prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — Moderater-na avstyrker regeringens förslag. Kristdemokraternagodtar förslaget men vill att staten tar över finansie-ringsansvaret . godtar också rege-ringens förslag men vill att kostnaderna för LSS påsikt förstatligas.Vad gäller frågan om statligt övertagande av fi-nansieringsansvaret för LSS framhåller utskottet attsocialtjänstlagen stadgar att kommunen har det yt-tersta ansvaret för att de som vistas i kommunen fårdet stöd och den hjälp som de behöver.Jag vill understryka att kommunerna har ett an-svar för sina invånare, oavsett behov. Vi har ju nyli-gen beslutat om en handlingsplan för handikappoliti-ken med inriktningen att funktionshindrade fullt utska integreras och att alla i samhället måste bidra tilldetta. Jag menar att det är viktigt att det synsättet fårråda. Alla kommuninvånare är alltså kommunensansvar.Regeringen har i budgetpropositionen aviserat atten parlamentarisk utredning ska tillsättas som skalägga fram förslag om en permanent nationell utjäm-ning av LSS-kostnader som kan träda 2003.Med detta yrkar jag bifall till finansutskottets för-slag och avslag på reservationerna.Eftersom en del av min talartid återstår vill jag gåin på det jag inledde med, nämligen detta med attLennart och aldrig blir nöjda.Trots att vi har ett reviderat förslag är det intebra, utan man hittar nya stora negativa saker.Med förslag skulle det bli så att rikakommuner ska bli rikare och fattiga kommuner skabli beroende av staten. Vi tycker inte att detta är bra.Det viktiga är att vi får den solidaritet som om, dvs. att alla kommuner ska ges möjlighetatt ha god skola, vård och omsorg för sina invånare.Danderyd kan tas som exempel. Där finns detnästan 30 000 invånare och skattekraft.Det är inte så att man i har alla arbetstill-fällen och företag där så att de som genererar skatte-kraft gör det i . Nej, de jobbar i många and-ra delar, i andra kommuner, i Stockholmsområdet.Där jobbar de och tjänar pengar men de skattar för deti Danderyd.Här i finns det ju en utjämning. Det ärinte konstigare att ha en utjämning i landet i övrigt,just för att ge alla kommuner samma möjligheter försina invånare. Men sedan skiljer det i hur mycketskatt som tas ut och vilken ytterligare service man villha och ge sina invånare.Per , vi behandlar inte kommunkonto-systemet . Det får vi ta senare.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Ett utjämningssystem bör nog inte iförsta hand konstrueras utifrån förhållandena i Dan-deryd, utan det bör vara ett utjämningssystem sompassar hela landet. Det är just därför som det är såviktigt att få ett statligt utjämningssystem. Det ärstaten som ska visa solidaritet. Kommunerna ska inteutifrån sina skattemedel i strid mot grundlagen börjaskyffla pengar till varandra.Sonia , det är inte så att jag har ändrat fo-kus. I de debatter som jag deltagit i har jaghela tiden pekat just på hur man konfiskerar tillväxt,var den än förekommer - oavsett om det är i ,, eller eller varhelst detkan vara. Ökar man sin relativa tillväxt konfiskerasden i stort sett.Jag tycker inte att ett förslag som innebär att 95 %i stället för konfiskeras är särskilt bra.Man ska, tycker jag, få behålla frukten av en tillväxt -det är därför som vi har lagt fram vårt förslag - äveninom ramen för det nuvarande utjämningssystemet.Sonia polemiserar kring att förslaget omatt få behålla tillväxt från det ena året till det andra isig skulle vara mer dramatiskt än t.ex. det förslag somKarin och har lagt fram. Om So-nia inte kan räkna ut effekten har väl möjligheter att göra det. Då är det tvek-löst på det sättet att en sänkning av utjämningsgraden- t.ex. till , som föreslagit - innebärdramatiskt större effekter för exempelvis Borgholmän vårt förslag, som inte alls specifikt skulle drabbaBorgholm eftersom skulle ha sin garante-rade skattekraftsnivå även med vårt förslag.Innan uttalar sig bör hon nog stu-dera verkningarna lite bättre. Gå inte på det som sägsi cirkulären från er egen partiexpedition