prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Det var inte särskilt länge sedan riks-dagen fattade beslut om införandet av droit de suite.Det innebar bl.a. att upphovsrättstiden ökades från 50till, om jag inte minns fel, efter upphovsman-nens död. Det innebär, tycker jag, att vi i det avseen-det har ett ganska starkt skydd. En del menar t.o.m.att det just i detta avseende är för starkt.Principiellt tycker jag att det är viktigt att vi sertill att vi har ett bra stöd till upphovsmännen. Detfinns säkert anledning att titta vidare på detta. Dennafråga kan man ju inte låta vara stilla, därför att verk-ligheten förändras.Anf. 218 () re-plik:Fru talman! fick jag tyvärr inte svar på minfråga. Jag tror också att det behövs ett bra stöd, ettupphovsmannaskydd helt enkelt. Men det var inte detjag frågade om.Det är ju bara en organisation som får arbeta medde här frågorna. Jag undrade om tänka sig att öppna för eller t.o.m. gå så långtatt han vill stödja förslaget att ändra lagen, eftersomden tolkas lite konstigt, så att någon annan organisa-tion också kan arbeta med de här frågorna, t.ex. inomBonus, eftersom en så stor del av pengarna gårtill administration.Anf. 219 () replik:Fru talman! Som jag försökte antyda är denna laginte särskilt gammal. Vi får nu ta till oss de erfaren-heter som finns i det sammanhanget. Visar det sig atterfarenheterna är negativa är jag självklart inte främ-mande för att medverka till en omprövning av nugällande lagstiftning i det här avseendet. Men jagtycker som sagt var att vi ska lugna oss något med attfälla domen alltför kategoriskt.Anf. 220 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga några ord till omsponsring.Jag tycker så här: Har man råd att betala spons-ringspengar, har man också råd att betala något mer iskatt och i stället låta kulturpolitiken utformas efterde statliga kulturmålen och låta målen för idrottenvara det som formar idrottens verksamhet.Goodwill borde företagen i stället få genom attvara företag som via skattsedeln är med och finansie-rar den här goda och bra verksamheten, både föridrotten och för kulturen.Men om man ändå envisas med att vilja betalamer bör det finnas regler, så att vi slipper att småpoj-kar och småflickor blir reklampelare för vissa företag,så att vi slipper att halva teatersalongen är upptagenpå grund av fribiljetter till ett företag som t.ex. harsponsrat föreställningen eller att man eventuellt läg-ger sig i själva verksamheten. Jag tycker att det be-hövs regler. Det är viktigt för konstens och idrottensfrihet.Anf. 221 () replik:Fru talman! Det är självklart uteslutet att man skalägga sig i verksamheten i en kultursponsring. Detfinns ingen anledning att stödja en sådan tanke. Före-kommer den så tar i varje fall jag avstånd från den.Det är mig främmande att stödja en sponsring somskulle innebära att småpojkar och småflickor skullebli reklampelare.Däremot tror jag att det kan vara bra med spons-ring för att ge lite extra, t.ex. att vara med och stödjaen utlandsturné, som är exempel på sponsring somhar förekommit i svenska konsertsammanhang.Det andra man kan säga om detta är att ett samar-bete ska vara ömsesidigt. Det är inte bara någon slagsreklam och marknadsföring, utan institutionen kanockså ge någonting tillbaka till det företag man sam-arbetar med. Jag tycker att exempelvis Dramatenssamarbete med är ett sådant exempel.Slutligen vill jag säga, fru talman, att ska jag varariktigt uppriktig med hur jag upplever sponsringeninom kultur och inom idrott, som tog som exempel, tycker jag nog att problemenär något större inom idrottens värld, där också självaspelplanen i vissa sammanhang är fullklottrad medreklam.Anf. 222 () replik:Fru talman! säger att han är heltfrämmande för att småflickor och småpojkar är le-vande reklampelare. Men det är ju så . Vad harÅke tänkt göra åt det?Anf. 223 () replik:Fru talman! Igen vill jag säga att det är mig heltfrämmande att så skulle vara fallet. Jag hoppas att desom har kommenderat ut dessa småpojkar och dessasmåflickor sätter