prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Jag möter ock-så ett behov av en mer regional planering när detgäller bostadsmarknaden - att inte varje kommun försig pular med sitt, utan att man tar ett regionalpoli-tiskt grepp i bostadsfrågan.Det handlar om och , vil-ken roll kan spela för bostadsförsörj-ningen i den regionen. Det handlar kanske om Linkö-ping kontra och , att se bostadsfrågani ett regionalt sammanhang och lösa problemen på såsätt. Det handlar inte minst om ,att inte varje kommun för sig sitter och planerar förbostadsbyggandet utan man gör det i ett regionaltperspektiv, där man ser på möjligheteratt också svara för bostadsförsörjningen i den härregionen.Det är egentligen ett ganska gott betyg på denekonomiska politik som regeringen har bedrivit under90-talet att vi nu sitter i den situationen att människorhar råd att efterfråga bostäder. Det är ju så. Hög till-växt i ekonomin, bra reallöner, låga räntor och låginflation leder till en ökad efterfrågan på bostäder.Unga människor får jobb och kan flytta hemifrån, ochde efterfrågar bostäder. Medelålders människor villefterfråga en större bostad.Tillväxten leder till ett ökat behov av bostäder ochbostadsproduktion. Vi behöver bygga 25 000-30 000nya bostäder och uthålligt under en lång tidför att svara upp mot den efterfrågan som finns. I årblir bostadsproduktionen 18 000, säger , ochnästa år 22 000. Vi behöver stimulera produktionenför att komma upp på en lite högre nivå än så.Jag tror att ett av fundamenten för att åstadkommaen högre bostadsproduktion - men inte - äratt bostadsfrågan flyttas upp på den politiska dagord-ningen även i den enskilda kommunen. Det är detsom är bakgrunden till det förslag som vi har lagtfram om en skyldighet för kommunerna att upprättabostadsförsörjningsplanering.Jag förstår inte varför det är så märkvärdigt ochvarför det plötsligt och givet måste innebära att vi fåren hetsig debatt om det kommunala självstyret. Det ärväl inte bara ett kommunalt intresse att vi har en fun-gerande bostadsmarknad. Det är ju ett socialt intresseockså. Det är framför allt ett regionalt intresse, efter-som arbetsmarknaden är regional och därmed bo-stadsmarknaden också måste vara regional.Det är väl inte så märkvärdigt att vi i riksdagenfattar ett beslut om att varje kommun i samråd medandra, kringliggande kommuner ska upprätta bostads-försörjningsplaner. Vi ger stor frihet till den enskildakommunen i fråga om hur planerna ska se ut, hur deska utformas. Men vi ställer det grundläggande, ele-mentära kravet på varje enskild kommun att manplanerar för bostadsförsörjningen - som vi gör när detgäller barnomsorgsplanerna, som vi gör när det gälleratt se till att man också kan klara av de funktionshind-rades livsvillkor i den enskilda kommunen.Det är inget allvarligt ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen, utan det är ett fullt rimligt krav som viställer på kommunerna eftersom bostadspolitikenbåde är nationell, regional och kommunal.Herr talman! I perspektivet av behovet av ett ökatbostadsbyggande är det också viktigt att vi fokuserarpå produktionskostnaderna, på vad det kostar attbygga. Då blir jag lite konfunderad när jag läser re-servationerna till utskottets betänkande. Vi tar ju ettgrepp nu när vi följer upp Byggkostnadsdelegationensarbete. Vi inrättar byggkostnadsforum. får särskilda uppgifter. Vi vidtar andraåtgärder för att följa upp det arbete som Byggkost-nadsdelegationen genomförde.Jag är då lite förundrad över att ni i Moderaternaställer er vid sidan om. Inte med ett ord i era reserva-tioner nämner ni byggkostnaderna. Ja, ni nämnerförvisso skatter och avgifter. Den debatten kan ni tamed era politiker i , som tar utmarkkostnader på per kvadratmeter.Men ni nämner inte med ett ord byggkostnaderna.Vi ligger, visade Byggkostnadsdelegationen, 20 %över andra länder på byggmaterielsidan på grund avden bristande konkurrensen på marknaden. Jag förstårinte varför ni lämnar frågan om de bristande förut-sättningarna