och de ta-beller som påstår att vi moderater skulle vilja avskaf-fa utjämningssystemet! Vi vill att staten ska svara fördet, alltså att det inte ska vara inomkommunalt.Anf. 39 () replik:Fru talman! blev det nästan lite intressant.Men varifrån ska snälla staten, som så att säga ärnågon som ska betala, ta pengarna? Vilka pengar ärdet som ska finansiera förslag?Jag ställde inte förslag mot Len-nart - jag vet att det inte är samma sak. Jagsäger också att det är felaktigt att sänka så mycketsom vill. tog Borgholmsom exempel och då sade jag att med förslag kommer inte inte väl ut.Danderyd tjänar ostridigt på ert förslag men Borg-holm gör inte det. Innan talar såkraftfullt för sina förslag vore det nog bra om ävenmoderaterna funderade över hur förslagen i sina delarslår.Lennart säger - det finns väl några sominte hört det förut - att det här är grundlagsstridigt.Nu är jag i varje fall tredje personen som hjälper tillmed att tala om detta för . Jag ärmycket tacksam för både och tidigare försök; det är ju inte så lätt. Det är fak-tiskt så att det här inte är grundlagsstridigt. BådeLagrådet och har kommit framtill det, och har fattat beslut. Sedan har detfaktiskt också prövats i Regeringsrätten eftersomTäby kommun överklagade. Regeringsrätten finneratt detta inte står i strid mot regeringsformens be-stämmelser om den kommunala beskattningsrätten.Täby kommuns resningsansökan avvisades.Grundlagen följs alltså, så det är inget konstigt idetta.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja att åberopa den grundlagsexpert som hävdar attdet nuvarande utjämningssystemet är förenligt medgrundlagens ordalydelse. Jag är medveten om att s.k.konstitutionell praxis åberopas men jag anser att manska ha en grundlag vars ordalydelse man kan följa.Då är det hela solklart.Sonia , det är på det sättet att Borgholmstår helt neutralt i förhållande till vårt förslag. OmBorgholm däremot ökar sin skattekraft mer än riks-genomsnittet får man, till skillnad från hur det är meddagens system, behålla det hela, dock inte om rege-ringens linje fortsatt gäller. Men jag tror att regering-en är på väg att ändra sig.Vad är det och även Lars-ErikLövdén har sagt? Jo, att en rad kommuner - gles-bygdskommuner har särskilt åberopats - felaktigtkommer ur det här systemet. Det felaktiga är just attnär de höjer skattekraften i samband med befolk-ningsminskning får de inte behålla tillväxten. Det ärett skönhetsfel att man drabbar de kommunerna dub-belt upp. Det är det vi moderater har satt fokus på.Det tycks ha givit en viss effekt på ,så vi väntar på att det kommer ett förslag som rättartill tokerierna.Anf. 41 () replik:Fru talman! Det är tydligen så att ingen annan ärtrovärdig när det gäller grundlagsfrågor än LennartHedquist själv. Han har ju för vana att ställa om sinafrågor, så jag var lite förberedd. Om jag säger nam-nen som , , LeifLindstam och hänvisar till kan Len-nart fundera på de namnen.Låt oss ta kommun som exempel. LennartHedquist säger att på grund av att arbetslösa ochstuderande har flyttat därifrån har skattekraften höjts.Det är synd att de blir av med allt detta. fungerardet kanske inte riktigt så i alla kommuner. Det som vihar sagt när det gäller befolkningsminskning är att dettar , och därför har vi föreslagit här attvi ska hjälpa landstingen lite när det blir en stor be-folkningsminskning. sitter en delegation och fun-derar på om man behöver göra mera för de kommu-ner som drabbas av befolkningsminskning. Man hin-ner inte lika snabbt få kostymen efter ett minskatantal människor. Man står med fasta lokaler och an-nat som kostar pengar. Det är mera den delen somman avser att titta på.Jag tycker att i förra debatten juni sadenågonting väldigt bra när hon sade att Valdemarsvikökade sin skattekraft därför att det flyttade in en för-mögen familj i kommunen. Det säger inte så mycketövrigt, och det är en ganska tillfällig effekt.Lennart har bitit sig fast på marginalenoch klagar när det egentligen är hela systemet sommoderaterna är emot. kommer