prot · GN0960 · 2000-02-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:60Torsdagen den 3 februariKl. 12.00 - 18.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 28 januari.2 § Anmälan om inkommen uppteckning frånEU-nämndens sammanträdeTredje vice talmannen anmälde att uppteckningfrån sammanträde den 10 december1999 inkommit.3 § Svar på interpellation 1999/2000:185 ominformation till föräldrar om elevers prestationAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jag anseratt informationen till eleverna i strider motskollagens anda och vad jag avser att göra för attförbättra och utveckla informationen till föräldrar ochelever i grundskolan.Låt mig först säga att jag uppskattar initiativ somtas för att förbättra och utveckla informationen ochdiskussionen om elevernas studieresultat och socialasituation mellan skola och hem. Vi vet att engageradeföräldrar betyder oerhört mycket för en elevs fram-gång och trivsel i skolan. Föräldrar är bådemedvetna och intresserade av det som sker i skolan,inte bara för det egna barnets del. Att skapa en stän-digt pågående dialog mellan skola och hem är därfören mycket viktig uppgift för skolan.Ulf och jag har inte skilda uppfattningarnär det gäller vikten av kontakt mellan skola och hemkring elevernas prestationer och situation. Frågangäller om det system för detta som stadgenomfört befinner sig innanför eller utanför lagstift-ningens ram.Riksdagen har fattat beslut om det nationella be-tygssystem som gäller tillsammans med den nyaläroplanen . Till detta har regeringen ut-färdat några ytterligare bestämmelser i grundskole-förordningen, bl.a. att de skriftliga omdömen som kanutfärdas efter föräldrarnas önskemål inte får ha ka-raktären av betyg. För att en kommun ska kunna gåutanför detta och ge betyg ellerefter en annan skala krävs nya beslut i riksdag re-spektive regering efter sedvanlig beredning och re-missbehandling.Min uppfattning är att nu gällande lagstiftning gerstort utrymme för förbättring och utveckling av in-formationen till föräldrar och elever om studieresul-taten. I regeringens utvecklingsplan skriver vi omvärdet av att skriftligt dokumentera elevernas stu-dieutveckling, inte bara som underlag för utveck-lingssamtal utan för att kunna arbeta på ett mer indi-vidualiserat sätt. I försöksverksamheten med utbild-ning utan timplan i kommer detta attsärskilt fokuseras.Det är avgörande hur ett skriftligt omdöme an-vänds. Det är väl känt att bedömningar och betyg ialla former upplevs som en stimulans av den fram-gångsrika eleven, medan en annan elev kan få sittsjälvförtroende skadat genom sådana dokument. Ettutvecklingssamtal innebär en dialog och ett utbyte avinformation som förhoppningsvis också resulterar i enöverenskommelse om ömsesidiga åtaganden av lära-re, elev och föräldrar. Detta kan inte ersättas av ensiffra, en bokstav eller, som i de nu aktuella fallen, avett kryss i en kolumn med korta färdigformuleradeomdömen.Det finns många spännande idéer och metoder pådetta område att studera, bl.a. den s.k. portföljmeto-den, som bygger på att eleven tar stort eget ansvar förinformationen om kunskapsutvecklingen. Jag sermycket positivt på att olika metoder utvecklas genomlokala initiativ men vill betona att utvecklingen intekan kommenderas fram genom centrala direktiv.Skolverket undersöker just nu om de system medskriftliga omdömen som introducerats i Stockholmoch är förenliga med skollagens anda. Jagföregriper därför inte verkets bedömning utan kon-staterar att det är olyckligt att en i övrigt konstruktivdebatt kretsar kring denna formulering i grundskole-förordningen (7 kap 2 §): "Sådan information fårdock inte ha karaktären av betyg."Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för svaret,och jag uppfattar att skolministern har en positivinställning till att skolorna tar olika initiativ för attförbättra dialogen mellan skolan och hemmet.Bakgrunden till min fråga var bl.a. att skolminis-tern i frågestund sade att denskriftliga informationen till föräldrarna i Stockholminte verkade stämma med skollagens anda. chef har uttalat sig i frågan. Det är posi-tivt att skolministern nu inte vill upprepa det påståen-det och att hon säger sig inte vilja föregripa Skolver-kets undersökning av dessa system i ochNacka.Systemet i går i korthet ut på att kom-munen erbjuder föräldrarna skriftlig information omhur deras barn klarar skolarbetet. Denna skiftligainformation ska vara ett komplement till de muntligautvecklingssamtalen. Skolorna får själva i samrådmed föräldrarna bestämma hur informationen ska seut. Det ska framgå om eleven har klarat av eller be-döms komma att klara av att uppnå målen i olikaämnen. Jag tycker att detta verkar vara ett bra sätt attförbättra informationen till föräldrar och elever.I all pedagogisk verksamhet borde det vara natur-ligt att sätta upp mål. Själva idén med att sätta uppmål är att man senare ska följa upp om dessa mål haruppnåtts. Har inte målen uppnåtts gäller det att göraen ny plan för ett nytt försök. När det gäller barn ochungdomar är det naturligtvis viktigt att dessa uppfölj-ningar görs så att inte viljan och lusten att gå vidare iskolan blir knäckt. Alltihop handlar ju om att vi villatt så många som det över huvud taget är möjligt skaklara sig bra i skolan. Men är det rättvist attge eleven en chans att jobba upp sig genom att talaom vad han eller hon behöver jobba upp sig i. Det ärockså viktigt att läraren visar förståelse för individu-ella svårigheter och är beredd till individuella stödin-satser. räcker inte den ordinarie läraren tillutan andra insatser, som speciallärare, behövs.Det är väldigt lätt och väldigt mänskligt att blundaför ärlig och kanske lite besvärande information. Detär väldigt lätt, både för barn och vuxna, att lura sigsjälv. Det är därför betygen ofta kommer som ennegativ överraskning i åttan, när det kanske är allde-les för sent att göra något åt situationen inför gymna-sievalet. Därför behöver utvecklingssamtalen i skolandokumenteras skriftligt.Skolministern konstaterar att det är olyckligt attdebatten kretsar kring en paragraf i skollagen om attskriftlig information inte får ha karaktären av betyg.Det kan jag hålla med om. Det viktiga är ju att infor-mationen förbättras och att elever och föräldrar inte ärovetande om hur det går i skolan. Min fråga blir dåom skolministern anser att den paragrafen är förklumpigt formulerad och behöver skrivas om. Enparagraf som låser utrymmet för olika typer av infor-mation är väl inte bra.Jag håller med om att skolorna själva ska utformainformationen, men det är viktigt att skolorna vet attde måste lämna en bra information till elever ochföräldrar. Enligt min mening borde det slås fast attskolan är skyldig att dels ha utvecklingssamtal, delserbjuda skriftlig information. Jag upprepar därför minfråga: Vilka förändringar i förordningar och uppma-ningar till våra skolor avser skolministern att göra föratt förbättra och utveckla informationen till föräldraroch elever?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är positivt att UlfNilsson och jag är överens om att det är skolan somska tala om hur detta ska utformas och att det inte skavara några centrala direktiv, vilket har varit fallet närdet gäller . Man har uppmanat skolor att gedessa olika typer av omdömen.Det är redan inskrivet i grundskoleförordningenatt man är skyldig att ha utvecklingssamtal. Man hartillagt att det ska vara en dialog mellan elev, förälderoch personal på skolan.Jag vill säga något om utvecklingssamtalen, somjag tycker är ett väldigt bra instrument. tänker jaglämna skolan ett tag och ge mig in en helt annanverksamhet, nämligen bilproduktionen. Låt oss sägaatt de som tillverkar bilar hittar på en ny bil som nuska tillverkas. Produktionen sätter i gång, men tillnågons häpnad blir det inte den bil som man har tänktsig. Vad är det som visar sig? Jo, att några av demsom var med om att producera bilen har valt att göraden på ett annat sätt. Då ställer man