prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Ställer ni upp också fram-gent för att vi ska ha starka universitet och högskolori hela landet?I går presenterades en proposition med förslag tillny myndighetsorganisation för forskningen. Densyftar till att utveckla både kvalitet och relevans isvensk forskning. Man föreslår också att instrumen-ten för att stärka det tvärvetenskapliga arbetet förbätt-ras, och man vill underlätta satsningar på nya intres-santa forskningsfält och bidra till att stärka möjlighe-terna för unga forskare som bryter ny mark på deninternationella forskningsfronten.I höst kommer utbildningsministern att presenteraden proposition som ska lägga fast riktlinjerna förstatens insatser på forskningsområdet de närmasteåren. lägger framsitt betänkande och ger därmed underlag för en breddebatt om ett av de snabbast växande och mest intres-santa forskningsområdena.På lärosäten i hela landet förs det fruktbara dis-kussioner om hur varje högskola ska kunna utvecklakvaliteten och sina bidrag till människans samladekunskap genom ökad profilering på de uppgifter därman har mest att bidra med. Samverkan mellan läro-sätena i landet och mellan våra lärosäten och forskareutomlands utvecklas.Vi märker intresset för forskningsfrågorna i mo-tionsfloden. Det är viktigt att vi tar ochvisar den respekten för motionärerna att vi diskuterardem. Låt mig dela upp de olika yrkandena i olikagrupper.Först finns en stor mängd motioner där motionä-rerna vill att gör uttalanden om krav påinsatser på bestämda områden. Det handlar om alltfrån traditionella afrikanska religioner till en fempar-timotion om homo-/bisexualitet, om elallergi ochinomhusklimat, om vuxenutbildning, historiaoch hushållsvetenskap, om människors fritid ochlivskvalitet. Som så handlar detom frågor som engagerar i den allmänna debatten.Ändå har ett enigt utskott avstyrkt dem.Det finns två viktiga skäl till det. Det första är attprioriteringar på forskningsområdet ska göras i ettsammanhang och görs i forskningspropositionen ihöst. Det andra är att vi politiker måste vara försiktigamed pekpinnar till forskarsamhället.När det finns uppgifter som man uppenbart inteforskar om i den utsträckning som både beslutsfattan-de och utveckling kräver finns det skäl att genomriktade insatser stärka svensk forskning på det områ-det. Men det är farligt om vi på område efter områdebegränsar forskarsamhällets möjlighet att i dialogmed det omgivande samhället formulera sina forsk-ningsuppgifter. Ändå tror jag, fru talman, att motio-nerna har ett värde, som signaler både till forskar-samhället och till statsmakterna om frågor som politi-ker och partier vill veta mer om och som är viktiga iden allmänna debatten.Flera motioner tar också upp frågor om forsk-ningsetik. Det finns en bred uppslutning kring viktenav en levande etisk debatt i forskarsamhället. Frågorom forskningsetik kommer därför att spela en viktigroll i den proposition som regeringen lägger fram ihöst. Det betänkande som den forskningsetiska kom-mittén lagt fram kommer att vara ett underlag för det.Därför är jag lite förvånad över att ochFolkpartiet valt att reservera sig på den punkten.Folkpartiet har ju genom roll ikommittén haft mycket stora möjligheter att vara medoch påverka det underlag som regeringen arbetarmed. Kan det vara, , svårigheterna att fåfram några andra intressanta reservationer som gjortatt man till varje pris vill markera?Två partier reserverar sig med krav på att rege-ringen ska lägga fram en proposition om en ny myn-digetsorganisation på forskningsområdet. Redan närutskottet behandlade motionerna visste både ni mo-tionärer och vi andra i utskottet att utbildningsminis-tern skulle lägga fram en proposition om myndig-hetsorganisation . har vi den på bordet.Uppriktigt sagt, m.fl., inte gör ni detväl enklare för de medborgare som ska läsa betän-kandena att förstå var motsättningarna mellan partier-na ligger när ni avger den typen av reservationer?På samma sätt slår kd in vattentäta skott när mananklagar majoriteten för att begränsa den tredje upp-giften till uppdragsutbildning. Vad är det för trams?När fattade beslut om den tredje uppgiftenskrev regeringen bl.a. följande - jag läser ur betän-kandet och tidigare proposition:Väl utvecklade kontakter utanför den akademiskavärlden är nödvändiga för att högskolan ska kunnautforma sin utbildning och sin forskning efter helasamhällets behov. Högskolan är också för sin egenutveckling beroende av influenser utifrån. En godkontakt med det övriga arbetslivet ger högskolansforskare insyn i de aktuella problem och frågor före-tag och andra organisationer har och ökar därmedforskningens möjligheter att besvara angelägna frå-gor.I propositionen om myndighetsorganisation beto-nade regeringen också informationsfrågornas betydel-se. Varför skriva reservationer och göra en politiskfråga om något som vi är ense om? Det gör bara bud-skapet till