sig ned på sin kammare och funde-rar på vad det är de egentligen håller på med.Jag är inte säker på att vi ska gå in med lagstift-ning i varje sammanhang.Anf. 224 ():Fru talman! erbjöd mig just sittmanus. Men eftersom han har talat om att vialltid skiljer ut oss från honom och de andra vore detväl inte särskilt lyckat om man skulle välja den linjen.Jag hade anmält mig enbart för att säga någontingom något jag tycker är väsentligt, nämligen att vi oftaglömmer bort våra särskilda yttranden. I det här ären-det finns ett sista särskilt yttrande om de funktions-hindrades delaktighet i kulturen, och det tänkte jagsäga några ord om.Nu blev det lite strul med tanke på att debattenplötsligt gjorde ett snabbt hopp framåt och talarord-ningen blev inte den vi hade tänkt oss. Jag har alltsåtagit på mig att befria från någraav de saker som hon skulle ha tagit upp i sitt anföran-de.Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna1, 4 och 7. Reservation 1 är den moderata reservatio-nen, reservation 4 har vi tillsammans med kd, ochreservation 7 är en fyrpartireservation, m, kd, fp ochc.Jag återvänder till det jag först hade tänkt att säga,dvs. det som jag från början enbart hade tänkt att talaom. Det är oerhört väsentligt att vi trycker på ochmarkerar i ärende efter ärende delaktighet och möj-lighet för de rörelsehindrade, hörselhandikappade ochsynskadade att på ett rimligt sätt kunna ta del av detsom alla vi andra kan ta del av. Det är därför som vihar lagt till det särskilda yttrandet i slutet av betän-kandet. Det är för att markera och knytaihop detta med det uttalande som gjordes i anslutningtill den proposition och det betänkande som handladeom radio och TV. Vi kan inte nog understryka hurviktigt detta är. Den glädje vi alla kan känna över attinte ha dessa behov att få det särskilda stödet kan visätta på att i stället försöka hjälpa våra mindre välbemedlade bröder och systrar i sammanhanget.Fru talman! Jag ska nu hoppa in och titta litegrann på vad som har sagts tidigare i debatten. Jagbörjar med sponsringen.Det finns sponsringsregler fast-ställda i t.ex. , som sedan har varit föredömeför många andra. Vi var överens från m till v om hurde skulle utformas. Det har fungerat alldeles utmärkt.Det är inte så att det står på ryggen på diri-genten för Göteborgssymfonikerna när de spelar.Över huvud taget är det sponsorerna främmande attlägga sig i verksamheten - därmed är de "körda". Detfinns inga som helst skäl att misstänka att de skullelägga sig i innehållet i verksamheten.När jag som ende riksdagspolitiker var påJazzriksförbundets seminarium - jaghade gärna sett människor från andra partier där ock-så - blev jag uppsökt av representanter från bl.a.organisationen och näringsliv. Vi diskuteradehur de är mycket noggranna med att tala om för sinamedlemmar eller andra som vänder sig till dem förråd och dåd att det aldrig får förekomma att de dopparfingrarna i verksamhetssylten. Man hjälper till, manskriver ett avtal, men vad som sedan utförs av kul-turinstitutionen är inte sponsorernas sak att lägga sigi. Jag har heller aldrig upplevt att så har skett. Detfinns frivilliga överenskommelser, och de fungerarbra.När det gäller är det synd att CharlottaBjälkebring och hennes två partikamrater, liksomEwa , gick efter pausen när vi hadeen diskussion om den utredning som har gjorts iKulturrådets regi. Där togs frågan om framför alltvåra regionteatrar och lokala teatrar upp.I den diskussion som sedan fortsatte framkomklart att förnyelsearbetet, som det har talats så mycketom tidigare, sker till stor del just i de regionala teat-rarna. De spelar för en helt annorlunda nära publik.De tar upp lokala problem. De måste med sina knap-pa resurser göra föreställningar på ett annat och fiffi-gare sätt. De har verkligen lärt sig att trolla med knä-na för att kunna få fina föreställningar som är välförankrade i hembygden.Det påpekas från flera håll att regionteatrarnaupplever en rejäl konkurrens med . De harkonstaterat samma sak som vi har gjort tidigare,nämligen