sig frågan omarbetsgivaren kommer att säga: Vad bra, vi fick en nymodell! Eller kommer man att kräva att bilen ska seut på det sätt som man hade sagt? Man kommer gi-vetvis att kräva att man vill ha den produkt som mansade från början.Vad har det här med utvecklingssamtalen att gö-ra? När vi politiker ser att någonting inte fungerarefter det att vi har fattat ett politiskt beslut tror jag attvi ofta kommer med ytterligare en lösning i stället föratt verkligen gå till botten. Vi borde fråga oss varfördet politiska beslut som vi faktiskt har varit mångaom att fatta och som vi har varit ense om är viktigtinte fungerar.Det jag nu ser som en oerhört stor uppgift förskolan är att se till att alla lärare verkligen lär sig attanvända utvecklingssamtalet på det sätt som riksda-gen har beslutat om.När den nya läroplanen, betygssystemen och ut-vecklingssamtalen skulle införas var jag vid någottillfälle, då jag inte var politiker, ute och träffade del av personalen och informerade om de nyariktlinjerna. sade en lärare: detmeningen att de s.k. kvartssamtalen ska upphöra nu?De fanns en gång tidigare och innefattade ungefär 15minuters information från lärare till elev. Jag förkla-rade skillnaden mellan kvartssamtal och utvecklings-samtal. Den här läraren sade då: Menar du verkligenatt jag måste tala med eleverna?Hur ska jag klara av att göra det?Det var en väldigt ärlig kommentar. Med det härvill jag belysa att det, när vi nu som politiker harfattat det här beslutet, säkerligen fortfarande krävskompetensutveckling för lärarna när det gäller ut-vecklingssamtalen. Jag är också övertygad om att depå vissa håll, kanske inte alla, kan göras bättre. Detska bli den dialog som vi slog fast härifrån riksdagen.Båda parter ska lyssna, och det ska vara en uppfölj-ning från det ena utvecklingssamtalet till det nästa.Det har, räknat med skoltid, gått sedanutvecklingssamtalen infördes. Jag har kunnat följarapporterna från inspektörerna om utfallet. Därförsäger jag ytterligare en gång att det behövs ytterligarekompetensutveckling. är det upp till skolledning-en att se hur de här utvecklingssamtalen fungerar utepå skolorna och eventuellt vidta åtgärder för att för-bättra dem.Jag kommer att återkomma till olika sätt att in-formera förutom utvecklingssamtalen.Anf. 4 ():Fru talman! Skolministern och jag är överens omatt det är riktigt att vi har ett krav på skolan att denska föra utvecklingssamtal. Men det finns inget kravpå skolan när det gäller att de här utvecklingssamta-len ska kompletteras med skriftlig information. Utanatt vara rädd för att detaljstyra menar jag att manmycket väl skulle kunna skriva in det.Skolministern har faktiskt fel när det gäller attStockholm har utformat det här bara genom centraladirektiv om hur de här skriftliga omdömena ska se ut.I beslut står det att varje skola själv be-stämmer utformningen i samråd med föräldrarna. Detenda man har beslutat om är att det ska vara skriftligt.Informationen kan naturligtvis utformas på olikasätt, men skolorna måste veta att de är skyldiga attlämna den. För mig är det, som sagt, uppenbart attäven skriftlig information behövs och att det skaskrivas in i förordningen att utvecklingssamtal skadokumenteras skriftligt.En tredje fråga som jag ställde i interpellationengällde rätten för lärare att arbetsvägra i fråga omskriftlig information. Den frågan svarade skolminis-tern inte på. Uppmaningen att arbetsvägra riktade juSkolverkets chef till lärarna i en intervju i lärarnastidning. Själv är jag av den uppfattningen att mansom anställd ska gå andra vägar om man vill ändra påett som man tycker tokigt beslut. Man kan argumen-tera eller naturligtvis anmäla arbetsgivaren till enmyndighet som står över om man tycker att någotstrider mot lagen. Och det måste ju inträffa ganskamånga gånger att t.ex. lärare är missnöjda med besluti kommunerna och . Jag känner t.ex. till enhel del lärare som inte uppskattar socialdemokratiskskolpolitik i kommunerna, men jag uppmanar deminte att arbetsvägra för att åstadkomma en förändring.Jag tycker att det skulle vara intressant att höra hurskolministern ser rent principiellt på att lärarna ar-betsvägrar om de anser att ett kommunalt beslut stri-der mot skollagen eller är felaktigt på något sätt. Jagber inte skolministern kommentera uttalandet avSkolverkets chef utan ber henne kommentera den härfrågan rent principiellt.