prot · GN0982 · 2000-03-21 00:00:00 — 63 ():Herr talman! Näringsminister !Jag tycker att det är bra att vi återigen får diskuteraE 4:an. Men egentligen tycker jag inte att det är sär-skilt bra att vi behöver göra det igen. Det är ganskabedrövligt.Men det mest bedrövliga i den här historien tyckerjag faktiskt är att vi i , som hade chansen attkomma överens och kompromissa om vägen, integjorde det. Där tycker jag faktiskt att både HaraldNordlunds och mitt eget parti har ett mycket stortansvar.Det råder total otålighet beträffande avsaknadenav beslut om en ny E 4-dragning förbi . Detär en väg som berör de allra flesta, inte bara Uppsalaläns invånare utan också rikets. Var och varannan dagser man de här frågorna om man följer massmediernai och även i riket. Vart man än kommer ilänet som riksdagsledamot får man frågorna: Närkommer beslutet? Var kommer vägen att dras? Hurska den finansieras?Behovet av en E 4 med motorvägsstandard genomUppland är en absolut nödvändig investering. Denbör komma till stånd möjligt.Den nya dragningen bör, som vi i Centerpartietser det, ske i en östlig riktning. För bygden och länetanser vi att det är den bästa dragningen. Här finns ettpärlband av orter med gammal industritradition sommed en ny E 4 skulle kunna återfå attraktivitet försåväl boende som industrietableringar.Den här debatten visar att vi i har skildaåsikter vad gäller den delen.Från regional synpunkt är en östlig dragning ab-solut att föredra. Den kan bidra till positiva kommu-nikationer med bruksorterna. Den kan samverka somtransportsystem med befintlig järnväg. Dessutom,som man inte berör i svaret, kan den till största delenbyggas på icke slättlandskap, på den icke odladejorden i som är oerhört viktig för vår bygd.Ytterligare en positiv effekt är den som man ocksåhar tagit upp i svaret. Nuvarande E 4 genom Uppsalaär en stoppkloss. Man nästan skäms, höll jag på attsäga. Det är tolv stoppljus. Man får stanna jämt omman ska åka till norra . Dessvärre sker häralltför många olyckor. Någonting måste absolut hän-da.Anf. 64 Näringsminister ():Herr talman! Som kan avläsas av denna debatt,från interpellanten och övrigt härifrån kammaren, ärdet inte så lätt att vara näringsminister. Det är ganskasvårt.Man kan i inte komma överens. Det ärdet som har varit problemet. Ni har ju aldrig kommitöverens om var ni ska dra vägen. En vill dra denöstligt och en vill dra den västligt. Detta är ju san-ningen.Jag har som näringsminister mitt ansvar i rege-ringen, men vi har också ansvar för miljön och vi harockså ansvar för de kulturvärden som finns här. Detska vägas samman. Det tycker jag att man ska re-spektera att en regering måste göra.När man så hårt från sida an-griper och mig som ministertycker jag att man ska vara lite försiktig, inte minstnär man bör titta på hur man har det på hemmaplan.Om jag efter detta får säga någonting om min synpå denna fråga vill jag först konstatera att det är välkänt att en vägs avlastande effekt minskar när avstån-det från den väg som den är tänkt att avlasta ökar.Trafikfunktionsmässigt är därför det västliga alterna-tivet att föredra.Jag anser också att det förslag som då och då dy-ker upp i debatten, att bygga om befintlig väg, är endålig lösning. Dels är den tekniskt mycket svår ochkostsam och skulle medföra stora intrång i bebyggel-sen, dels löser den inte problem med blandningen avlångväga genomfartstrafik och lokaltrafik, som är enorsak till det stora antalet s.k. whiplash-skador påsträckan genom Uppsala.Något som tonats ned, men som jag här vill lyftafram, är dessutom att om man inte får till en nysträckning av blir trafiken kvar på Uppsalaå-sen, med de mycket stora konsekvenser en olyckamed farligt gods skulle få för vattenförsörjningen iUppsalatrakten.Men som jag har sagt tidigare måste vi hitta enlösning som både tillgodoser transportbehoven ochtar hänsyn till natur- och kulturmiljön och jordbruket.Det är det som är min roll. Därför tycker jag inte attHarald kan säga att