prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — På frågan om våldet eller hot om våld har ökatpå deras arbetsplatser svarar69 % ja.Nu krävs handling - bara ord räcker inte långt. Vimoderater kräver att kriminalvården får mer resurser.Kriminalvårdsstyrelsen har i sitt budgetunderlag krävt150 miljoner extra och 300 miljoner extraför vardera av de kommande två åren. De tre social-demokraterna i styrelsen har ställt sig bakom begäran.Nu återstår att se om de kommer att driva kraven iförsta hand i sin egen grupp här i och gen-temot regeringen och Justitiedepartementet.Fru talman! Dagens betänkande behandlar på-följdsfrågor och ett antal olika motioner från denallmänna motionstiden. Till betänkandet har vi mode-rater lämnat ett särskilt yttrande där vi pekar på bety-delsen av att kriminalvården har tillräckliga resurserför att kunna göra ett bra och ansvarsfullt arbete.Förutom det särskilda yttrandet finns vi moderatermed i åtta reservationer. Detta tyder bl.a. på att vi iutskottet inte är ense om tagen som behövs i krimi-nalvården. Vi moderater kommer att fortsätta att drivavåra krav framöver. Jag ska fortsätta med att kortfat-tat kommentera reservationerna.Fru talman! Vi anser att regeringen bör tainitiativ till en utredning med uppdrag att lämna för-slag till en ny verkställighetslagstiftning. Lagen börkallas fängelselagen och ska ange de regler som skagälla för hur fängelsestraff ska verkställas. I detta fallbör även verkställigheten av ungdomsstraff ses över.Vi anser att det är oacceptabelt att personer medverkställbara domar får stanna kvar på häkten underlånga tider på grund av platsbrist på våra fängelser.Situationen på många av våra häkten är minst sagtansträngd.Dagens höga beläggningsgrad orsakar stora på-frestningar på personalen både på anstalter och påhäkten. Bristen på platser medför dessutom oftamycket långa personal- och tidskrävande transporteröver stora delar av vårt land. Enligt var situationen akut i det distriktsom omfattar , , och Kal-mar. Den aktuella tidpunkten satt 283 personer häkta-de - trots att det bara finns 278 platser i de sju häkte-na i området. Enda möjligheten att lösa den akutasituationen var att ta hjälp av polisens arrestlokaler.För att ytterligare belysa allvaret i den nuvarandekrisen tar jag ett mycket aktuellt exempel. I helgentvingades man åter öppna häktet i sommånga av oss moderater, inte minst ,mycket kraftigt har kritiserat. Man stängde häktet . fick man akut öppna det och låtabevakningen skötas av ett privat vaktbolag.Fru talman! Enligt vår uppfattning kan det finnasskäl att närmare överväga om inte medicinsk behand-ling, s.k. kemisk kastrering, bör användas mer fre-kvent såväl inom kriminalvården som efter avtjänatstraff, särskilt för de fall sexualbrottslingen tidigareavböjt behandling och därefter återfallit i brott avsamma slag. En grundförutsättning måste dock varauppfylld, nämligen att den dömde samtycker till be-handling . För att denmedicinska behandlingen ska vara meningsfull förut-sätts att den kombineras med erforderlig terapi.I dag kan en fånge som dömts till livstid misskötasig och t.o.m. begå nya brott i anstalten utan att fånågon ytterligare påföljd. Detta är, som vi ser det, heltoacceptabelt. Även den som är dömd till livstidsstraffoch som begår brott eller missköter sig på annat sättunder tiden i anstalt måste enligt vår mening mötas aven reaktion som står i proportion till vad han gjort sigskyldig till.Exempel på möjliga påföljder är indragna permis-sioner, färre besök och avdrag på ersättningen. Enligtvår uppfattning är det angeläget att nuvarande systemmed disciplinåtgärder för livstidsdömda blirföremål för utredning. Grundläggande moraliska ochetiska regler om hur människor bör bete sig mot var-andra ska inte, och får inte, vara annorlunda inomkriminalvården än vad som gäller i samhällslivet istort.Fru talman! Många brister i permissionsbestäm-melserna har uppdagats . Någraav dessa har fått mycket allvarliga och tragiska kon-sekvenser. Åtgärder har i viss mån redan