prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:24Torsdagen den 9 novemberKl. 12.00 - 16.53Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2000/01:24--------------------------------------------------------------------------------1 § Ledigheter, m.m.Talmannen meddelade att () an-sökt om ledighet 2000.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för meddelade vidare att () ansökt om ledighet den 2 december2000-1 januari 2001.Kammaren biföll denna ansökan.Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för § EU-debattAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! vann demo-kratin ännu en seger i . bort från makten och valdestill ny president i Jugoslavien.Demokratin i är ännu ung, har mångaproblem framför sig och behöver vårt stöd. Men vihar alla skäl att glädjas. Kanske kan vi nu äntligen seen fredlig framtid för Balkan.Vi minns sommaren - Vu-kovar i , i Bosnien och, några årsenare, Racak i Kosovo. Tusentals döda, många flerdrivna från sina hem. var ett öppet sår, ochomvärlden stod alltför passiv. Det får inte hända igen.EU är ju i grunden ett fredsprojekt. Det är inte ensliten fras; det är lärdomen av ständiga krig i Europasom sedan har blivit grunden för EU. är krigmellan EU:s medlemsländer otänkbart. Det är en storframgång.Därför är det så viktigt att EU förblir öppet förnya medlemsländer. De länder som förhandlar ommedlemskap måste få komma med så snart de upp-fyller kraven. Utvidgningen är den viktigaste fråganför ordförandeskap nästa halvår. Vi vill banaväg för ett genombrott i förhandlingarna. Hur långt vikommer beror naturligtvis inte bara på oss. Kandi-datländerna måste göra klara framsteg, de 15 med-lemsländerna måste ena sig och EG-kommissionenmåste göra det grundliga förarbetet.Därför är jag besviken, tyvärr, på den tidsplansom kommissionen presenterade i går. Den riskeraratt fördröja de underlag vi behöver. Vi kommer ändåatt försöka intensifiera förhandlingarna under vårtordförandeskap för att få viktiga genombrott, börjadiskutera de svåraste frågorna med de bäst förbereddaländerna, öppna en stor mängd nya områden med deländer som börjat förhandla och diskutera tidspla-ner för fortsättningen. Målet är att de första ländernaska kunna bli medlemmar 2003.Därför är det också viktigt att vi kan avsluta denpågående regeringskonferensen i såatt EU kan fungera med 25-30 medlem-mar efter de nya traktaten.Fortfarande återstår dock en rad svåra frågor attlösa. Hur ska framtidens kommission se ut? Striden ärhårdare än väntat mellan dagens medlemsländer föratt varje land ska få ha en ledamot i kommissionen.Hur ska rösterna fördelas? De stora länderna skaenligt tidigare beslut kompenseras med fler röster föratt de förlorar en kommissionsledamot. Det är ocksåviktigt att en rimlig andel av EU:s befolkning stårbakom besluten. En rad tekniska lösningar diskuterasnu, t.ex. omviktning och dubbel majoritet. Fler beslutbör fattas med kvalificerad majoritet i stället för en-hällighet - men på vilka områden? Det diskuterar viockså. Vi stöder majoritetsbeslut för bl.a. minimireg-ler om sociala frågor samt asyl och migration, förinremarknadsfrågor och för handelspolitik. På andraområden, som skatter, anser vi att enhälligheten börfinnas kvar. Slutligen diskuterar vi i regeringskonfe-rensen det som kallas närmare samarbete. Ska det blilättare för grupper av länder att gå före? Vi tycker attdet är rimligt och bra när unionen blir större, men vivill inte ha en uppdelning i ett A- och ett B-lag i EU.Därför är grundreglerna för ett sådant samarbeteutomordentligt viktiga, liksom en fortsatt samman-hållen utrikes- och säkerhetspolitik.Fru talman! En lärdom av krigen på är attEU måste bli bättre på att förebygga och hanterakriser. måste kunna agera tidigt och enigt närman ser förtryck av minoriteter, demokrati som hotaseller militära spänningar. Vid toppmötet i om enmånad kommer en rapport om förebyggande att pre-senteras. Det arbetet vill vi utveckla under det svens-ka ordförandeskapet. Arbetet med den