för konkurrensen, att vi har ett fåtalstörre entreprenörer som dominerar marknaden. Viborde ha många entreprenörer, även mindre och me-delstora entreprenörer, på byggmarknaden för attgynna konkurrensen. Vi har nästan en monopoliseradsituation på byggmaterielsidan. Varför ser ni inte detsom ett problem och ett bekymmer?Vi har försökt göra det genom de åtgärder vi re-dovisar i propositionen. Det kanske inte är tillfyllest,utan vi kanske behöver vidta fler åtgärder för attåstadkomma en effektiv konkurrens. Jag tror att denkonkurrensen kanske kommer först när vi öppnar uppgränserna och får en rejäl konkurrens på byggmateri-elsidan på europeisk nivå. Det är lite förvånande attModeraterna inte med ett ord berör de frågeställning-arna.Herr talman! Vi redovisar också i propositionenett antal åtgärder som vi har vidtagit och vidtar för attnu stimulera en ökad bostadsproduktion. Investe-ringsbidraget till studentbostadsbyggandet är en så-dan. Vi ser nu på ansökningarna att vi kommer att nåmålet om 10 000 studentlägenheter tack vareinvesteringsbidraget.Vi har startat en process för att försöka åstad-komma en förenklad planprocess, lite snabbare hante-ring av planärendena, för att få det att lossna - det ärnaturligtvis en särskild problematik i Stockholmsre-gionen - när det gäller planer för bostadsbyggandet.Vi inför ett bidrag för ekologiskt byggande somfrämst ska gå till nyproduktion och stimulera olikaformer av nytänkande när det gäller att ge byggandetett ekologiskt innehåll. Men där kommer vi också attställa krav på att man planerar byggnationen på ettsådant sätt att vi kan hålla tillbaka produktionskost-naderna.Herr talman! Tiden går, och jag ska sluta. Jag troratt det är nödvändigt för den sociala bostadspolitikenatt det finns ett väldigt starkt samhälleligt engage-mang både på riksnivå och på nivå, omden sociala bostadspolitiken ska få ett reellt innehålloch inte leda till en situation på bostadsmarknadendär vi får en utveckling med stora klasskillnader, meddåligt byggande för socialt utsatta hushåll och därvissa lämnas på efterkälken.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Samhällsplanering, bostadsförsörj-ning och byggande (forts. BoU1 och BoU2)Anf. 215 () replik:Fru talman! Vi moderater har lagt upp denna de-batt på det sättet att diskuterarbostadsutskottets betänkande nr 1 och jag nr 2. har av sitt inlägg dis-kuterat just bostadsutskottets betänkande nr 1. Jagrekommenderar honom att stanna kvar, för omedel-bart efter replikskiftet med mig kommer att gå upp och diskutera de moderata stånd-punkterna. Därför förväntar jag mig ett intressantmeningsutbyte mellan och statsrå-det.Min replik gäller närmast en annan sak. Underdagens frågestund, som statsrådet var med på ochsom jag lyssnade till, hörde jag att statsrådet en fråga om vilket råd han ville ge det hushåll iStockholm som kommer att tvingas sälja sitt småhuspå grund av den ökade fastighetsskatten. Statsrådetsvarade då att skattesatsen kommer att sänkas och attgränsen för skattepliktig förmögenhet höjs. Så är detju. Men bara fastighetsskatten innebär en fördubbling,och det leder till att väldigt många människor ändåkommer att hotas av att tvingas gå från sina hem.Frågan kvarstår. Ser statsrådet inget problem i detta?Statsrådet antydde också att det inte byggs någon-ting i apropå diskussionenom tillväxtregionerna i vårt land. Då vill jag fråga omstatsrådet vidhåller denna ståndpunkt.Anf. 216 Statsrådet () replik:Fru talman! Efter replik får jag kon-statera att jag måste stanna kvar ända tills skatteut-skottets betänkande om fastighetsbeskattningen skabehandlas. Jag ska ge ett svar, precis som jag gjordeunder frågestunden.Fastighetstaxeringsvärdesförändringarna slår ige-nom . Vi har dämpat effekterna avdet. På hyreshusmarknaden gäller det generellt i lan-det att det blir en sänkt fastighetsbeskattning. I blir det också ett sänkt skatteuttagpå flerbostadshusen. På villasidan ser det lite annor-lunda ut. Det är jag medveten om. Där blir det