prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Tiden medger inte att jaggår in på detaljerna men de finns tydligt utformade.När det gäller måluppfyllelsen för förskolan kanjag säga att i den proposition som vi lade fram förriksdagen när det handlade om läroplanen för för-skolan tog vi även upp vikten av att man i förskolanockså kunde ha andra personalkompetenser än desom funnits tidigare och som av tradition gällt barn-skötare, förskollärare och fritidspedagoger. Vidarekan man ha t.ex. specialpedagoger, just därför att deelever som behöver ett bättre stöd ska ha en möjlighetatt få detta redan i förskolan.Fru talman! Det här är väl mitt sista debattinläggför . Därför vill jag önska fru talmannen, riksda-gens tjänstemän och alla ledamöter en härlig god jul.Jag ser fram emot alla friska debatter till våren.StudiestödAnf. 168 ():Fru talman! Först ska jag fatta mig helt kort omCSN, , som jag tycker ärett stort problem. Jag tror att alla svenska studenterkänner igen sig i den beskrivningen. Vi tycker attCSN helt enkelt inte håller måttet. Tyvärr finns det ipraktiken inget alternativ till CSN för flertalet av vårastudenter. Detta är självklart en brist som vi tyckermåste åtgärdas. Vi moderater förespråkar därför, somni alla kanske vet, att CSN sätts under konkurrens,just för att kunna höja servicenivån och för att minskakostnaderna.CSN har säkert stora ambitioner och har som målatt kunna svara på av inkomna samtal, sägs det.I verkligheten kan man bara ta emot omkring 10 %.Man frågar sig vilka kunder som accepterar sådanavillkor. Det här är naturligtvis ingen kritik mot CSN:spersonal i sig utan mer mot den struktur som studie-medlen via CSN:s monopol utgör.I våras kommenterade CSN:s ett annat problem, nämligen denalltför långsamma hanteringen av återkraven av stu-diemedel. Han säger: "Det måste bli bättre, men vijobbar med nästippen ovanför vattenytan och försökermed små resurser hantera enorma volymer." Ja, dettahjälper inte studenter som på grund av CSN tvingasförsöka leva och studera med näsan under vattenytansnarare än över.Jag har också förstått att samma organisation pågrund av resursbrist - hör och häpna! - valt att intefölja upp uppgifter som man får in om studenter somöverskrider fribeloppet. Däremot minskar man studi-emedlen för studenter som själva uppger en för höginkomst. Ärlighet bestraffas alltså, kan man säga.Dessutom kan man undra om det är någon meningmed att över huvud taget ha kvar taket på fribeloppetnär det ändå är satt relativt högt. Jag frågar: Varförvill regeringen inte löpa linan ut på den punkten?Kort sagt: CSN klarar inte uppgiften utan kan sna-rare beskrivas som en koloss på lerfötter.Fru talman! I betänkandet står det att "studiestödetskall verka rekryterande och därmed bidra till högtdeltagande i utbildningen samt ha en utjämnandeverkan mellan individer och grupper - - - och där-med bidra till ökad social rättvisa". Är det på detsättet? Har vårt studiemedelssystem bidragit till attändra den s.k. snedrekryteringen till högskolan? Detser inte ut att vara så. I varje fall har ingen förbättringskett under de senaste decennierna.Studiefinansieringssystemets utformning med in-komstrelaterad återbetalningstakt och avskrivning avåterstående studieskulder vid pensionsåldern minskarincitamentet för individerna att utbilda sig i unga år.Det här försvåras ytterligare av ett progressivt skatte-system som gör att ökade inkomster snabbt äts upp avhögre beskattning. För individen betyder en sen stu-diestart inte särskilt mycket och har ingen större in-verkan på livsinkomsten men för nationen som helhetbetyder vårt system att går miste om mångabegåvningar som hade kunnat bidra till att stärka vårtillväxt och därmed välståndet.På ett konkret område har regeringen närmat sigvår syn, nämligen vad gäller det s.k. fribeloppet istudiemedelssystemet. Vi välkomnar den förbättringsom nu föreslås men menar att vi måste gå fullt ut.Fribeloppet bör med andra ord avskaffas i sin helhet.Dessutom tycker vi att räntorna på