vidtagits avkriminalvården. Detta är naturligtvis bra och heltnödvändigt. Men vi anser att det behövs en ytterligareuppstramning. Hänsyn till brottsoffret måste få enstörre betydelse. Skyddet för medborgarna måstesättas före den intagnes intresse av permission. Kri-minalvården måste utveckla sin kompetens då detgäller farlighetsbedömningar. Men sådant här kostarpengar, och utbildning är en bristvara också inomkriminalvården. Det borde vara kammaren bekant.Vi anser att intensivövervakning med elektroniskkontroll bör prövas som en extra säkerhetsåtgärd föratt öka skyddet för potentiella brottsoffer vid intagnaspermissioner och frigångar. Det skulle vara ett extraskydd inte minst för många misshandlade och hotadekvinnor, som jag tror att vi alla här känner extravarmt för.Den tekniska utvecklingen beträffande möjlighe-terna att via satellit, radiokommunikation och telenätövervaka och positionsbestämma utnyttjas inom enrad områden. Denna s.k. GPS-teknik borde ocksåkunna användas vid vissa permissioner. En använd-ning av fotboja i kombination med GPS skulle geupplysning om var permittenten befinner sig ochförmodligen i flertalet fall avhålla honom från brotts-lighet och från att uppsöka och hota sina brottsoffer. Idet fall han avlägsnar bojan utlöses ett larm, ochpermissionen har övergått till att vara olovlig flykt.Larm går direkt till polisen, och efterspaningen kanomedelbart inledas.Fru talman! Vid ett studiebesök på ett häkte fickjag klart för mig att det i vissa fall är möjligt att tjänaextra pengar genom s.k. cellarbete. Detta innebär attden intagne tar med sig ackordsarbete till cellen ochunder kvällar och har möjlighet att högst vä-sentligt höja sin ersättning. Jag ser i och för sig ingetfel i detta. är det intagna med utländskt med-borgarskap som på detta sätt skaffar sig extra in-komster.Men om en utländsk medborgare ska utvisas ärhan, enligt gällande regler, skyldig att själv bekostasin hemresa. Ofta har den intagne vid frigivningenredan skickat hem sina pengar, och samhället måstestå för även dessa kostnader. Vi anser att det är direktstötande att kriminalvården inte har befogenhetatt utan den intagnes samtycke kvarhålla pengar förkommande hemresa antingen det gäller ordinarieersättning i fängelset eller om det rör sig om extrain-komster som i vissa fall är möjliga.Under de senaste månaderna har det debatteratsom intagna i fängelse, även de som är dömda försexualbrott, ska få titta på de betalkanaler som sänderporrfilm. Vi tycker att det är fel, och det bör omedel-bart stoppas.Vi anser också att personer som är intagna på an-stalt inte ska få ha med sig egna persondatorer, pro-gramvaror och CD-romspelare de avtjä-nar sitt straff - detta för att den intagne inte ska an-vända sin dator för att kunna planera nya brott, ut-växla meddelanden eller via sin dator kunna fortsättaatt konsumera t.ex. barnpornografi som handömts för sexualbrott. Denna åsikt står inte i motsats-förhållande till att vi i våra fängelser ska ha möjlighetatt ge intagna en gedigen datautbildning som kanbehövas efter frigivandet. Det är två helt olika saker.Fru talman! Vi står bakom samtliga moderata re-servationer, men jag yrkar bifall enbart till reservationnr 1.Anf. 114 ():Fru talman! Samhällets olika vårdsystem för av-vikare, missbrukare eller fängelsedömda måste stän-digt utsättas för granskning och analys. Det rådandesystemet speglar i vilken grad det demokratiska sam-hället förmår vara humant och dess förmåga att tavara på de svagaste. Kriminalvården får aldrig enbartbli ett administrativt system för verkställande avpåföljder. Inom kriminalvården måste det alltid finnasett engagemang för de människor den har att omhän-derta. Därför är det också viktigt att personalen inomkriminalvården får det stöd av samhället som de be-höver för att klara sin svåra uppgift.I brukar vi säga att det är bättre attförsöka minska brotten i samhället genom brottsföre-byggande insatser än genom att förstärka straffsys-temet. Hårdare straff har aldrig löst problemen medökad