vissahöjningar av småhusbeskattningen. Vi dämpar deeffekterna genom att höja skiktgränsen för förmögen-hetsskatten, genom att införa begränsningsregeln ochgenom att sänka fastighetsskattesatsen.Om vi inkluderar inkomstskattesänkningen, somträder i kraft , kommer de allra flesta att få ettbra utfall och tjäna på de skatteförändringar somgenomförs . Det kommer att finnas någotundantag, men då har vi begränsningsregeln somkommer att införas och gälla retroak-tivt från den 1 januari.Jag svarade som jag gjorde under frågestunden,eftersom det knöts an till svar, påfrågan om vilken rekommendation man ska ge till densom är bostadslös. Jag svarade att en rimlig rekom-mendation är att man ska ställa de politiker i som sitter i ledningen till ansvar föratt det inte byggs i tillräcklig utsträckning och för attdet bedrivs en bostadspolitik som leder till ökadeklasskillnader i boendet och till en utförsäljning ochutarmning av hyresrättens roll på bostadsmarknaden.Så är det naturligtvis. Det ser vi med den bostadspo-litik som bedrivs i Stockholm.Anf. 217 () replik:Fru talman! Statsrådet hänvisar till begränsnings-regeln och säger att den ändå är ett skydd. Det må såvara, men fortfarande innebär det en kraftig ökningav månadskostnaderna för väldigt många hushåll.Statsrådet är uppenbarligen beredd att acceptera så-dana stora kostnadsökningar.Om vi ska diskutera bostadsbyggandet i Stock-holm vill jag säga att det faktiskt är så, statsrådetLövdén, att bygger så det knakar. gör det.Vaxholm gör det. Många fler kom-muner gör det. Man bygger väldigt mycket. Risken ärsnarast den, säger alla, att det hotar en överhett-ning i regionen och att det kommer att bli problemom bostadsbyggandet ökar än mer.Det är ett lögnaktigt påstående, skulle jag vilja sä-ga, som sprids från denna talarstol gång på gång omatt det inte byggs i . Jag vill hälsastatsrådet välkommen ut i den verklighet somvi har som bor i denna region, så ska han få se att hanhar tagit miste och att det faktiskt byggs väldigtmycket. Att det sedan kanske inte byggs tillräckligt ären sak, men det byggs väldigt mycket, och bostads-byggandet ökar snabbt i . Det måsedan statsrådet säga vad han vill om. Så är sanning-en. Så är siffrorna.Anf. 218 Statsrådet () replik:Fru talman! får kanske bestämmasig när det gäller om det byggs för mycket eller omdet inte byggs tillräckligt mycket. Bägge angrepps-sätten fanns i repliken.Jag har också noterat att det byggs. Jag tycker attvissa kommuner i som planeraroch bygger rejält är föredömen i det avseendet. Detska jag inte sticka under stol med. Men totalt sett iregionen behöver vi ha upp bostadsbyggandet tillrimligare nivåer för att motsvara den efterfrågan somfinns. Vi behöver framför allt se till att det byggslägenheter till mer rimliga kostnader än vad som nugäller på marknaden.Då måste kommunerna ha en nyckelroll. Då måsteman jobba på det sätt som Byggkostnadsdelegationenförespråkade, dvs. i nära samverkan med byggherreoch entreprenör, för att pressa kostnaderna i varje ledoch för att planera byggnationen så att man åstad-kommer en rimligare kostnadsutveckling på bygg-marknaden. Om man angriper det på det sättet tror jagfaktiskt också att det är möjligt att bygga hyresrätter.Jag ser när jag reser runtom i landet väldigt godaexempel på bostadsproduktion till rimligare kostnaderän vad vi ser i för närvarande.Genom en noggrann planering, en noggrann fokuse-ring på kostnaderna och noggrant val av byggmaterialoch upphandling kan man få ned produktionskostna-derna till mer rimliga nivåer.Det angrepssättet - att kommunerna har en betyd-ligt mer aktiv roll i bostadsproduktionen - kan ledafram till en kostnadsutveckling som är annorlunda änden vi nu ser i . Det ansvarettycker jag att kommunalpolitikerna i ochStockholms kranskommuner bör ta.Anf. 219 () re-plik:Fru talman! Jag vill rikta ett tack till statsrådetLövdén som tar sig tid och visar intresse för att delta idenna debatt. Det gläder i alla fall mig väldigt myck-et. Det ger oss