prot · GN09120 · 2000-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:120Onsdagen den 31 majKl. 09.00 - 14.15Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 25 maj.2 § Anmälan om återtagande av plats i riksda-genTalmannen anmälde att () den 1juli skulle återta sin plats i varigenom upp-draget som ersättare skulle upphöra för DesiréePethrus-Engström.3 § Beslut om utskottsärenden som slutdebatte-rats den 30 maj.SfU8 Vissa frågor om det nya pensionssystemetMom. 1 (beredningen av det nya pensionssystemet)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:251 för utskottet42 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 69 m, 34 kd, 15 c, 13 fpFör res. 1: 26 v, 1 kd, 15 mpFrånvarande: 11 s, 13 m, 17 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 2 (pensionsgrundande belopp för barnår)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:251 för utskottet42 för res. 21 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 69 m, 35 kd, 15 c, 12 fpFör res. 2: 26 v, 1 fp, 15 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 11 s, 13 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 3-8Kammaren biföll utskottets hemställan.SfU13 Efterlevandepensioner och efterlevandestödtill barnMom. 1 (grundtrygghetssystem m.m.)1. utskottet2. 1 (mp)Votering:279 för utskottet15 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 70 m, 25 v, 36 kd, 15 c, 13 fpFör res. 1: 15 mpFrånvarande: 11 s, 12 m, 18 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (omställningsperiodens längd)1. utskottet2. 4 (v)Votering:131 för utskottet102 för res. 461 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 10 m, 1 kdFör res. 4: 3 m, 26 v, 35 kd, 11 c, 12 fp, 15 mpAvstod: 56 m, 4 c, 1 fpFrånvarande: 11 s, 13 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpRoy och (båda m) anmäldeatt de avsett att avstå från att rösta men markerats haröstat ja.Leif () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat nej.Birgitta () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta.Mom. 5 (inkomstprövning av änkepension)1. utskottet2. 6 (fp, m, kd)Votering:174 för utskottet120 för res. 61 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 26 v, 14 c, 14 mpFör res. 6: 70 m, 36 kd, 1 c, 13 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU12 Vissa socialförsäkringsfrågorMom. 2 (rätt till sjukpenning för personer som saknaranställning)1. utskottet2. 1 (kd)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 3 (beräkning av sjukpenninggrundande in-komst)1. utskottet2. 2 (m)Votering:223 för utskottet70 för res. 256 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 1 m, 26 v, 33 kd, 15 c, 13 fp, 15mpFör res. 2: 69 m, 1 kdFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 8 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMargit () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU10 Villkoren för järnvägstrafiken på den fastaförbindelsen över m.m.Mom. 1 (järnvägsavgifterna)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (c, kd)Förberedande votering:73 för res. 153 för res. 2169 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:171 för utskottet70 för res. 154 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 26 v, 13 fp, 12 mpFör res. 1: 70 mAvstod: 36 kd, 15 c, 3 mpFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 2-4Kammaren biföll utskottets hemställan.TU11 Ändrad verksamhetsform för SJ m.m.Mom. 1 (villkoren för att bedriva järnvägstrafik påstatens spåranläggningar)1. utskottet2. 1 (v)Votering:268 för utskottet26 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 70 m, 36 kd, 15 c, 12 fp, 15 mpFör res. 1: 26 vFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 2 (fullständig avreglering av den svenska järn-vägstrafiken)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)3. res. 3 (c)Förberedande votering:124 för res. 215 för res. 3155 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Carina () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Huvudvotering:161 för utskottet118 för res. 216 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 26 v, 15 mpFör res. 2: 70 m, 35 kd, 13 fpAvstod: 1 kd, 15 cFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (bolagisering av SJ)1. utskottet2. 