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi återigen äröverens. Jag gör precis som . Jag uppma-nar inte heller någon att arbetsvägra om det skullevara en borgerligt styrd kommun. Det handlar inte omdet, utan det är givetvis de nationella styrsystemensom ska gälla i alla kommuner. Det är därför som vihar de nationella styrdokumenten i våra läroplaner,våra kursplaner och vårt betygssystem.Det som prövas av är just tolkning-en av det nationella beslutet. Man talar inte om cent-ralt på vilket sätt man ska göra, utan det är just enuppmaning om att det här skriftliga omdömet skagöras. Det som har beslutat om och det somi dag gäller är ju att ett skriftligt omdöme kan utfärdasom en förälder så önskar. Det är precis den här delensom kommer att se över.Jag tror, precis som jag också har skrivit i vår ut-vecklingsplan och som jag svarar här, att det kan varabra med olika former av skriftlig dokumentation. Detsom jag ser och som jag har mött på många skolor äratt man använder den här modellen. Man har det härutvecklingssamtalet tillsammans. Man har den ömse-sidiga informationen. Sedan kommer man fram tillvad man vill dokumentera. Vilka gemensamma besluthar man då kommit fram till? Vilket synsätt har mannär det gäller delar som eleven ska förbättra sig påoch gå vidare med? Är det brister av en så grav art behöver gå vidare med ett åtgärdsprogram ellerhur är det?Jag tror att det är väldigt viktigt att man doku-menterar, så att man också kan se framför sig vad detär man talar om. Jag tror att vi båda känner igen for-muleringen: "Du kan få ett högre betyg om du blir litebättre i..." Eleven och föräldern går då hem och vetinte vad som egentligen menas med att "bli lite bättrei..." Därför kan ofta den skriftliga dokumentationenutifrån vardagsarbetet vara en bra grund för ett sådanthär samtal.Jag tycker att den skriftliga dokumentationen kanvara väldigt bra när tre parter, som det kan vara, isamtalet kommer överens om det. Man har den ochkan föra vidare den till nästa samtal.Det som vi nu prövar är den form av omdömensom tangerar att vara betygsliknande. Vi prövar omde strider mot lagen eller inte. Det är ju den frågansom ska pröva.Anf. 6 ():Fru talman! Den här diskussionen förs mot bak-grund av att många elever misslyckas i våra skolor.En tredjedel misslyckas i gymnasiet. Gymnasietsmisslyckanden är i sin tur en följd av bl.a. bristergenom hela grundskolesystemet. rappor-ter och skolministerns olika inlägg tyder på att alltflerinser att den svenska skolan inte klarar av sitt mål attvara till för alla elever.Jag och har i olika sammanhang förtfram ett stort antal förslag till kvalitetshöjande åtgär-der. Ett genomgående tema i vår kritik har varit denbristande informationen till elever och föräldrar samtden bristfälliga utvärderingen av betyg, resultat osv.Det är först när man vet var problemen finns somman kan göra någonting åt dem. Det gäller skolor,lärare, föräldrar och elever.Dagens fråga om kravet på att föräldrar och eleverska få regelbunden skriftlig information får intehandla om formaliteter. Frågan är hur vi på bästa sättska ge barn och ungdomar en chans att förändra ochförbättra sina resultat i skolan. Jag anser att det intealltid är tillräckligt med muntlig information och attde obligatoriska utvecklingssamtalen borde komplet-teras med skriftlig information. Den skriftliga infor-mationen kan naturligtvis se olika ut, men syftet skavara att ge föräldrar och elever en tydlig bild av hurdet går för eleven i skolan. Även skolministern anseratt information är viktig och kan tänka sig skriftliginformation men