vidare. kan vi läsa i tidningen attHolland har överklagat till det faktumatt har fått ett fortsatt kadmiumförbud framtill 2002, och menar att det strider mot den fria rör-ligheten. Vilka kommentarer har tilldetta?Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag håller inte riktigt med om bilden,att det inte har hänt någonting sedan 1995.På svenska företag jobbar man väldigt mycketmed de här frågorna. Man ligger långt framme när detgäller förfining av teknik och har kommit ned på låganivåer när det gäller utsläpp. Men naturligtvis finnsdet väldigt mycket kvar att göra.När det gäller vår roll i EU och hur långt vi hadekommit vid inträdet, tycker jag naturligtvis att manska få ha kvar en hårdare lagstiftning, som vi har. Såjag kan hålla med på det området.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Jag hoppas att vi också kan varaöverens om att en av de viktigaste uppgifterna som vihar i EU är att se till att det finns en möjlighet förländer att gå före. Såvitt jag kan se så är det ett av desätt man har att skapa teknikutveckling. Vi kan barase den teknikutveckling som skedde när in-förde ett förbud mot tri. Helt plötsligt fanns det möj-ligheter, t.o.m. så enkla metoder som att användavattenånga för att rena kretskort i stället för tri. Justatt inte kan gå före i EU är ett hot mot denfortsatta utvecklingen. Jag hoppas att vi kan varaöverens om att det är någonting som skaverka för.Jag undrar också: Kan tänka sigatt vi faktiskt ska försöka pressa systemet och fasa utämnen som vi anser absolut inte hör hemma i ettekologiskt hållbart samhälle även om EU sätter sigemot det, för att visa att det faktiskt går om man vill?Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag sade redan i mitt anförande att jaganser att ska gå före om man har möjlighetoch att vi som politiker också ska driva på den ut-vecklingen. Jag tror också att det ofta lönar sig rentekonomiskt för företagen. Jag tror inte att det är nå-gon belastning. drivs tekniken framåtoch man får konkurrenskraftiga varor.Det har jag själv sett konkret exempel på i minförra roll när jag var kommunpolitiker. När det gälldeatt härda sågblad använde man förut en metod medkemikaliehärdning. Sedan ställde kommunen krav påatt man inte fick släppa ut så mycket kemikalier, ochdå kom företaget fram till en ny metod med vakuum-härdning som naturligtvis inte släppte ut några kemi-kalier.Jag tror att vi på många olika nivåer och i våraolika roller kan driva på utvecklingen, och det ansva-ret vilar ju på hela samhället, inte bara på oss besluts-fattare.Frågor om trygghetAnf. 148 ():Fru talman! Jag vill börja med att uttrycka mintillfredsställelse över att justitieministern går motströmmen och till skillnad från sina regeringskollegervisar ett intresse för att delta i den allmänpolitiskadebatten. Detta uppskattar jag och - det är jag överty-gad om - även övriga riksdagsledamöter.Vi ska nu debattera frågor om trygghet. Vad är dåtrygghet, vad ger trygghet och vad är påverkbartgenom politiska beslut? En förutsättning för trygghetär möjligheten att kunna försörja sig själv och de sina.En annan förutsättning är möjligheten att kunna på-verka sitt eget liv och göra sina egna val. En tredjeförutsättning är att mötas med respekt för den egnakroppen, tanken och egendomen. En fjärde förutsätt-ning är vetskapen om att friheten för mitt land ochdärmed för min person inte är hotad.Tyvärr upplever många i brister i dessaförutsättningar. Alltför många i dagens sak-nar möjligheten att leva på sin lön. Väldigt få familjerhar möjlighet att själva bestämma hur tiden ska för-delas mellan förvärvsarbete och hemarbete och likasåhar få möjlighet att välja annan omsorgsform för sinabarn än den kommunala barnomsorgen. Med ett för-svar under avveckling får vi också räkna med attmänniskor inte kan känna