prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Jag tänker i mitt anförande mestadelsfokusera på och saker där; detta av fleraanledningar men framför allt därför att jag tycker attdet är så oerhört viktigt att vi nu en gång för alla sertill att komma fram här och diskutera de konkretaförslagen. Hur kan vi här inifrån se till att stötta sko-lan och de elever som går där?En annan anledning är att jag under det senasteåret ungefär en gång fått både brev och mejlfrån oroliga föräldrar och elever. Man är orolig förskolan, för hur den ser ut och hur skolan kommer attbli. Är det så att jag som förälder kan lämna minabarn och att de kan få bra kunskaper? Vad kommeratt hända? Vad är det som är viktigt i skolan fram-över? Jag delar denna oro.Under våren har vi också kunnat se hur elever gåttut i strejk och hur lärare och rektorer protesterat mothur skolan hanteras . Man protesterar genom attlämna sina tjänster och därför att man vill att någon-ting ska hända inom skolområdet. Jag förstår dem ochkänner också frustration över att så lite händer, attinte riktigt konkreta saker kommer fram och att resur-serna fortfarande fattas. Det är fortfarande så att nå-gon tydlig politisk riktlinje inte ligger fast.Jag tycker att regeringen och skolministern harhaft en mängd möjligheter att lägga fram förslag -senast i vårbudgeten. Trots de högljudda protesternahar inte mycket hänt. Förslagen och resurserna lyserfortfarande med sin frånvaro.Skolan är alltså inte ett prioriterat område förmajoriteten - för Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet - trots att man så både utepå gator och torg och i denna kammare sagt: skavi äntligen prioritera skolområdet.Jag vill fråga Socialdemokraternas representanthär : När ska skolan bli ett prioriterat område förmajoriteten?Alla är vi överens om att det är i somvåra viktigaste kunskaper kommer till oss. Det livs-långa lärandet börjar i . Skillnaden mel-lan oss här inne är att vi är några som verkligen för-söker komma till skott och lägga fram förslag ochnågra som inte gör det. Vi står ju inför väldigt storautmaningar om vi ska nå målet att alla i den obligato-riska ska få godkända och bra kunska-per. Då måste vi hitta lösningarna och våga vara bre-da och diskutera med varandra om hur vi kan hjälpasåt för att hitta lösningarna.Jag tänker inte acceptera det synsätt som någrahar, att alla inte kan tillgodogöra sig nödvändigakunskaper. Alla elever kan faktiskt lära. Därför måsteman se till att undervisningen anpassas efter varjeelev - inte tvärtom, alltså att eleven ska anpassas efterskolan.För oss i är det självklart att skolansåtagande inte ska upphöra förrän alla uppnår kun-skapsmålen. Jag är helt övertygad om att vi kan klaradet men det förutsätter att vi anpassar skolan eftervarje elev.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 3 under mom. 1.Statistik har vi haft mycket av och diskuterat dethär året. Jag tänkte helt kort bara nämna några saker.Bl.a. vet vi ju alla redan att var fjärde elev lämnargrundskolan utan godkända och tillräckliga kunska-per. Enligt har den tid som varje lärarelägger ned per elev minskat med . I daghar vi kunnat ta del av en diskuterad debattartikel omESO-studien som visar att har minsta antaletundervisningstimmar per elev i . Mångaskolor har sparat mest på de elever som behöver meststöd. Vad visar det? Jo, bl.a. kan vi se att antalet ele-ver i särskolan har ökat markant under de senasteåren.Fru talman! Som jag ser det är det tre områdensom vi ska prioritera som extra viktiga. För det förstagäller det de viktigaste kunskaperna för eleverna. Fördet andra gäller det makten, att fördela makten - enlokal makt. För det tredje gäller det lärarna.Vad gäller det första - skolans huvuduppgift, somjag ser det - nämligen att ge kunskaper, så måste manfokusera mycket mer på det än man gör. Det ären huvuduppgift att se till att alla elever