prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Det tycker jag är enbra och problemlösande attityd till en rapport. Men dåtycker jag också att man kan förvänta sig att densittande majoriteten, med socialdemokrater och stöd-partierna, ska tillstå när det finns svaga punkter, skatillstå att vi här behöver ta ett grepp och se över detta.Där känner jag, efter den debatt vi har fört , attdet lite grann finns ett slags försvarsmekanism. Manska till varje pris tala om hur bra man är.Jag tycker att det vore bättre och skulle ge mer avengagemang och kreativitet om vi vågade se var pro-blemen finns och om vi var beredda att lösa dem förfunktionshindrade, när det gäller läkarproblematikenoch att ta tag i de svårigheter som finns med att det äralltför få utbildningar i relation till ungdomarnasbehov också när man ser till innehållet.Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag har i mitt anförande och även imina repliker försökt att måla upp den stora övergri-pande problematiken när det gäller en högskola upp-byggd och förändrad för att möta de nya krav som detnya samhället ställer. nämnerdelar av den problematik som finns, detaljer somläkarutbildning, funktionshindrade studenter osv.Men som jag ser det är att ta tag i funktionshindradestudenters situation en del av det stora greppet, näm-ligen att öppna högskolan för fler grupper, att inteomöjliggöra för någon att gå på högskola. Jag villlyfta in det i det sammanhanget.Jag talade även om att en högskola, och högskole-politiker också för den delen, måste vara lyhörd församhällets behov. I det sammanhanget ser jag beho-vet av fler läkare som en del. Per tog upp behovetav civilingenjörer som en del. Men det handlar justom att ha en högskola som är lyhörd för de behovsom finns i samhället.Eftersom det trots frigörelse från staten faktiskt ärvi politiker här i denna kammare som beslutar omfördelningen av medel är det också viktigt att vi prio-riterar de behov som är störst och var medlen skasatsas.Anf. 35 ():Fru talman! sade i in-ledningen av sitt anförande att det som karakteriserarutvecklingen just nu är snabbheten. Det tror jag är enbra beskrivning av hur man uppfattar situationen. Detgäller naturligtvis också utvecklingen av universitetoch högskolor och inte bara samhället runt omkring.Kanske är det snabbheten i utvecklingen som harvarit problemet.De många nya utbildningsplatserna i grundutbild-ningen har alltså kommit till ,och alla är överens om att de behövs. Det mest uppseendeväckande irapporten som kom därifrån tycks vara att ijämförelse med de andra länderna hade relativt fåhögskoleutbildade. Alla var överens om att det var enbrist. Då är det väl bra att vi har byggt ut antalet plat-ser. Alltså ingen oenighet där.Men det här skedde kanske för snabbt. Vi får på-minna oss att det skedde när vi hadeen svag ekonomi. Vi fick lov att hushålla med peng-arna. Så var det . Och det var högarbetslöshet. Självklart är det god politik att i tider avhög arbetslöshet öppna möjligheter i landet att stude-ra.Men förberedelserna för den reformen, för ut-byggnaden av grundutbildningar på högskolor ochuniversitet hanns inte med riktigt. Man kan kansketala om underlåtenhetssynder , somMajléne också nämnde. Manskulle naturligtvis ha förberett sig bättre genom att setill att man hade en tillräckligt stor och kompetentlärarkår ute på universitet och högskolor som kundeta hand om de nya kullarna.Man skulle ha sett till att man fick en förändring iuniversitets och högskolors sätt att undervisa efter-som det kom in nya studerandegrupper. Om avdem som lämnar gymnasiet ska börja på högskolan såkommer vi att få en heterogen studerandegrupp, ochde gamla undervisningsmetoderna kommer inte allsatt kunna fungera. En ny pedagogik borde alltså hautvecklats, men det har inte kunnat ske . Detarbetet kommer lite grann i efterhand, och där ärväl huvudproblemet.Utbyggnaden fortsätter. Alternativet att man inteskulle ha gjort utbyggnaden eller att vi ska stoppa dentror jag inte är