studielånen ska bliavdragsgilla i beskattningen.Fru talman! Om man tittar närmare på systemetmed ett begränsat fribelopp ser man att dagens sys-tem, där statens villkor för lånedelen bygger på denstuderandes inkomst, sänder helt fel signaler till denstuderande. De signaler som sänds är nämligen"Arbete lönar sig inte".När detta blev klart för min egen dotter somtänker starta sina universitetsstudier i vår blev honväldigt upprörd. Hon frågade sig: Varför lägger sigstaten i om jag vill jobba och tjäna pengar och dess-utom sköter studierna? För mig är det obegripligt,säger hon. Då får det faktiskt bli svartjobb, var hen-nes besked.Jag kan bara hålla med henne. Ungdomar och stu-denter är inte dumma, de ser sambanden. Konsekven-sen blir att lånedelen minskar, och den studerandesinkomst förbättras inte, trots att man anstränger sig.Det är dessutom ur andra än ekonomiska aspekterviktigt att unga studenter ges tillfälle att pröva dearbetstillfällen som trots allt står till buds. Ingen skastraffas ekonomiskt för en ambition att arbeta.Studiestödssystemet är generellt, varför den en-skilde själv måste få avgöra om han eller hon vill taut ett fullt lånebelopp med det återbetalningsansvarsom följer med detta. En motsvarande inkomstpröv-ning finns dessutom inte i svux- och svuxa-systemen,utan där görs en reducering endast för dem som harpension, livränta eller annan liknande ersättning.Fru talman! förslag om att slopa fribe-loppet har avslagits mot bakgrund av att studenternainte bör uppmuntras till förvärvsarbete utöver en vissgräns, eftersom heltidsstudier normalt är en krävandesysselsättning som kräver en heltidsinsats. Vi menaratt detta avgörande måste studenten själv få att klaraut. Kopplingen mellan den studerandes inkomst ochmöjligheten att låna i studiestödssystemet måste helttas bort, helt avskaffas vad gäller fribeloppsgränsen.Fru talman! När det gäller den eniga uppslutning-en kring att ge studiemedel till studerande vid och Svenska kiropraktorhögskolangläds vi åt att ni i majoriteten nu har anslutit er tillden moderata linjen. Vi tycker att det är självklart attutbildningar som leder till legitimerade yrken inomvården, med stor betydelse för tusentals människormed krämpor av olika slag, ska få tillgång till detsvenska studiemedelssystemet.En annan viktig del av studiestödet är att det helstska räcka så att studenterna kan avsluta sina utbild-ningar, även om de är långa. Regeringens förslag omatt den maximala tiden för studiehjälp ska sättas tilltolv terminer tycker vi är olyckligt. Som regeringensäkert blivit uppmärksammade på under debatten omdet reformerade studiestödet finns det faktiskt utbild-ningar som ofta tar mer än tolv terminer att avsluta.Genomgående i kritiken mot de nya studiestödsreg-lerna är att de leder till en social snedrekrytering därendast studenter med rika föräldrar klarar långa ut-bildningar. Det tycker vi är klart olämpligt.En berättigad oro finns för att systemet leder tillatt endast strömlinjeformade studenter utan livserfa-renhet och mognad klarar att ta examen på de långautbildningarna. Man går rakt igenom systemet.Man kan fråga sig hur studenter som inte harmöjlighet att vidga sina vyer och skaffa sig olikaerfarenheter ska kunna möta patienter när sedan stu-denten t.ex. är färdigutbildad läkare? Jag har förståttatt t.ex. premierar studenter somhar läst andra ämnen när de söker till läkarutbildning-en, och många studenter går andra slags vårdutbild-ningar för att se om de passar inom vården. Som allafyra borgerliga partier konstaterar i en gemensamreservation vore det mycket olyckligt om denna möj-lighet skulle försvinna i praktiken.Majoriteten föreslår att det ska krävas synnerligaskäl för att studiemedel ska kunna beviljas för längretid än tolv terminer. Då frågar man sig: Hur ser dessasynnerliga skäl ut? Vi menar att det finns en klaranledning att göra en översyn av studiestödslagen såatt skälen som kan ligga till grund för dispenser kanbestämmas så att man vet vad som gäller, att det inteär