4 (v)Votering:266 för utskottet26 för res. 42 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 70 m, 35 kd, 14 c, 13 fp, 14 mpFör res. 4: 26 vAvstod: 1 kd, 1 mpFrånvarande: 11 s, 12 m, 17 v, 6 kd, 4 c, 4 fp, 1 mpMom. 10 (handlingsprogrammet i övrigt)1. utskottet2. 9 (c, m, kd, fp)3. res. 10 (v)Förberedande votering:135 för res. 926 för res. 10134 avstod54 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:160 för utskottet134 för res. 955 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 25 v, 15 mpFör res. 9: 70 m, 36 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 11 s, 12 m, 18 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU12 Ändring i lagen om radiokommunikationKammaren biföll utskottets hemställan.AjourneringKammaren beslutade kl. 9.22 på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 9.30 dådagens debatt skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 9.30.4 § Nationell handlingsplan för handikappoli-tikenFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU14Nationell handlingsplan för handikappolitiken (prop.1999/2000:79).Anf. 1 ():Fru talman! Det här betänkandet omfattar dels re-geringens förslag till nationell handlingsplan för han-dikappolitiken, dels hela 53 motioner som på olikasätt behandlar funktionshindrades livssituation.De flesta motionerna gäller inte målen för handi-kappolitiken utan i första hand frågor som rör olikaformer av stöd till funktionshindrade. Från moderatsida har vi reservationer som gäller förändringar ireglerna för assistansersättningen, avskaffande avmonopolet på hjälpmedelssidan, funktionshindradesrätt att välja skola, bättre samordning av rehabilite-ringsinsatser, reguljär textning av Televi-sions program, synskadades rätt till ledsagarservice,förändringar av bilstödet, nya regler för bostadsan-passning och rättvisare stöd till handikapporganisa-tionerna m.fl.Jag står, fru talman, naturligtvis bakom alla de re-servationer som vi har avgivit i utskottet, men för attvinna tid nöjer jag mig med att yrka bifall till reser-vationerna nr 5 och 32.De övergripande nationella målen för handikap-politiken är viktiga men inte speciellt kontroversiella.Samtliga partier ställer upp på de mål som anges ipropositionen, dvs.- en samhällsgemenskap med mångfald som grund- att samhället utformas så att människor medfunktionshinder i olika åldrar blir delaktiga i sam-hällslivet och- att jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och poj-kar liksom kvinnor och män med funktionshinderkan förverkligas.När man läser socialutskottets betänkande kanman konstatera att de skillnader som finns mellanpartierna framför allt gäller medlen att nå dessa mål.Ett genomgående tema i propositionen är att Sve-rige har en modern och bra lagstiftning påhandikappområdet, men att det brister i tillämpningenoch att det saknas sanktioner mot de myndigheterm.m. som inte tillämpar de bestämmelser som gäller.Från moderat sida delar vi uppfattningen att mankan nå långt i anpassning av såväl offentliga miljöeroch bostäder som kollektivtrafik genom relativt enklaåtgärder och genom en striktare tillämpning av redangällande lagstiftning. Men enligt vår uppfattningräcker det inte med mer strikta regler, bättre kontrolloch nya sanktionsmöjligheter för att funktionshindra-de ska kunna integreras i samhällslivets olika delar.Det krävs framför allt en förändrad attityd, såväl frånpolitiken och från de myndigheter som handhar han-dikappärenden som bland allmänheten. Vi vill ge defunktionshindrade större möjligheter att påverka sinegen situation