att har en fantastisk förmåga attspela där det redan finns teatrar, medan det finnsmängder av orter i landet som aldrig ser röken avderas verksamhet. Nog finns det anledning att titta påden verksamheten. Det var därför vi hade en utredning om . När den se-dan lades fram i ganska stor enighet, fanns flera för-slag om att satsa mer på de regionala och lokala orga-nisatörerna, inte på centralt. När kulturexaminatorer kom till påpeka-de de samma sak: Varför satsade man på en riksorga-nisation benägen i , i , närman i stället borde satsa mer på de regionala ochlokala teatrar som finns?Det intressanta är att när sedan Teaterutredning-ens förslag har behandlats här har både den ena ochden andra stuckit svansen mellan benen och smititifrån det i stort sett enhälliga betänkande vi lade fram1994. Lite av samma sak är det när att de kulturpolitiska målen antogs - men intefullt ut tillsammans med . Nej, vi stod påden linje med de mål som hade antagits av där satt med. Det finnsflera skäl att påpeka att det finns ingen anledning attständigt vända kappan efter vinden. Om vi har enuppfattning står vi för den. Vi anser inte att vi pånågot sätt behöver skämmas för den.Det talas också här om att göra studiebesök påRiksutställningar och . Det som vore in-tressant är hur många som gör "studiebesök" på deföreställningar ute i landet som har. Jaggjorde en liten överenskommelse med den nyligenavgångne informationschefen på härom-året. Jag tittade på föreställningar, alltifrån Nässjöteater i Folkets hus till i , frånvästkusten till östkusten, från norr till söder. Det harvarit många fina föreställningar, och framför alltberor det på de lokala producenterna och de lokalaorganisatörerna. Vi kan se att det finnsmängder av föreställningar som hade kunnat göras påett annat sätt lokalt, medan däremot vi som aldrig harvelat lägga ned - som - har sagt att det som de lokala teatrarnaklarar av bättre ska de göra, medan det de inte harresurser till, dans, stora musikaler, borde Riksteaternsyssla med. Det gäller även tyst teater och den finskateatern.Fru talman! Det är många av punkterna som manskulle kunna fortsätta att lägga ut. Vi kan konstateraatt vi har olika synpunkter. Det var nästan så jagtrodde att hade återanvänt sitt manusfrån . Det lät ungefär som om vi skulle debat-tera budgetpropositionen. tog åter-igen upp vad vi ville skära i och inte skära i. Det lätprecis som om det hade varit karbonpapper emellanpå det manus han använde då och det han har nu.Detta är ett relativt normalt motionsslaktningsbe-tänkande. Vi skulle väl kanske - vilket mycket riktigt påpekade när det höll på att trafik-politik av det hela - hålla oss till de ärenden som ärbehandlade i betänkandet.Med de orden, herr talman, yrkar jag än en gångbifall till de tre reservationer jag inledde mitt anfö-rande med att yrka bifall till.Anf. 225 () replik:Herr talman! Jag ska något kommentera i förstahand . Den har publikmässigt under före-gående verksamhetsår bakom sig en utomordentligtkraftig ökning. Det kan vara intressant att konstateradet i tider där det i många fall är minskningar i teater-publiken. De kan sökas i tvåsiffriga tal - jag kommerinte ihåg de exakta talen.Genom samarbetet med t.ex. Kooperativa förbun-det når man nya grupper. I det avseendet är man intenågon konkurrent.Jag vill dessutom rekommendera åka ut till någon av folkparkerna ochtitta på musikalen som produceras just i samar-bete med . Jag ser dem som en utomor-dentligt god resurs.Lennart diskuterade kulturexaminatorerna.De gav genomgående svensk kulturpolitik ett mycketgott betyg. Det ska man komma ihåg.När det slutligen gäller de kulturpolitiska målenhandlade m-reservationen bl.a. om att man inte villeskriva under på det för mig självklara tredje kultur-politiska målet, dvs. att främja kulturell mångfald,konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenommotverka kommersialismens negativa verkningar. Ärdet så att anser att kommersialismenaldrig kan ha några negativa verkningar, eftersom haninte ens vågar vara med