forskarsamhället, lärosätena och allmän-heten otydligare och politiken uppriktigt sagt litesmålarvigt.På andra punkter finns det faktiskt olika uppfatt-ningar. Utskottet säger ett enhälligt och klart nej enskild motion om att förbjuda forskning somstuderar homosexualitetens uppkomst eller att förbju-da sådan forskning. Det är en viktig forskningspoli-tisk princip att forskningsfrågor fritt får väljas.Utskottets majoritet avvisar också förslagen omändrad sammansättning i forskningsstiftelsernas sty-relser och om styrsystem för högskolornas utveck-ling, som skulle innebära att tappar greppetom kostnadsutvecklingen.Det finns också en kraftig majoritet för ett avslagpå förslag om att skaslå fast etik och västerländsk humanism somvärdegrund för svensk forskning. Jag blev förvånadnär jag läste förslag. Inte för attjag inte har respekt för att partiet som sådant villmarkera värdet av både den kristna etiken och av denvästerländska humanismen, utan därför att det ärfarligt och dumt att göra den typen av uttalanden. Förden svenska forskningen har vi i många tidigare de-batter understrukit och haft tydliga skrivningar om attforskningsområden får fritt väljas, att forsknings-problem fritt får formuleras, att forskningsresultatfritt får publiceras. Det är i forskarsamhället denetiska debatten ska föras. Det ska vi vara rädda om.Jag hade tänkt fråga om för-slaget verkligen var genomtänkt. Kd är inget litetparti , och man måste ta samma ansvar somandra partier för de förslag man lägger fram. Det ärtrist att inte har orkat stanna ochta den debatten. Det är en principiellt viktig debatt.Eftersom kd i olika sammanhang säger att man skasamverka med och i rege-ringsställning vill jag fråga och Modera-terna: Är detta en fråga om är förhandlingsbar för er?Kan ni också tänka er att ska slå fast värde-grunden för forskningsfrågorna, skriva fast att kristenetik och västerländsk humanism ska vara grunden försvensk forskning?Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på reservationerna.Anf. 168 PER () replik:Fru talman! frågar om vi kommeratt fortsätta att stå bakom de nya universiteten, ochdet kan jag försäkra om att vi kom-mer att göra. Bara för att man vill satsa på de allrabästa innebär inte automatiskt att man ska dra ned pådem som ligger snäppet under. Snarare är det så attlite av och Lunds storhet är att de har kon-kurrerat med varandra, inte bara med varandra utanockså för länge sedan med uppstickare som Linkö-ping, osv. Det är konkurrensen som gjort att vii dag har livaktiga universitet.På samma sätt tycker jag att den student som väl-jer att söka sig till ska ha gjort detinte därför att det inte finns andra universitet inomrimligt avstånd utan därför att man aktivt gjort ett val.Då får en bättre motiverad elev än vad manskulle ha fått ifall studenten valt det bara därför attdet inte fanns någonting annat att välja på. Därför serjag en oerhört viktig uppgift för de nya universitetenatt verkligen vara med och konkurrera om forsk-ningspengar, om studenter. Det vinner allihopa på.Anf. 169 () replik:Fru talman! Jag tackar Per för det svaret, detvar ett bra svar. Jag var lite orolig när jag hörde PerBill tidigare, eftersom historia när detgäller de nya universiteten och de regionala högsko-lorna inte är så där förfärligt ärofull. Det är med Mo-deraterna i det här fallet som skrevom det gamla : Vi vill inte vrida klockantillbaka. Vi vill bara att den ska gå lite grann efter.Jag tycker att det är viktigt att markera - kopplattill det som Per sade - att det inte bara handlarom konkurrens, utan det handlar också om samarbetemellan universitet. Det märks inte minst i de kluster-bildningar som Per talade om . Ska vikunna utveckla riktigt bra forskning - och det kan vi iSverige - då måste vi ta till vara alla goda krafter somfinns på olika lärosäten i landet.Jag såg att Per var på väg att begära en ny re-plik. Då skulle jag vilja ha ett svar på den fråga somjag tidigare ställde: Ska deklarera att kris-ten etik och västerländsk humanism ska vara styrandeför forskningen, som kräver? Ärdetta förhandlingsbart för Moderata samlingspartiet?Anf. 170 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med att svara på frågan.Personligen skulle jag ha oerhört svårt att säga ja sådan sak. Dessutom tror jag att det vore ganskalönlöst över huvud taget. Eftersom jag inte har råd-gjort med övriga i partiet kan jag inte påstå att detfinns någon partiuppfattning i denna fråga, så vi fårväl återkomma om det mot förmodan skulle bli enskiljaktig fråga. Men som har sett avmotionen har förslaget fått ett relativt ljumtmottagande hos övriga partier.När det gäller de nya universiteten är historie-skrivningen inte riktigt korrekt. Det är lite av en nageli ögat att var det parti som tidigast villege de nya universiteten ytterligare resurser. Detkommer sig av den enkla idén att vi inte tycker ska åka omkring i valrörelser och lova ut skyltarsom