också en chans att ställa frågor direkttill statsrådet.Demokrati är inte en gång givet, utan den måstehela tiden värnas. Man får lite grann slåss för denockså. Den demokratidebatt som jag som kommun-politiker har haft uppe i med socialdemokrater-na har, måste jag nog säga, ändå varit ganska frukt-sam. Det har efteråt visat sig att det vi isamförstånd kom fram till, dvs. att vi måste satsa påinfrastruktur för att se till att lyfta upp just Tierpskommun i län, var bra.Det har gjort att man faktiskt inte längre har såmånga tomma lägenheter där. Man resonerar ocksåom att börja bygga igen. Upptåget band alltså sam-man och och gjorde att människor fickmöjlighet att pendla däremellan. Det är mycket bra.Gör nu inte misstaget att leka brukspatron, stats-rådet. Låt kommunerna i bl.a. län få leva sinaliv och få vara de som tar initiativet och kommer medde bra idéerna för att kommunerna ska utvecklas. Detgår icke att med statliga pekpinnar, men däremot medstatliga morötter, få till stånd satsningar på in-frastrukturen. Vi var inne på det på frågestunden idag.Hjälp till och driv fram en ny E 4. Det är inte barabra för - definitivt inte - utan för hela Sveri-ge. Den är definitivt bra för hela län om denfår en sträckning förbi bruksorterna upp genom länet.Hjälp till och ge morötter, men strunta i att ge pek-pinnar.Anf. 220 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag ska inte beröra infrastrukturfrå-gorna mer än vad jag gjorde i frågesvaret . Rege-ringen kommer att lägga fram en infrastrukturpropo-sition nästa år.Jag ser väl sambandet. Det är klart att en bra in-frastruktur - det gäller i , och det gäller iStockholms- och - skapar bättreförutsättningar för en mer balanserad utveckling påbostadsmarknaden. Mälardalsbanan spelar ju ennyckelroll när det gäller möjligheten att pendla i regi-onen. Väldigt många efterfrågar kanske ocksåett mer naturnära boende än det som finns i de cent-rala delarna av . Infrastruktursatsningarskapar ju förutsättningar för det.Det är detta som är min huvudpoäng också när detgäller bostadsförsörjningsplanering. En arbetsmark-nadsregion är ju större än en enskild kommun. Dåmåste man ha en bostadsplanering som sträcker sigöver hela arbetsmarknadsregionen. Där ser jag klarabrister . Varje kommun sitter och pular med sitt.Man tittar inte riktigt över kommungränserna och servad hela regionen har för möjligheter till utvecklingoch livskraft. Det är ett av skälen till att vi läggerfram förslag om den här lagen när det gäller bostads-försörjning. Det gör vi för att åstadkomma ett störretryck när det gäller planeringen av bostadsförsörj-ningsfrågorna i en region. Jag tycker att det är enutomordentligt angelägen sak för att man ska få enmer balanserad utveckling och få tillväxten att rörasig över lite större områden än den kanske gör i dag.Anf. 221 () re-plik:Fru talman! Det är precis så som man jobbar iUppsala län. Man har bildat ett projekt över kom-mungränserna mellan samtliga sex kommuner somheter Se framåt. Det kanske skulle vara någonting förstatsrådet att ta del av om han inte redan har gjort det.Det visar på hur kommunpolitiker jobbar övergränserna. Man började med sjukvården. ska manjobba vidare med kollektivtrafiken, och byggandetkommer in. Än en gång säger jag: Döda inte det härinitiativet och den här lusten att samarbeta, som finnsute, genom att ge pekpinnar! Det leder inte till nå-gonting.Jag skulle också vilja ställa en fråga om neutrali-teten mellan de olika bostadsformerna. Staten har enroll att se till att det blir rättvisa förutsättningar för deolika boendeformerna att verka på marknaden, omman vill benämna det så, så att det blir ett rättvistsamarbete. Samtliga organisationer som jobbar inomdet här området, bostadsrättsföreningar, hyresgästfö-reningen och ägarna vill precis samma sak. De vill halikvärdiga konkurrensförhållanden, så att vi får enlevande och väldigt stor marknad som framför allttillfredsställer människorna. Vi får inte glömma bortmänniskorna. Det här är ju