på en så förhållandevis mjukmålsättning?Anf. 226 () replik:Herr talman! När det gäller det sista kan vi kon-statera att det vi diskuterade ingående - som ni tydli-gen också hade gjort i - var attordet kommersiell och ordet kommersialism iblandanvänds på ett felaktigt sätt. Det var också därför ni iKulturutredningen tog bort den formuleringen.Om man är ute efter att enbart kommersialisera,blir det ofta inte mycket med det kulturella värdet isammanhanget. Men det behöver inte på något sättvara en motsats till det här.Jag vet inte om jag skulle ta det som ett personligttips att just jag ska åka och titta på Hair i sommar.Jag tror inte att det kan bidra särskilt mycket.När det gäller ökning , kanman bara konstatera att den berodde på att man åretinnan hade ett förfärligt dåligt år.Vi har inte sagt att det är något fel på Riksteaternsverksamhet som sådan. Den kom till en gång i tidenpå initiativ därför att det då sakna-des teater ute i bygderna. finns det 16 regionteat-rar, en del som står med benen i flera län och en delandra, fria grupper med ungefär samma ställning.Därför utkvitterar man så att säga dubbla gager ochtrampar varandra på fötterna . Det framgickmycket tydligt på det seminarium vi hade i tisdags.Jag kan bara beklaga att varken ellernågon annan socialdemokrat var närvarande på detseminariet. Det hade varit nyttigt för er del.Anf. 227 () replik:Herr talman! Jag tror nog att jag mer än de flesta iden här kammaren följer vad som händer t.ex. medRiksteaterns verksamhet. Jag har varit med i ett antaldiskussioner i de sammanhangen.Vad egentligen är ute efter är attangripa en folkrörelse, som inte bara kraftigt har ökatsin publiktillströmning utan dessutom har ökat sittmedlemsantal. När i det läget går utoch säger att detta egentligen ska snävas in och att deska syssla med tyst teater, dans och kanske någotannat, är det återigen den insnävning som man villgöra på i detta fall en framväxande folkrörelse. Det ärlite avslöjande för moderaterna.När det slutligen gäller varhela poängen med utredningen och det remissförfa-rande som man hade som en följd av utredningensförslag att man skulle få in synpunkter från olika håll.Det var faktiskt inte så dumt att vi, med undantag avmoderaterna, lyckades ena oss rätt hyggligt om dekulturpolitiska målen. Ni står ensamma där, och detbeklagar jag. Jag tror att också moderata politikerruntom i landet skulle ha nytta av om moderaternahär i hade ställt upp också för detta mål.Min fråga kvarstår: Anser attkommersialismen inte kan ha några negativa verk-ningar, eftersom man inte ville ställa upp på det tredjekulturpolitiska målet?Anf. 228 () replik:Herr talman! Den latinska termen är Audiatur etaltera pars - lyssna också på den andra parten.Jag förklarade just varför ni både i utredningenoch sedan i utskottet, och även i kammaren, tog av-stånd från just de formuleringarna. Jag förklaradeockså för att om man är ute efter attenbart tjäna pengar och att kommersialisera trampasofta de rent kulturella värdena under fötterna. Så vardet med det.När det gäller folkrörelser har man gått sammaväg, som vi delvis sade i , genomatt man nu har ökat det individuella medlemskapet iRiksteatern och har börjat köpa och distri-buera föreställningar från andra håll, såsom vi ocksåföreslog, men inte i den utsträckning som man kundetänka sig. Det är inte så att vi trampar på folkrörelsen,utan vi tycker tvärtom att folkrörelsen kunde bli ännustarkare som lokal arrangör, att den inte alltid skullebehöva gå i ledband. Det är så som dedessvärre har upplevt det. Fel eller rätt - det är så dethar varit.Det är det som man har velat ändra på, bl.a. ge-nom att gå ut på en öppnare marknad och köpa ävenandra typer av föreställningar. Det har man lyckatsmed på många ställen, och vi önskar dem lycka till.Men frågan om att ha en teaterverksamhet i den härfolkrörelsens regi kan vi diskutera.Det är bra att KF är framme och sponsrar Rikste-atern. Där ser vi ytterligare ett exempel på vad spons-ring kan innebära för en ökad verksamhet.Anf. 