civila kris-hanteringen sattes i gång på svenskt initiativ. Avsik-ten är bl.a. att snabbt kunna sätta in poliser i situatio-ner som Kosovo och att snabbt kunna hjälpa offer förjordbävningar och liknande, som vi senast såg i Tur-kiet. Toppmötet i kommer att behandla en rap-port även om detta.Men när inga andra åtgärder hjälper måste EUockså ha militära medel. Inom EU pågår arbetet medatt uppfylla målet att en styrka på upp till 60 000 manska bildas med relevanta sjö- och luftstridskrafter.EU:s medlemsländer ska formellt anmäla sina bidragvid en kapacitetskonferens . Rege-ringen har fattat beslut om det svenska bidraget,en anmälan som omfattar enheter ur armé, marin ochflyg och som helhet summerar till ca 1 900 man.Viktiga förutsättningar är att i varje enskiltfall och i enlighet med svensk lag fattar beslut ommedverkan i internationella fredsfrämjande insatseroch att det finns ett FN-mandat för fredsframtvingan-de insatser.Nicetoppmötet ska också besluta om hur det härsamarbetet ska organiseras. Hur ska besluten tas? Hurska de förberedas? Hur ska samarbetet ske med Nato,bl.a. när det gäller försvarsplanering? Hur ska samar-betet ske med länder utanför EU? Det blir sedan enuppgift för det svenska ordförandeskapet att fortsättadetta arbete.Ett nytt inslag i arbetet med krishantering, somhar börjat på svenskt initiativ, är samarbetet mellanEU och FN. Självfallet ska EU:s resurser, EU:s nyaförmåga, ställas till FN:s förfogande. FN har legiti-mitet och ansvar; EU har resurser. Tillsammans kanvi göra väsentliga framsteg för den globala freden ochkrishanteringen.För att bättre förankra EU bland medborgarna be-höver EU kunna visa resultat i frågor som är viktigaför medborgarna - t.ex. freden, som jag har talat om,men också på områden som jobben, miljön, jäm-ställdheten och kampen mot brott, för att ta de vikti-gaste exemplen.Bindande samarbete är viktigt på många områden.På nya områden kan öppna samarbetsformer vara enbättre väg. Sysselsättningen är ett bra exempel, därEU sätter upp gemensamma mål och riktlinjer, med-lemsländerna nationellt bestämmer hur de bör upp-nås, och resultaten utvärderas gemensamt.Toppmötet i ska handla omjobben i framtidens - om social delaktighet,livslångt lärande, människor i arbete och hur den nyatekniken ska kunna spridas till alla regioner i Europa.Toppmötet i ska anta en strategi förhållbar utveckling - kemikalier, klimat och ökadmiljöhänsyn på alla politikområden är viktiga frågor.En väl fungerande ekonomisk och monetär unionär också viktig för EU:s framtid.Fru talman! EU har också viktiga uppgifter i rela-tion till vår omvärld:- att hjälpa till att nu trygga freden och bygga uppBalkan igen,- att bidra till fredsprocessen i ,- att förstärka samarbetet med och andraländer i EU:s närhet,- att försvara och förstärka demokratin i och om-kring ,- att driva de globala miljöfrågorna och- att stå på de fattigas sida och bidra till en rättvisglobal utveckling.Ordförandeskapet är en möjlighet och en uppgiftför hela . Vi hoppas på ett brett samarbete ochen spännande dialog med framöver. Vi ärglada över samarbetet som vi har haft kringdessa frågor. Och med engagemang och entusiasm såhoppas jag att vi gemensamt ska göra ett bra svensktordförandeskap.Anf. 2 BO ():Fru talman! Med all respekt för utrikesministerntycker jag att det är beklagligt att statsministern harvalt att inte själv delta i denna mycket viktiga debatt.Europasamarbetets ursprungstanke - att genom frihandel och fri rörlighet säkra freden i - är likaaktuell och levande som någonsin tidigare.Europeiska unionens har visat att vägen tillfrihet, fred och ökat välstånd är grundad på den friaekonomins principer.Det är med respekt för denna grundprincip somunionen nu ska utvidgas och utvecklas vidare. Ut-gångspunkten är ett samarbete mellan självständiganationer med beslut i gemensamma europeiska organpå områden där den nationella politiken inte räckertill.I takt med den allt snabbare utvecklingen föränd-ras förutsättningarna för Europeiska