för människornas skull.Det är inte för kommunernas skull eller för statensskull utan för människornas skull som vi måste haden här bra bostadsmarknaden.Sedan delar jag den farhåga som togupp, nämligen att man kan förbygga sig. De bostädersom har stått tomma i de här bruksorterna har kostat väldigt mycket pengar på grundav att man en gång förbyggde sig. Därför får manvara försiktig också när man ska bygga vidare i fram-tiden.Tack så mycket!Anf. 222 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag ska ta upp det sistnämnda först.Det är ju därför som regeringen säger att vi behöverett uthålligt bostadsbyggande under påmellan 25 000 och 30 000 lägenheter - och Boverkethar gjort de prognoserna. Vi ska inte ha en situationnu då det blir en uppgång av bostadsbyggandet, så attvi hamnar på 60 000-70 000 lägenheter och det sedanblir ett kraftigt fall igen. Det ska vara ett uthålligtbyggande av 25 000-30 000 lägenheter. Det behövervi i för att klara den ökade efterfrågan påbostäder, som finns i vissa tillväxtområden , menockså för att förnya bostadsbeståndet. Det handlar omen sådan produktion och om att anpassa både de eko-nomiska förutsättningarna och produktionsresursernaför att klara detta uthålligt under en följd av år.Det stora bekymret , när vi snabbt expanderarefter att ha haft en nedgång i bostadsbyggandet till10 000-11 000 lägenheter , är ju att det är enbegränsad produktionskapacitet. Det är väldigt lätt får inflationstendenser och en kostnadsutveck-ling när man snabbt ska expandera ett bostadsbyg-gande.Min vision är att vi når den härproduktionstakten och kan hålla den jämn under enföljd av år. Det sitter ju många bostadspolitiker i denhär salen som har varit med länge och som säger attdet kanske är en hopplös vision. Jag har den visionen.Problemet har ju varit att det har fladdrat så mycketupp och ned.Sedan ska jag gå över till neutraliteten. Jag begärinte att ska ha läst Socialdemokra-ternas skattepolitiska rapport. Men vi uttalar en väl-digt klar inriktning för fastighetsbeskattning ochbostadsfinansiering i den rapporten. Det handlarnämligen om neutralitet. Det är det som genomsyrarregeringens arbete nu när vi har att hantera förslag. Det handlar omatt åstadkomma en neutralitet i de ekonomiska villko-ren för de olika boendeformerna.Anf. 223 ()replik:Fru talman! talar om visioner,men det kommer inte fram mer av det här än en lag-stiftning som kanske inte kommer att leda någon-stans.Vi kan titta tillbaka i tiden. Då såg fastig-hetsekonomer vid KTH att 200 kommuner skullebehöva ha 40-50 miljarder för att fullt ut rekonstruerasina bostadsbolag. 1998 gick 311 av rikets 355 all-männyttiga bostadsföretag med förlust utan subven-tioner. kommer det en bostadsförsörjningslag tillkommunerna. Vad leder den till? Vilka sanktioner harstatsrådet tänkt ge de kommuner som inteföljer den här lagen? Vi tycker inte att lagen behövs.Vi tror att den kommunala självförvaltningen ärmycket bättre.Vad kommer t.ex. att säga tillGnosjö kommun som faktiskt ger gratis tomt och50 till den som vill bygga? Människorna harinte råd att bygga. Hur hjälper bostadsförsörjningsla-gen dem? Vore det inte bättre att ta ett rejält tag? Dethär med fastighetsskatten skulle kunna innebära enmånadshyra. Det här med byggmomsen skulle kunnainnebära en sänkning med för ett småhus.Med upphandling skulle man kunna pressa , ochmed självförvaltning skulle man kunna sänka med10 %. Ta ett grepp i hyreslagstiftningen och PBL föratt få en annan situation i stället för att ha en verk-ningslös lag!Anf. 224 Statsrådet () replik:Fru talman! Vi tar ju faktiskt det här greppet i denhär propositionen och med de andra åtgärder somregeringen vidtar. Vi sänker drastiskt fastighetsskat-ten på flerfamiljshus. Det är en mycket kraftig sänk-ning som leder till ett minskat skatteuttag för flerfa-miljshusen i hela landet.Vi gör det här genom att vi fokuserar på bygg-kostnaderna och de förslag som Byggkostnadsdele-gationen kom med som handlar just om upphandling-en