229 ():Herr talman! På grund av olyckliga omständighe-ter blev jag inte anmäld till talarlistan , och där-för har jag på mig och känner mignågot stressad.Jag börjar med att yrka bifall till reservation 2.Hur det ekonomiska ansvaret för kulturlivet skafördelas mellan samhällets olika aktörer är en aktuellfråga, som flera har tagit upp.Får jag först säga till att Mode-raterna får svara för sig själva - det klarar de bra.Men kulturen var ett av de områden där utfallet blevmycket bra under vårt samarbete i regeringen. Det ärsvårt med samarbete - det kan man också konstateranär instämmer i mycket av det somKristdemokraterna, men har en replikrunda med , som ingår i underlaget för regeringen just nu.Det är inte så enkelt.När vi talar om samhället menar vi såväl statenoch kommunerna som näringslivet, ideella organisa-tioner och övriga aktörer. upp-fattning är att staten måste ansvara för att det finns ettkulturellt basutbud tillgängligt i hela landet. Förutomnationalinstitutionerna ska det innefatta regionalastödpunkter, och de behöver inte nödvändigtvis er-bjuda ett brett kulturutbud eller representera bredakulturella centra. De kan representeras av en enskildinstitution, som visar god kvalitet ur ett nationellteller ett internationellt perspektiv. Tillgång till lokalerför olika kulturaktiviteter ingår också i en väl ut-vecklad basstruktur.De statliga bidragen måste samverka med regio-nala och lokala stödinsatser. De är beroende av var-andra, och samordningen behöver förbättras för attenskilda och institutioner inte ska bli lidande, som deofta blir . Kommunernas stöd till kulturverksam-heten måste även vara grunden för deoffentliga kulturinsatserna.För oss är det en självklar utgångspunkt att sam-hället utöver den offentliga sektorn omfattar ocksåden civila eller ideella sektorn med föreningar ochfolkrörelser. De har viktiga uppgifter att fylla också ikulturlivet. Utan deras insatser skulle en stor del avverksamheten stanna av. Därför är goda villkor ochskatteregler för den ideella sektorn det minsta mankan begära från statens sida.I samhället ingår också näringslivet, CharlottaBjälkebring. Kulturen måste få genomsyra och be-frukta också den sektorn. För att det ska vara möjligtmåste det finns ett ömsesidigt utbyte mellan kulturenoch näringslivet.Därför är jag glad att intresset för kultursponsringhar ökat . Det är ingenting som skakomma till stånd när den offentliga sektorns medel äruttömda. Offentligt stöd och sponsring är helt enkelttvå olika finansieringskällor. Där kan känna sig lugn. Sponsring kompletterar offent-ligt och ideellt stöd, men ersätter det inte.Ett långsiktigt samarbete med näringslivet sombygger på ömsesidig respekt och som självfallet inteinskränker den konstnärliga friheten kan ge vidgademöjligheter, i form av både bättre finansiering ochnya arbetsformer. Det ligger självklart alltid i parter-nas intresse att inte skada sitt anseende genom attingå olämpliga avtal. Rädslan för det är överdriven -det anser i alla fall jag och Kristdemokraterna.Någon har varit inne på att det finns ett särskiltsamarbetsforum för kultursponsring, FöreningenKultur och näringsliv. De har utarbetat etiska råd ochregler för sponsringsverksamhet. Att det skulle behö-vas ytterligare statliga regler, som Vänsterpartietföreslår, anser vi är överdrivet, precis som resten avutskottet anser. Jag är glad att det låter så i utskottet . Det är inte som Socialdemo-kraterna lät precis likadant som låterjust nu.Anf. 230 () replik:Herr talman! Eftersom hade såkort tid ska hon få chansen att utveckla sig lite mera.Jag är inte bekymrad över i dethär avseendet. Tvärtom noterade jag med tillfreds-ställelse att jag kunde instämma i väldigt mycket avKristdemokraternas resonemang. Vad jag däremot togavstånd från var den moderata reservationen. Härupplever jag en mycket stark principiell skillnad. talar om att den offentliga sektorninte bara handlar om stat, kommuner och landstingutan också om den civila och ideella sektorn, är detmycket lätt för mig att instämma