säger inte något exakt om attvi ska ställa krav på att alla skolor ska vara skyldigaatt lämna sådan skriftlig information.Orsaken till att jag skrev den här interpellationen,fru talman, var att skolministern tog avstånd frånförsök med regelbunden skriftlig information som hargenomförts på olika håll. har skolministern inteupprepat sitt negativa uttalande. Men jag tycker inteheller att hon har sagt något om hur vi ska stärkakravet på information om hur det går för eleverna iskolan. är utvecklingssamtalen en skyl-dighet, och ingen tycker att det är ett för stort krav.Min avslutande fråga blir, fru talman: trotsallt skolministern att man bör utvidga skyldighetenoch förelägga skolorna att lämna någon typ av skrift-lig information till föräldrar och lärare, förlåt, föräld-rar och elever.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Vi kanske ibland behöver skriftlig in-formation till lärarna också.I svaret på den fråga som ställde tillmig tidigare angående dessa omdömen använde jagformuleringen om de var betygsliknande. Det är judenna fråga, om det är så eller inte, som Skolverketnu prövar.Nu kommer vi tillbaka till den skriftliga informa-tionen. För mig är det viktiga nu att själva utveck-lingssamtalet genomförs enligt de intentioner somriksdagen har beslutat om. Vi vet ju att vi fortfarandeinte är där. Låt oss därför som ett första steg se till attvårt samtal här också förmedlas ut till skolorna ochbåda understryka vikten av att man tar detta på allvar.Många lärare, de flesta, gör detta på ett bra sätt, menandra gör precis som i de tidigare s.k. kvartssamtalen.Det är skolans skyldighet att se till att man kommertill rätta med detta.Om vi , när vi inte ens har fullföljt förstasteget, pratar om skriftliga omdömen tror jag att detkan bli fel. De lärare som fortfarande inte har lärt sigatt genomföra utvecklingssamtal kan då luta sig motett skriftligt omdöme utan att ha förstått varför visäger att det är så viktigt med dialogen och den ömse-sidiga kontakten. Då kanske det blir så att man baratalar om för någon var en elev befinner sig utan attkunna ta reda på elevens hela situation och lyssna påvad elever och föräldrar har att säga tillbaka.Jag vill alltså ta det här första steget. Jag vill se,när nästa rapport om utvecklingssamtalen kommer,att vi får en positivare beskrivning av hela skolan. Årför år får vi bättre prognoser om användningen avutvecklingssamtalen, men vi har inte nått fram tillhundra procent.Jag har här tydligt understrukit att det finns for-mer för att göra skriftlig dokumentation som kan varaoerhört positiv. Men jag är inte beredd, och förframtiden vet jag inte, att säga att det ska vara bådeutvecklingssamtal och skriftligt omdöme. Jag villförst garantera att vi har nått de mål vi ville nå medutvecklingssamtalen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:180 omdecentraliserad tingsrättsorganisationAnf. 8 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migdels vilka åtgärder jag avser vidta för att bibehålla endecentraliserad tingsrättsorganisation, dels vilka åt-gärder jag avser vidta för att bibehålla den kompetenssom övrig domstolspersonal besitter.Det är riktigt som inled-ningsvis anför i sin interpellation att kraven på dagensdomstolar har ökat och behovet av specialisering ochkompetenshöjning framstår som allt angelägnare. Jagdelar också åsikt att domstolarmed lokal förankring är viktigt.Regeringens utgångspunkter i det pågående arbe-tet med modernisering av domstolsväsendet är attmedborgarna i hela landet ska ha tillgång till en dö-mande verksamhet med hög kvalitet, hög effektivitetoch hög tillgänglighet. Viktigt är också att domstolar-na är och av personalen upplevs som attraktiva ar-betsplatser med goda arbetsvillkor och möjlighet tillvidareutveckling och kompetenshöjning. Domstolar-na ska också ha de resurser som behövs för en välfungerande verksamhet.Ett bra sätt att åstadkomma ett modernt domstol-sväsende som uppfyller angivna krav är enligt