prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Det gäller deungdomar, eller helt enkelt de människor, som intehar möjlighet att lära sig till högskolekompetens. Vihar olika förmåga. Jag nämnde det i mitt huvudanfö-rande. Det gäller de människor som har en utveck-lingsstörning. Vad händer med dem som vuxna? Hurtänker ni från er sida ge dem rättighet att behandlassom alla andra vuxna?Jag tänker också på dem som inte behöversärskoleverksamhet men som inte är tillräcklig dukti-ga för att klara av eller har intresse för en högskoleut-bildning. Vad har ni för utbildningsväg för dem så dekan känna sig nöjda och hitta en del i livet som debehöver?Måste man i socialdemokraternas bli vux-en och gå arbetslös för att sedan få ettslags arbetsmarknadsutbildning till praktiska yrkes-uppgifter? Eller kan man hitta en rak väg för dessamänniskor, så att vi alla får känna vår uppgift i sam-hället redan som unga?Anf. 109 () replik:Fru talman! Den sista frågan tycker jag är intres-sant. Hur hittar man vägen genom livet och bra ut-bildningar för att möta de krav som ställs? Jag kanmycket kort säga att olika regeringar under 90-talethar rustat det svenska utbildningsväsendet för attmöta kraven i det livslånga lärandet.Det har vi gjort alltifrån förskolan, som har fått enförändrad roll, till högskolan och forskningen och allaskolformer däremellan. Det finns ingen som har varitundantagen från förändringsarbetet för att möta kra-ven i det livslånga lärandet.Jag tycker att vi med gemensamma ansträngning-ar, ibland i politisk oenighet men oftast också medgemensamma ingångar, har försökt att möta de härkraven.Som jag försökte beskriva i mitt huvudanföranderäknar vi med att av en årskull ska ha möjlig-heter till en högskoleutbildning. Det innebär också attvi tror att kanske inte behöver en högskoleut-bildning, men på andra sätt behöver en kvalificeradyrkesutbildning. Den behöver inte alltid vara på ef-tergymnasial nivå. Den kan ibland vara på gymnasialnivå.Det behövs gott om duktiga yrkesmänniskor. Nunär vi nu pratar om högskola och den högre utbild-ningen är det viktigt att slå fast att det också finnsandra behov som är viktiga. Jag tror att alla behövs påden arbetsmarknad som vi ser framför oss.Jag uppskattar frågan om särvux och dem somkanske har behov av den utbildningsformen. Jag troratt vi har ett gemensamt intresse av detta, inte minstutifrån det arbete som gjordes i Kunskapslyftskom-mittén. Vi ska se till att vi får bra förslag och fattarbra beslut när vi här i tarställning till propositionen om vuxnas lärande, där jagutgår från att denna fråga kommer att hanteras på ettklokt och bra sätt.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Jag har ett par frågor som jag skullevilja ställa till ena gäller hur man ska samordna Kunskaps-lyftet och komvux. Det är lite olika finansieringsfor-mer för de här, och det kan upplevas som ganskaorättvist av människor som inte kommer i åtnjutandeav med a-kassefinansieringen att desjälva får finansiera det hela via komvux. Här kom-mer också kompetenskonton in. De behöver finnasför människor över huvud taget.Jag har också en fråga om KY-utbildningen. Jagvälkomnar om det kommer en proposition till vårenså att de här utbildningarna kan bli permanenta och vikan få fastställda utbildningsmål. Som det ser ut i dagär det lite problem med valideringen. Det finns före-tag som inte kan visa att deras personal har den ut-bildning som krävs av utländska företag t.ex. om denhar en KY-utbildning. Hur ser på denfrågan?Anf. 111 () replik:Fru talman! När det gäller , kom-munal vuxenutbildning och studiefinansiering så harvi levt med en situation nu under försöksperiodensom vi är på väg att avsluta, eftersom försöksperiodenär på väg att avslutas. Jag tror att vi får en bättre ochmer rimlig diskussion om vi väntar med de detaljernatill dess att vi har sett propositionen om vuxnas läran-de. Då får vi också se förutsättningarna både för stu-diedelen och studiestödsdelen.Frågan om den kvalificerade