prot · GO0925 · 2000-11-10 00:00:00 — Snacka om eli-tism.Vad vi slår vakt om är att sociala och demokratis-ka rättigheter ska utövas av folkets valda represen-tanter med en röst per person, där människorna harmöjlighet att göra sin stämma hörd. Er linje går ju utpå att de stora aktieägarna ska bestämma över männi-skornas huvud och driva sociala rättigheter i vinst-syfte. Där finns en grundläggande skillnad oss emel-lan.Anf. 13 ():Fru talman! talar om att man för-sökte frånta de politiska institutionerna deras makt.Men det handlar ju inte om proletariatets diktaturprecis. Han talar lite föraktfullt om marknadens maktosv. Och det ska man behöva höra från ett parti somså oblygt populistiskt utnyttjar just marknaden utanlinje och sammanhang.För sedan läste jag en undersökning om denkommunala självständigheten, och jag blev lite för-vånad. Det visade sig där att den tydde på att Väns-terpartiet och tydligast slogs förden lokala självständigheten för kommunerna. Mennär jag lyssnar på så förstår jag att detbara är retorik från sida.Demokratiministern talar ju om att man har fåttökad lokal självstyrelse. Det är klart att om man tittarpå detta så kan man nog pekapå att det finns tendenser i den riktningen. Men detsom skapar problemen är ju ryckigheten, att manplötsligt nu och då från och regeringenssida går in och intervenerar och skapar problem förkommunerna.Jag skulle vilja sluta med ett citat från ordförande . Han är jusocialdemokrat och inte kristdemokrat. Han sägerföljande:"Förmyndarskap är alltid motbjudande och kanaldrig godtas ens om förmyndaren är snäll och vill sinmyndlings bästa. Varje medborgare är kapabel, för-står, kan - och förutsätts vilja. Det senare är viktigt -ty genom att ge demokratin detta totala beroende avden enskilde medborgaren åläggs denne också ettansvar. "Försök se detta tänkande också i ett kommunaltperspektiv, demokratiministern.Anf. 14 ():Fru talman! Vilket värde tillmäts resultatet i all-männa val egentligen? Det finns all anledning attställa denna fråga, och flera har varit inne på den idagens debatt. Men den är otroligt viktig. Det tycksnämligen ske ett slags gradering av åtminstone röstersom leder till en borgerlig majoritet i kommuner,landsting och regioner. Och vad statsrådet än sägerom ökad självstyrelse så har ald-rig haft en regering som så flagrantutnyttjar lagstiftningsinstrumentet för att förhindra attden politik som en majoritet av väljarna har röstatfram ska gå att genomföra.Ett mycket aktuellt exempel är just det somhandlar om att man via en tillfällig lag ska förhindralandstingen att överlåta driften av akutsjukhus tillprivata företag. Det handlar alltså om driften av dem.Jag tycker att det är en mycket försiktig reform somföreslås. Men här diskuterar ändå regeringen tillsam-mans med och att det skakrävas två tredjedelars majoritet i den beslutandepolitiska församlingen för att beslutet ska kunna ge-nomföras. Det ser jag som ett hån mot demokratin.Och jag kan mycket väl förstå att många kommunal-politiker blir oerhört besvikna över detta, tappar su-gen och hoppar av.Anf. 15 PER ():Fru talman! Jo, , vi använder vårvågmästarroll precis som vi ska göra, nämligen för attbedriva vår egen politik, inte borgarnas politik. Denhär vågmästarrollen innebär ibland att vi av naturligaskäl samarbetar med regeringen och med Vänsterpar-tiet därför att det gynnar våra förslag bäst.När det gäller utförsäljning, långsiktig verksamhetoch egendom tycker jag att det är viktigt att nämna attvi anser att det är viktigt med kvalificerad majoritet ifråga om strategiskt viktig egendom och verksamhetjust för att sådan verksamhet har byggts upp undergenerationer och alltså kan förloras i ett enda beslut.Det är inte demokratiskt bra. Det borde alla förstå.Kvalificerad majoritet kopplar vi nämligen till enkelmajoritet och val emellan. Så får man inte igenom ettbeslut