minuppfattning att bedriva verksamhet i flera domstolarmed gemensam domkrets. En sådan konstruktionöppnar möjligheter till specialisering somden lokala förankringen kan bibehållas. Som jagframhållit tidigare kan dock kraven påen modern domstolsorganisation innebära att entingsrätt bör läggas samman med en annan, t.ex. närmålunderlaget är för litet för att skapa bärkraftigadomstolsenheter eller när domstolarna ligger geogra-fiskt nära varandra. Regeringen avser att senare i vår ien handlingsplan till ge sin syn på detframtida domstolsväsendet. Av avgörande betydelseför arbetet med att modernisera domstolsväsendet äratt den stora kompetens och erfarenhet som i i domstolarna så långt som möjligt tas till varaoch utvecklas. Personalfrågor har därför hög prioriteti det fortsatta moderniseringsarbetet, bl.a. med siktepå att undvika den oro och undran inför framtidensom organisationsfrågor kan skapa.I moderniseringsarbetet är vidareutveckling ochkompetenshöjning hos domstolspersonalen en viktigdel. I arbetet med att utveckla domstolarnas bered-ningsorganisation ska erfarna och duktiga domstols-sekreterare erbjudas möjlighet till utbildning ochvidareutveckling för att därefter kunna erhålla merkvalificerade arbetsuppgifter. harutarbetat en mycket ambitiös utbildningsplan somomfattar all domstolspersonal. Förändringarna i dom-stolsväsendet kommer emellertid att leda till att visspersonal blir övertalig. En utgångspunkt är att depersonalneddragningar som motiveras av verksam-hetens förändrade behov så långt som möjligt ska skegenom naturlig avgång eller pensionsersättning.Erik är orolig över den effekt re-formen när det gäller inskrivningsverksamheten kanha på de mindre tingsrätterna.Inskrivningsverksamhetens framtida organisationhar varit föremål för ett flertal utred-ningar och många diskussioner. I och med beslutet attverksamheten nu ska koncentreras till sju inskriv-ningsmyndigheter i landet har ett viktigt steg tagits idet pågående arbetet med modernisering av domstol-sväsendet, som syftar bl.a. till att verksamheten idomstolarna ska renodlas och koncentreras till dedömande uppgifterna.I princip skulle all inskrivningsverksamhet kunnautföras vid en tingsrätt i landet eftersom det är frågaom en ADB-baserad registreringsverksamhet. Ensådan organisation skulle dock innebära att det blevsvårt att behålla tillräckligt många av medarbetarnafrån de nuvarande inskrivningsmyndigheterna. Rege-ringen har vid lokaliseringen av inskrivningsmyndig-heterna tagit regionala hänsyn och sysselsättnings-hänsyn och således genomgående placerat myndig-heterna vid mindre tingsrätter i landet.Erik känner också oro för debudgetneddragningar för domstolarna som föreslagit.Jag vill börja med att poängtera att budgetned-dragningarna inte har något samband med modernise-ringsarbetet. Domstolarnas tidigare stora anslagsspa-rande är slut, och verksamheterna måste därför anpas-sas till budgetramarna. har underhösten arbetat med att bedöma resursbehovet fördomstolarna de kommande tre åren. Något generelltsparbeting på har inte ställts. På grundval avhandlingsplaner för treårsperioden som har utarbetatsav domstolscheferna har genomförtbudgetkonferenser där verket i dialog med de enskil-da domstolarna utformat budgetar som tar hänsyn tillden enskilda domstolens speciella och lokala förut-sättningar för att bedriva sin verksamhet.Justitiedepartementet avser att noga följa denekonomiska utvecklingen vid landets domstolar.Regeringen kommer att i vårpropositionen återkom-ma till domstolarnas resursbehov för de närmasteåren. Det är min förhoppning att rättsväsendet i sinhelhet ska få ett sådant tillskott att verksamheten kanutvecklas och förbättras ytterligare.Anf. 9 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret.Jag noterar att justitieministern är positiv till för-sök med gemensamma domkretsar som ett alternativtill sammanslagning av tingsrätter. ärockså öppet för en sådan lösning, vilket framgår avvår partimotion i frågan.