säkerhet mothot utifrån.Trygghetsdebatten ska emellertid inledas med endiskussion om rättstrygghet, varför jag inte vidare skadiskutera övriga trygghetsfrågor. Men jag måste ty-värr konstatera att många människor inte kännertrygghet mot brott eller trygghet i vetskapen att omman drabbas kommer det offentliga att reagera föroffret och mot gärningsmannen.När jag började fundera över dagens debatt hadejag nåtts av budet att justitieutskottets förstaordförande, , gått bort. har alltid varit en god förebild för migbåde som kvinna och kriminalpolitiker. Det är välkänt att fick smeknamnet"batongmormor". Många tror nog att detta namnförärades henne som skällsord på grund av henneskrav på lag och ordning. Så är inte fallet. Smeknam-net fick av fängelsedömda, sombetraktade henne som en fast men rättvis människaoch som ville markera sin respekt för henne genomdenna utnämning. Som sann humanist krävde AstridKristensson fasthet och tydlighet i kriminalpolitiken.Hade fler lyssnat på henne och tagittill sig hennes tankar, då skulle ha varitfridfullare och tryggare.Fru talman! fick jag ett brevfrån en ung man, i . Hangår första året på samhällsprogrammet och gör ettprojektarbete om ungdomssnatteri. Bl.a. har han gjorten enkät om snatterier bland 15-18-åringar och frågatom de tycker att det är legitimt att snatta. Enligt sva-ren han fått är det många av dem som snattar somtycker att det är legitimt. Deras förklaring är främstatt det inte är någon som reagerar och att inget hän-der. Även de som åkt fast tycker inte att det gör såmycket mer än att kanske föräldrarna blir arga.Fru talman! Hur ska vi få ett tryggare samhälleom vi inte ser till att unga som visar bristande respektför sina medmänniskor möts av en tydlig reaktion? Vimoderater har lagt fram åtskilliga förslag om ökademöjligheter att ingripa mot unga på glid och även omen skärpning av föräldrarollen. Jag undrar om justi-tieministern skulle vara intresserad av att vi på allvarstartar en dialog om ungdomskriminalitet.Fru talman! En rättsstat förutsätter att utfördabrott utreds och lagförs. För ett gott resultat krävs attvi har tillräckligt med poliser. kunde viläsa om ett polisområde i somhade fem av sjutton polistjänster besatta. Det kommeratt dröja åtskilliga år innan vi har tillräckligt medutbildade poliser för att besätta ens de polistjänstersom dagens snäva budget ger utrymme för.Enligt säkerhetschefen i kommun hyrkommunen in vakter från ett privat bevakningsföretagför att förebygga ungdomsbråk på helgkvällarna.Vakterna patrullerar i områden där det är extra myck-et bråk. Kommunens säkerhetschef kommenterardenna åtgärd med följande: "Vi hyr deras tjänsterunder några kritiska timmar på fredags- och lör-dagsnätter." Han är medveten om att vakternas upp-gifter kan uppfattas som polisarbete. Men, säger han:"polisens resurser är för små. Det kan ta timmar innande kommer till ett ställe där ungdomarna bråkar. Omde kommer alls." Även om jag är av uppfattningen attpolisen inte ensam kan stå för tryggheten mot brottanser jag det oacceptabelt att polisarbete tas över avandra. Säkerhetschefens ord säger mycket om dagenskris för rättstryggheten.Vi måste få möjlighet att anställa administrativpersonal och därmed avlasta våra poliser för att lösaen del av de akuta problemen och också i en snabbaretakt öka antalet utbildningsplatser på polisutbildning-en för att klara problemen även . Justitiemi-nistern och även statsministern har uttalat sig för enökning av budgeten för polisen. Rimligen, om utta-landena är seriösa och inte lika ihåliga som förravårens löften visade sig vara, har frågan bearbetats.Jag vill därför att justitieministern redovisar hur pla-nerna ser ut.Det räcker emellertid inte med poliser för en rätts-säker och framgångsrik lagföring. Det krävs t.ex.också att vittnen vågar ställa