med två tredjedelar, eller vilken kvalificeradmajoritet som man bestämmer, så har man dennamöjlighet med enkel majoritet med val emellan precissom när vi ändrar i regeringsformen.Detta är en viktig demokratisk princip för att justha kontinuitet och ge folket möjlighet att bestämma ival.Sedan tycker jag att det är väldigt viktigt att näm-na kommundelningar. Vi har kommuner som visar attde självständigt kommer att kunna klara sig väldigtbra, t.ex. och i mina egna hem-trakter. Där finns det en majoritet för att gå ur denstora kommunen. För mig är det väldigt viktigt attsäga att det inte bara är den del som ska bestämmasom tycker. Man måste väga in ävenden andra delen av kommunen, eftersom den blir enny kommun. Det är oerhört viktigt att tänka på det.Hur detta ska viktas får vi diskutera, men det är vik-tigt att se det positivt och inte negativt, som jag tyck-er att det ofta framkommer från regeringens sida.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Uppdraget måste rimligen vara attfördjupa den svenska demokratin, inte någontingannat. Det måste väl också vara så att det betydernågonting speciellt att vara medborgare i Sverige.Utformningen av den svenska demokratin så som denser ut innebär att kommuner, riksdag och rege-ring har ett ansvar för att garantera de enskilda indi-vidernas rättigheter. Vi måste kunna garantera männi-skor rätt till bra bostad, god sjukvård, utvecklings-möjligheter, en god välfärd och tillväxt oavsett omman råkar bo i , , ellerStockholm. Det ansvaret åvilar kommuner, riksdagoch regering. Hur vi sedan fördelar ansvaret ochvilken politik vi sedan väljer att bedriva skiftar natur-ligtvis beroende på politisk uppfattning.Det har uttryckts en del propåer om maktensarrogans eller att jag och regeringen inte skulle sevikten av att de valda majoriteterna i olika kommu-nala församlingar har rätt att genomföra den politikman tror på. Det är inte detta det handlar om. Själv-fallet har vi aldrig någonsin anledning gå in på vadvalda församlingars politik och budskap går ut på.Det måste också finnas ett ansvar för att garanterade enskildas rättigheter när det handlar om oerhörtgrundläggande politiska och sociala rättigheter. Detmå vi ha olika uppfattningar om, och det vet jag att vihar. I den debatten och diskussionen landar vi ibland iolika slutsatser. Men kom inte och tala om maktensarrogans eller att vi inte inser vikten av att de valdaförsamlingarna har all rätt att utöva sin politik.Fördjupningen av den svenska demokratin måstehandla om att stärka de representativa församlingar-nas och institutionernas funktion. Det måste, ÅsaTorstensson, också handla om att stärka enskildaindividers möjligheter till insyn och deltagande ochförmåga att ta sin del av ansvaret för den svenskademokratin. Där har vi också en avvägning som vimåste noga överväga och diskutera gemensamt införframtiden, avvägningen mellan hur vi stärker de re-presentativa arenornas funktionssätt och hur vi ser tillatt människor känner att demokratin innebär ökademöjligheter till påverkan.Jag vill avslutningsvis säga att jag är hemskt gladöver mycket av det som har uttrycktnär det gäller kritiken av politik. Meden lätt parafrasering på en annan utsaga, som egentli-gen handlar om alkohol, vill jag säga att där politikengår ut, där går pengarna in.Anf. 17 ():Fru talman! Ja, demokratiministern, vårt uppdragär just att fördjupa demokratin. vill låtamänniskor få tillbaka den makt som i ett alltmerkomplicerat samhälle faktiskt har centraliserats.Medborgarna luras dock att tro att det är kom-munpolitikerna som bestämmer, medan de i självaverket styrs mer och mer av regler som staten desenaste åren har beslutat om och lägger fram för-slag om. Som det fungerar kan man knappasttala om ett kommunalt självstyre. Riktigt kommunaltsjälvstyre kan bara förverkligas om kommunen ochdess invånare ges rejäla