inte bra utens enligt nya förslag. Det beror på attsystemet är sådant att inkomstutjämningen räknas utpå antalet invånare. Det kan ändå bli så att det kanräknas till godo. får gå hem ochräkna om.Anf. 42 PER () replik:Fru talman! När tog upp föränd-ringar i kommunallagen frågade hon varför vi intetalade om självstyrelse vad gäller kommu-nala bolag. Det är möjligtvis så att det skrivna inläg-get kan låsa en eller så hörde inte ,men jag sade just att vid försäljning osv. skulle dethär hamna under den kommunala självstyrelsen närdet är lämpligt och möjligt. Så den kritiken faller förmin del.Sedan tog upp inkomstutjämning-en. Om jag minns rätt - och jag tror att jag i detta fallminns rätt - visade Lagrådet tummen ned i en förstavända när det var en direkt inomkommunal utjäm-ning. Först när vi gick via staten blev det formelltriktigt. Det där har gjort att jag brukar säga att deninomkommunala utjämningen går emot grundlagensintentioner med den kommunala självstyrelsen, medlokaliseringsprincip och beskattningsrätt. Man tar inteupp skatt i en kommun för att kunna bedriva verk-samhet i en annan kommun.Det här har ingenting med solidaritet att göra. So-lidaritet har nämnts här som om solidaritet kunde varanågonting som man kan lagstifta om och tvinga män-niskor, eller i det här fallet kommuner, till solidaritet.Snarare handlar det enligt vår mening om subsidiari-tet, om en stödprincip som inte som resultat leder tillatt det skulle bli en försämrad position för vare sigValdemarsvik eller . säger vi attvi inte har ett fullfjädrat förslag som vi vill sjösätta,utan vi vill ha en utredning som går i den riktningen.Det tycker jag är rimligt.Anf. 43 () replik:Fru talman! Jag noterade särskilt att Per Landgreni sitt inlägg sade att man ville att den kommunalasjälvstyrelsen skulle råda när det gäller kommunalaföretag. Jag noterade det som sagt tacksamt.Egentligen ska man säga att det är positivt att PerLandgren och tidigare faktiskt även harett så stort förtroende till staten, pappa staten som skaklara detta.Vi har 289 kommuner i landet. består av289 kommuner, och man kan inte helt frikoppla demfrån staten, utan de hör ihop. Eftersom det är så olikaförhållanden i dessa 289 kommuner är det rimligt attdet sker en utjämning av tillväxten så att hela landetfår del av att vissa delar har en oerhörd tillväxt ochandra delar har det sämre. Det är där som solidarite-ten i fördelningen ligger och som tydligen vi kvinnorförstår men som herrarna har det besvärligt med.Anf. 44 PER () replik:Fru talman! Jag vänder mig mot att använda be-greppet att lagstifta om någon form av solidaritet. Detskulle vara en ny sak i så fall. I vår mening handlardet om subsidiaritet. Det är inte konstigare än att enöverliggande nivå, i det här fallet staten, stöder kom-munen när kommunen inte klarar av att fullfölja sinauppgifter. Det gäller att hålla någon typ av reda på deideologiska begreppen. Det är alltså subsidiaritets-principen, inte solidaritetsprincipen, i första hand somtillämpas.Jag glömde att säga en sak vad gäller kommun-kontosystemet. Det är mycket riktigt att betänkandetinte tar upp detta. Jag fick med en hälsning till mi-nistern som kanske inte är oväsentlig om vad som skatas upp under ordförandeskapsåret.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det tycker jag var förutseende av PerLandgren. Anledningen till att jag inte tänkte kom-mentera det är att vi inte behandlar det i dag.Eftersom Per ändå lite underförstått villsäga att detta inte följer grundlagen vill jag läsa uppvad Regeringsrätten sade när man behandlade Täbykommun: "Regeringsrätten konstaterar att reglernaom det kommunala självstyret i regeringsformen ärprincipstadgande som avsiktligt givits en allmänutformning. Lokaliseringsprincipen i kommunallagenär vidare inte ovillkorlig utan har genombrutits avbl.a. lagen om tjänsteexport. Kommunalskatteutjämning i en eller annan form har funnitslångt innan den aktuella lagstiftningen tillkom 1995.Lagen om utjämningsavgift får anses ansluta