i det. Men det måstevara svårare - det är den skillnaden jag pekade på -för dem som vill skärma av och skära ned statensandel av detta.Då undrade jag vad tyckte ommoderaternas reservation. I grunden tycker jag att denkristdemokratiska klart är att föredra framför denmoderata, naturligtvis.Anf. 231 () replik:Herr talman! Jag förstår att jag har talat väldigtfort, för det var precis det jag försökte säga. instämde ju faktiskt både i delar av detsom , , medan han tog avstånd ifrån en del av det somVänsterpartiet säger. Med det ville jag visa att det intealltid är så enkelt när man ska samarbeta partieremellan, men det går att göra det.Tillsammans med , ochCenterpartiet höll vi mycket väl ställningarna när detgäller statliga anslag till kulturpolitiken, trots att denekonomiska situationen var oerhört svår under den tidsom vi tillsammans satt i regeringen. Det tycker jagbevisar att vi, även om vi inte har exakt likalydandemotioner - vi ligger faktiskt ganska långt ifrån var-andra på vissa områden - kan samarbeta, precis somÅke kan samarbeta med ochVänsterpartiet trots att ni i vissa frågor ligger mycketlångt ifrån varandra.Anf. 232 () replik:Herr talman! Det som hände var faktiskt att dendåvarande regeringen genomförde mycket kraftiganedskärningar inom folkbildningen. Det beklagar jag.Det hoppas jag att också beklagar.Anf. 233 () replik:Herr talman! Det var vissa nedskärningar på istort sett alla områden, men utfallet blev mycket braför kulturen. Det är inte konstigare än att socialdemo-kraterna föreslog att vi skulle tabort samtliga bidrag till lokaler, som är en grundför-utsättning för att bl.a. kulturlivet ska fungera. Detstoppade vi tillsammans. Sådana saker händer ibland,men jag hävdar fortfarande att utfallet blev mycketbra för kulturen . Därför trorjag på ett fortsatt samarbete med de borgerliga parti-erna.Anf. 234 ():Herr talman! Mina omständigheter är inte lyckli-gare än , tyvärr. Jag är i samma di-lemma. Jag ska försöka fatta mig mycket kort.Först kan jag inte låta bli att säga någonting omkultursponsring, och flera. Det ärviktigt att man får pengar, men för mig är det ännuviktigare att man når nya grupper. Jag tror att det varCharlotta Bjälkebring som sade att företag kommer inoch tar hälften av platserna på en teater. Människorsom är anställda på företagen kommer till sin förstateaterföreställning, tänder kanske på teater och kom-mer tillbaka. Är det inte bra, ?Det är inte ni var emot sponsring,. Jag välkomnar med glädje den nyainställningen.Jag har lyssnat på en lärare på Handelshögskolansom har undersökt inställningen i olika länder tillsponsring. I vissa länder säger man att det är ett soci-alt ansvar att vara med och sponsra kulturverksamhet.Det tycker jag är härligt. Jag hoppas att vi kommer ditså småningom. I gjorde man en undersökningbland 200 företag. Det visade sig att 197 av de före-tagen hade sponsrat kultur.Sedan vill jag säga några ord om Kulturutredning-en. Det var så, - vi satt där båda två- att vi var eniga om att denna punkt, eftersom denkunde missförstås, skulle tas bort. Den togs bort av enenig kulturutredning. Sedan infördes den igen genomregeringens proposition. Där var vi eniga, och jag.Jag gissar att minuterna går fort här, så jag sägernågra ord om Framtidens kultur, som vi såg som enfin, nyttig och potentiellt framgångsrik stiftelse förkulturen. Vad hände när den socialdemokratiskaregeringen kom tillbaka? Man kundeinte låta bli att - låt mig använda ett ord som kanskeinte passar riktigt bra här - tafsa på stiftelsens möj-ligheter att verka. Man bytte ut ordföranden, och detmå så vara. Jag ska inte nämna vem det var, men detvar onödigt. Man ändrade på andra möjligheter förstiftelsen.Vi är många som tycker att man borde återföradetta. Vi skulle ha en bidragsgivare som stod helt frifrån staten. Men mot bakgrund av den socialistiskainställning som socialdemokraterna naturligtvis hareftersom de är socialdemokrater ville de tyvärr inte sebidragsgivning från något annat håll. Det tycker vi ärmycket sorgligt.