förutsättningar att förverkligasina mål och att detta dessutom accepteras av stats-makten.En förnyad och levande demokrati handlar om attalla människor ska vara delaktiga och ansvariga förgemensamma angelägenheter, en konsekvent decent-raliseringspolitik som tar fasta på att makten skaflyttas dit den hör hemma: till människor, enskilt ochi gemenskap, som är motsatsen till elitism. Det måstevara slut på regeringens tomma ord och löften angå-ende omsorgen om demokratin. I verkligheten hand-lar denna omsorg just nu inte om något annat än omsocialdemokratiskt maktinnehav.Debatten här har visat att det på många sättfinns en problembeskrivning i att demokratin utarmasgenom utanförskap. Vi har däremot inte sett hur pro-blemen ska lösas. Lösningarna ligger på helt olikahåll. Så länge regeringen väljer att styra, reglera ochkontrollera blir man inte en del av lösningen utanfaktiskt en del av problemet.Jag tackar demokratiministern för debatten och fåri väntan på förslag fortsätta att svara på utrednings-remisser om hur demokratin ska stärkas lokalt.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! Det finns i en djupt rotad om-sorg om det lokala självstyret. Det visar inte minstden här debatten. Jag är glad över intresset och enga-gemanget och att det bara växer i den här församling-en och i andra församlingar. Vi har en viktig gemen-sam uppgift att utveckla och stärka den enskildesmöjligheter att utveckla sin omgivning och utvecklasi sin omgivning. Därför är den lokala demokratin intebara en fråga om hur fri den enskilda kommunen ärfrån statsmakten utan långt mer en fråga om hur vikan behålla den lokala maktutövningen i hela landetav och för hela folket. För detta har vi ett stort ansvarpå riksnivå - glöm inte det. Tack för ordet.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:78Till riksdagenInterpellation 2000/01:78 av kommuns länstillhörighet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är bl.a. plenifri vecka i riks-dagen.Stockholm den 6 novemberJustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2000/01:41Till riksdagenInterpellation 2000/01:41 av om re-sursanvändningen inom högskolans grundutbildning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 7 november 2000UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:60Till riksdagenInterpellation 2000/01:60 av omstudentinflytande.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 7 november 2000UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 2000/01:82Till riksdagenInterpellation 2000/01:82 av äldre och neuropsykiatriInterpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunna finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 2 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:85Till riksdagenInterpellation 2000/01:85 av tinnitus.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:90Till riksdagenInterpellation 2000/01:90 av tävlingsskyttegrenar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 9 november 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef3 § Svar på interpellation 2000/01:29 om glo-balt rättvis jordbrukspolitikAnf. 19 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad rege-ringen är beredd att göra för att leva upp till åtagan-dena från livsmedelstoppmötet samt för att skapa englobalt rättvis jordbrukspolitik inom WTO och EU.Detta är mycket viktiga frågor för regeringen, som vihar arbetat intensivt med under en lång tid.På livsmedelstoppmötet Summit år1996 beslutade stats- och regeringschefer att antaletsvältande och undernärda i världen skulle halveras tillår 2015. En stabil livsmedelsproduktion kräver ettlångsiktigt hållbart jordbruk. Den största utmaningenär dock inte att skapa en större produktion, utan attskapa sysselsättning och köpkraft. Det stora proble-met är resursfördelningen, maten finns men är snettfördelad mellan länder och inom