bl.a. genom ökad valfrihet, avregleringav monopol och avskaffande av hämmande byråkrati.Men vi vill också öka det direkta ekonomiska stödettill sådana insatser som underlättar för funktionshind-rade att delta i samhällslivet.Regeringen hänvisar i propositionen till någraländer som från olika utgångspunkter och med olikaförutsättningar kommit längre än vårt land när detgäller integrationen av funktionshindrade i samhället.Gemensamt för de länder man hänvisar till - Storbri-tannien, , och framför allt För-enta Staterna - är att man i dessa länder valt en heltannan väg än den som traditionellt gäller i vårt land.Det gäller framför allt lagstiftningen i Förenta Stater-na. Man har där ställt den enskildes rättigheter i cent-rum. Genom en civilrättslig lagstiftning har man defacto gjort att det kostar att diskriminera funktions-hindrade.De kommuner, varuhus, butiker, restauranger,museer, biografer, bussbolag etc. som inte lever upptill de krav lagstiftaren ställer riskerar utöver kostna-derna för anpassningen av sina lokaler m.m. att dess-utom få betala skadestånd till dem som drabbas.Samma gäller om funktionshindrade diskrimineras påarbetsmarknaden. Domstolarnas utslag får dessutomen prejudicerande effekt, vilket innebär att andrafunktionshindrade i samma situation drar nytta avdomstolarnas utslag.Denna lagstiftning, som i benämns Ameri-cans with Disabilities Act, har varit framgångsrik ochses som ett föredöme i hela världen . På kort tidhar offentliga miljöer blivit tillgängliga för funktions-hindrade. Dessutom har antalet funktionshindrade iarbetslivet ökat dramatiskt. Genom har männi-skor med olika former av funktionshinder börjat attbli betraktade som den resurs de är, som kunder,resenärer och anställda. Lagstiftningen har därmedinte bara blivit ett medel att ta bort diskriminerandehinder utan också ett medel att förändra attityder.Från moderat sida vill vi röra oss i riktning mot ensådan lagstiftning, som garanterar de funktionshind-rades rättigheter och inte i första hand är inriktad påatt styra hur dessa rättigheter ska tillgodoses. Denprincipiella skillnaden mellan oss och majoritetensyns tydligast i vår reservation om s.k. domstolstrots.Regeringen och majoriteten föreslår att kommunernaska kunna åläggas viten, dvs. att betala böter till sta-ten, för sådant domstolstrots. Från vår sida vill vi istället att kommunerna ska åläggas att betala denfunktionshindrades kostnader för det stöd och denservice som han eller hon har rätt till enligt länsrät-tens dom, oavsett om insatsen tillhandahålls av kom-munen, eller någon annan.Av erfarenhet vet vi att det inte alltid är med öp-pet sinne kommunerna följer länsrätternas utslag,även om relativt få kommuner ägnar sig åt direktdomstolstrots. Många funktionshindrade kan vittnaom svårigheterna att få ett fungerande samarbete medkommunernas och landstingens handläggare, i syn-nerhet efter en tvist som måste lösas av länsrätten.Möjligheten att få sina rättigheter tillgodosedda avnågon annan än kommunen, på kommunens bekost-nad, skulle stärka den enskilde funktionshindradesintegritet och valfrihet.Fru talman! Den handikappreform som den bor-gerliga regeringen genomförde i mitten av 90-taletbyggde på samma grundsyn. Makten flyttades från depolitiska sammanträdesrummen och de kommunalahandläggarna till de enskilda funktionshindrade.Reformen innebar för många en revolution ochskapade bättre förutsättningar för människor medfunktionshinder att delta i samhällslivet. Men steg försteg har den socialdemokratiska regeringen urholkatden här valfrihetsreformen. Det första steget var attföra över en del av ansvaret från staten till kommu-nerna, vilket har inneburit att det har uppstått en kon-flikt mellan kommunala och statliga uppgifter. Vi hardärför föreslagit att hela det ekonomiska ansvaret förassistansersättningen ska återgå till staten. Vi villockså att de funktionshindrades