till denutarbetade lagstiftningspraxisen. Mot den bakgrundenstår lagen inte i strid med regeringsformens bestäm-melser om den kommunala beskattningsrätten."Anf. 46 ():Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtliga re-servationer. Jag vill också säga att jag instämmer imycket av det som föregående talare har sagt i dessafrågor.Om vi menar allvar med att ge det kommunalasjälvstyret ett reellt innehåll så handlar det om ocksåatt ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomis-ka förutsättningar. Det handlar om solidaritet ochrättvisa. Det handlar om att hela landet ska ges möj-ligheter att bedriva en likvärdig skola, vård och om-sorg. Om de ekonomiska resurserna hadestått i paritet med resurser, hade kommuner-na haft nästan mer per invånare att förfogaöver. Med dagens servicenivå hade i stort sett allakommuner haft ekonomisk balans.Men den ekonomiska verkligheten ser utolika för olika kommuner och landsting. enkät pekar på att kommer ett hund-ratal kommuner inte att klara balanskravet. Nästa århalveras den siffran. Både stora utflyttningar ochstora inflyttningar belastar ekonomin för kommuneroch landsting men på olika sätt.Sammantaget anser vi i ändå att detbehövs mer resurser. Men det handlar kanske framförallt om att säkerställa att de resurser som ges får av-sedd effekt för att man ska klara av de behov somfinns i den kommunala sektorn.Från våra utgångspunkter har budgetsamarbetettagit viktiga steg i rätt riktning. Vi anser att även dettabetänkande och den proposition som där behandlas ärett resultat av samarbetet mellan det socialdemokra-tiska partiet, och . Detinnebär att ytterligare steg - visserligen inga stora,men ändå viktiga - tas för att behålla och utveckla desolidariska ekonomiska förutsättningarna för att allakommuner och landsting ska kunna fungera bättre.Visst återstår det en hel del att göra, men det får viåterkomma till vid ett senare tillfälle.Fru talman! När det gäller balanskravet är detmycket positivt att kommunala företag i stället fårkrav på sig att ha en god ekonomisk hushållning. Vivälkomnar löfte om att balanskravet i kom-muner och landsting behöver en uppmjukning. Dettaframgår inte i betänkandet, men det framgick i ett TT-telegram från den 10 oktober.Beträffande förändringarna i inkomstutjämnings-systemet ser vi mycket positivt på att man i förslagetbibehåller en långtgående utjämning och samtidigteliminerar de negativa marginaleffekterna. En kom-mun eller ett landsting med en tillväxt över riketsgenomsnitt får behålla av skillnaden mel-lan rikets tillväxt och den egna tillväxten. Det innebärockså att det finns en kompensation i inkomstutjäm-ningssystemet för inflyttning. Om fler flyttar in i enkommun och bidrar till skatteunderlaget får kommu-nen och behålla en lite större del av dennatillväxt jämfört med nuvarande system.Inkomstutjämningssystemet har i debatten belystspå ett felaktigt sätt, anser jag. Det har anförts som etthinder för att skapa tillväxt. Mot detta talar klarafakta. Arbetslöshetsnivån är lägst i ochhögst i övre Norrland.I ett TT-telegram från fanns detett referat av konjunkturprognos.Man skriver: "är det Stockholmsom lett den ekonomiska återhämtningen efterkrisåren." Vidare konstateras det: "Bostadsbristen ärsannolikt ett av de viktigaste skälen till den arbets-kraftsbrist som tycks växa i ." Bostads-byggandet ökar visserligen, men från extremt låganivåer. "I stället är och på väg att taöver som landets tillväxtmotorer. bruttoregi-onprodukt kommer att växa med och liggakvar på hög nivå även 2001 och 2002. I blirtillväxten ännu högre, sannolikt . I VästraGötaland kommer bruttoregionprodukten att öka med4,. "Med dessa citat vill jag bevisa att inkomstutjäm-ningssystemet inte är tillväxtfientligt. Stockholmsmoderata politiker brukar försvara det låga bostads-byggandet med att anklaga inkomstutjämningssys-temet för att dra undan resurser från bostadsbyggan-det. beslutar samma politiker om skatte-sänkningar. handlade det om . Nukommer att genomföra ensänkning