godtycke eller bara förhoppningar som ska gälla.Hela studiestödssystemet måste vara så utformat,tillsammans med skattesystemet, att det uppmuntrartill långa utbildningar. Utbildning måste alltid lönasig - både för individen och för samhället.Jag avslutar med att säga att jag självfallet ställermig bakom våra reservationer och särskilda yttrandemen nöjer mig här med att yrka bifall till reservationnr 1 under mom. 1.Anf. 169 ():Fru talman! principiella uppfatt-ning är att studier i så stor utsträckning som det ärrimligt ska likställas med arbete. Vi menar att detsamhälle vi lever i ställer, och kommer i ökande gradi framtiden att ställa, krav på ett livslångt varvande avarbete och studier. Därför är det för oss naturligt attsträva efter att det ska vara möjligt att växla mellanarbete och studier i en ständigt ökande utsträckning.Därför är det för oss naturligt att eftersträva studielön.Fru talman! Den sociala snedrekryteringen måsteockså brytas. studerar arbetarklassensbarn vidare på universitet och högskolor i betydligtmindre utsträckning är andra. Ett av de viktigasteverktygen för att åstadkomma en jämn social rekryte-ring till vidare studier är ett generöst studiestödssys-tem. Därför är det för oss naturligt att arbeta för stu-dielön.Fru talman! Hur ett lands framtida välfärd ochekonomiska utveckling ser ut är i stor utsträckningberoende av dess utbildningsnivå. Tidigare i dagensdebatt har och för räkning berättat hur vi ser påutbildningsväsendet och forskningspolitiken i stort.Utbildning - också det studiestöd vi nu diskuterar -är en investering för såväl den enskilde som samhäl-let. Inte minst därför är det för oss naturligt att kämpaför studielön.Fru talman! Så försöker jag med konststycket att idebatt om ett betänkande som inte kommer i närhetenav långsiktiga målsättning ändå ar-gumentera för huvuddragen i det. För Vänsterpartietsdel innebär det nya studiestödssystem som gällerfr.o.m. ett steg i rätt riktningmot ett mer sammanhållet och rekryterande system.Det innebär en höjd bidragsdel, och det blir en rejälhöjning för de studerande som läser på grundskole-och gymnasienivå och är . Det innebärockså ett kraftigt höjt fribelopp. Visserligen skärpsåterbetalningsreglerna, och möjligheten att få dispensför långa studier minskas något, men sammantaget fårvi ett system med en god struktur. Därför inriktar vifrån sida nu kraften under de kom-mande åren för att höja nivåerna i systemet. Vi sermed tillfredsställelse att det i betänkandet anges attutskottet utgår från att regeringen kommer att över-väga möjligheterna att höja bidragsdelen när dettabedöms, som det sägs, statsfinansiellt möjligt. Höjbidraget när det är läge för det alltså, när det finnspengar.Man bör då ha i åtanke att det läget egentligen re-dan är här, att det finns pengar, vilket vi från Väns-terpartiets sida åtskilliga gånger också påpekat. Menså länge samtliga andra partier envisas med att hållafast vid en budgetprocess som omöjliggör att vi an-vänder de pengar vi får in till statskassan till det somvi vill, låses ekonomin fast i en smått absurd situationav ständigt minskande offentlig sektor i andel avBNP. Självfallet skulle en statsbudget skriven avVänsterpartiet ensamt också innehålla prioriteringaroch vara begränsad till de pengar som faktiskt finns,men möjligheterna att driva en än mer offensiv ut-bildningspolitik skulle öka. Med detta sagt står vibakom dagens betänkande när det gäller anslaget tillutgiftsområde 15, studiestöd. I en kompromiss finnsbåde det man gillar och det man inte gillar. Det ärfullt naturligt att det är så.Till de positiva saker som vi gärna räknar hem höratt studiebidraget inom studiehjälpssystemet liksombarnbidraget höjs med om mindre än en må-nad. Barnfamiljer och ungdomar hör till de storaförlorarna nedskärningsår, och det ärutmärkt om den kurvan kan brytas. Höjningen avstudie- och barnbidraget är ett tillskott till detta.Fru talman! Jag skulle kunna ägna åtockså de borgerliga reservationerna och de särskildayttranden som man