upp. Tyvärr upplever viallt oftare att människor inte är beredda att utsätta sigför de risker de tror följer med ett vittnesmål. Det ärväsentligt att vi ökar vittnens trygghet och markerarmot varje form av hot mot vittnen. Vilka åtgärderplanerar justitieministern att genomföra? Jag förstårexempelvis inte varför socialdemokraterna motsättersig det moderata förslaget om en skärpning av straffetför övergrepp i rättssak, som enligt min mening bordejämställas med mened. Kan justitieministern förklaravad som gör mened allvarligare än hot mot vittnen?Denna vecka har vi nåtts av uppgiften att det iStockholms län ägt rum nästan ett butiksrån om da-gen. En guldsmed har hittats död i sin butik i centralaStockholm. Vid ett besök i en urhandel här iStockholm blev jag informerad om den otrygghetbåde ägare och anställda upplevde efter att ha drab-bats av rån. Det är oacceptabelt att så många skabehöva uppleva otrygghet i sina arbeten. Med omfat-tande teknisk skyddsutrustning och samverkan inomhandeln gör affärsmännen själva vad de kan för attskydda sin personal. Vad gör justitieministern?Fru talman! Om jag är rätt informerad har rege-ringen beslutat att uppdra åt attvidta åtgärder för sammanläggning av Jakobsbergsoch tingsrätter. En stor del av höstensdebatt på rättsväsendets område ägnades åt domstol-sväsendet och dess framtida organisation. Vi ärmånga som har efterlyst principer för utvecklingenoch förändringsarbetet.En sådan plan, eller i varje fall en skrivelse, äraviserad från regeringen denna vår. Jag tycker att detär mycket egendomligt att regeringen föregriper demotioner och den debatt som rimligen blir följden aven sådan skrivelse. Det är med stor besvikelse jagnoterar att justitieministern tydligen har utnyttjat sinformella rätt och inte lyssnat på riksdagen.Anf. 149 (mp) replik:Fru talman! Vi har haft diskussioner tidigare omjust vad som ska göras för att förebygga ung-domskriminaliteten, som här var innepå. Som jag uppfattade inlägg är detmest repression som gäller för att få bukt med ung-domskriminalitet.Men nämner inte den grundläggan-de skillnaden i synsätt i förhållande till Miljöpartiet.Det gäller barns trygghet innan det går så långt så attde hamnar i kriminalitet. Det måste till insatser ochresurser för det. Det är bl.a. fråga om tid och flervuxna.Anf. 150 () replik:Fru talman! borde rimligen somledamot i justitieutskottet veta att jag och övriga mo-derater år har väckt omfattande motioner justom hur vi ska hantera ungdomskriminalitet. Om KiaAndreasson har läst våra motioner bör hon också hanoterat att en stor del av vår text och våra förslagbygger på frågor som ligger utanför rättsväsendet.Bl.a. talar vi om en familjepolitik där föräldrarnasroll kan stärkas. Det hoppas jag att jag är överens om. Föräldrarna är de viktigaste idet brottsförebyggande arbetet. Vi har också pekat påskolans roll i arbetet för att skapa trygga barn. Jag ärhelt överens med att det finns enkoppling mellan avhållsamhet från brott och trygghet.Men eftersom en minuts talartid inte räcker att be-skriva det omfattande innehållet i vår motion föreslårjag att friskar upp minnet.Anf. 151 (mp) replik:Fru talman! Jag vet att i justitieut-skottet bl.a. har lagt fram förslag om ungdomsfängel-ser. Det förslaget har inte fått stöd från Miljöpartieteftersom den entydiga forskningen säger att fängelse-straff inte har den betydelsen när det gäller väldigtunga personer.Forskningen har också visat att det inte är så en-kelt som det låter när man kommer med förslag medrepressiv inriktning. Det saknas också forskning närdet gäller de insatser som görs mot de unga och detresultatet man uppnår. Det är faktiskt ett outforskatområde. Där behövs det mycket mer forskning innanvi kan vara säkra på att just dessa åtgärder hjälper.Det är därför det också behövs flera sorters åtgär-der.