unionen. Detkräver en stark kommission som kan ta initiativ ochfullfölja fattade beslut.Det är därför märkligt att har före-slagit att Europeiska rådets roll ska stärkas på bekost-nad av kommissionen. Det skulle innebära att dengrundläggande maktdelningsprincipen undergrävsoch att den demokratiska insynen i begränsas.Det verkar som om statsminister tilltalasav att det utvecklas en sluten diskussionsklubb där 15herrar gör upp. Men även om det var så kommunalrå-det en gång styrde i , bör Katri-neholmsmodellen inte bli en svensk exportvara.Det strider dessutom mot svenska intressen attstärka rådets ställning på bekostnad av kommissio-nens. De stora länderna gynnas, och det är inte enförändring i samband med utvidgningen.Häromdagen tog jag del av en intressant skriftsom skrivits av , chef för forEuropean Reform och en av idésprutor.Det rör sig om vad han kallar en optimistisk fram-tidsvision för EU. Sammanfattningen på sista sidaninleds på följande sätt:"Året är , Europeiska unionen har 26 med-lemmar och fortsätter att expandera österut. Dessekonomi växer snabbare än . "Sedan följer förutsägelsen:"har slagits ihop med minister-rådet. "Här har vi den idé som nyligenlanserade som sin egen.När man läser hela skriften står det klart varförCharles förespråkar en sammanslagning avkommissionen och ministerrådet. Genom att de storaländerna gynnas, ska vara likainflytelserikt som och Frankrike.Jag undrar om läste så långt. För-hoppningsvis gjorde han inte det.Att statsminister trampat fel inte bara engång är uppenbart både i och utanför . Dennasenaste idé har t.o.m. lett till att känt sig föranledd att tillrättavisa ien debattartikel. Det vore bra om utrikesministern,liksom när det gällde och synen på Ryss-lands krigföring i , talar statsministern tillrätta.Om man bortser från de partier som vill göraunionen mindre genom att lämnar EU, utgårjag från att vi alla är eniga om att utvidgningen avEuropeiska unionen är en historisk möjlighet sommåste tas till vara.Gårdagens rapport från kommissionen är dåmycket bekymmersam. Den präglas av en försvagadambition att nå de mål som satts upp. Och det läggerett stort ansvar på utrikesministern att vid allmännarådets möte säkerställa att de målsom vi förhoppningsvis är överens om också kan nås.Den största utmaningen under det svenska ordför-andeskapet måste fortfarande vara att driva förhand-lingarna så långt att ett medlemskap 2003 är möjligtför de kandidatländer som kommit längst. Det ärviktigt att kandidatländerna kan se ljuset i tunneln.En annan stor utmaning under det svenska ordför-andeskapet är att stärka den gemensamma säkerhets-och försvarspolitiken.Att Europeiska unionen - i nära samverkan medNato - tar större del i militära insatser på den egnakontinenten stärker den transatlantiska säkerhetsge-menskapen. Men det är viktigt att retoriken kring attstärka EU:s krishanteringsförmåga matchas medresurser.Det handlar också om att kunna agera snabbt. Detkräver fungerande beslutsmekanismer och en politiskvilja, inte minst i , att agera om det uppstår enkrissituation som kräver en EU-ledd insats. Vi får intehamna i en situation där den senfärdighet som rege-ringen uppvisade när det gällde Kosovo upprepas.Fru talman! Regeringen har inte varit beredd attgå från ord till handling i eurofrågan. Man har inteens varit beredd att gå till ord. Trots att den socialde-mokratiska kongressen har slagit fast att euron skulleinnebära stora fördelar för och för de svenskahushållen, har den nödvändiga dialogen med väljarnauteblivit.I stället för att ta initiativ till den breda informa-tion och de politiska samtal som är förutsättningen fören folkomröstning - och som förut-skickade efter den danska folkomröstningen - har detnu tillsatts ytterligare en utredning om EMU. Därmedligger locket åter på.Så blir politiken när partiets intressen går förelandets och när det politiska ledarskapet brister. Låtmig ändå uppmana socialdemokraterna och regering-en att ta sitt ansvar. Det ni själva numera inser är braför bör ju