yrkesutbildningenoch valideringen av kunskaper är viktig för KY-utbildningarna, men den är också viktig på andraområden. Vi vet att det har gjorts en del arbete redan.Vi vet att det finns en särskilt utredare som tittar påvalideringsfrågan just . Vi vet också att många avde fackliga organisationerna gör ett bra jobb för atthjälpa till med att hitta bra former för validering. Detär klart att det är ett slöseri med enskildas såväl somsamhällets kunskaper, tid och pengar att inte ta tillvara den kompetens som man kanske inte har påpapper men mycket väl skulle kunna visa i praktikenatt man har.Därför tror jag att den fråga som tar upp är oerhört viktig. Den handlade omhur vi validerar kunskaper i olika sammanhang, ochinte bara utifrån KY-utbildningarnas behov. Det ärnaturligtvis viktigt, men detta gäller också i ett störresammanhang.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Jag tror att vi kan komma långt i desamtal som ska föras framöver om KY-utbildningarna. Jag hoppas att vi ska få fram detta.Jag har en fråga om kvaliteten i utbildningen. JanBjörkman trycker mycket på kvalitetsutvärderingenav de högre utbildningarna. Kommer det att räcka tillför att vi ska ha den utbildningskvalitet som vårastudenter har rätt att kräva?Från sida har vi sagt att vi behöversatsa mer resurser både på utvärderingen av utbild-ningarna och på att se till att de platser som finnskommer att fyllas med studenter som anser att de harråd att studera och som också känner att de får lön förmödan så småningom.Anf. 113 () replik:Fru talman! Låt mig först säga att jag i långastycken tycker att vi har en bra högskola i görs mycket bra arbete på den svenska högsko-lan. kan man säga att 90-talet har varitkärvt. Som flera har beskrivit här så har resursernakrympt - av skäl som vi kanske inte behöver gå in pånu.När det gäller frågan om huruvida alla kommer attfå en tillräckligt bra kvalitet så är ett bra tillfälle föross att diskutera det när regeringen tar ställning tillden utredning som har gjorts om högskolans styrning.Den har bl.a. också diskuterat kvalitetsaspekter uti-från den ekonomi som står till buds för högskolorna.Då har vi chansen att se helheten i detta.När pratar om att det är viktigt medutbildningskvalitet och ställer det i motsättning tillvolymen utbildning i grundutbildningen har jag -utan att vara alltför polemisk - lite svårt att se vad detär som är slutsats i frågan. Är det attinte fortsätta bygga ut högskolan? har ju variten ivrig anhängare av att bygga ut inte minst de mind-re och medelstora högskolorna - i varje fall fram tillförra året. Eller finns det ett perspektivskifte inomCenterpartiet när det gäller synen på grundutbildning-ens utbyggnad?Jag har inte kunnat läsa ut detta ur de handlingarsom står till buds inför dagens diskussion. Jag medgeratt det inte finns någon neddragning i ekonomin påområdet. Men bygger man upp den härmotsättningen mellan kvalitet och grundutbildning.Det är en motsättning som man inte skulle bygga upppå något annat område inom utbildningspolitiken änjust det här. Jag har inte sett det draget så tydligt hosCenterpartiet tidigare som just i den här budgeten.Anf. 114 TALMANNEN:Innan jag ajournerar kammaren vill jag informeraom att det finns ytterligare ungefär fyra timmars an-mäld talartid plus repliker. Det kommer alltså att blien lång kväll, och det kommer att finnas tjänstgöran-de talman så länge det behövs. Skulle vi till äventyrsändå inte bli färdiga finns det inget utrymme eller att fortsätta den här debatten.Då får vi överväga eller kvällefter alla andra ärenden.