brottslighet. I stället är det viktigt att se orsaker-na, analysera verkligheten och satsa på förebyggandeinsatser.Många av de brott som vi ser handlar om barnsom har en svår uppväxt och far illa, en felaktig kvin-nosyn, droger, arbetslöshet, segregation och utanför-skap, ökade klassklyftor och tyvärr en växande fattig-dom i samhället. När man här i talar om attlåsa in besvärliga ungdomar har man låtit dessa ung-domar glida ur de små täta nätverken utan att reagera- och sedan ska de skrämmas tillbaka.Fru talman! I tror vi på att männi-skor kan förändras - det gäller även för personer somhar begått brott. Kriminalvårdspolitiken måste byggapå återanpassning i samhället. Det är viktigt att vi harett humant perspektiv även på dem som är dömda förgrövre brott. ska det ges möjlig-het till arbete, undervisning, utbildning och arbetsträ-ning. Det bör också finnas möjlighet för den intagneatt delta i särskilt anordnad verksamhet som syftar tillatt motverka brott eller missbruk. Rehabiliteringen ären mycket viktig del, och den främjar utsikterna attefter frigivningen inordna sig i samhället.För vissa partier, och i synnerhet ,tycks straffskärpning vara det centrala, och jag villdärför kommentera några av de moderata motionernaoch reservationerna.Att begå sexbrott, och kanske också grova sådana,är mycket allvarligt. För brottsoffren är det fruktans-värt, djupt kränkande, och såren för en drabbad kan-ske aldrig läks. Här måste samhället på alla tänkbarasätt hjälpa till att stödja, bearbeta och försöka få män-niskan hel igen.Frågan om brottsrubricering är också mycket vik-tig, inte minst för brottsoffret. Men det är också vik-tigt för den som döms och för kriminalvårdens möj-ligheter att rehabilitera den dömde. Rätt brottsrubrice-ring är också viktig som signal i ett allmänt preventivtsyfte. Men det är också viktigt att de som har begåttdessa brott får vård och behandling så att återfalls-brott inte sker. I motioner av både ochKristdemokraterna framställs önskemål om medicinskbehandling, s.k. kemisk kastrering, och terapi förpersoner som har gjort sig skyldiga till sexualbrott,bl.a. pedofiler.I dag kan sexualbrottslingar som ett led i behand-lingen frivilligt genomgå sådan behandling. Menkriminalvården är ju ingen sjukvårdsinrättning. Att gåså långt att kriminalvården ensam skulle besluta omt.ex. kemisk kastrering tycker vi är att gå mycketlångt. Det ställer vi i inte upp på i dag.Nu pågår det en studie av kriminalvårdens insatserför sexualbrottsdömda som kommer att redovisas tillKriminalvårdsstyrelsen . Då får vi se vaddenna viktiga studie säger.När det gäller disciplinåtgärder för livstidsdömdavill jag göra en kort kommentar. Om man som livs-tidsdömd inte uppför sig på ett bra sätt påverkar detmed all säkerhet nådeansökan, och troligtvis ocksåpermissionsmöjligheterna. Att få ett tidsbegränsatstraff som livstidsdömd om man missköter sig är nogganska svårt.I detta betänkande diskuteras också permissions-bestämmelser. Vi är nog alla överens om att det finnsoch har funnits många brister när det gäller permis-sionsreglerna. Permissioner har beviljats slentrian-mässigt, och särskilda permissioner har ibland bevil-jats för tveksamma ändamål. Den arbetsgrupp somunder 1999 har undersökt permissionsfrågorna harockså framfört kritik. Den främsta kritiken rör denpraktiska tillämpningen av regelverket samt brister iinternkontroll och uppföljning.Kriminalvården har själv gjort en uppstram-ning. Denna uppstramning verkar vara så tuff attvissa anstaltschefer själva börjar reagera på att det ärför få permissioner. Det är ändå så att permissionernaska vara ett led i återanpassningen. I en human krimi-nalvård ingår en social dimension, och här spelarpermissionerna en viktig roll.Fru talman! Elektronisk övervakning är numeraganska vanlig för vissa brott. Men att införa dennatyp av övervakning som en extra säkerhetsåtgärd vidpermissioner och frigång är nog varken praktisktmöjligt eller särskilt effektivt när det gäller att kon-trollera kortvariga utevistelser. Däremot