tas till vara så snabbt som möjligt.Fru talman! Jag skulle vilja att utrikesministernvidarebefordrar tre råd inför ordförandeskapet tillGöran Persson.För det första: Tänk på att ett EU-land aldrig är såpopulärt som inför ett ordförandeskap. Det är natur-ligtvis trevligt att bli uppvaktad av det ena eller detandra landet, men det är EU:s framtid och alla med-lemsländers intressen som står på spel - inte kamrat-skapet med enskilda länder.För det andra: Det är inte bara Europeiska unio-nens länder som bör tala med en röst i utrikespolitiskafrågor. Det bör också den . Vi harunder upplevt att stats-ministern säger en sak och utrikesministern en annan.För att det inte ska bli så förvirrande tror jag att detvore bra om ni talar mer direkt med varandra ochmindre genom pressen.För det tredje: Gör inga topplistor över vilka poli-tiker inom EU som ni helst lyssnar till, som GöranPersson gjorde med sina ministrar här hemma. Detskapar ingen god stämning, oavsett om det gällerStockholm eller Bryssel.Låt mig påminna om att det främsta ansva-ret för det land som innehar ordförandeskapet i Euro-peiska unionen är att bära vidare den frihetliga tradi-tion som grundlades för mer än ett halvt sekel sedan.(Applåder)Anf. 3 Utrikesminister () re-plik:Fru talman! Vi kan börja med diskussionen omEU:s framtid. har aldrig sagt att intekommissionen också ska ha en stark ställning. Miljönhar tagits som ett exempel på att det är viktigt med endrivande kommission.Beträffande de angrepp som vi hör från Bo Lund-gren, riktade mot därför att han före-slagit att rådet också ska kunna vara starkare, tar BoLundgren en brittisk tankesmedja som exempel påvarför det skulle vara ett suspekt förslag att man ock-så ska kunna stärka rådet samt samverkan mellanrådet och kommissionen.Låt oss då ta som exempel. RomaniProdi har också i diskussionen om det långsiktigaEU-samarbetet talat om vikten av att hitta en sam-koppling mellan , den höge represen-tanten för rådet i utrikespolitiken, och kommissionenpå det utrikespolitiska området. I princip sammatankegång som har på det utrikespolitiska området.Jag tror inte att det bara är formen utan det är nogockså innehållet som gör att har uppvisaten mycket olycklig motvilja mot alla former av sam-arbete när det gäller det mellanstatliga området ochdet öppna samarbetet. Vi kan t.ex. ta sysselsättningen.Moderaterna har varit mot ett samarbete på syssel-sättningens område, just ett sådant samarbete somGöran har argumenterat för. Jag tror alltsåinte att det bara gäller formen, utan ni är inte intresse-rade av att få ett samarbete där man markerar allasrätt till arbete, de sociala aspekterna, det livslångalärandet och alla regioners rätt i . Ni tycker attEU är viktigt för företagens och kapitalets frihet. Niär inte intresserade av ett samarbete mellan regering-arna för att också underlätta medborgarnas situation.Anf. 4 BO () replik:Fru talman! Vad vi vill se är just ettmedborgarnas , inte det politikernas Europadär 15 herrar gör upp i slutna rum; detta i stället förden öppenhet som följer med den process som kom-missionens arbete innebär. Det är väsentligt och vik-tigt, utrikesministern, att se till att människor har enbra social situation och att vi har en bra sysselsättningi de olika länderna. Ansvaret för detta, liksom förutbildningen, ligger framför allt nationellt. Men det ärju det nationella misslyckandet från regeringens sidasom gör att vi återigen i har endebattartikel där det pekas på skolans misslyckande.15 % av eleverna är inte godkända i en del ämnen igrundskolan. Detta är inte acceptabelt men det skalösas här - regeringen, om den hade varit kapabel,och , när denna blir kapabel efter valet2002.Det är inte lätt att försvara i det häravseendet. Jag citerade inte och denskriften för att kritisera, utan jag pekade bara på syftetmed förslaget och vad det leder till - att stora ländergynnas. Den som kan användas för att kritisera är i såfall snarare , som jag skulle gissafortfarande har viss kontakt med det socialdemokra-tiska partiet. Hon skrev i sin debattartikel att det Gö-ran talat om skulle leda till en sämre demo-kratisk kontroll och ett mindre effektivt beslutsfattan-de. Det är detta som jag motsätter mig. ,ta nu chansen, även om det inte är lätt, och dementeraGöran och säg att självklart ska vi ha enkommission som är stark nog att klara uppgiften - viinte ska gå till de slutna rummens politik!