särskilt tilltalande, utan det gäller att såsnabbt som möjligt få i gång forskarutbildningen ochöka den ytterligare. Regeringen har anslagit medel föratt öka antalet doktorandtjänster, som det i förstahand gäller.Omställningen av universitet och högskolor sertotalt olika ut beroende på om det är ett av de gamlastora universiteten man talar om, eller om det är en avde nya små och medelstora högskolorna.De stora universitetens problem är naturligtvisomställningen i ett samhälle som utvecklas snabbt.Universiteten har inte, om vi ser historiskt på det,karakteriserats av något slags snabbhet i omställning-en utan har snarare varit ganska tröga traditionsbära-re. Där har vi nu fått en omorganisation med kraft-fullare styrning av universiteten. Vi kan förvänta ossatt de nya styrelserna med lite hårdare nypor kan görainte bara utbyggnad av universiteten, utan också ra-tionaliseringar och viktiga förbättringar.De små och medelstora högskolorna måste få re-surser. Där är naturligtvis kompetensen ett problem,eftersom landet förfogar över för få forskarutbildadeän så . Det går inte att lösa snabbt. Tiden måsteha sin gång. Men jag tror att vi är överens om att manbör satsa starkt på forskarutbildningen för att kommai kapp.Det finns också andra saker som behöver till. Vibehöver öka rörligheten på universiteten så att vi fåren rörlighet i lärar- och forskarkåren. För närvarandehar man i stort sett tillsvidareförordnanden på alla dehär gamla tjänsterna - professorer och lektorer. Det är naturligtvis inte särskilt lyckatatt ha den situationen på ett universitet och en hög-skola, där man i stället skulle flytta på sig, byta ochvara ute i internationell verksamhet. Man kanskeockså borde vara ute i företag ochsedan komma tillbaka osv. Den flexibiliteten börkomma tillbaka.Rörligheten för studenter är viktig, i synnerhet nunär vi snart har 40 olika högskolor. Då är det natur-ligtvis viktigt att en student som vill ha en viss ut-bildning kan flytta på sig och studera ett tag vid enviss högskola, sedan åka i väg till en annan osv. "Studieort" kanske inte är något bra begrepp för denframtida synen på var man ska befinna sig när manstuderar. Många har väckt motioner om rörligheteninternationellt, dvs. att studenter ska få möjligheter attåka utomlands och studera vid andra universitet ochhögskolor. Det är utmärkt, men man har missat beho-vet av rörlighet inom landet - och inom ,naturligtvis.Jag ska kort säga några ord om de tidigare inläg-gen.Kalle från tog upp fråganom näringslivet. Det förstod jag inte riktigt - att nä-ringslivet skulle ha för stort inflytande på universite-ten. Det är en originell syn i när vi alla efterly-ser en större samverkan mellan universitet och hög-skolor och små och stora företag ute i samhället.Kalle kanske kan utveckla detta.Birgitta tog upp frågan om utbyggnaden.Där har en lite speciell syn. Man vill sättaklackarna i marken och inte utöka antalet grundut-bildningsplatser, om jag har förstått rätt. Är det inteså? Nehej, då har jag missuppfattat den punkten.Däremot är vi eniga - och -när det gäller distansutbildningen. Den kommer attvara en väldigt viktig del av utbildningen just medtanke på regionalpolitiken och tillgången till högreutbildning ute i glesbygden.Men jag delar inte alls syn på distansut-bildningsmyndighetens framtid och att det skulle blien separat högskola av detta. Jag tror att det är viktigtatt myndigheten får behålla den uppgift som den harnu, nämligen att vara ett centrum som stimulerar ochutvecklar distansutbildningens teknik och pedagogikvid de existerande högskolorna och universiteten.Ulf har lagt tonvikten vid att bråka på re-geringen, och därmed också på ochVänstern gissar jag, när det gäller centralstyrningenav universitet och högskolor. Det tycker jag är djuptorättvist, eftersom vi väl aldrig någonsin i högskolor-nas historia har haft så mycket frihet som . Vi harju också en minister som ideligen säger att man villdecentralisera beslutsfattandet och att besluten skaligga