har vi iVänsterpartiet tidigare lyft upp frågan om att användasig av elektronisk fotboja i slutet av en lång fängelse-vistelse, när man kanske får arbetspröva eller jobbautanför fängelset.Jag övergår nu till att prata lite om vår egen mo-tion Barn med frihetsberövade föräldrar. Motivetbakom denna motion var att situationen för de intag-nas barn har fått ganska lite uppmärksamhet. Barnsom har en förälder som dömts till vård eller fängelselever i en mycket svår situation. Samhället brister isitt ansvar på flera punkter. Det gäller såväl barnensbehov av stöd som deras rätt till en väl fungerandekontakt med sina frånvarande föräldrar.I vår motion begär vi bl.a. att det ska införas enskyldighet för kriminalvården att göra en anmälan tillsocialtjänsten enligt § 71 i socialtjänstlagen när enförälder tas in på anstalt. Vad jag förstår berederRegeringskansliet denna fråga. Krimi-nalvårdsstyrelsen tycks vara av samma uppfattningsom vi i när det gäller att det bör infö-ras en skyldighet för kriminalvården att underrättasocialnämnden när en förälder tas in på anstalt. Där-för, fru talman, kan jag inte se att denna fråga kanvara svår eller krånglig. Vi hoppas därför att dennafråga kan avgöras snabbt. Det finns ju en uppenbarrisk för att barn inte får stöd och skydd om detta intekommer till kännedom. Jag yrkardärför bifall till vår reservation nr 8 i betänkandet.I budgetpropositionen framgår det attregeringen anser att det är angeläget att kontaktenmed den intagna föräldern underlättas och att dettabör prioriteras även i fortsättningen, t.ex. genom attdet inrättas ytterligare besökslägenheter. Det ärmycket positivt att kriminalvården har vidtagit olikaåtgärder för att underlätta och öka möjligheterna förbarn att hålla kontakt med sina föräldrar på anstaltoch att ytterligare åtgärder planeras i detta syfte. Detär enligt vår mening viktigt att kriminalvården även iett längre perspektiv fortsätter att fokusera på dessaproblem. Det är trots allt inte barnet som ska straffas.Att bli berövad en förälder tillfogar alla barn psy-kisk smärta som kan vara djup och ta sig uttryck iolika symtom. En del barn - detta gäller barn medutvisningsdömda föräldrar - drabbas extra hårt efter-som separationen från föräldern kan bli permanent.Dessutom är det så att personer med utvisning i do-men inte ges möjlighet till permission för ett naturligtumgänge med barnen. Påfrestningarna kan ibland bliså stora att det finns risk för bestående psykiska ska-dor. Vem vill ta på sig detta ansvar när något sådantsker?Anf. 115 () replik:Fru talman! Först får jag rätta till ett uttalande. Enuppmärksam kollega här sade att jag tidigare råkadesäga i stället för . Vi vet attdet i dessa nedläggningstider har lagts ned både iHässleholm och i , men det var alltsåÄngelholm jag menade.Samtidigt, fru talman, vill jag säga att jag natur-ligtvis delar åsikt att förebyg-gande åtgärder är bäst. Lyckas man förebygga ettbrott gör man två förtjänster. Man slipper ett brottsof-fer, och man slipper en brottsling.Men vi kan inte stoppa huvudet i sanden utanmåste se läget som det är , . Ingenpolitik har lyckats förebygga alla de brott sombåde och jag önskar att vi skulle kunnaförebygga. Vad ska vi då göra , fram tilldess att vi når målet och förebygger alltfler brott?Sven-Erik talar om, och jag instämmer i, att åter-anpassning, programverksamhet och vård för drog-missbruk och våldsbeteende är A och O. Men är ju en del av budgetunderlaget i denna kamma-re. Ord och handling måste hänga ihop, Sven-Erik.Eller är det så att anser att dagens budgettill kriminalvården är tillräcklig för att man ska kunnadriva den vård och behandling som vi båda önskar?Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Det är klart att detta inte är en för-svarsdebatt, men till kan jag när detgäller i säga att jag lade ned minröst. Det kanske underlättar lite för det sedan gäller resurser till kriminalvårdentror jag att samtliga i justitieutskottet önskar merresurser. Vi ser att det finns brister. Det gäller ocksåatt fördela samhällets resurser på ett bra sätt. I dettasammanhang är det viktigt att också kommunerna fårresurser, så att man verkligen kan förebygga brott ikommunerna och så att vi kan få en bra information iskolorna t.ex. om sex och samlevnad, så att det inteblir så många som begår grova sexuella brott. Det ärväldigt viktigt med upplysning och att vi satsar pådet.Vi brukar i säga att man ska titta påhelheten. Det är inte bara att tillföra pengar till justfängelser. Men jag tycker, precis som också JeppeJohnsson säger, att det är viktigt att vi satsar på reha-biliteringen. Som ni vet väckte vi i Vänsterpartietockså en motion om drogmissbruk på anstalter. Detser jag som ett prioriterat och oerhört angeläget om-råde. Det måste gå att använda tiden i fängelse för enbra rehabilitering, så att återfallsbrotten minskar.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag hade i alla fall lite rätt, för någon-ting lade ned. Han lade i alla fall ned sinröst i detta fall.Det räcker inte, , att säga önskar mer resurser. Då handlar det om läppar-nas bekännelse. Min fråga var om anser attfler resurser skulle ha gjort nytta inom kriminalvår-den. Vi anser och tror det. Vi tror att man kan rehabi-litera även de människor som man har misslyckatsmed förebyggande åtgärder för. Om delar denna min åsikt borde ochhans parti verka för mera pengar till kriminalvården.Ett annat problem som bordevara väl bevandrad i är situationen på häktena i södraSverige. Både jag och bor i denna region.Det gäller inte minst Helsingborgshäktet. fårman göra transporter, , upp till . Detgår oerhört mycket resurser till ingen nytta, som vibrukar säga hemma.Nu kanske är glad över har öppnat häktet i . Men anser att man ska behöva öppna det på dethär provisoriska sättet därför att ni som makten haricke har velat lyssna på de signaler som har kommitfrån kriminalvården?Anf. 118 () re-plik:Fru talman! Jag tror att vi alla försöker kämpa föratt vi ska få mer resurser. Det görs på olika sätt. Nufår vi se vilka siffror som visas i vårbudgeten somläggs fram . Det ska bli intressant. Jagtror att även socialdemokraterna kommer att kom-mentera detta.Vi måste också motivera hela vårt samhälle närdet gäller stöd för att minska brottsligheten. Där ärden förebyggande verksamheten det viktigaste. Detkanske också innebär att vi får ett mindre antal män-niskor i häkte. Just den preventiva rollen är viktig.Det hoppas jag att även kan instämmai.Anf. 119 ():Fru talman! Betänkande JuU15 handlar om på-följdsfrågor och berör ett antal motioner från denallmänna motionstiden. Vi kristdemokrater står bak-om alla våra reservationer, men för tids yrkarjag bifall till reservation 3.Precis som vi har hört av tidigare inlägg är dagenssituation oacceptabel då det gäller fängelsedömdasom blir kvar på häktet därför att det inte finns platseri fängelset. Vi tycker att det är viktigt att ytterligareåtgärder vidtas för att korta tiderna i häktet. Förutomorimligt långa tider i häktet kommer även rapporter,precis som var inne på, från ett antalhäkten i i vilka det berättas att man på grundav platsbrist får göra körningar för attplacera en person i häktet. Detta tar en massa tid ochresurser i anspråk som gör att vi får problem med attha pengar till det som vi verkligen skulle vilja ha demtill. Det tycker vi är felaktigt.Kriminalvårdsstyrelsen har i ett yttrande till JOanfört att en person enligt gällande bestämmelser inteska hållas i häkte mer än efter att dom harfastställts. Men så ser inte verkligheten ut . Där-för anser vi att regeringen bör återkomma medvilka åtgärder som har vidtagits för att korta tiden ihäktet. I betänkandet står det att det per den 1 juli1999 fanns 151 personer som väntade på anstaltsplatsmen att en viss förbättring har skett. Problemet är juatt placera ut de dömda i anstaltsorganisationen, ochdet beror ju på att vi har för lite klass 3- och klass 4-anstalter och för många klass 1-anstalter.Justitieministern svarade på en interpellation fören tid sedan då hon också hävdade att målsättningenär att en