(Applåder)Anf. 5 Utrikesminister () re-plik:Fru talman! , regeringen har intemisslyckats när det gäller sysselsättningen! Vi kan junu konstatera att vi har kommit ned till arbets-löshet. Som denna kammare säkert minns har LarsTobisson en gång förklarat att han gärna skulle bliambassadör för böckling ifall arbetslöshet upp-nåddes.Vi har uppnått det nationellt men självklart vill vifortsätta att arbeta för att också andra länder ska kun-na sänka sin arbetslöshet. Då är det viktigt att vi,precis som vi har börjat göra i , samlas kringatt sätta mål för hur vi ska få ned arbetslösheten.Sedan ska de olika länderna ta fram de konkreta pla-nerna. Därefter ska vi gemensamt utvärdera hur vilyckats.Jag förmodar att surhet i dagegentligen är en surhet över att regeringen just harlyckats när det gäller sysselsättningen. Förlåt mig, BoLundgren, men det är lite av grinighet över att Sveri-ge får väldigt bra betyg av när detgäller kampen för jobben. Det är dock just den typenav bra exempel som vi gemensamt ska lyfta fram iEU-samarbetet. Vi ska alltså visa hur vi kan göra iEU-samarbetet.15 länder har ställt sig bakom ett gemensamt ar-bete för att minska arbetslösheten, för att stärka alladelar av och för att vi ska kunna uppnå enekonomisk och social utveckling som minskar ar-betslösheten. har gått emot detta samar-bete - återigen ett exempel på att man ser EU som ettekonomiskt samarbete, ett företagens samarbete, intesom medborgarnas samarbete.(Applåder)Anf. 6 BO () replik:Fru talman! Naturligtvis förstår jag varför utri-kesministern undviker att ta upp det som jag diskute-rade. Jag tycker att det är alldeles utmärkt ju flermänniskor som har arbete i och ju lägre ar-betslösheten är. Det är klart att en konjunktur som serbra ut, en självständig riksbank som vi äntligen bleveniga om och detta med att ni inte rev upp telemark-nadsavregleringen är sådant som gjort att vi har fåttfler jobb i . Det tycker jag att vi alla ska gläd-jas åt - möjligen var och en på sitt sätt.Vad jag tog upp var att detta är ett resultat av vadsom händer i . Dessutom konstaterar jag måste hända, för är det hundratusen-tals människor som går utan jobb. Det finns väldigtmånga människor som har det svårt. Vi har ett delatland i det avseendet.Jag pekade på att detta är nationella frågeställ-ningar, liksom utbildningen. Där gäller det för oss attse till att vi får en bra skola. Men där har regeringenskändligen misslyckats, vilket går ut över många barn- framför allt de som har sämsta förutsättningarnaoch som kommer att ha det resten av livet. Där har niproblem!Anna , i stället för att diskutera sakfrågorna:Hur ställer sig utrikesministern till som kritiserats kraftfullt av ?Utrikesministern har ett helt anförande för att ta uppden frågan. Hur det ska alltså se ut? Rätta nu till Gö-ran misstag innan det är för sent!(Applåder)Anf. 7 () replik:Fru talman! är inte glad över att viinte kom med i från starten. För knappt två årsedan sade han i denna talarstol: Det pris vi betalarför en egen valuta är att vår ränta över tiden - skill-naden kan variera - kommer att vara högre än eu-roländernas.