lämnargrundskolan med godkända kunskaper i svenska,engelska och matematik - ämnen som är en förutsätt-ning för fortsatt lärande. Vi måste lämnaden fixering som bl.a. tidsstyrningen - eller timpla-nen, som diskuterades här alldeles - innebär. Jagtycker att timplanen ska avskaffas och att alla eleverska få individuella studieplaner i grundskolan.Utgångspunkten är, återigen, att alla elever ska fåmöjlighet att nå godkända kunskaper. Jag avvisarstarkt det synsätt som innebär att man på något sättska sänka kraven för elever som man ser inte riktigtkan nå kunskaperna på en gång. Jag måste säga, Beat-rice , att jag blir besviken och fundersam närModeraterna pratar och diskuterar om en gymnasie-skola där man redan efter nian ska visa väg för olikaelever. De som inte har möjlighet att ta till sig kun-skaper fort och lätt ska få gå en kortare väg på gym-nasiet som inte innebär att de kan fortsätta till hög-skolan och högre studier.Detta säger man och det gör man när vi befinneross i ett samhälle där det går allt fortare. Vi kan ju sehur informationen växer mer och mer och att interna-tionaliseringen kommer närmare inpå oss. Vi kanockså se att av de arbetsuppgifter som finns och som har de lägsta kunskapskraven försvinner.10 % läggs då på vad gäller högre kunskapskrav. I detläget vill ett par partier i säga att vissagymnasieelever inte ska ha möjlighet till bra kunska-per.Majoriteten skriver i betänkandet att en obligato-risk skola inte kan ge avkall på ambitionsnivån, attalla elever ska nå målen i och att vissaelever behöver mer stöd och mer tid för att få kun-skaper.När man skriver det här accepterar man ändå nu-läget. Hur arbetar man då för att försöka förändranuläget och komma fram till det som man skriver ibetänkandet? Man vill ju inte fullt ut satsa på denflexibla skolan. Man vill inte fullt ut satsa på att slopatimplanen och införa individuella studieplaner som ärså viktigt för eleverna. Man vågar inte ta steget fulltut och man satsar inte, som jag ser det, tillräckligt vadgäller kunskaper om läs- och skrivsvårigheter. I be-tänkandet säger man att de eleverna kanske kan fåindividuella studieplaner men inte de andra. Vad ärdet för skillnad? Varför kan inte alla elever få denmöjligheten?Sedan har vi den lokala makten. Vad innebär det?Ja, när skolan inte lyckas nå sina mål kräver mångahårdare tag och en återgång till en centraliserad skola.Staten ska återigen bestämma exakt hur mycket somska läggas ut till varje skola för sig. Jag avvisar allaförsök till att åter centralisera beslutsfattandet vadgäller skolan.Jag anser att kraften till förändringar och de somhar möjlighet att fatta bästa besluten finns bland demsom har kunskapen, alltså i skolan. Det är den lokalamakten som är viktig. Jag vill införa lokala skolsty-relser på varje skola. Är det så att Socialdemokraterna- det har ju luckrats upp lite grann i betänkandet - ärvilliga att ta steget fullt ut och säga att lokala skolsty-relser ska gälla på alla skolor och att det är de somhar de största kunskaperna som ska få möjlighet attbestämma över sin verksamhet?Vad gäller lärarrollen vet vi att större klasser ochfärre vikarier inte bara drabbar eleverna. Arbetssitua-tionen för lärarna blir ohållbar, och är redan på mångaställen ohållbar. En undersökning som har gjort visar att nästan var fjärde yngrelärare och var sjunde blivande lärare är osäker på omhan eller hon kommer att arbeta i skolan om fem år.60 % av lärarna är helt övertygade om att läraryrketinte är ett attraktivt yrke.Vi måste värdera lärarrollen bättre. om att se till att lärarnas inflytande ökar. De ska,som jag sade tidigare, få vara med och bestämmaöver sin egen vardag, ha riktig makt, inte skenmakt.Det ska inrättas karriärvägar, möjligheterna ska ökasför vidareutbildning till bl.a. specialister.Majoriteten i utskottet skriver att det är otillfreds-ställande att många elever mår dåligt