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.6 § (forts.) Forskningspolitik, utbildning ochuniversitetsforskning samt studiestöd (forts. UbU6,UbU1 och UbU2)Anf. 115 ():Fru talman! Med tanke på att vi uppenbarligen li-der brist på tid ska jag försöka att fatta mig så kortsom möjligt.Den här omgången i debatten ska handla om vux-enutbildning, inberäknat och KY. Detska också handla om grundutbildning på högskoloroch universitet.Jag skulle vilja instämma i mycket av det som JanBjörkman tidigare sade om och denstora betydelse det har haft för väldigt många männi-skor i det här landet. Men det har också haft storbetydelse för samhället. har ju faktisktinneburit en rejäl höjning av kunskapsnivån i landet.Det innebär att många nu står betydligt bättre rustadeatt möta arbetsmarknadens behov. Många går ut ijobb och mycket intressantare jobb än vad de har haftmöjlighet till tidigare.Dessutom har inneburit att flericke traditionella studenter finns på våra högskolor . Det tror jag personligen har en kvalitetshöjandeeffekt på utbildningen på högskolan. Men det kanskeviktigaste som har hänt, och det tror jag hänger ihopmed attityder till studier hos många vuxna, är att dethar blivit naturligt och viktigt för många att delta ivuxenutbildningen. Det tycker jag ger goda förutsätt-ningar för det livslånga kontinuerliga lärandet. Detmåste också positivt påverka människors villighet ochintresse när det gäller att senare gå in i ett individuelltkompetenssparande som vi tror att vi kommer att fåett förslag om så småningom.Jag ska inte säga så mycket mer om Kunskaps-lyftet. Det kommer snart en proposition som rege-ringen har aviserat kring vuxnas lärande. Det enda jagvill trycka på när det gäller den är vikten av att viverkligen tar upp till diskussion det så viktiga integ-rationsarbetet. Utbildning är absolut det viktigasteverktyget vi har. Vi har inte så många verktyg utomutbildning när det gäller integration av våra invandra-re. Därför hoppas jag att vi får kraftfulla förslag i denriktningen.När det gäller KY vill jag bara säga att det har va-rit spännande att följa den. Det är ju roligt att på för-sök få se en utbildning där man har haft betydligtfriare former . Vi har kunnat studera enförsöksverksamhet som verkligen har varit experi-menterande med både innehåll och form. Vi har lärtoss väldigt mycket av KY. Det är kunskaper som jagnu hoppas att man tar hänsyn till och överför i det nyaförslag som kommer.Grundutbildningen på universitet och högskolahar ju expanderat. Antalet utbildningsplatser har ökatkraftigt . Det är en utveckling somVänsterpartiet har glatt sig åt och ställt sigbakom. Glädjande nog är det ju så att trots den storaexpansionen av antalet studieplatser har antalet sö-kande inte minskat. Antalet studieplatser kan fortfa-rande inte hålla jämna steg med ökningen av antaletsökande. Och det är jättebra, tycker vi.Hösten 1999 var det av de sökandesom fick erbjudande om en studieplats, och det trotsatt årskullarna nu har minskat och arbetsmarknadssi-tuationen också ser annorlunda ut än vad den gjordetidigare.Tittar vi på vilka som kommer in på universitetoch högskolor är det nu en skillnad mot tidigare. Detär flera som är , och det är färre somkommer direkt från gymnasieskolan till universitets-utbildning.Jag tror inte att det är någon direkt fara med det.Jag tror att unga människor ibland behöver ha enperiod, ett moratorium, där man funderar lite grannöver vad det är man vill, vad man vill av livet och vadman önskar . Det är inte alls dåligt attjobba , att resa eller att göra andra saker. Denibland överdrivna, tycker jag, farhågan för att vi intefår en snabb genomströmningstakt delar inte jag.Rekryteringssituationen ser ganska olika ut mellanlärosäten men också mellan vissa kurser och utbild-ningar. Framför allt har det varit svårt och är svårt attrekrytera studenter till lärarutbildningar med inrikt-ning mot matematik och naturvetenskap, men ocksåtill vissa kortare ingenjörsutbildningar.Det här är en allvarlig fråga. Jag vet att jag har ta-git upp det här i kammaren tidigare. Särskilt allvarligtmåste vi se på att vi får en brist på lärare i de härämnena. Det kan ju knappast vara så att obehörigaeller lärare utan pedagogisk utbildning på något sättbättre skulle kunna stimulera ungdomar att intresserasig för just de här ämnena i eller gymna-siet. Det tror inte jag.Nu står inte utbildningsplatserna tomma i hög-skolan, . Det lät nästan så