länder. Regeringenverkar i flera olika forum för att främja en långsiktiglivsmedelssäkerhet. arbetar inom både EUoch för att skapaen rättvis jordbrukspolitik och en mer liberal handel,där man tar stor hänsyn till utvecklingsländernasbehov.Sverige är medlem i FAO, FN:s livsmedelsorgan.Genom detta medlemskap stöder organisatio-nens viktiga roll och verksamhet att bl.a. övervaka deglobala naturresurserna avseende jordbruk, fiske ochskog, föreslå politiskt relevanta förändringar i för-valtningen av naturresurserna samt utgöra ett forumför mellanstatligt samarbete och förhandlingar. FAOutgör en kunskapsbas och ett stöd för iarbetet att långsiktigt motarbeta fattigdom och hung-er. Inför de stundande WTO-förhandlingarna bistårorganisationen t.ex. med utbildning ochstöd.Regeringen har dessutom tillsatt en rådgivandegrupp för livsmedelssäkerhetsfrågor för att utvecklaett strategiskt tänkande kring global livsmedelsför-sörjning. Policygruppen, under ledning av f.d. riks-dagsledamoten , ska bl.a. sprida kun-skap kring problemen med global livsmedelsförsörj-ning.Inom EU är starkt pådrivande för att re-formera den gemensamma jordbrukspolitiken så attden bl.a. blir mer rättvis gentemot tredje världensländer. Detta visar sig t.ex. i att driver frågorom att minska jordbruksstöd och att sänka gräns-skyddsnivåer, så att de konkurrens- och handelssned-vridande effekterna minskar. EU kan bidra till attstimulera utveckling genom en ökadfrihandel på jordbruksområdet. Detta kan ske delsgenom att minska exportsubventioner som konkurre-rar ut egna producenter, dels genom attge export av jordbruksprodukter tillträdetill EU:s marknad. Detta kan uppnås genom en nyomfattande reform på EU:s jordbruksområde, vilketSverige arbetar för.På var Sveri-ge mycket pådrivande för att få in frågan om situation i EU:s förhandlingsmandat införden nya WTO-rundan. betonade att den nyarundan måste leda till förbättrade förutsättningar fören friare handel, där en reducering av gränsskyddetoch sänkningar av exportsubventionerna är de vikti-gaste åtgärderna. framförde och fick gehörför att särskild hänsyn skulle tas till de minst utveck-lade länderna.Regeringen beslutade om ett uppdrag attutreda effekterna för av de nu startadejordbruksförhandlingarna i WTO. Detta arbete utförsav , , , Styrelsen förinternationellt utvecklingssamarbete (Sida) ochKommerskollegium, och ska slutredovisas i december2000. Utredningen ska utgöra ett underlag för rege-ringen så att stöd och regler utformas på rätt sätt. Storhänsyn till u-landsaspekter måste utgöra en förutsätt-ning för ett nytt inom jordbruksområdet.Detta har redan haft effekt genom att en delredo-visning av denna utredning har medfört att Sverigelagt ett förslag i för externhandel, den s.k. 133-kommittén. Förslaget handlar ompositiv särbehandling av i handelssam-manhang och innefattar bl.a. områdena marknadstill-träde, exportstöd och prisdumpning. Det svenskaförslaget syftar till att konkretisera EU:s uttaladeönskan att stödja i WTO-förhandlingarnaoch därmed bana väg för en bred runda. Jag är välmedveten om att frågan om handelsliberalisering ochökat marknadstillträde för kan vara kon-troversiell inom EU-området. Men det är min för-hoppning att bidraget kommer att ha stort inflytandepå de positioner som presenterar iWTO:s jordbruksförhandlingar.Även mer praktiskt verkar för att skapamöjligheter för en uthållig livsmedelssäkerhet. Ge-nom Sida finansieras två stora regionala program iöstra som syftar till att finna bättre metoder försmåbönder att öka sin produktion genom en merauthållig markanvändning.Sverige försöker driva frågan om en globalt rättvisjordbrukspolitik på alla plan, så att politiken är sam-stämmig. Det visar de exempel jag redovisat ovan. Vihar kommit en bit på väg, men vi avser naturligtvisatt fortsätta att arbeta hårt med denna viktiga fråga.