i skolan och attdet kanske, skriver man, kan bero på att det finns förfå vuxna i skolan. Det finns mycket som majoritetentycker att man är otillfredsställd med, men återigen:Var finns de stora och trevliga förslagen som kanvända trenden? Ska man gå och vara otillfredsställdresten av den här mandatperioden och kanske in inästa också? Eller är man beredd att ta steget och visavad man vill?Vi i har konkreta förslag. Vi harockså, bl.a. i den senaste budgeten, avsatt stora resur-ser som kan gå till kommunerna. Där kan man läggapengar på att få in lärare och vuxna i skolan.Fru talman! Den uppblommade debatten om betygvisar återigen att det nu behövs en bred överenskom-melse om betygen, så att ett nytt betygssystem kan blihållbart, rättvist och även kan överleva majoritetsby-ten i riksdagen.Jag tycker att regeringen borde ta initiativ tillsamtal med oss andra riksdagspartier för att nå enbred överenskommelse om hur betygen ska vara bådei och i gymnasieskolan. Utgångspunktenför de samtalen tycker jag först och främst ska varaatt man ska ha likvärdiga regler vad gäller både dekommunala och de fristående skolorna, så att vi slip-per den märkliga debatt som har pågått i mediernaden senaste tiden.En utgångspunkt tycker jag också ska vara att detfortsättningsvis ska vara målrelaterade betyg, som skafinnas i fler steg. Och det ska finnas möjlighet att gebetyg tidigare.Avslutningsvis, fru talman, krävs det för att få enbättre skola både konkreta förslag och mer resursertill skolan. vill satsa stort och se till attskolan har tillräckliga resurser och att alla elever gesmöjlighet till bra kunskaper. Det har vi den senastetiden bl.a. gjort genom att presentera en motion somgår ut på att kommunerna kan få göra en kvalitets-satsning . Det handlar om 3 miljar-der kronor fram som bl.a. kan gå till lä-rartjänster och vuxna i skolan.För oss är skolan ett prioriterat område. Jag hop-pas också att den kommer att bli det för majoriteten iriksdagen.Anf. 142 (m) replik:Fru talman! har ju en besvärlig po-litisk historia att hantera, eftersom det är Centerpartietoch Socialdemokraterna som är ansvariga för vårgymnasieskola.Jag tycker ändå att det är spännande att lyssna påden här argumentationen. I sitt anförande säger att hon är bekymrad över att fler och flerelever hänvisas till särskolan, därför att de inte klararav att vara i den vanliga skolan. Det beror naturligtvisdelvis på resursbrist, men det kan också bero på endel andra saker. Det finns många i gränslandet mellanden vanliga skolan och särskolan.I driver hon linjen att alla ome-delbart måste skaffa sig högskolebehörighet.Det där håller ju inte. Det finns en tanke i att fak-tiskt ha alternativa kurser. Det handlar om att inteknäcka tusentals ungdomar . Vi har envåldsam utslagning i dagens gymnasieskola som ärcynisk. Det är ungdomar som inte har förutsättningaratt klara de gemensamma kurserna. Engelska är t.ex.ett kärnämne. Många elever med invandrarbakgrundhar knappt klarat av att skaffa sig ett svenskt språksom fungerar tillräckligt väl. De har ingen möjlighetatt hålla nivån i engelskan. Varför måste man då hadet kravet?Om jag inte erinrar mig fel är ävenhär på väg att ändra sig lite grann, eftersom jag vet attSofia vill ha färre kärnämnen. Jag tror intealls att vi är så oense egentligen.Det handlar om ett val mellan att ställa sådana en-hetliga mål att man rent cyniskt låter många gå underredan inledningsvis eller att gå den väg vi moderaterförordar, att faktiskt våga ge en mjukare start för demsom behöver den, men vara noga med attvårda strukturerna så att det inte finns återvändsgrän-der. Jag tycker att det är en mänskligare värld. Det ärdå man får en gymnasieskola för alla.Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag tycker att och Beat-rice i det här ärendet står för en väldigt gammal-dags utbildningspolitik, där man försöker hålla kvarvid någonting gammalt och säga: Men så här var dettidigare. Då kunde man läsa på gymnasietoch få ett arbete. Det var okej.Men sade ju själv när hon stod här italarstolen att vi måste se huromvärlden ser ut och förändra utbildningen efterdet, bl.a. gymnasieskolan. har ju helträtt, det är det vi måste göra. Då måste vi ge elevernaförutsättningar. Framför allt måste vi börja i grund-skolan och se till att eleverna får den uppmärksamhet,den pedagogik och de möjligheter som man har rätttill. Det är där vi ska börja.Jag tror t.ex. inte att man kan lägga till ett extra årefter högstadiet för att kunna läsa upp några ämnenoch sedan börja på gymnasiet. Det kan vara en tillfäl-lig lösning. Det är i vi måste satsa förstför att alla ska få möjligheten att läsa på gymnasie-skolan.Centerpartiet är också för en utbildningsgarantisom innebär att man fram till ska hamöjlighet att gå om, fram och tillbaka, under gymna-sieskolan och att det ska utformas en helt ny lärlings-utbildning. Men den tanken är att du fortfarande skaha svenska, engelska och matematik, för att du skaklara av arbetsuppgifterna i dag.Anf. 144 (m) replik:Fru talman! Vad som är gammalmodigt eller inteär egentligen ointressant. Men resultatet av den gym-nasieskola som försöker försvara justnu är att vi är tillbaka på 70-talsnivå när det gällervilka som kommer ut med gymnasiekompetens. Detär inte tillfyllest i dagens samhälle.Såvitt jag har förstått utvecklingen när det gällerutbildning av olika slag är det modernast att så långtsom möjligt individualisera och göra individuellakursplaner. är ett bra exempel på det.Jag kan ha många synpunkter på det, men där harman valt att jobba med individuella studieplaner, ochfick faktiskt ett väldigt lyft i resultaten när man sågtill att öka den andelen. Man tar alltså hänsyn till vareleven befinner sig inledningsvis i stället för att redanfrån början bestämma sig för att det här ska göras påen . Det är det vi moderater kritiserar. Om detär gammalmodigt är jag gammalmodig. Men jag ärsäker på att resultaten är väldigt framtidsinriktade omman väljer den politiska vägen.Anf. 145 () replik:Fru talman! Det är tvärtemot vad sä-ger. Jag kan inte riktigt förstå varför man för fram enpolitik som innebär att vi på gymnasieskolan skaförsöka nedvärdera några elever som läser där. Attredan där kunna säga: Titta här, nu ska du lille vän fåta en enklare väg för att sedan komma ut i samhället.Det är ju inte sant.Med tanke på hur kunskapssamhället är uppbyggtmåste vi se till att alla elever får likvärdiga förutsätt-ningar, att alla elever får en likartad utbildning, somgör att alla får möjligheterna. Så kommer det inte attbli med politik, där man under gymna-sieskolan redan från början fördelar elever som harmöjligheter och elever som inte har möjligheter.Anf. 146 ():Fru talman! Det börjar ju ledsamt nog höra tillvanligheten att varje gång diskuterar skol-frågor har det kommit en ny rapport med nedslåendeuppgifter om eller gymnasieskolan.Skolverkets Jämförelsetal, som kom för någraveckor sedan, visar att andelen som når upp till gym-nasieskolans mål nu bara är . På en del yrkesför-beredande program är siffrorna . Gymnasie-skolan är faktiskt en stor utslagningsinrättning i dag.Gymnasieskolan är inte minst en besvikelse förmånga av de elever som är intresserade av att förbe-reda sig för ett yrke i skolan. I stället för att känna attde klarar av en utbildning känner de sig nedtrycktaoch besvikna av att misslyckas i många ämnen.Jag ska ställa några frågor.Hur påverkar de här rapporterna socialdemokra-terna och majoriteten? Tycker ni att det ligger något iden kritik mot skolans uppbyggnad som Folkpartietlänge framfört? Är ni beredda att ompröva några avde tidigare ståndpunkterna?De senaste tio årens förändringar av gymnasie-skolan har skett utan att de makthavande politikernahar fört en dialog med lärarna. talar oftaom att uppvärdera läraryrket. Ett