ute på högskolor och universitet - dem som deberör. Medlen för forskning ska handhas av forskarnasjälva i majoritet i , i forskningsrådenosv.Vi har varit väldigt försiktiga här i medatt göra sådana här styrningar. Men låt mig ta ettkonkret exempel på det som tog upp. Detgäller fördelningen av grundutbildningsplatser, därstudenterna själva ska kunna välja. Det låter bra, menjag tror att det är illa genomtänkt om man ska ha dettasom metod i en period när man håller på att byggaupp nya högskolor. Vad blir studentvalet värt med enhögskola som man inte vet någonting om - en ny-startad högskola? Och hur går det om alla de somskulle vilja komma till ett visst stort, traditionelltuniversitet skulle komma dit? Jag bor själv i Uppsala.Det är en trevlig stad, men skulle alla flytta dit så blevdet ingen trevlig stad längre.Per tog upp en central fråga. Det gäller uni-versitetens frihet. Jag tror att vi båda värnar universi-tetens frihet, och regeringen gör så också. Jag tyckertill skillnad mot Per att det är viktigt att univer-sitet och högskolor verkligen har sin frihet garanteradav staten. Det är alltså mycket viktigt att riksdag ochregering håller i ansvaret och kan garantera den fri-heten. som vi släpper taget omuniversitet och högskolor släpper vi också möjlighe-ten att garantera friheten. Jag tror att det kan gå branågot år, i synnerhet om man har en fin sponsor vidnågot stort företag. Men att sedan successivt bli bero-ende av ett par företag i stället garanterar knappastden friheten, och framför allt inte öppenheten när detgäller utvecklingen . Universitets ochhögskolors frihet tror jag alltså garanteras bäst av attstaten tar sitt ansvar och ser till att friheten verkligenbehålls, att pengarna kommer dit, att besluten fattasute på stället och att forskarna själva avgör vilkenforskningsinriktning som ska tas.Jag känner trycket av den frågestund som närmarsig, och jag får kanske avsluta mitt anförande där.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Nu följer frågestunden. Följande statsråd kommeratt delta: jordbruksminister , kul-turminister , försvarsminister , näringsminister ochfinansminister besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde inomregeringen. Frågor till övriga statsråd förutsätts berö-ra deras ansvarsområden inom regeringen.Stödreglerna för ekologiskt jordbrukAnf. 37 ():Herr talman! Jag har en fråga till . Den gäller stödreglerna för ekologiskt jordbruk.Såsom det har kommit oss till känna i gynnar de vallodling på bekostnad avnaturbetesmarker. Biologisk mångfald är ett viktigtmål som vi har ställt oss bakom i . Det ärockså föremål för en utredning hur vi ska närma ossdetta så att inte antalet arter av växter och djur mins-kar.Såväl från i Jönköpingsom från de ekologiska odlarna och från Länsstyrel-sen på har det framkommit att ett stödsystemdär man räknar arealenhet vall per djurenhet leder tillatt man i flera fall planterar vall på naturbetesmark.På så vis försvinner det vi vill bevara.Jag undrar om jordbruksministern är beredd attgöra något åt detta.Anf. 38 Jordbruksminister ():Herr talman! Den fråga som tar upp är uppmärksammad. Det är en mycketallvarlig fråga. Senast fanns det i någon av vårastora tidningar en lista över hotade arter. De är ganskamånga, nämligen ungefär 4 000. De har en osäkerframtid i . Detta är värt att ta på mycket stortallvar. Det har sin grund i utvecklingen inom jord-bruket. Det som var ängs- och hagmark hartill stor del ersatts av åker. Här spelar naturligtvisvallodlingen också in. Vallodlingen är ju numeraockså ett ganska stort och omfattande stödberättigatområde i Sverige.När det gäller ekologisk odling har vi antagit ett nytt program i EU för denkommande sexårsperioden. För svensk del betyderdet att den ekologiska odlingen kommer att bli myck-et större. Vi har haft ett mål på . kommer viatt gå upp till ett mål på . Jag hoppas attvi där kan möta och tillgodose det tar upp så att dessa farhågor inte blir besanna-de.Anf. 39 ():Herr talman! Innebär