jag skulle vara okunnigeller att är okunnigt. Det ärfaktiskt så att man på inte heller är såokunnig när det gäller att veta var man ska byggavägarna.Det är faktiskt rimligt när man ska genomföra ettsådant här projekt att man på hemmaplan försökerkomma överens om var man ska dra vägen. Jag troratt jag med anledning av denna , ,har haft tio uppvaktningar. Alla letar sig åt olika håll.En ska ha östlig riktning, en ska ha västlig riktning,en slår vakt om kulturmiljön, en annan slår vakt ommiljön och en tredje slår vakt om någonting annat.Vi ska, med den kunnighet vi besitter, både jagsom minister och inom departementet, tillse att vi fårett beslut. Min ambition är fortfarande att det ska varaklart före midsommar.Anf. 65 ():Herr talman! När det gäller beslutssituationen iUppsala är sanningen den här:Under borgerlig majoritet enades de tre partiernaFolkpartiet, och om att ta ställ-ning för en västlig dragning. Det är sanningen. Det är det beslutet som gäller. Någotsenare beslut är inte fattat. Bakom det står länsstyrel-sen, bakom det står . Kommunen har sagtsitt, låt vara att det finns andra som senare har kom-mit med andra signaler.Rigmor ger här andra signaler. Men detär ointressant. Det som gäller är det beslut som ärfattat i kommun, bakom vilket ,och står.Herr talman! Jag vill fråga näringsministern hurdet kan vara möjligt att på grundval av den pågåendeutredningen fatta beslut i frågan redan detta år när -och det har jag inhämtat från experthåll - genomfö-randet av MKB, samråd osv., vanligen tar för den typen av utredningar.Vad ska man göra med trafiken i undertiden om man ska vänta ? Är det inte tänkt atten ny E 4 ska förbindas med ? Om inte, vadska den då tjäna till? Hur ska förbindelsen med Upp-sala ske? Det blir inte lättare att skona kulturmiljön iGamla Uppsala med förbindelsevägar än det blir meden västlig E 4. Dessa frågor vill jag och uppsalabornaha svar på. Hur ska det vara möjligt att fatta ett be-slut, och vad ska man i så fall göra medan man vän-tar?Anf. 66 ():Herr talman! Det är helt klart att detta är en de-mokratifråga. Det handlar också om att lyssna in nyasignaler. Det kan inte vara så att det avtal som trekommunalråd skrev ska varagiltigt för människors framtid när människorna ibygden mycket klart har deklarerat att de inte vill haden västliga dragningen. Man vill av olika skäl se ettnytt förslag om en östlig dragning. Det handlar bl.a.om vattenfrågan, från Uppsalaåsen i min gamla hem-kommun till . Om det blir den västligadragningen blir det en oerhört känslig fråga angåendevattnet för människor i den bygden.Jag konstaterar att näringsministern har givit ettuppdrag till att ta fram en ny östlig drag-ning och att verket inte riktigt har hörsammat det. Detär bra att näringsministern står fast vid detta.När vi i fick signalerna från männi-skorna i Uppsalabygden att man ville ha någontingannat utarbetade vi ett kompromissförslag. Det tarfram de bästa bitarna av båda dragningarna. Det är ettnytt förslag som inte har prövats.För ett år sedan, , fick jag påfrågan till näringsministern om när beslutet omE 4:ans dragning kommer svaret att beslutet skakomma . Jag upprepade min fråga tillstatsministern när sommaren varöver, nämligen hur långt regeringen hade kommit. Dåundrade statsministern lite ironiskt vilken sommarhan menade. Aha, han sade inte vilket årtal det var.Därför undrar jag när näringsministern säger föremidsommar om det är midsommar som gäl-ler.Anf. 67 Näringsminister ():Herr talman! Det kanske vore bra om RigmorStenmark och satte sig ned och komöverens om var vägen ska gå. Det skulle förenklaprocessen för mig. Detta ger ändå uttryck för att detinte råder riktig sämja. Jag vet att man inte är riktigtöverens. Sedan kan man åberopa något gammaltbeslut eller liknande. Men måste regeringenlyssna på alla opinioner vid ett ställningstagande vägsträcka, inte bara på dem som i formell meninghar fattat något beslut och gett uttryck för detta utanför alla, inte minst de