Är möjligen beredd att be de pen-ningplacerare om ursäkt som eventuellt uppfattadehans påstående som ett råd?Anf. 8 BO () replik:Fru talman! Över tiden innebär en egen valutahögre ränta än man har om man är med i ett valuta-samarbete - särskilt om man, som man ska göra, tarhänsyn till realräntan. Till detta kommer att konkur-rensen genom en gemensam valuta ger lägre priser,förutom det inflytande som gör att vi har större möj-ligheter att påverka och större möjligheter tillföretagsetableringar i Sverige.Anf. 9 () replik:Fru talman! undviker helt och hålletatt svara på frågan. Det handlar inte bara omkorträntorna, reporäntan i jämfört med ECB-räntan. Det handlar också om långräntorna, fem- ochtioårsräntan. Att tioårsräntan i , och än mergäller det euron, är väsentligt högre än den svenskatioårsräntan speglar det faktum att aktörerna påmarknaden tror mycket mer på den svenska kronan änpå euron. tror ju mycket mer på mark-naden än vad jag gör, så han borde på något sätt fun-dera igenom de tvärsäkra påståendena.Bo Lundgren hade fel. Det är dags för honom atttala om det.Anf. 10 BO () replik:Fru talman! Debattreglerna ger mig väldigt lite tidatt svara. : Det är realräntan som ärdet väsentligaste, vad det faktiskt kostar att låna efterinflation.Anf. 11 () replik:Fru talman! Liksom och flera andraledamöter och riksdagspartier eftersträvar jag ochCenterpartiet ett enat som är präglat av tilltro,samarbete och välstånd. Det som skiljer oss åt ärsätten att åstadkomma detta.Nu står vi inför nästa utmaning i EU-arbetet,nämligen att öppna unionen för dem som knackar påoch vill in. Jag håller gärna med ochutrikesministern, som hade valt ett milt ord och sadeatt det var bekymmersamat det som inträffade i gårnär kommissionen med all tydlighet vill hålla kandi-datländerna utanför ännu längre. Jag tycker att mankan gå längre och säga att det som redovisades i gårär något av en skandal. Det stämmer lite till eftertan-ke om hur vi ska kunna arbeta för att åstadkommajust utvidgningen av unionen. Då tror jag, fru talman,att det måste innebära att unionen gör färre saker menblir bättre på att göra det som är verkligt viktiga upp-gifter, att man kanske kan åstadkomma en smalaremen en effektivare union. Och är jag rädd för attfokuseringen på ett snabbt fördjupande av arbetet iunionen, att finna nya områden att samarbeta kring, isjälva verket kan minska förtroendet för unionen iSverige och i andra länder och att utvidgningen dåfördröjs.Då vill jag fråga: Varför har ochmoderaterna så bråttom in i den gemensamma valu-tan, trots den misstro som vi ser i och trots atteuron lindrigt sagt inte har blivit något hit? Det finnsandra mer angelägna frågor att diskutera i den svens-ka Europapolitiken. Varför så bråttom?Anf. 12 BO () replik:Fru talman! Den gemensamma valutan är naturligi en inre marknad som vi har haft . Detger människorna i och runt om i lägrepriser. Det ger, allt annat givet, över tiden lägre rän-tor. Någonting som är så bra ska vi införa så snabbtsom möjligt.Anf. 13 () replik:Fru talman! Det är inte riktigt så att allting blirbättre ekonomiskt och räntemässigt, det framgick avden tidigare debatten. Utan att kräva några ursäkter,verkligen inte, kan jag säga att det som förut var enetablerad sanning, nämligen att räntan i länder i EUmen utanför EMU skulle vara högre än räntan iEMU-området, är inte längre någon sanning. Attekonomin skulle vara sämre i länder utanför - Sveri-ge är ju ett exempel på att det inte är på det sättet. Försvenskt vidkommande är det också så att fyra av defem viktigaste handelspartner som har -, , , - står alla utanförEMU och euro. Skulle vi stå utanför befinner vi ossinte i någon egen öken, utan våra viktigaste handel-spartner är med i detta att inte ha bråttom in i euro-systemet.Sedan kan man också, fru talman, lyssna möjligenlite på vad människor tycker. Det kan ibland varaklokt. Det verkar ju som om entusiasmen för ettsnabbt och skyndsamt inträdande i EMU inte är all-deles översvallande hos den svenska befolkningen,inte heller hos de fyra borgerliga partierna om manska precisera sig. Frågan kvarstår: Varför så bråttomin i euron?Anf. 14 BO () replik:Fru talman! Jag förstår att behöverprofilera sig. Socialdemokraterna, och vi moderater inser att euron ger storafördelar för svenska hushåll. Om någonting ger storafördelar bör man så snabbt som möjligt använda sigav det.Anf. 15 ():Fru talman! En enda gång sedan starten av den eu-ropeiska monetära unionen har den underkastats fol-kets direkta dom i en folkomröstning.