detta att jordbruksministernär beredd att vidga begreppet när det gäller det areal-underlag per djurenhet som man måste ha för attkunna få ut det här stödet till ekologisk odling? Närstödet utformades var det säkert avsett så att manskulle ta mark i anspråk som används för sä-desproduktion, vilket vi har överskott på. Flera avdessa meddelar att som stödet praktiskt är utformatkommer det att innebära att man använder naturbe-tesmarkerna, där vi har merparten av de hotade arter-na, och planterar vall på dem. Den gamla hagmarkman planterat vall på kan man inte återfå. De växteroch djur som fanns där försvinner för gott.Anf. 40 Jordbruksminister ():Herr talman! Om de här farhågorna som KarinSvensson tar upp också finns när det gäller detnya miljöprogrammet, är jag beredd att se över det.Man ska också komma ihåg att det innebär en ganskaomständlig procedur att se över detta. Det innebärväldigt mycket kommunikation och förhandlingarmed . Men om det är så hotat som KarinSvensson ger uttryck för, är jag naturligtvisberedd att titta på detta.Vägverket ProduktionAnf. 41 ():Herr talman! Jag ställer min fråga till näringsmi-nister . Den har sitt ursprung i ettuppdrag som regeringen har gett till revisionsfirmanÖhrling angående en utredning och analysav verksamheterna kring . En-ligt tidningsuppgifter pekar slutsatsen i den utredningsom har presenterats tydligt på att verksamheternabör omvandlas från att drivas i verksform till attdrivas i bolagsform.Slutsatsen i den här rapporten kan understrykas avatt i gårdagens säger att man själv betraktar sig somoprofessionell i branschen och därför drar ned påverksamheten och permitterar folk.Min fråga är då: Är näringsministern beredd att ipropositionsform följa rådet som har kommit frånutredarna att bolagisera för att påsikt även privatisera verksamheterna i VägverketProduktion?Anf. 42 Näringsminister ():Herr talman! Jag är väl medveten om denna ut-redning och detta förslag. Frågan bereds nu inomRegeringskansliet. Sedan får vi se var vi landar.FastighetsskattenAnf. 43 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.I går demonstrerade tusentals oroliga småhusägareoch bostadsrättsinnehavare här utanför påMynttorget. Det de demonstrerade mot var naturligt-vis den fastighetsskattebomb som i detta ögonblicktickar i vårpropositionen. Om ingenting händer kom-mer det att bli en höjning med 8 miljarder kronor.Nu säger finansministern och biträdande finans-ministern lugnande att det inte kommer att bli så härmycket. Vi kristdemokrater och andra partier i oppo-sitionen har ju redovisat hur vi vill frysa det här ochavsatt pengar till det. Men vi har fortfarande inte fåttnågot besked från finansministern här i kammaren.Det har inte heller alla dessa oroliga boende.Därför vill jag fråga finansministern igen. Om detinte blir en höjning på 8 miljarder, hur stor blir dåhöjningen?Anf. 44 Finansminister ():Herr talman! Det är en fråga som har ställts ettstort antal gånger. Samma svar lämnas till MatsOdell. Regeringen avser att återkomma i budgetpro-positionen med ett svar på denfrågan. Jag antar att känner viss respektför kammarens arbetsrutiner. Det är må-nad som budgetpropositionen lämnas. Därför kan jaginte ge något svar månad.Mats talar om fastighetsskatten, och då villjag erinra om att fastighetsskattens andel av våraboendekostnader bara är mellan och av detotala boendekostnaderna. Man ska inte överdrivadess betydelse i sammanhanget.Anf. 45 ():Herr talman! Jag märker nu att finansministernredan börjar bagatellisera den höjning som man pla-nerar och säger att detta i själva verket inte är så all-varligt för de boende. Vi vet ju att ovanpå fastighets-skatten, som har höjts kraftigt och som man nu plane-rar att höja ännu mer, ligger förmögenhetsskatten förmånga, inte minst för pensionärer som har byggt etteget hem och amorterat ned sina lån.Jag ska hjälpa finansministern på traven här. Jagförstår att han kanske inte har finjusterat exakt hurmycket det blir. Men blir det över