med ytterligare . Denna ekvation gårinte ihop. Å ena sidan finns det inte pengar till bostä-der och å andra sidan finns det pengar till att sänkaskatten.Kirunas mest kände politiker, gruvarbetaren ochnumera kommunalrådet , brukar sägaatt det är med vinster som man har kunnatbygga infrastrukturen såsom tunnelbanan i Stock-holm. Visst ligger det någonting i det. Vi norrlän-ningar är stolta över att ha kunnat bidra till landetsvälstånd med vinster från skogen, vattenkraften ochmalmen. Vi kan också vara stolta över att våra ung-domar som flyttar till har en god skolut-bildning som bidrar till den goda tillväxtutvecklingeni huvudstaden.För några år sedan såg jag en statistik som visadeatt norrbottningarna i genomsnitt bidrar med 30 000kr mer i exportvärde jämfört med rikets genomsnitts-siffra. Visst kan vi känna frustration över att det är såojämlikt i landet. Norra landsdelen framställs som destora bidragsmottagarna och i framställerman sig som den stora bidragsgivaren. I själva verkethandlar det om att alla behövs och kompletterar var-andra för att utifrån vars och ens förutsättningar varamed och utveckla landet till att bli ett ännu bättresamhälle, där ingen ska hamna utanför och marginali-seras. Alla ska samma människovärde och samma rätttill en bra skola, vård och omsorg.Arbetet med utjämningssystemet präglas av attverkligheten i olika kommuner ser väldigt olika ut.En bristande förståelse för andra kommuners verklig-het leder till synpunkter på - och som i Stockholmsfall till regelrätta kampanjer mot - det som uppfattassom någon form av illvillig utsugningspolitik. Jag sermed stor oro på dessa kampanjer. Landsdel ställs motlandsdel. De regionala obalanserna blir inte mindre avalla kampanjer, tvärtom. Det som Stockholmskam-panjen inte tar upp är de positiva variablerna i utjäm-ningssystemet från Stockholmssynpunkt såsom t.ex.barnomsorgen och framför allt kollektivtrafiken.Ett åskådningsexempel är kollektivtrafiken. Etthushåll i glesbygd kan behöva minst tvåbilar för att klara transporterna för två vuxna somarbetar och för att klara transporter till sociala resor,t.ex. att skjutsa barnen till fritidsaktiviteter, att hälsapå hos släktingar, att handla mat i affären, för läkar-besök etc. Någon kollektivtrafik finns inte.Ett hushåll i storstaden har en helt annan verklig-het. Där finns det kollektivtrafik till en relativt sett lågkostnad. Behovet av egen bil är begränsat, och van-ligtvis räcker det med en bil för att tillgodose de soci-ala resorna utanför storstadsregionerna. Detta kanillustreras med att av de totala resekostna-derna betalades privat i övre 1992 medanendast i . I kostnadsut-jämningen 2001 illustreras det med att riksgenom-snittet för kollektivtrafiken ligger på . HelaStockholm får per invånare.När det gäller omställningsbidraget är det viktigtatt också landstingen får kompensation för befolk-ningsminskning. Kommunerna har i det nuvarandesystemet en sådan modell. Landstingen befolknings-kompensation handlar om att man ska ha mer än 2 %minskning . Kompensationenär på per invånare för varje procentenhet utöverde . De landsting som blir föremål fördenna kompensation är , ,, , , och Kal-mar. Kompensationen är på 150 miljoner totalt ochför respektive landsting handlar det om 15-30 miljo-ner.Beträffande kompensationen för LSS-kostnadernaser vi i denna som ett ytterligare steg irätt riktning. Det blir en form av högkostnadsskyddför kommuner med stora kostnader. Alla kommunerfår stå för en grundkostnad på ca per invåna-re. Kostnader därutöver finansieras ur en gemensampott på 350 miljoner. De kommuner som har extremthöga kostnader har dessutom möjlighet att ansöka omett särskilt statsbidrag.