statliga myndigheter som harvisat ett oerhört engagemang. Det gäller och Naturvårdsverket.Så snart utredningen läggs fram kommer vi atthämta in allmänhetens synpunkter. Det är ingentingsom kommer att ta . Det kommer att gå fort.Jag talar om denna midsommar, . Jag hadeklarat av detta , om det hadevisat sig att det fanns möjligheter att få någon form avenighet.Jag har för att detta ska gå fort och bra samlat engrupp, , Kulturdepartementetoch , för att försöka sy ihop enlösning. Vi har då funnit att det behövs kompletteran-de utredningar från . Det är ett sätt för ossatt kunna fatta ett bra beslut. Jag är övertygad om attvägen kommer att komma till stånd. Det skulle för-enkla en hel del om ni som ska bo intill vägen var litemer sams.Anf. 68 ():Herr talman! Det senast fattade beslutet i Uppsalaär fattat av kommunfullmäktige. Vid det tillfället sattbåde jag och i kommunfullmäktigeoch röstade i enighet för den västliga dragningen. Detär klart att det finns olika intressen. I vilken vägfrågafinns det inte olika intressen?Jag är så angelägen att få föra en debatt i dennafråga därför att miljön och trafiksäkerheten kräveromedelbara åtgärder. Jag förordar det av Vägverketföreslagna alternativet, inte för att som det sägs isvaret från det skulle skadakulturmiljön utan för att det tar hänsyn till kulturmil-jön i . Den nya västliga dragningengår längre från fornminnesområdet än nuvarande E 4gör. Jag förordar att man nu börjar bygga en västligE 4 förbi därför att den på ett helt annat sättän östliga dragningar skonar värdefull natur. En östligdragning, som bl.a. talar om,skulle komma att skära genom områden som är tänktaatt ingå i Natura . Hör och häpna! Det är områ-den tänkta att ingå i Natura . Det är områdensom självklart måste skonas. Naturintressena, trafik-säkerheten, miljön och hänsyn till fornminnesområdeti kräver att man nu börjar bygga. Allautredningar visar att den av , länsstyrelsenoch en majoritet i kommun föreslagna väst-liga dragningen är överlägsen om man tar hänsyn tillalla dessa saker.Anf. 69 Näringsminister ():Herr talman! Vi ska nu inte prata om vad som hargjorts och vad som borde ha gjorts. Jag kan ta ettexempel. är kanske, liksomnäringsministern, också okunnigt. De har gjort enannan bedömning. Vi för en diskussion med dem. Detär deras ambitioner och kunskaper som har föranlettatt vi har skjutit en del framför oss. Jag som ministeroch ansvarig för vägbyggen måste också ta intryck avdetta.Utan att säga för mycket kan jag säga att jag be-dömer det som att vi är överens mellan Miljödepar-tementet, och Näringsdeparte-mentet om hur vägen ska dras. Det är därför jag kansäga att jag har ambitionen att fatta ett beslut föremidsommar.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:267 omarbetsgivaravgifternaAnf. 70 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vilka åt-gärder regeringen avser att vidta för att återställaglesbygdsföretagens möjligheter till jämbördiga kon-kurrensförutsättningar med företag i tillväxtområdenoch när de kan träda i kraft.Interpellationen ställs mot bakgrund av det stoppsom råder för stödformen nedsättning av socialavgif-ter sedan årsskiftet.Inledningsvis vill jag poängtera att regeringen ärmedveten om att många företag i de delar av landetdär nedsatta socialavgifter gällt har särskilda mer-kostnader av olika slag och att de drabbas av dettastopp.Orsaken till stoppet är att nedsatta socialavgifter,liksom andra former av direkta företagsstöd, numeraomfattas av . EG-kommissionenhar utfärdat nya riktlinjer för utformningen av stödför regionala ändamål. måste liksom övrigamedlemsländer anpassa sina stödformer till dessafr.o.m. för att stöd ska kunna ges. Fortsattaöverläggningar med kommissionen kommer att ägarum i detta avseende.Låt mig understryka att resurserna finns kvar istatsbudgeten. Om det inte är möjligt att använda demtill nedsatta socialavgifter i den ena eller andra for-men avser jag att föreslå regeringen att de används tillandra åtgärder