avlämnat i anslutning till dagensbetänkande. Men med tanke dels på den sena timmen,dels på hur dessa yttranden och reservationer spretaråt alla håll är det svårt att ens resonera om en gemen-sam riktning, och kanske inte heller så fruktsamt.Det enda som man verkar vara överens om är attdet inte är bra som det är och inte heller som detkommer att bli med det nya studiestödssystemet.Sedan skiljer man sig åt mer än vad man liknar var-andra. Jag har inga problem med det, men nog förtardet kraften i de borgerliga argumenten att man i förstahand är oense. Märkligast är som vanligt moderaternasom inte vill höja studiebidraget och dessutom villskära ned drastiskt.Fru talman! I vår reservation till dagens betänkan-de föreslår vi att en studiesocial utredning tillsätts föratt se över studenternas och de vuxenstuderandessituation i förhållande till andra förmånssystem änstudiestödet. Vi har mött många studenter och vuxen-studerande som befinner sig i komplicerade situatio-ner, hängande mellan olika system.Vi har mött de som tecknar egen sjukförsäkringoch vi har mött de som inte har råd att göra det. Vihar mött de som, enligt egen utsago, studerar me-ningslösa sommarkurser för att över huvud tagetöverleva sommaren. Och vi har mött de som längtarefter semester eftersom de studerarresten av året.Utskottsmajoriteten hänvisar vid besvarandet avvåra motioner i dessa frågor till utredningen om deekonomiska familjestöden. Det är bara det att denutredningen ju enligt nuvarande direktiv har andrauppgifter än att se över studenters och vuxenstude-randes speciella situation. Och om man hade velat seöver just det som vi anför som ett problem - gråzoneroch ingenmansland mellan olika system för just stu-denter och vuxenstuderande - hur svårt hade det dåvarit att antingen bifalla våra motioner eller att ge densittande utredningen tilläggsdirektiv?Avslutningsvis: Men tanke på att flera partier harmotionerat i samma riktning under de senaste årenhyser vi fortfarande visst hopp om att tillräckligtmånga i kammaren inser det rimliga i vår reservationoch gör den mening. Märkligare saker hartrots allt hänt.Jag yrkar bifall till reservation 6 vid mom. 11.Anf. 170 ():Fru talman! har under flera årkrävt att ett helhetsgrepp måste tas när det gällerstudiefinansiering. Men regeringen har konsekventunder valt att dra frågan i en långbänk.När regeringen äntligen kom medett nytt förslag till studiestöd blev det bara en ytterstmarginell förbättring för studenterna. Fortfarandeefterlyser vi kristdemokrater tillsammans men landetsstudenter ett heltäckande studiestödssystem som tarhänsyn till studenternas hela livssituation.Enligt vår mening måste studiefinansieringssys-temet vara långsiktigt, hållbart och överblickbart bådeför den enskilde studenten och för samhället. Det skaockså motverka social snedrekrytering och locka tillstudier.Systemet måste vara rättvist. Delar av regeringenssystem som ska införas nästa halvår är fortfarande ettförst-till-kvarn-system. En studerande som har fåttbesked om att hon eller han antagits till en utbildningriskerar att mötas av beskedet: Tyvärr, pengarna ärslut. Du kan inte få något studiestöd. Det menar vikristdemokrater är helt oacceptabelt.Men det finns vissa saker som också är bra i dethär betänkandet, t.ex. att man nu från utskottet haröppnat möjligheten för naprapat- och kiropraktikerut-bildningen att också omfattas av det nya studiestöds-systemet.Kristdemokraterna vill att alla ungdomar i gymna-sial utbildning, såväl de som går i gymnasiesärskolasom de som går i den vanliga gymnasieskolan, skaomfattas av samma studiestödssystem och garanterasrätt till gymnasiestudier som eleven får förläg-ga som han eller hon själv vill mellan 16 och 25 årsålder.Med dagens system kan nämligen en särskoleelevi värsta fall få nästan mindre jämförtmed den som går i den vanliga gymnasieskolan. Dettaär djupt orättvist.Med det kristdemokratiska alternativet ska dagensbidrag på omåret höjas till ,och detta ska börja gälla från den 1 juli 2002.För de