eller under 5 mil-jarder kronor? Vad tror finansministern själv?Anf. 46 Finansminister ():Herr talman! Jag tackar för de ledande frågorna.Jag kan svara på ett lika ledande sätt. När jag lämnaren sakupplysning till , att av boendekost-naderna utgörs av fastighetsskatten fören vanlig hyresgäst och kanske för den sombor i småhus, säger han att jag bagatelliserar frågan.Jag lämnar en sakupplysning. Jag tror att var och eninser att fastighetsskatten inte är den största kostna-den för boendet. Regeringen avser att återkomma iseptember, . Jag tror att det är dags attacceptera arbetsformer.Finansieringen av trafiken över ÖresundsbronAnf. 47 ():Herr talman! Jag har en fråga till . Regeringen och dess företrädare brukar då ochdå framhålla att man vill driva en politik som gör atthela ska kunna leva och utvecklas. Det tyckervi i är väldigt bra, och det driver viockså. Vi lägger konkreta förslag här i kammaren föratt skapa förutsättningar för livskraft i hela landet.Bekymret för oss, och jag tror för de flesta somföljer regeringens politik på olika områden, är att vihar svårt att se att det finns en ambition hos regering-en att leva upp till den här devisen om att hela landetska leva.Vägnätet runtom i landet förfaller, men inga merpengar anslås i budgeten. pratar ompengar men det kommer ingenting i budgeten. Ned-sättning av arbetsgivaravgiften i inlandet har ocksåförsvunnit.Nu senast föreslår regeringen att skagodta att tågtrafiken i hela landet ska vara med ochbetala . Därmed går också regeringenifrån den ursprungliga tanken att det är trafiken överbron mellan och som också skabetala bron.Vad säger till människorna iNorrbotten och övriga landet när de tycker att det inteär rimligt att t.ex. , som tagit övernattågstrafiken till och som verkligen villgöra en bra trafik, ska betala mångmiljonbelopp ihöjda banavgifter för att finansiera ?Anf. 48 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att göra det kon-staterandet att banavgiften för finansieringen av tåg-trafiken över handlar om persovvagnsbiljett till . Det innebär alltså att ensovvagnsbiljett kostar och på dettakommer att läggas ca 15 kr.Det ska ställas i perspektiv till att bygga Botnia-banan, som är till för och inlandoch som spelar en stor roll. Om den skulle finansieraspå samma sätt, som finansieras via skattsedeln,skulle det bli per biljett. Detta är en solidaritetsom verkligen gynnas av de norrländska länen ochdess inland.Anf. 49 ():Herr talman! Jag kan inte förstå att bagatelliserar det och säger att det är några kro-nor på en biljett. Det är ju att i efterhand ändra villko-ren som många reagerar mot. Och det är inte baraTågkompaniet, det är också , A-Train somdriver och andra som får vara med ochbetala det här.Det är ju att gå ifrån avtalet som från börjanbyggde på att trafikanterna och tågen som trafikerarbron ska betala. Jag förstår verkligen att man är upp-rörd över att villkoren i efterhand ändras.Jag skulle gärna vilja ha ett lite tydligare beskedfrån näringsministern. Han har ju tidigare lovat att seöver det här. Har man nu sett över det här och kon-staterat att det är så lite att det inte gör någonting?10-15 miljoner för ett litet bolag som Tågkompanietär naturligtvis väldigt mycket pengar som man tving-as lägga ut på resenärerna.Det är en orättvis politik som missgynnar möjlig-heterna att få hela att leva. Jag är förvånadöver att näringsministern bagatelliserar det så till dengrad.Anf. 50 Näringsminister ():Herr talman! Jag bagatelliserar inte, jag försökeratt uttrycka fakta. Det är faktiskt så att alla skattebe-talare i är med och betalar transportstödet.Det kostar . Alla svenskar är medoch betalar, via skattsedeln, som kostaröver 10 miljarder. Om man skulle finansiera och ta påsamma sätt som man har gjort när det gäller skulle det bli på biljetten. Då tyckerjag inte att det är orimligt, och jag har också sett överdetta, att man får en kostnad på 15 kr.När det gäller vägarna vill jag också säga - ävenom man alltid kan säga att det inte är tillräckligt - attvi lägger på ytterligareca 2 miljarder där vi i första hand ska koncentrera osspå drift och underhåll.BarnäktenskapAnf. 