när Folkpartietpratade här. Fr.o.m. höstterminen har man ju fåttmöjlighet att minska antalet studenter på naturveten-skapliga och tekniska utbildningar och i stället ökakapaciteten inom humaniora, samhällsvetenskap ochjuridik där söktrycket är stort.Men trots det kvarstår det grundläggande proble-met. Eftersom vi inte enbart har brist på lärare inomde här ämnena utan också på tekniker, läkare ochpsykologer är det ett jätteproblem att inte fler ungdo-mar väljer att läsa det naturvetenskapliga programmeti gymnasieskolan. Det är därför, tycker jag, oerhörtviktigt att den tillsatta Gymnasieskolekom-mittén kan ena sig om att lägga fram ett antal kon-struktiva, djärva förslag för att förbättra den här situ-ationen.Själv tror jag när jag har pratat med en del eleverpå gymnasieskolan att NV-programmet är så målin-riktat och förutsägbart . Många ungdomar är inteså inställda på att bli något. De vill bli någon. Desöker sig fram i livet. Och det ska man göra, tyckerjag. Det utrymmet ska finnas. Jag tror att man skulletjäna på att kombinera studier i matte och naturveten-skapliga ämnen med skapande verksamhet, med fun-deringar kring livskunskap och vad det innebär, kringrelationer, kring frågor som tangerar filosofi ochpsykologi. Man skulle också tjäna på att förlägga enstörre del av utbildningen än nu till arbetsplatser. Dethar ju gått bra för de utbildningar som har haft kon-kreta inriktningar. Jag tänker på naturvetenskap därman har läst tillsammans och fått kunskaper omRäddningsverket och arbetsupp-gifter.Det är också ett problem med att så många ung-domar väljer taktiskt i gymnasieskolan. Tack vare attde väljer så taktiskt är det många som finns påkomvux för konkurrenskomplettering eller behörig-hetskomplettering. Det förväntar jag mig också attregeringen kommer att ta upp i den kommande pro-positionen om rekryteringsfrågor.Hur ska man då lösa problemet med bristen på lä-rare? När det gäller de här ämnena skulle jag kunnatänka mig - för att vi inte ska hamna i ett fullständigthopplöst läge - att man gav ett erbjudande om att läsamed förhöjd bidragsnivå i studiemedlet.När det gäller den sociala och etniska snedrekryte-ringen till högre studier kan vi glädjas åt en litenökning av studenter från arbetarhem. Glädjande ärockså att det har skett en ökning med ca 10 procen-tenheter av studenter från de yrkesförberedande pro-grammen inom högre utbildning. Men det är inte nog.Krafttag måste till för att motverka både social ochetnisk snedrekrytering. Vi hoppas att regeringen åter-kommer med förslag i den proposition som skahandla om just rekrytering till universitet och hög-skola.Någon av debattörerna förut - jag tror att det varUlf - tog upp balansen i prislappssystemet.Det gäller naturvetenskapliga-tekniska utbildningaroch humaniora-samhällsvetenskap. Det finns ett pro-blem här. När man kommer ned till två , som man gör på sinahåll när det gäller humaniora, tror jag att vi med fogkan vara rädda för att kvaliteten är i fara. Man kaninte garantera kvaliteten längre. Jag har sökt men intefunnit några rapporter från som stö-der den teorin. Men det verkar som om det skullekunna vara så. Det är viktigt att man ser över pri-slappssystemet. Egentligen skulle det behövas 500miljoner kronor, om man ska leva upp till de ambitio-ner man en gång hade i Grundbulten. Där sades att skulle vara ett golv.Man kan fundera över sättet att betrakta högre ut-bildning och forskning. betraktar vi det somkostnader för samhället. I stället skulle vi betrakta detsom investeringar för framtiden. När vi nu befinneross i en högkonjunktur skulle man kanske kunnatänka sig att just för detta utgiftsområde, forskningoch högre utbildning, höja utgiftstaket något för attinvestera för en kommande lågkonjunktur, som jualltid kommer efter en högkonjunktur.