som saknar grundskolekompetens ellergymnasiekompetens vill vi successivt avveckla detnuvarande vuxenstudiestödet och i stället successivtinföra ett nytt vuxenutbildningsstöd från den 1 julinästa år, 2001.De studerande ska erbjudas det gällande totalbe-loppet i studiemedelssystemet i form av ett 100-procentigt skattefritt bidrag, vilket ska kunna komp-letteras med lån . Räntanpå lånet ska vara avdragsgill. Det får inte vara eko-nomiska svårigheter som hindrar människor från attläsa in grundläggande kompetens. Med vårt systemhar de som börjar studerar sent i livet en god ekono-misk möjlighet.Vi delar inte heller regeringens syn på att studen-ternas speciella behov tillgodoses inom ramen förandra förmånssystem. Principen att summan av bi-drag och lån är lika för alla studerande måste därförsättas i relation till övriga system.Det här gäller speciellt studerande med barn somär en mycket ekonomiskt utsatt grupp. Regeringensförslag tillgodoser inte på något sätt deras behov.Vilka ytterligare förbättringar har utbildningsminis-tern och socialdemokraterna att erbjuda denna gruppstudenter? Vi vill ha en snabb översyn av de ekono-miska villkoren för studerande med barn.Fru talman! är det få människor med fast ar-bete som ser det som ekonomiskt möjligt att ta ledigtför studier. Därför vill vi kristdemokrater införa ettindividuellt utbildningskonto. Jag ska inte nu fördju-pa mig i den delen, eftersom timmen är sen. Jag avseratt återkomma i frågan när har lagt framsitt förslag om kompetenskonto på bordnågon gång nästa år.Fru talman! Det ska vara en självklarhet att densom ska börja studera ska kunna planera sin ekonomi.Dagens system präglas av oklara gränsdragningarmellan arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik.Det drabbar på ett orättvist sätt den enskilde. Vi anseratt reglerna kring studiefinansieringen måste varatydliga när det gäller var gränsen går för hur stortbidrag den enskilde kan få av staten, hur länge dessaska betalas ut och att återbetalningskraven när detgäller studielånen inte blir orimliga.Vi kräver också att studiefinansieringssystemetska vara förutsägbart. De regler som gäller när denenskilde beslutar att börja studera får inte försämrasunder studietidens gång. Studiestödssystemet måstekonstrueras så att många attraheras till högre studier.Därför vill vi att bidragsdelen höjs till av total-beloppet från . På skamålsättningen vara hälften bidrag, hälften lån.Likaså när det gäller fribeloppsgränsen vill vi frånkristdemokraterna att inkomsttaket ska tas bort. Detska vara fritt för studenter att komplettera bidragsde-len med eget arbete utan att den påverkas, eftersomett högre bidrag kombinerat med borttaget inkomsttakger möjlighet till studier utan stora lån som följd.Detta gynnar såväl den enskilde studenten som staten.Regeringen föreslår däremot endast en höjning avdagens gräns från till . Det menarvi kristdemokrater är en otillräcklig höjning. CSN:supplåning hos Riksgälden är en tickande bomb. I åreller når den upp till 103,2 miljarderkronor per år.Grunden i det nya studiestödssystemet som rege-ringen föreslår är att det inte spelar någon roll hurmycket låntagaren tjänar. Återbetalningen beror istället på hur mycket som har lånats ut. Lånet är tänktatt betalas tillbaka på 25 år.I praktiken innebär detta att det lägsta beloppetsom CSN tar ut av låntagare i ett slag fem-dubblas. Detta är helt orimligt. De skärpta kraven pååterbetalning av studielånen utgör ett allvarligt hotmot det livslånga lärandet och slår särskilt hårt motäldre studerande och deltidsarbetande kvinnor.Vi anser att återbetalningsreglerna omedelbartmåste ses över. Att tala om det nya systemet somgenerösare och enklare är rent ut sagt skamligt närdeltidsarbetande kvinnor med en årslön på 95 000 krkan tvingas att betala tillbaka om året.Reglerna måste ses över innan det nya systemetträder i kraft så att inte de äldre studerande lågin-komsttagarna sätts i en omöjlig ekonomisk situation.Regeringen föreslår också en skärpning av