sätt att börja med enuppvärdering av läraryrket vore att börja lyssna pålärarna när skolan ska utvecklas.Huvudfrågorna är för det första huruvida vi ska fåen gymnasieutbildning som ger alla möjlighet till enmeningsfull utbildning, och för det andra huruvida viska få en grundskola som lägger grunden för vidarestudier.Folkpartiet har krävt ett nytt gymnasium,där inte alla måste läsa för att komma in på högsko-lan. Yrkesinriktade program och en riktig lärlingsut-bildning skulle göra skolan mer meningsfull för allade elever som misslyckas . Kombinerat medmöjligheten att komplettera som vuxen skulle ensådan gymnasieskola ge fler elever en bra utbildning.En yrkesexamen skulle vara det värdefulla beviset påatt man klarat av sin yrkesförberedande skolgång. Enstudent- eller gymnasieexamen skulle vara bevis påatt man klarat av sin grundläggande högskolebehö-righet.Fru talman! har också i flera motionerbegärt att ska använda fler nationellaprov och sätta betyg tidigare än . Betygen måsteockså bli mer nyanserade och innehålla fler nivåer äni dag.Grundskolan ska inte släppa elever till gymnasie-skolan utan att de fått kunskaper och förmåga tillgymnasiestudier. Det är de elever som behöver hjälpsom drabbas när skolan blundar för problemen. Det ärde som blir lurade på det stöd som skolan ska varaskyldig att ge.Folkpartiet har lagt fram ett antal förslag som hit-tills avslagits av regeringen och dess stödpartier. Detgäller utvärdering , utvecklings-samtal, skriftlig information till föräldrarna, möjlighetatt gå i och bättre betygssystem.Men allt har avslagits.Om skolans utvärderingar fungerar, om målen ärklart beskrivna och om eleverna får tillräcklig infor-mation om hur de uppnått målen så behöver skolaninte längre vara detaljstyrd av någon timplan. Det ärinte antalet timmar som avgör om en elev når kun-skapsmålet i ett ämne. Alla kan inte lära samma sakpå . Därför bör fatta ett princip-beslut om att avskaffa timplanen i redannu.Skolan behöver känna stöd i kampen för att skapaen bra arbetsmiljö där det råder arbetsro. Våldsbrottsom begås i skolan ska polisanmälas, och föräldrarnaska få regelbunden information om frånvaro.Återigen är det de elever som behöver stöd somdrabbas när skolan blir alltför kravlös. Det är inteminst för deras skull som skolan måste ta sitt ansvar.Fru talman! Önskemålen om hur en skola ska seut växlar från elev till elev och från förälder till föräl-der. Därför är det mycket positivt att nya, friståendeskolor har börjat växa upp. Det är skolor som oftastärks av att de som går där gör det av eget engage-mang och fritt val. Många av de fristående skolornabärs också upp av frivilliga och ideella insatser frånföräldrarnas sida. Rättigheten att välja mellan olikakommunala skolor och mellan kommunala och fristå-ende skolor får inte urholkas nu på grund av luddigaargument. Även rätten att välja fristående gymnasie-skola i en annan kommun måste slås fast.En fortsatt utveckling av friskolor utan avgifteroch med nationella krav på kvalitet innebär dels enökad valfrihet för alla, dels en stimulerande mångfaldav idéer i det pedagogiska utvecklingsarbetet.Avslutningsvis, fru talman, står mina frågor fråninledningen kvar. Förslagen om en gymnasieskolamed olika inriktningar beroende på studieintresse ochom en grundskola som inte släpper i väg elever utankunskaper har avslagits av utskottet.Har de här senaste veckornas rapporter och debattlett till att majoriteten är beredd att diskutera från nyautgångspunkter och att möjligen ompröva någragamla ställningstaganden?Innebär den nya utredning om en reformeradgymnasieskola som skolministern har föreslagit attdiskussionen på något sätt kommer att bli öppnare?Folkpartiet hoppas det.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 4 un-der mom. 1 och står i övrigt bakom övriga reservatio-ner.