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Arbetslösheten sjunker och har gjortdet kraftigt under ett par års tid. Särskilt har vi sett enkraftig sysselsättningsuppgång i . Enligt AMSligger nu arbetslösheten strax . Det målsom den socialdemokratiska regeringen formuleradeför är alltså uppnått, det mål som, närdet sattes upp, raljerande förkastades och förhånadesav i kammaren.Jag säger detta därför att den minskade arbetslös-heten och den ökade sysselsättningen är det huvud-sakliga skälet till att kommuner och landsting nu haren bättre situation.Skatteintäkterna ökar nämligen kraftigt till följdav den ökade sysselsättningen. beräknas ökningenbli större än 1999. Det ska ställasmot ökningen av de generella statsbidragen på totalt20 miljarder . En bra till-växt i svensk ekonomi och en hög sysselsättninggynnar alltså mycket påtagligt en bra utveckling ikommunsektorn.Den minskade arbetslösheten är den främstagrunden till att många kommuner och landsting nuockså kan göra förbättringar inom skola, vård ochomsorg. Och alla kommuner och landsting får genominkomstutjämningen del av tillväxten och skatteök-ningarna.Den fortsatta ökningen av kommunsektorns skat-teintäkter understryks också av Kommunförbundetsoch Landstingsförbundets prognoser. Förbundenssenaste två prognoser har t.o.m. legat över och betyd-ligt över de bedömningar som regeringen har gjort ibudgetpropositionen.Vi kan se resultatet också genom att sysselsätt-ningen i kommunsektorn ökade ochstärktes framför allt . Enligtden senaste arbetskraftsundersökningen har antaletsysselsatta i kommunsektorn ökat med närmare80 000 personer till följd av detgynnsammare ekonomiska läget i kommunsektornsom nu medger kvalitetsförbättringar runtom i landet.Fru talman! Det går bra för , men det gårinte bra för hela landet. Det har jag understrukit ianförande efter anförande . Vikan se en framväxande regional obalans som är ytter-ligt allvarlig och som vi måste ta på djupt allvar närdet gäller att vidta åtgärder och motverka.Ca 185 kommuner minskar i befolkning jäm-fört med . 12 av 20 landsting tappar befolk-ning. Och arbetslösheten är, trots den gynnsammabild som jag beskrev, fortfarande hög i många delarav landet. Kraftigt vikande befolkningstal och högarbetslöshet leder naturligtvis till stora svårigheter förkommuner och landsting att upprätthålla bra, grund-läggande välfärdsservice för sina invånare.Alla har rätt till en bra vård, en bra skola, en braförskola och en bra äldreomsorg, oavsett var i landetman bor. För mig som socialdemokrat är dettaokompromissbart. Det enda sättet att garantera väl-färd för nuvarande och kommande generationer är attbefästa solidariteten mellan landets starka och svagaregioner. Jag vill understryka: att befästa solidaritetenmellan de starka och de svaga regionerna. Jag tyckerkanske att borde fundera lite grannkring den frågeställningen och den utmaningen.Det här har betydelse också inom regionerna. Jagbrukar använda som exempeljust på vad solidaritet innebär. Utan solidariteten, ettlångtgående utjämningssystem, skulle Botkyrkasinvånare ha behövt betala i skatt för att få sam-ma service som invånarna i hade behövtbetala i kommunalskatt för. Det här visar ju attutjämningssystemet inte bara spelar en roll mellanStockholmsregionen och andra delar av landet, utandet spelar en avgörande roll för lika livsvillkor iStockholmsregionen, där förutsättningarna är väldigtolika i olika delar av regionen.Det är just av den här anledningen som vi ska haett inomkommunalt utjämningssystem som ska ga-rantera solidaritet mellan landets starka och svagadelar även . Det är därför vi ska ha enlångtgående utjämning som garanterar alla invånaresrätt till bra skola, vård och omsorg, oavsett var manråkar bo.Jag blir häpen av den kampanj som moderaternabedriver. försöker att tona ned denhär i kammaren, och jag har ju debatterat med Len-nart tidigare. Men jag bli häpen av denkampanj som bedrivs från moderat håll, framför allt iStockholmsregionen, när jag kan läsa skattefinansie-rade affischtavlor på tunnelbanestationer och buss-hållsplatser som talar om för stockholmarna att de fårbetala per invånare till andra delar av landet.Det är ett uttryck för egoism, självtillräcklighet, attvara sig själv nog. Solidariteten mellan olika delar avlandet har betydelse för hela framtid ochutveckling.