fängelsedömd inte ska förvaras i häkte merän efter det att dom har blivit verkställbar.Och det är en väldigt bra målsättning. Och i dagensbetänkande står det: "- - - utskottet ser med tillfreds-ställelse på de åtgärder som vidtas för att förkortaväntetiderna. Någon anledning för att nuvidta några åtgärder i frågan finns emellertid inte. "Vi kristdemokrater har med anledning av Cen-terns motion tillsammans med de andra borgerligapartierna reserverat oss mot denna skrivning som viinte tycker är tillräcklig, eftersom vi anser att situa-tionen inte är godtagbar och att förbättringar krävs föratt få till stånd en ändring och att det behövs just nu.Det är också just därför som Kriminalvårdsstyrel-sen har begärt att få ett högre anslag för att kunnaklara av situationen. När vårpropositionen, som hänvisade till, läggs fram ska det bliintressant att se om justitieministern har åtgärdatdetta. Jag har mina farhågor efter att jag hörde vadjustitieministern sade i ett tal på FLIK, Föreningenför levande information om kriminalvården, för någraveckor sedan. Hon sade: "Besparingarna inom krimi-nalvården har inte påverkat kriminalvårdens klien-ter! "När det gäller behandlingsinsatser för fängelse-dömda kan vi konstatera att resurserna inte har räckttill på det sätt som var önskat. Kriminalvårdsstyrelsenmedger själv att man kan arbeta med mo-tivationsprogram i den utsträckning som skulle varanödvändigt för att förändra den brottsbenägne till attagera och kanske t.o.m. tänka i hederliga banor. Vivet att allt färre har getts möjlighet till attingå i behandlings- och motivationsprogram.Jag fick ett samtal från i går. Det varnågra fängelsedömda som hade bett fängelseprästenatt ringa upp mig och tala med mig. De hade kämpatför att få pengar till det motivationsprogram som deville starta därför att de kände sig motiverade ochville genomgå den här behandlingen. Det svar som dehade fått från anstaltsledningen var att resursernamåste fördelas lika och att de som anser sig varamotiverade därför inte ska få mer pengar än andra ifängelset. Det är inte konstigt attdet ser ut som det gör på våra fängelser.Utskottet skriver i betänkandet att man redan vå-ren 1999, då liknande motionsyrkanden fanns, hänvi-sade till att arbetet som pågar i medatt göra en utvärdering av i vilken utsträckning be-fintliga behandlingsmetoder för exempelvis män somhar begått vålds- eller sexualbrott mot kvinnor ärlämpliga och verksamma.I dagens betänkande står det: "Enligt vad utskottethar inhämtat från pågår alltjämtberedningen av under vilka former utvärderingenskall ske och hur de avsatta medlen skall användas. "Det här gör mig lite upprörd och otålig. Under etthelt år har berett under vilka for-mer man ska kunna utvärdera, etc. Det är ofattbart.I betänkandet står det: "Att delta i anvisad pro-gramverksamhet är således obligatoriskt. Medicinskbehandling kan däremot endast ges på frivilliggrund. "Sedan hänvisas till en kartläggning som har gjortsav angående män som hardömts för våldsbrott. För sexualbrottsdömda finns ettbegränsat antal platser med särskilda resurser. Vikristdemokrater skulle vilja att man ytterligare utred-de möjligheten att utöka medicineringen av t.ex.pedofiler. Det handlar om att i första hand motiveraoch behandla pedofilen för att han eller hon skakomma till insikt. Och när han eller hon gör det finnsdet också större möjligheter att få pedofilen att ta denmedicin som skulle kunna leda till att man minskardenna överdrivna sexualdrift som gör att pedofilenkastar sig över barn.Vi tycker att det är oerhört viktigt att man kankomma fram till något som skulle kunna göra detlättare för dessa pedofiler så att de blev motiveradeatt ta sin medicin. Detta säger vi för våra barns skull,för att vi vill skydda våra barn.När det gäller permissioner så tror jag att vi allahär i kammaren är eniga om att det inte kan varaacceptabelt att farliga förbrytare under permissionerbegår nya brott. Vi har därför föreslagit att man börkunna utreda möjligheten att använda fotboja vidpermissioner.