valfrihet ska främjasgenom att utbudet av tekniska hjälpmedel kan till-handahållas av fler än det faktiska monopol somkommuner och landsting har på hjälpmedelsom-rådet.Nuvarande system har, som alla monopol, lett tilllånga väntetider och dessutom ett onödigt begränsaturval av hjälpmedel. Mer resurser löser inte dessagrundläggande problem. Vi vill i stället ha en avmo-nopolisering av hjälpmedelshanteringen. De som harrätt till hjälpmedel ska också tillförsäkras rätten attsjälva få införskaffa de hjälpmedel de behöver medekonomiskt stöd från det allmänna - kommunen ellerlandstinget. Hjälpmedelsgarantin ska också omfattastatliga anslag för hjälpmedel, t.ex. bilstödet. Ensådan reform skulle medföra en ökad konkurrens sominte bara främjar den enskildes valfrihet utan ocksåskulle stimulera utvecklingen av nya hjälpmedel. Vivill, fru talman, att beslut om hjälpmedel ska kunnaöverklagas.Fru talman! Möjligheten att välja skola är viktigför alla elever, men alldeles särskilt för barn ochungdomar med funktionshinder. Rätten för funktions-hindrade barn att välja en integrerad undervisning i enskola på hemorten är lika viktig men inte viktigare änrätten att välja att gå i en skola som är utformad föratt tillgodose särskilda behov. Vi moderater ser be-slutet att lägga ned i - en special-skola för multihandikappade barn - som ett lågvat-tenmärke när det gäller synen på elevers och derasföräldrars rätt att välja skola.Barn som är trygga i specialskolan och som ut-vecklas på ett positivt sätt måste ha möjlighet att äveni framtiden välja denna skolform. Specialskolor skaäven vara ett alternativ för de elever somanser att dessa skolor bättre kan tillgodose deras sär-skilda behov.Fru talman! Svensk handikappolitik bygger alltförmycket på att politiker och myndigheter inte bara skadefiniera och reglera de handikappades rättigheter,politiker och myndigheter ska också bestämma hurbehoven bäst kan tillgodoses. Andra myndigheter skaövervaka och kontrollera att man lever upp till be-stämmelserna.Utrymmet för den enskildes eget val är begränsat.I det hänseendet kan man säga att funktionshindradeär dubbelt handikappade. Utöver det beroende de hargenom sitt funktionshinder blir de också beroende avpolitiska beslut och myndigheters prioriteringar. Frånmoderat sida vill vi steg för steg öka de funktions-hindrades oberoende genom att avveckla monopolenoch skapa valfrihet om medlen för att förverkligadessa människors integration i samhället.Detta, fru talman, var innehållet i våra reservatio-ner.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! En högtidlig känsla infann sig ome-delbart när jag började läsa propositionen Från pati-ent till medborgare - en nationell handlingsplan förhandikappolitiken. Regeringen slår an tonen på förstasidan: Tillgänglighet för alla i vårt samhälle. Äntligenska det hända saker!Jag gick sedan vidare i den spännande läsningen.Men vad händer? Jo, ett så att säga avspännande draginfinner sig, dvs. varje påpekande av hinder i till-gänglighet följs av förslag om utredning med åtgärdom kanske . Det kanske är rätt sätt om man inteavser att driva på utvecklingen, men regeringen har jusanktionspiskan.Tro nu inte annat än att jag är glad över hand-lingsprogrammet. Det var bara det att texten väckteen sådan förväntan. Jag förstår rörelsen IndependentLiving, som jag tidigare tyckte framstod som aggres-siv. Rörelsen startade som en medborgarrättsrörelse iUSA. Tillgängligheten i samhället är ju grunden förmedborgarrätten. Tillgänglighet och bemötande är detvå viktiga ledorden i handlingsplanen. Det är rätt ochbra!Reliefen blir ofantlig när man betänker att förstabeslutet om handikappanpassning av kollektivtrafikenfattades - . Vad har hänt sedandess? Inte så mycket. Osökt kommer jag att tänka pådålig barnuppfostran. Man ställer upp en massa reg-ler, men ingen gör något för att följa dem.Kristdemokraterna menar