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan i ut-bildningsutskottets betänkande.Anf. 116 ():Fru talman! Att vi nu ägnar så stort intresse åtvuxnas lärande beror på att vi har ett perspektiv påutbildningen där vi talar om det livslånga lärandet.För dem som är barn eller unga och går i grund-skolan eller gymnasiet betyder det livslånga lärandetmöjligheten att när man har gått ut gymnasiet fort-sätta med utbildningar av olika slag under resten avlivet. Man får återkommande möjligheter att komp-lettera den yrkesutbildning man kanske har påbörjat igymnasiet. Man kan starta på en yrkesutbildning, gåin på högskolan eller gå ut och arbeta och sedankomma tillbaka för att läsa på en folkhögskola. Heladenna syn på lärandet är ny för det moderna samhäl-let. Den passar i ett samhälle som har en relativtsnabb förändringstakt.Det är också en fråga om livskvalitet, möjlighetenatt ta ledigt när man har varit ute i förvärvslivetoch läsa, studera, bygga på sin kunskap. Man kan läsanågot man tycker är trevligt - språk, estetiska ämnen- eller förbättra sina yrkeskunskaper för att klaraarbetet bättre. Det är också en viktig del när det gällermöjligheten att få hela befolkningen aktiv. Det hand-lar om den demokratiska delen av samhället. Man skakunna ta del i och förstå beslutsfattandet och samhäl-lets utveckling.Samma sak ska gälla för dem som är lite äldre ochhar skoltiden bakom sig. Det är viktigt med möjlig-heten till återkommande lärande under hela livet. i den gruppen hade dessutom inte chansen att gåpå gymnasiet. Det var färre som gick på gymnasietför . De som är lite äldre har kanskeockså brister när det gäller grundskolan.Flera grupper i samhället måste få möjlighet attkomplettera de studier som de unga får i grund-skola och gymnasium. De måste fångas upp. Därförär det viktigt att får fortsätta och fåren uppsökande karaktär, så att vi får med alla. Ingenska vara utanför möjligheten att ta del av det livs-långa lärandet.Det finns speciella grupper som ska uppmärk-sammas särskilt. Det gäller t.ex. invandrare som ännuinte har lärt sig svenska. Svenska för invandraremåste få en kvalitetshöjning, så att vi inte får engrupp som inte kan ta del av utbildningssystemet ifortsättningen.Vi måste också med en viss sorg i hjärtat konsta-tera att möjligheterna för människor med funktions-hinder av olika slag att studera inte är så goda som deborde vara i . Där bör man också satsa extra.Man bör se till att fånga upp dem och ge dem sammamöjligheter som övriga medborgare.Högskolan kommer att få en allt större uppgift idetta sammanhang. Man brukar säga att av demsom lämnar gymnasiet ska ha börjat högskoleutbild-ningen när de är , inom en relativt snar framtid.Det är en högt ställd målsättning. Det betyder ocksåen radikal förändring av högskolans arbete.Högskolan har flera uppgifter i det livslånga lä-randet. Den viktigaste är kanske bildningen - att försesvenska folket med bildning, allmänkunskap.Yrkesutbildningen ligger nu till stor del på hög-skolan. De yrkesutbildningarna måste knytas ordent-ligt till praktikmöjligheter, till det som händer ute inäringslivet och den offentliga sektorn.Fortbildningen kommer att bli allt viktigare. Därhar högskolan ännu inte anpassat sig till det behovsom finns av fortbildning. Det är relativt litet intressefrån universitet och högskolor att förse samhället medbra fortbildningsmöjligheter.Forskarutbildningen är den fjärde delen som ärviktig. Den är naturligtvis extra viktig i en period närvi har en så pass stor avgång bland lärare och forska-re, på grund av ålder. Vi har redan en brist på lärare.Vi måste få i gång en forskarutbildning. Den bör hahög kvalitet. Den ska ändra karaktär efter de behovsom växer fram i det moderna samhället. Inte minstinternationaliseringen gör att vi kanske får tänka omoch vidga forskarutbildningen, så att vi låter våraforskarstuderande lägga en del av sin utbildning vidett forskningsinstitut utanför gränser.Lärarutbildningen är en nyckelutbildning i sam-manhanget. Vi har egentligen inte någon vuxenpeda-gogisk utbildning i landet. Det är en brist, om manska ha ett livslångt lärande med en så stor och omfat-tande vuxenutbildning under hela livet. Min förhopp-ning är att den