51 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljämställdhetsminister angåendebarnäktenskap.Det här är ju ett problem som framför allt drabbarunga flickor med invandrarbakgrund. En del av demtillåts gifta sig ända ned till . Det förekommerockså att de skickas utomlands av sina föräldrar föratt gifta sig där och återkommer som gifta, och dettaaccepteras av svenska myndigheter.Jag tycker att det här är ett fruktansvärt slag motjämställdheten. Det är ju en form av kvinnoförtryckatt det här sker. Det är också allvarligt att de härflickornas skolgång hindras, att de hindras från attfullfölja sin skolgång. Det här sker ju också ofta in-nan de är mogna nog att självständigt fatta sådana härlivsavgörande beslut.Sedan är det dessutom ett hinder mot integratio-nen. Om flickorna inte fullföljer sin skolgång och intekommer ut i arbetslivet så integreras de inte i sam-hället. Det ökar också invandrarfientligheten eftersomdet ju skapar fördomar även mot de invandrare sominte tillämpar barnäktenskap. Och det är ju trots alltett fåtal som ägnar sig åt barnäktenskap.Det är naturligtvis svårt att göra något åt det. Menman kan t.ex. tänka sig att straffa de föräldrar somgör sådant här, att upplösa barnäktenskap och attinföra enhetliga regler, dvs. ta bort 15-årsgränsen.Min fråga är om regeringen har uppmärksammatdet här problemet och i så fall vad man kan tänka sigatt göra.Anf. 52 Jordbruksminister ():Herr talman! Det som tar upp ärbåde svårt och väldigt angeläget att komma till rättamed. Jag är väl medveten om de saker som hon tarupp. Regeringen i sin helhet är det också. Vi funderarpå hur vi ska kunna komma till rätta med det.Min uppfattning är att den som kommer till Sveri-ge är skyldig att följa svenska lagar. Det är mingrundinställning. Därav följer att man t.ex. när detgäller äktenskap inte bör tillåta barnäktenskap somHillevi beskrev.Jag delar också uppfattningen att detta blir etthinder mot integration därför att man utmärker sig så,och det kan också bli en grogrund för rasism ochfrämlingsfientlighet.Men vi är uppmärksammade på det. Jag har ingenlösning som jag kan presentera . Men jag hoppasatt vi kan presentera en sådan för riks-dagen.Anf. 53 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret. Menjag tror nog att man måste komma fram till lite merkonkreta åtgärder. Det räcker inte att man är medvet-en om problemet.I dag är det ju ofta så att man ser mellan fingrarnadärför att man helt enkelt känner sig maktlös, t.ex. närflickor kommer hem och är gravi-da. Då är det naturligtvis en maktlöshet. Ska man dåupplösa äktenskapet? Vad ska hända med flickorna?Vad ska hända med deras barn?Jag förstår problemen, men det är viktigt att sändaut signaler om att föräldrarna ska straffas. Det är desom ser till att äktenskapen ingås. Äktenskapen skaupplösas och det måste bli enhetliga regler för svens-kar och invandrare. Det är några förslag.Jag hoppas att regeringen tar med sig de här för-slagen och fortsätter att fundera kanske även på andraförslag.Anf. 54 Jordbruksminister ():Herr talman! Javisst lyssnar vi och tar med oss deförslagen.Jag kan ge ett annat exempel på hur kulturellaskillnader har gjort att de som har kommit till Sverigeinte får fortsätta att bedriva de kulturella traditioner-na. Jag tänker på könsstympning som ju är en kultu-rell sedvänja i vissa länder i . Men där har vi iSverige sagt att vi inte tillåter det. Vi har i lag förbju-dit det, och det är inte heller tillåtet för en flicka attfara från till sitt hemland för att utföra denhär operationen. Operation är kanske ett för fint ut-tryck, för det är oftast något helt annat det handlarom.Det är ett exempel som visar att vi successivt krä-ver att de som kommer till vårt land också ska följavårt lands lagar. Vi ska se över också detta som Hil-levi tar upp.Transport av farligt godsAnf. 55 ():Herr talman!