att ett statligt, ekono-miskt stöd för tillgänglighetsåtgärder bör utgå åt-minstone initialt, t.ex. fram . Det skulleöka takten betydligt i åtgärderna. I detta syfte har viäven föreslagit ett ökat anslag till handikappanpass-ning av föreningsdrivna samlingslokaler.Kunskaperna om de handikappades villkor ochbehov har försämrats det senaste årtiondet och före-faller faktiskt nu bristfälliga av mycket att döma isamhället, framför allt bland de yrkesgrupper som harinflytande över byggprocessen. En orsak är att detinte finns någon egentlig utbildning i handikappkun-skap i utbildningen för arkitekter och byggnadsin-genjörer. Vi menar att det är otillräckligt att regering-en låter endast se över innehållet iutbildningen. Vi menar att kursplanerna ska utvidgasså att de även omfattar handikappkunskap.Även här i har uppmärksammatshinder i tillgängligheten. En särskild grupp har bildatsinom för att kartlägga ochförbättra tillgängligheten.Jag har förmånen att ingå i ett handikappnätverkmed riksdagsledamöter från varje parti i riksdagen.Nätverkets uppgift är att sprida kunskap i riksdagenom olika aspekter på handikapp. En motion från dettanätverk ligger till grund för utskottets tillkännagivan-de om generell lagstiftning mot diskriminering - däräven funktionshindrade inräknas.En grupp som har fått erfara brister i tillgänglighetoch bemötande är studerande på högskolenivå. De fårägna mycket tid och kraft åt att planera och samordnasin dag, utöver att handikappet kan göra att studeran-det tar . Ett mycket stort problem är dendåliga flexibiliteten i färdtjänsten. Samma erfarenhethar drabbat föräldrar till funktionshindrade barn iförskola och grundskola. På högskolan finns en han-dikapphandläggare som är till stor hjälp. Motsvarandefinns inte på grundskolenivå. Föräldrar till funktions-hindrade barn behöver en kurator med en samordnan-de uppgift.Det finns endast föga undersökt om dessa föräld-rars situation. RBU har gjort en studie, , där det framkommer att många av föräld-rarna upplever samhället som en motpart och kon-trollerande instans. Byråkratiskt krångel förekommeralltför ofta. Trots den ibland formella och omständli-ga handläggningen blir många av kommunens ochförsäkringskassans beslut felaktiga. Det finns entendens till en alltför byråkratisk syn på behov avdjupt mänsklig natur.Hälsoproblem hos föräldrarna är ofta återkom-mande. Dessutom inverkar oro för barnet samt ilskaoch maktlöshet vid kontakter med myndigheter.Många blir mycket nedstämda av att alltid behövatala om barnets problem och svårigheter, när de isjälva verket gläds åt barnen.Kristdemokraterna har därför motionerat om bätt-re samhällsstöd för föräldrarna. Jag yrkar därför bifalltill reservation nr 3.Jag yrkar även bifall till reservation 33. Elever igymnasiesärskolan är inte som elever i gymnasie-skolan berättigade till studiehjälp. För elever i särvuxfinns det inget studiestöd från . Krist-demokraterna vill betona att människor med funk-tionshinder ska ha lika möjligheter och samma rätt tillutbildning med hög kvalitet som övriga medborgare.Det är den studerandes intresse och inte utbildnings-form eller tillgång till stöd som ska styra den stude-randes val. Möjligheterna till studiefinansiering börvara lika oavsett handikapp.Lagen om särskilt stöd, LSS, tolkas och tillämpasolika. Det ger besynnerliga effekter. 40 000 personer,eller fler, får inte insatser enligt LSS trots att de ansesvara berättigade till det och trots att statsbidrag utgårtill kommunerna. Många funktionshindrade har fåttsin rätt till personlig assistans omprövad. 