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då voteringen skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.7 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 10 majJuU16 Unga lagöverträdareMom. 1 (familjens och skolans brottsförebyggandebetydelse)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:162 för utskottet130 för res. 157 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 37 v, 14 mpFör res. 1: 68 m, 34 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 2 (föräldrars skadeståndsansvar)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)Votering:178 för utskottet116 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 15 c, 14 mpFör res. 2: 68 m, 35 kd, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 3 (utredning om barns brottslighet)1. utskottet2. 3 (kd, c)Votering:244 för utskottet50 för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 13 fp, 14 mpFör res. 3: 35 kd, 15 cFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 4 (medling och familjegruppskonferenser)1. utskottet2. 4 (m, kd, c, fp)Votering:163 för utskottet131 för res. 455 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 14 mpFör res. 4: 68 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 10 (jourdomstolar)1. utskottet2. 10 (kd)Votering:258 för utskottet35 för res. 1056 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 67 m, 37 v, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res. 10: 35 kdFrånvarande: 19 s, 15 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 12 (frihetsberövade ungdomar)1. utskottet2. 11 (v, mp)Votering:243 för utskottet51 för res. 1155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFör res. 11: 37 v, 14 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU18 Handläggning av strafföreläggandeMom. 1Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2 (utvidgad användning av strafföreläggande)1. utskottet2. (fp)Votering:281 för utskottet13 för res.55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 35 kd, 15 c, 14 mpFör res. : 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpLU20 Kapitalanvändning i avkastningsstiftelser1. (m)Votering:225 för utskottet68 för res.1 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 36 v, 35 kd, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res: 68 mAvstod: 1 vFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpLU21 Lag om konsumentskydd vid distansavtaloch hemförsäljningsavtalMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m)Votering:226 för utskottet68 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 35 kd, 15 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 68 mFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 7 (återbetalningsskyldighetens omfattning)1. utskottet2. 7 (kd, m, fp)Votering:164 för utskottet130 för res. 755 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna.För utskottet: 112 s, 37 v, 1 c, 14 mpFör res. 7: 68 m, 35 kd, 14 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 10 (återsändandekostnader)1. utskottet2. 9 (m, fp)Votering:198 för utskottet96 för res. 955 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 35 kd, 14 mpFör res. 9: 68 m, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU8 Avtal om handel, utveckling och samarbetemellan Europeiska gemenskapen och dess med-lemsstater och SydafrikaKammaren biföll utskottets hemställan.FöU4 Totalförsvarsplikten m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.FöU5 Samhällets räddningstjänst, m.m.Mom. 4 (sotningsmonopolet)1. utskottet2. (s, v, c)Votering:129 för utskottet164 för res.1 avstod55 frånvarandeKammaren biföll reservationen.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 68 m, 35 kd, 13 fp, 13 mpFör res. : 112 s, 37 v, 14 c, 1 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU16 Vissa utrikeshandelspolitiska frågorMom. 2 (multilateralt investeringsavtal)1. utskottet2. 2 (mp)Votering:280 för utskottet14 för res.