dis-pensvillkoren för hur länge studiestöd kan erhållas,maximalt studier. finns möjlighet attfå dispens från CSN för att slutföra den utbildningsom påbörjats.Vi kristdemokrater vill att denna möjlighet skakvarstå. Ett flertal utbildningar tar i princip alla studi-emedelsterminer i anspråk. Har studenten tidigarepåbörjat en utbildning men bestämt sig för att bliexempelvis läkare finns det med regeringens förslaginga möjligheter att ta examen.Att stå utan studiestöd med två terminer kvar tillexamen är en förtvivlad situation om dispens intemedges. Är det bara barn med egna tillgångar - jagvill återupprepa det speciellt för - ellerrika föräldrar som ska ha råd att välja fel eller attförkovra sig ytterligare under sin studietid?Den socialdemokratiska regeringen talar gärna omett klasslöst samhälle, och det finns andra partier somockså gör det, med lika möjlighet för alla. Men detförslag om nytt studiestödssystem som regeringen nulagt fram talar ett helt annat språk.Fru talman! Självklart står jag bakom samtligakristdemokratiska reservationer och särskilda yttran-den. Men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 2 under mom. 3.Anf. 171 () replik:Fru talman! Det är som vanligt märkligt att hörakristdemokrater tala om att de bättre än Vänstern,Socialdemokraterna och vill ansträngasig för att minska klassklyftorna.Att man så drastiskt vill dra ned, och länge velathar dra ned, på talar i mina öron sitttydliga språk. Det är möjligen fagert tal men intetannat från och redogör för de regler som gällerför återbetalningen i studiestödssystemet. Jag måstefå fråga varifrån uppgifterna egentligen kommer.Är medveten om att det finnstrygghetsregler? Man kan få betala tillbaka maximalt5 % av sin inkomst och därefter7 % av inkomsten i återbetalning i studiestödet.Är medveten om detta, eller harhan missat den informationen?Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Jag är mycket välmedveten om detta. Uppgiften kommer från CSN,som själv har räknat ut att det drabbar lågavlönadeoch kvinnor mycket orättfärdigt.Det förvånar mig att och Vänster-partiet inte vill att kvinnor ska studera. Det blir ef-fekten av er överenskommelse. sade här att han inte står bakom alltihop i betänkandet.Men likafullt kommer ni i alla fall att rösta ja för det.Det innebär att lågavlönade kvinnor, och specielltäldre kvinnor, diskrimineras och utesluts från möjlig-heten att läsa i det livslånga lärandet.Anf. 173 () replik:Fru talman! Det kan knappast vara främmande förErling Wälivaara att det finns saker man gillar ochsådant man inte gillar i en kompromiss. Om ErlingWälivaara - vilket förbjude - fåringå i ett regeringsunderlag lär han bli varse deninsikten.Jag fick inget svar, vilket jag märker väl, på varförkristdemokraterna vill skära ned på Kunskapslyftet.Det är kanske den enstaka satsning de senaste årensom bäst har förmått att lyfta just lågutbildade ochmånga kvinnor på arbetsmarknaden ur en vanmäktigsituation av lågutbildning.Jag märker också att har tagitdel av en i mina ögon felaktig information om hurtrygghetssystemen i återbetalningarna egentligen serut. De fakta nu far med fanns möjli-gen publicerade i men knappast i denproposition och i det betänkande som fatta-de beslut om när den tog ställning till studiestödssys-temet.Det finns trygghetsregler som innebär att manbetalar och åren därefterav den inkomst man har. Det är också den maximalasumma man ska behöva återbetala. Jag säger inte attdetta är det perfekta återbetalningssystemet. SomErling Wälivaara väl kunde höra i mitt anförandetalade jag om att vi kommer att fortsätta att förbättrasystemet.Jag vidhåller att strukturen nu ser bättre ut i sys-temet än vad den gjorde förut. Sedan kan vi kristde-mokrater, vänsterpartister och andra som är intresse-rade av det se till att förbättra nivåerna i det systemet.Anf. 174 () re-plik:Fru talman! Jag vill bara säga följande till KalleLarsson: Välkommen att rösta på det krist-demokratiska systemet! Det innebär för universitets-studerande i bidrag och i lån.