och om en mer central roll för kommunerna. Visstgör vi det här!Det jag är mer bekymrad över är ju Ulla-BrittHagströms partivänner runt om i landets kommuner,framför allt i , som leker följaJohn med . De ställer upp helt och hålletpå den moderata politik som bedrivs i de här kommu-nerna med en utförsäljning av hela allmännyttan ochen urholkning av de bostadssociala ambitionerna. Detär jag lite mer bekymrad över.Ulla-Britt kan ju tala vackert här i talar-stolen, men hennes partivänner i flera kommuner somstyrs av dem tillsammans med bedriveren helt annorlunda politik. Det tycker jag borde ledatill en viss eftertänksamhet hos . 225 ()replik:Fru talman! Regeringen sänker inte fastighets-skatten. Man tar in samma summa, fast man fördelarden på ett sådant sätt att man t.ex. kan öka fastighets-skatten med i snitt i . Det är ingenrättfärdig politik.Jag tog tidigare fram de här fyra grundläggandereglerna om beskattning och visade hur illa fastig-hetsskatten slår. Jag vill inte påstå att regeringensänker fastighetsskatten. Man tar i stället och gör enän mer orättvis fördelning.Jag vet inte om detta är att följa . Man harsålt ut drygt 3 000 av 116 000 lägenheter i Stock-holm. Man har i hela landet sålt ut 8 400 lägenheter i70 kommuner. Är det skäl för att komma med en heltny politik? Detta visar ju folkets vilja, att man villköpa.Sedan kan jag hålla med om att man i vissa fallkanske skulle kunna tänka sig att sälja en tomt tillallmännyttan i till ett lägre pris för att detska vara möjligt att bygga hyresrätter och veta att detär ekonomi i dem. Där kan jag kanske tycka att mankan handla på ett annorlunda sätt. Våra bostadspoliti-ker värnar allmännyttan.Jag var ute med polisen . Lars-ErikLövdén talar om socialt boende. Jag var i en containeroch besökte två personer som bodde där. Socialde-mokraterna har mycket att göra för att hitta nya pro-gram för hemlösa personer. Där räcker det inte medatt skylla på kommunerna. De bud jag gav Lars-ErikLövdén tidigare innehåller faktiskt att man ska göranågot själv och inte bara skylla på kommunerna.Anf. 226 Statsrådet () replik:Fru talman! När vi nu vill lagstifta om ett kom-munalt bostadsförsörjningsansvar, ett ansvar för attplanera för bostadsförsörjningen, är inte det att bararita en karta och säga: ska vi bygga 10 000 nyalägenheter eller 200 nya lägenheter. Det innefattarockså att planera och ta ett ansvar för bostadsförsörj-ningen för olika grupper i samhället. Det kan gälla dehemlösa, det kan gälla de äldre som har ett behov avsärskilt boende och det kan gälla du funktionshindra-de som ställer sina särskilda krav på bostadsmarkna-den. I det nya bostadsförsörjningsansvar som kom-munerna har innefattas att göra en sådan planeringoch svara för att det finns lägenheter och möjlighetertill boende för olika grupper i samhället.Sedan är det faktiskt så, , attden sänkning av fastighetsskatten på hyreshus till0,som vi genomförde leder till ett minskat skat-teuttag för flerbostadshusen i . Taxeringsvär-dena i landet stiger som helhet från års-skiftet. Det behövs en höjning för att tabort effekterna av den sänkta fastighetsskatten till0,. Det är ett rejält åtagande och en rejäl satsningpå flerbostadshusen, vilket behövs.Det glädjande som har hänt bostadspolitiskt de tvåsenaste åren är att boendekostnadernas andel av dis-ponibel inkomst nu sjunker sedanbörjan av 90-talet. De hamnar väl på i genomsnitt28 % av disponibel inkomst. Den utvecklingen tycksfortsätta under nästa år.Anf. 227 () re-plik:Fru talman! Statsrådet konstaterar att vi har pro-blem. Det byggs för lite. Den problematiken kan viväl vara överens om. Däremot tycker jag att statsrådetvar ovanligt tomhänt när det gällde medlen för attåstadkomma mer byggande. Det är en lag om bo-stadsförsörjningsprogram och några andra krusidullersom ska lösa de här problemen. Jag tror inte att detkommer att fungera.När det gäller inställning kan jag talaom att vi gärna ställer upp på att knäcka en del mo-nopol. De anser vi är av ondo.