nya lärarutbildningen, som ligger påuniversitet och högskolor, relativt snart ska vidga sittutbildningsuppdrag till att gälla också vuxenpedago-gisk verksamhet.Mycket av det som jag har nämnt är sådant som ärunder utredning. Vi väntar propositioner efter julredan. Det gäller KY-utbildningen och den storapropositionen om vuxnas lärande som också kommeratt omfatta svenska för invandrare. Vi vet att en ut-redning ska komma med förslag om förbättrade stu-diemöjligheter för människor med funktionshinder.Vi får skäl att återkomma till det när det finns flerutformade förslag.Anf. 117 Utbildningsminister ():Fru talman! Utbildning och utbildningspolitikenspelar en allt större roll för våra samhällen. Det råderinget tvivel om det. Det finns en bred samstämmighetoch ett brett intresse i kammaren för utbildningspoli-tikens framtida roll. Så är det också i Europapolitiken.Fastän den självklara utgångspunkten är att varje landbestämmer över sin egen utbildningspolitik, spelarden europeiska diskussionen en roll för oss. Vi på-verkas av varandra. Också där är utbildningspolitikenallt viktigare.Det är inte konstigt. I vår typ av samhällsutveck-ling spelar utbildning den allra största rollen för indi-viderna och deras strävan efter att skapa ett gott liv.Den spelar en allt större roll också för fördelningspo-litiken. Den spelar en roll ända från barnets förstasteg i förskolan till forskarutbildning och unga fors-kare. Därmed är det viktigt att utbildningspolitikenhålls samman.Sverige är ett gott exempel i den meningen. Vigör rejäla satsningar på utbildningspolitiken, alltifrånden allmänna förskolan och maxtaxan via grund- ochgymnasieskolan med extra medel som kommer underde kommande åren, med vuxenutbildningen som harvarit i fokus under ett stort antal år men inte minstunder till expansionen av högskolan.Vi har all anledning att vara stolta över att vi bedriveren utbildningspolitik som verkligen bidrar till förny-elsen av Sverige.Forskningspolitiken som vi diskuterade för någratimmar sedan är intimt kopplad till utbildningsfrågor-na. Det är klart att kvaliteten i högre utbildning ärväldigt beroende av forskning och att lärarna är aktivai forskning. Också där är det viktigt att vi ser forsk-ningspolitiken i ett utbildningspolitiskt perspektiv. Vikommer att behöva rekrytera många lärare till vårahögskolor framöver. Det innebär att vi behöver ocksålocka fler till forskningen och forskarutbildningen.Den diskussion vi hade om satsningarpå 1,3 miljarder till grundforskning och forskarut-bildning är också en av de grundläggande satsningarman kan göra när det gäller kvaliteten i grundutbild-ningen.Det har varit en intensiv tvåårsperiod för riksda-gen när det gäller reformer och propositioner på denhögre utbildningens område. Ett antal viktiga steg hartagits som kommer att påverka de kommande årenmycket. Flera av initiativen kommer att realiserasunder det kommande året.Det är naturligtvis det nya studiestödet. Det kom-mer att debatteras ytterligare en gång i kammaren . Det spelar en stor roll när det gäller att rekryte-ra nya grupper till högre utbildning. Högre bidrags-del, pensionsgrundande studiemedel. Det är unikt omvi tittar i ett internationellt perspektiv. Ett nästanfördubblat fribelopp. Det gör att vi får en grund föratt rekrytera nya grupper.Vi har lagt fram förslag och fått stödför en ny lärarutbildning. Det är en lärarutbildningsom bygger på ett antal viktiga grundfundament.Först och främst: Att äntligen få till stånd enforskningskoppling i lärarutbildningen som gör attlärarutbildningen utvecklas allt starkare på veten-skaplig grund. Alltfler av lärarstudenterna ska se enmöjlighet att gå vidare i forskarutbildning. Detta i sigblir en viktig injektion till kvalitetsutvecklingen igrund- och gymnasieskolan.Naturligtvis ska djupa ämneskunskaper vara denviktiga grunden för lärargärningen. Det framgår tyd-ligt i lärarutbildningspropositionen. Men det skaockså vara en förstärkning av den gemensamma ut-bildningsvetenskapliga grunden.