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern förett från min synpunkt positivt svar. Jag är väl inte heltöverraskad eftersom jag har lyssnat på jordbruksmi-nistern ett antal gånger, framför allt via medierna, ochförstått att det finns ett starkt intresse för dessa frågor.Så vi är väl i stort sett överens om inriktningen.Det finns nästan 1 miljard undernärda människor.Fattigdomen - beroende på hur man räknar - omfattaruppemot 2 miljarder människor. , som sysslarmed fattigdomsfrågor, och det livsmedelstoppmötesom tog upp undernäringen har uttalat att man villhalvera den siffran , till 2015.Det är självfallet motiverat, eftersom det i FN:sallmänna förklaring om mänskliga rättigheter görsklart den självklara rätten till mat - annars kan man juinte överleva. Men hur är det med trovärdighetenbakom alla orden i de internationella förhandlingar-na? Det talas om rättvis handel. Men sett till vad somsker inom WTO och dess medlemsstater lever maninte upp till detta.Det skulle krävas oerhört radikala åtgärder omman menar allvar med att halvera antalet fattiga till2015. Befolkningsökningen ligger på i storleksord-ningen 80 miljoner - det finns lite olika siffror.En åtminstone 50-procentig ökning av spannmålspro-duktionen skulle behövas till 2030.Ovanpå detta har vi de stora miljöproblemen,vattenbrist, markförstöring, bristande ekologisk an-passning, utarmning av den biologiska mångfalden.Det finns mängder av rapporter som visar hurvärldsmarknaden utestänger de fattiga länderna, villjag påstå. Vi kan också se att EU:s politik inte ärsärskilt samstämmig.Jag jobbar mest med biståndspolitik och man kantydligt se att när det gäller ambitionerna i biståndspo-litiken - EU:s biståndspolitik kan för övrigt ocksåkritiseras, den är inte särskilt bra - är jordbrukspoliti-ken motverkande. Det som görs inom biståndspoliti-ken motverkas av EU:s jordbrukspolitik. Jag tyckeratt man kan tala om en form av hyckleri här. Man gören sak med den ena handen och en annan sak medandra handen. Jag förstår av det svar som jordbruks-ministern har lämnat att hon vill ändra på det.Jag har ett par översiktliga frågor som berör bådeEU-nivå och världshandelsnivå, som jag tror att detvore väldigt bra om man kunde hitta former för atttackla.För det första borde man göra konsekvensutred-ningar så att man ser vilka konsekvenser besluten fårnär det gäller att uppnå en rättvis livsmedelspolitikoch en rättvis handel över huvud taget. I det här falletgäller det att se om den samlade jordbrukspolitikenuppfyller målen. Man borde göra årliga avstämningaråtminstone på vissa nivåer. Min första fråga till jord-bruksministern är vad regeringen har för inställningtill konsekvensutredningar och regelbundna avstäm-ningar av hur läget är.För det andra pekade jordbruksministern på ettsvenskt uppdrag att utreda effekterna för u-ländernaav nu startade jordbruksförhandlingar. Det finns ock-så väldigt många frivilligorganisationer som kräveratt man ska utvärdera det som hitintills har gjortsinom , både på jordbruksområdet och påandra områden.Min andra fråga till jordbruksministern är hur re-geringen ser på dessa utvärderingar. Jordbruksminis-tern sade i svaret att detta är en utvärdering bakåt itiden. Jag har uppfattat det som en utvärdering av hurvi ska ha det , om man kan tala om utvär-dering i det sammanhanget. Det hela är lite oklart. Jagskulle vilja ha detta klarlagt.Anf. 21 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag känner , så jag vetatt våra åsikter här kanske inte är alltför divergerande.Jag är ändå glad över interpellationen, därför att detär alltför sällan som vi belyser och numeraEU:s jordbrukspolitik ur ett globalt rättviseperspektiv.Ofta när vi debatterar detta här i kammaren och iandra offentliga institutioner talar vi om hur de skastödja det europeiska jordbruket och de svenska ocheuropeiska bönderna. Självklart vill vi båda, antar