för att stödja näringslivets utveckling idessa regioner.Låt mig också understryka att den ekonomiskatillväxten i är mycket god. Detär resultatet av svenska folkets uppoffringar under desenaste åren samt en klok ekonomisk politik. Samti-digt är denna tillväxt inte jämnt fördelad över landet.Jag vill dock erinra om att kravet på tillväxt överhela landet innebär just ett krav på regionalt spriddtillväxt, inte ett krav på att alla orter i alla regionerska växa lika mycket. Tillväxten kan inte ske påsamma sätt i alla delar av landet, eftersom olika typerav produktion har olika krav och förutsättningar.Varje region måste i första hand bygga sin utvecklingpå sina förutsättningar, något som i sin tur befrämjasav en större regional och lokal handlingsfrihet. Enbalanserad utveckling är till fördel för hela landet.För att skapa ett rundare måste regional-politisk hänsyn tas inom alla politikområden. Särskiltviktigt är t.ex. utformningen av politiken inom ut-bildnings- och kommunikationssektorerna.Som exempel på viktiga åtgärder inom dessa påsenare tid som har särskild betydelse för de mestutsatta områdena, vill jag peka på skapandet av och utbyggnaden avPajala flygplats.Vidare är det pågående arbetet med de regionalatillväxtavtalen och de fortsatt stora resurser som viaEG:s strukturfonder kommer dessa områden till godo,viktiga byggstenar för en förbättrad regional balans.När det gäller den framtida användningen av regi-onalpolitiska stöd har regeringen bl.a. tillsatt en ut-redning om den framtida regionalpolitiken. Utred-ningen ska bl.a. överväga den framtida användningenav driftstöd från effektivitets- och konkurrenssyn-punkt. Jag följer utredningens arbete med stort intres-se, och regeringen har för avsikt att under våren 2001presentera en regionalpolitisk proposition för riksda-gen.Avslutningsvis vill jag påpeka att regeringen inomden avser att återkomma med förslagsom stärker regionalpolitiken och minskar de regio-nala obalanserna.Anf. 71 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka närings-ministern för det svar som jag har fått på min inter-pellation. Jag vill också framföra att jag hyser för-hoppningar om att vi inom ramen för det pågåendebudgetsamarbetet kan lösa en del av de problem somjag har tagit upp i interpellationen.Bakgrunden till interpellationen är ganska känd.Det har pågått väldigt stora diskussioner i många avde här områdena. samlades ett hundratalföretagare, politiker och fackliga företrädare i kring ett upprop som de kallade för Sista stri-den för företagande och välfärd. Det uppropet har vinorrbottniska riksdagsledamöter tagit del av. Vi iVänsterpartiet har tagit upp frågan på det här sättet.Det finns en intressant frågeställning i detta mednedsättning av socialavgifter som man framför frånde här områdena. I , och även i , kanman fortsätta att ha en nedsättning av socialavgifternapå det sätt som vi har haft i vårt land. Jag tycker attdet skulle vara klargörande om vi fick en kommentartill det.Jag vill också ta upp ett svar som lämnade till som är EU-parlamentariker för . Om man läsersvaret kan man se att kommissionen kanske lägger ettvisst ansvar på för hur man har behandlat dehär frågorna. Jag vill gärna att näringsministernkommenterar detta.Jag kan citerar det här svaret. Det står:"Kommissionen är medveten om att glest befolkaderegioner som norra har särskilda problem,och den håller med om att företagen i dessa regionerställs inför särskilda svårigheter på grund av att av-stånden till marknaderna är långa. "Man säger också att det finns bestämmelser somgör det möjligt för medlemsstaterna att om de såönskar ta med glesbefolkade regioner på kartornaöver stödberättigade områden. Det finns möjligheteratt ge tillstånd till högre tak för stödnivåerna i glestbefolkade regioner. tar de upp att de inte ärintresserade av en överkompensation.Den 22 oktober 1999 inkom med en planför reducerad arbetsgivaravgift för norra . Nuförväntar de sig att ska återkomma och