65-årsgränsen för personlig assistans ska försvinna, harregeringen aviserat. Men vad händer med dem somfyller ?Okunnighet finns i kommuner om hur LSS skatillämpas. Bristande förståelse för funktionshindret ärvanligt. Det gäller även psykiskt funktionshindrade.Kristdemokraterna anser att det är nödvändigt attSocialstyrelsen tar fram kriterier för bedöm-ning av stöd till psykiskt funktionshindrade. De om-fattas till stor del inte av LSS . Det bör i lagentillföras några ord i uppräkningen av grundläggandebehov, nämligen: hjälp med aktivering och motiva-tion. Detta skulle göra att de psykiskt funktionshind-rade i större utsträckning även kunde få del av LSS.För närvarande ställs det större krav på omvård-nadsbehov när det gäller funktionshindrade barn föratt få personlig assistans. Man menar att skolan skahålla med assistent. menar attsamma person bör kunna vara assistent både hemmaoch i skolan om det anses önskvärt. Utskottet förut-sätter att så kan vara fallet men exempel finns på attdet inte går till så.Kristdemokraterna vill också avskaffa schabloni-seringen av assistansersättningen och ersätta den meden förenklad återredovisning, enligt förslag som han-dikapporganisationer har lagt fram.Vidare råder det oklarhet om hjälpmedel. Det harhänt att kommunen tagit tillbaka hjälpmedel om bru-karen flyttar till privat boende. Kommunen anser detvara ett hjälpmedel för vården, inte för brukaren.Särskilt har detta drabbat brukarkollektiv.Många har klagat på hjälpmedlen. Det är för dyrtoch man får vänta . Man tycker sig inte få vadman behöver. Ofta gäller det hörhjälpmedel. Bedöm-ning, tillgång och kostnad skiljer orättvist mellanlandsting eller mellan kommuner. Ofta behöver funk-tionshindrade insatser inom olika områden. Det med-för flera system med högkostnadsskydd. Vi kristde-mokrater har motionerat om en utredning av de funk-tionshindrades ekonomiska situation. Glädjande noghar utskottet kommit till samma resultat.En utredning pågår om sanktioner vid kommunaltdomstolstrots. Regeringen lyfte ut frågan om sank-tionsmöjlighet vid beslutat men inte verkställt stödför funktionshindrade enligt socialtjänstlagen ellerLSS. avstyrkte förslaget av olika skäl.Kristdemokraterna ansåg i det läget att en dålig laginte var att föredra.Utskottet säger nu att den här lagen ska genomgåförnyad prövning när den fullständiga utredningen ärklar. De erfarenheter som vinns efterhand ska tas tillvara. delar uppfattningen att det äroerhört angeläget att få till stånd sanktionsmöjlighe-ter, varför vi godtar förslaget eftersom det förhopp-ningsvis snart kan prövas ånyo.Inte i någon annan fråga har jag mött så mycketklagomål som i frågan om färdtjänsten. Resornamåste planeras väl. Spontanutflykter går det inte attordna. Resorna tar på grund av samåkning.Det drabbar studenter som pendlar - det blir svårtmed extralektioner. Det drabbar också människor iarbete som måste avstå från spontant umgänge. För-seningar i färdtjänsten ger problem med arbetsgiva-ren. Antalet resor är för litet. Speciella behov vidtransport går det inte att tillgodose. Det finns helleringen att klaga hos.En utredning pågår men saken hastar, anser Krist-demokraterna. Kanske är det rentav bättre att ge stödtill förbättringar av tillgängligheten i kollektivtrafi-ken.Jag är också ersättare i miljö- och jordbruksut-skottet. Många företag skickar till mig bokslut ochsina miljöredovisningar. ser jag fram emot att fåmånga tillgänglighets- och bemötanderedovisningar.Givetvis står jag bakom våra reservationer menjag nöjer mig med att yrka bifall till reservationerna 3och 33.(Applåder)Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 7 och 38 men självfallet står jagbakom övriga reservationer där före-kommer.När familjen från vid RBU:skongress beskrev sin situation, när funktionshindradeungdomar känner sig diskriminerade i skolan, i ar-betslivet och och när funktionshindrade,anhöriga och representanter för handikapporganisa-tioner vittnar om hur man kan bli bemött av myndig-hetsföreträdare, ja, då känns det tungt. Att vi inte harkommit !Välfärdslandet fungerar inte för alla, långtdärifrån. Brist på kunskaper, attityder och begränsaderesurser kan möjligen vara förklaringar men definitivtinget försvar.