jag,ha ett starkt svenskt och europeiskt jordbruk, men detfår ju inte ske som det gör , enligt min och Sve-riges regerings mening, på bekostnad av u-länderna.Vad som sker är att vi producerar för mycketmat. Vi lagrar den maten, och vid lämplig tidpunktdumpar vi den med hjälp av våra skattepengar i bl.a.u-länderna. Därmed förmenar vi lands-bygdsbefolkning och bönder deras rättmätiga krav påatt producera sin egen mat därför att det blir billigareatt köpa den dumpade maten. Det är så systemet fun-gerar, och det är därför som det är så viktigt, vilket ärett av krav, att ta ned och helst ta bort ex-portsubventionerna för de överskott som vi produce-rar i dag.Det är därför som det är så viktigt också att se hurproduktionen och jordbrukspolitiken över huvud tagetkan förändras, vad vi kan ge bönderna för nya upp-drag, så att matproduktionen tas ned men avfolkning-en från landsbygden inte fortsätter såsom den gör nu.Därför har jag gett i uppdrag till , somnu jobbar på departementet, att formulera bondensnya uppdrag, nämligen att se hur ekologi, biodiversi-tet, öppna landskap osv. kan främjas ytterligare. Dethandlar då om att kanske producera lite mindre matmen göra andra saker.Jag lyssnar till , och jag gjorde det se-nast i FN. Deras samfällda starkaste kritikriktades då mot EU:s jordbrukspolitik. De sade: Detbästa ni kan göra för att främja utveckling i våra län-der är att lägga om er jordbrukspolitik. Jag vill gärnatala om det för det gör vi så sällan i , utan vitalar mycket om bistånd och procentsatser, och det ärsjälvklart viktigt. Men vi talar alltför lite om dennaförändring av jordbrukspolitiken som kan vara ettmycket, mycket aktivt verktyg för utveckling i dessafattiga länder.Jag vill också peka på den globalkommitté somLeif har tillsatt, som ska följa vad somhänder med globaliseringen, hur den påverkar länderpositivt och negativt. Det finns ju alltid en fram- ochen baksida också av globaliseringen. Vi är represente-rade i globalkommittén och kommer där att verka föratt jordbruket ska bli en viktig del i arbetet för att fåglobaliseringen att inte leda till det som vi nu kanskönja, nämligen ökade klyftor och ökad fattigdom,utan att vi kan använda den som ett rättviseinstru-ment.Låt mig slutligen säga att vi har inom EU fått ige-nom fått ett förslag som innebär ett tull- och kvotfritttillträde till EU:s marknad för all export från mindreutvecklade länder. Det är som har drivit framdetta. Detta var också det enda, vill jag säga, somkommissionär kunde svara i FN närhan fick kritik.Anf. 22 ():Fru talman! Det finns mycket som jordbruksmi-nistern lyfter fram här som är väldigt bra. Jag kännertill en del av det också, exempelvis kom-mitté för globaliseringen. Jag kan påminna jord-bruksministern om att vi också har en stor biståndsut-redning som naturligtvis berör livsmedelspolitikenoch som är oerhört viktig.Det som jordbruksministern sade om vad bondenska göra när han inte är traditionell bonde längre ärsäkert ett mycket större problem i än här iSverige. Men det är naturligtvis helt rätt tänkt att vimåste inse att det i de här länderna är en fråga omsysselsättning, kanske för halva befolkningen ibland.Jag delar jordbruksministerns uppfattning om kritik. Därför återkommer jag till frågan omvad det är för utvärdering som jordbruksministerntalar om i sitt svar. Jag tycker att det ligger väldigtmycket i den kritik som frivilligorganisationerna harriktat mot WTO-processen och som jag faktiskt tyck-er att regeringen inte har gett ett bra svar på. Jord-bruksministern har ännu inte svarat, och egentligeninte heller handelsministern, på frågan om det intevore rimligt att gå igenom vad det avtal som Uru-guay-rundan innebar har gett så att man kan analyseraresultatet någotsånär innan man går vidare. Jag serannars en risk för att kan känna sig be-dragna och behöva komma in i ett nytt resultat.