bevisaatt reduceringen av arbetsgivaravgifterna inte över-kompenserar för de transportmerkostnader som upp-står för berörda företag.Det är viktigt. Därför vore det intressant att få enkommentar till detta.Näringsministern säger att han avser att återkom-ma. Jag skulle gärna vilja få en konkretisering av det.Nu har dessa reduceringar pågått sedan den 1 januarii år. har gått, och ännu har ingentingkommit trots att det finns medel avsatta i budgeten.Anf. 72 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att stödetmed en sänkning av de sociala avgifterna ärett svenskt stöd. Det är budgeterat fram t.o.m. 2001.Jag har själv träffat kommissionären och fört diskus-sioner med honom om detta, och de statsstödsreglersom EU redovisar innebär att man inte både kan hatransportstöd och sänkta sociala avgifter. Man kanbara ha ett stöd. Däremot för vi en diskussion omhuruvida det möjligen går att införa detta för s.k.tjänsteproducerande företag eftersom de inte hartransportstöd.Det möjligen skulle kunna hasynpunkter på är att informationen till stödmottagarnavar bristfällig. En orsak till det är att det in i det sistafanns förhoppningar om ett godkännande efter debetydande inskränkningar i stödet som gjorts i ochmed budgetpropositionen och som sedan anmäldestill kommissionen. Vi har alltså fört den diskussionenhela tiden. Kommissionens invändningar gäller är rädd för att det överkompenseras.Norge har en förmån när det gäller arbetsgivarav-gifterna, men de har alltså infört s.k. differentieradearbetsgivaravgifter. Det har vi inte i . I Sveri-ge har vi samma arbetsgivaravgifter. Mig veterligenhar tidigare hävdat att vi inte ska hadifferentierade arbetsgivaravgifter. Det är skillnaden.Vi skulle med all säkerhet få godkänt med differentie-rade arbetsgivaravgifter. Men här handlar det om ettspeciellt stöd till vissa företag i vissa stödområden.Det är uppgifter i medierna som antyder att Fin-land avser att införa ett liknande system som Norge.Jag vill säga att så inte är fallet. har precissamma system som vi. Man skulle heller inte få god-känt för att dra ned arbetsgivaravgifterna med 8 %.När det sedan gäller det skatteupprop som skerhar det framförts önskemål från både enskilda företagoch andra organisationer om en fortsatt nedsättningav sociala avgifter trots att kommissionen inte god-känt stödet.Utifrån detta måste jag konstatera att bedömning att nu inte bevilja nedsättning ärriktig. Att bevilja stöd utan kommissionens godkän-nande innebär otillåtet stöd och skulle medföra attåterbetalningskrav ställs mot företagen, och det skullemed all säkerhet ställa inför en svår situation.När jag talar om att hitta andra åtgärder är det inteså enkelt. De flesta åtgärder som är direkt riktade tillett företag handlar om statsstödsreglerna. Om manska göra någonting måste man börja fundera på ettgenerellt grepp som på något sätt kan gynna dessaföretag. Det är det man får finna, och det får vi välåterkomma till i de s.k. förhandlingarna i vårproposi-tionen.Anf. 73 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att klar-lägga även sådana uppgifter som har förekommit imassmedierna. Det är ju en diskussion och som norr-bottning möts man av dessa frågor. har vi fått enredogörelse för de här förhållandena.Jag var på väg att ställa en fråga om de pengarsom är avsatta i budgeten. Jag tror att det rör sig om400 . Avsikten har varit att i framti-den eventuellt koppla det till tjänstesektorn och att haen reducering av arbetsgivaravgifterna.Om det skulle bli så att man skulle rikta det tilltjänstesektorn kan det, vad jag förstår, tidigast kom-ma att börja gälla , enligt de uppgiftersom jag har fått. Då är det faktiskt underdet här året som har gått, och företagarna har fåttförsämrade förutsättningar för att klara av sitt mycketviktiga värv att driva företag i de här områdena. Detär ju, som vi alla känner till, områden där det pågåren väldigt stark befolkningsminskning, och det vikti-gaste för att minska denna befolkningsminskning äratt det finns arbetstillfällen. Och där har företagarnaen nyckelroll.Näringsministern sade att har varitmotståndare till en nedsättning av socialavgifterna.Det har vi inte varit.Näringsministern talar om att man ska göra någonform av generella insatser för glesbygdsföretagen. Jagkan tänka mig att näringsministern avser någon formav satsningar på infrastruktur, IT, bredband, som harnämnts tidigare här i interpellationsdebatten.Jag skulle också vilja fråga vad näringsministernanser om t.ex. ett av de förslag som uppropet går utpå. Det handlar om att skapa riskvilligt kapital. Ettsätt som vi i har föreslagit är att manska utlokalisera AP-fondstyrelserna. har man, vadjag förstår, lokaliserat en till Göteborg.Men det skulle finnas anledning att se över möjlig-heten att även ha en i norra skulle också kunna skapa ringar på vattnet.Det har ju visat sig att när man gör sådana här sakerbefrämjar det näringslivet.Men min konkreta fråga handlar som sagt om dethär med tjänstesektorn, om att det tidigast kan bliaktuellt och om vad man avser att göraunder de nio månaderna.Anf. 74 Näringsminister ():Herr talman! Om man skulle komma fram till attdet skulle kunna gälla tjänsteföretag är det tidigastedatum ; troligtvis är det, som sägs, i september.Det tar sådan tid. Alternativet är att vi avstår helt. Vimåste ju försöka med det som är möjligt.När jag talar om arbetsgivaravgifter talar jag omdifferentierade arbetsgivaravgifter. Man bestämmeratt landet ser ut på ett visst sätt och så differentierarman arbetsgivaravgifterna. I det här fallet handlar detom att alla har samma arbetsgivaravgifter, men manreducerar en viss procent för att företagen råkar liggapå ett visst ställe.Vi har väldigt gott om riskkapital i i dag.Men jag delar uppfattningen att det inte är samma saki glesbygden eller . Tar vi är detoftast bara institutionellt riskkapital. Jag tror inte attAP-fonderna skulle hjälpa till att ge mer riskkapital.Jag tror inte att AP-fonderna skulle bli mer lokala omman flyttade ut dem. Det skulle inte bli lättare att lånapengar eller att ta risker. Jag tror inte heller att AP-fondsystemet i sig skulle förstärka riskkapitalen iNorrbotten, och . Vad somkrävs där är att de aktörer som finns i norra koncentrerar sig på att få fram prospekt, på attsäga: Det här är min affärsidé, jag vill investera, ochpå att vända sig till den kapitalmarknad som finns,den privata kapitalmarknaden. Där tror jag att detfinns en stor brist. Det vet jag sedan jag var lands-hövding, så jag tror inte att en utflyttning av AP-fonder skulle förstärka detta.Sedan ska jag avsluta detta inlägg med att säga attdet är problem för många av de här företagen. Det ärproblem därför att många av de s.k. varuproduceran-de företagen gör produkter som har ettrelativt lågt förädlingsvärde. Många har ett högt för-ädlingsvärde. Vi kan ta , och det finns andraställen. Men många har ett relativt lågt förädlingsvär-de, och det är klart att lönekostnaden i hela produk-tionen då får en väldigt stor betydelse.Därför har detta en stor betydelse. Jag har förstå-else för det. Men vi måste också säga, vad gäller 8 %på lönekostnaden och varuproducerande företag - omvi tittar på det material man köper och på material-hantering och om vi summerar detta - att totalthandlar det för företaget om kanske . Men ävendetta är betydelsefullt. Jag har respekt för det.Vi får se hur vi ska lyckas med detta såväl när detgäller förhandlingar med kommissionen som när detgäller frågor som har att göra med hur man på annatsätt kan förstärka möjligheten för företagen i inlandeti de här stödområdena att bättre utvecklas och hävdasig på en tuff marknad.Anf. 75 ():Herr talman! När det gäller AP-fondstyrelsernakan jag väl hålla med om att det riskvilliga kapitaletsförstärkning har begränsningar. Men icke förty hardet visat sig att det i alla fall finns en del låt oss kalladet dynamiska effekter i och med att man har närhettill dessa institut. Det finns belägg för det.