det står universitet på och sedan inte omedelbartavsätta de resurser som krävs för att universiteten skaha möjlighet att uppfylla de kvalitetskrav som viställer.Det är kanske det som maler lite grann hos IngerLundberg när hon nu återupprepar det som hon anservara ett skuggigt förflutet när det gäller dessa frågor.Men vi behöver inte gå längre tillbaka än ett föratt kunna se att var först med att ge för-utsättningar för den nya universiteten att ta på sig detstora ansvaret att uppfylla de tuffa krav som vi ställerpå våra svenska universitet.Anf. 171 () replik:Fru talman! Så sent som under förra mandatperio-den sade Moderata samlingspartiet - men det vill jaginte lasta Per för - nej till fasta forskningsresur-ser på de små och medelstora högskolorna. Man an-vände också sådana begrepp som bygdehögskolor omde högskolor som anses väldigt framstående.Men jag är glad över att Per står upp för att vi skagöra den här satsningen på universitet och högskolorruntom i hela landet.Jag tycker också att det är värdefullt att Per Billför sin del är tydlig och säger att det är förkastligt attgöra den här typen av skrivningar om etik ochvästerländsk humanism när det gäller högskoleväsen-det. Men jag tror att det är viktigt att Per försökerförankra och tar upp den här frågan i diskussionermed de borgerliga partierna. Det är icke en liten frå-ga.Det är en principiellt betydelsefull fråga om vi skastänga in högskolorna på det här sättet och göra vårabedömningar. Där måste vara tydlig, ochdå kan man inte säga: Jag tycker inte det. Det måstesägas tydligt att detta icke är förhandlingsbart. Det ärett snedspår av som de får ta detpolitiska ansvaret för.Anf. 172 () replik:Fru talman! ställde frågan till bå-de och om vi tycker att riks-dagen ska fastställa något slags värderingsmässigtvångströja på universitet och högskolor. Till Folk-partiet hade inte behövt ställa denfrågan, om hon hade hört det som jag sade i mittanförande. Jag sade uttryckligen bl.a. att jag säger nejtill att fastställa en etisk färdigskriven mall för forsk-ning och högre utbildning. Jag och ansertvärtom att universiteten ska vara fria både gentemotpolitiska tvångströjor och gentemot andra tvång-ströjor.Jag skulle vilja fråga om en sak som jag tycktelyste med sin frånvaro i anförande,och det gäller forskarutbildningen och doktoranderna.Vi har ett drastiskt sjunkande antal doktorander, sär-skilt inom humaniora och samhällsvetenskap. Depostdoktorala tjänster som utlovades och som betona-des när doktorandreform genomfördeshar i stort sett uteblivit. Det finns knappt några nyapostdoktorala tjänster.Jag förstår att inte kankomma med ett konkret förslag till en ny forskarut-bildning. Men mina frågor blir: Ser socialdemokraterna några problem med dagensdoktorandutbildning?Anser ni att man bör pröva att hitta en mindreströmlinjeformad utbildning med olika tider för olikatyper av avhandlingar i olika ämnen?Anser ni att man också bör pröva fler alternativavägar att doktorera, även alternativ där man i förväginte kan avgöra om ens utbildning är finansierad ellerinte?Eftersom inte alls kommenteradeproblemet med att få doktorander till universitetenskulle jag vara tacksam om jag fick någon kommentarom det.Anf. 173 () replik:Fru talman! Jag vill först tacka för ettmycket bra och rakt svar när det gäller frågan omvärdegrunden. Jag upplevde svar som attfrågan inte är förhandlingsbar för Folkpartiet.Sedan över till frågan om forskarutbildningen. Detvar Socialdemokraterna och som gemensamtgenomförde forskarutbildningsreformen. Man gjordedet mot bakgrund av mycket långa studietider framtill forskarexamen, vilket ledde till stora problem förmånga studerande och till oklarheter när det gälldehandledning, individuella studieplaner osv. Det fannsett akut behov av förändringar och förbättringar. Detvar en principiellt viktig och värdefull reform.Det går ingalunda smärtfritt när man gör den ty-pen av förändringar, och det sker förhållandevissnabbt. Men de signaler som vi har fått från studenteri dag visar att man på många håll uppskattar refor-men. Handledning och planering har stramats upp.Det är naturligtvis ingalunda problemfritt.Därför är det värdefullt att nu gören uppföljning av reformen. En komplett utvärderingär inte möjlig att göra förrän har gått. Menjag känner både glädje och stolthet över de signalersom nu blir allt tydligare om att Socialdemokraternaoch valde ett principiellt riktigt spår.Anf. 174 () replik:Fru talman! Det är ingen som har förnekat att detfanns problem med forskarutbildningen tidigare.Men, som man säger, det är synd att kasta ut barnetmed badvattnet, för det blev en så drastisk förändringoch så fullständigt omöjligt att efter denna reformdoktorera på något annat sätt än det strömlinjeforma-de sätt som erbjuds.Jag är fullständigt övertygad om att vi för framti-den har behov även av den typen av forskare somparallellt med sitt arbete bedriver forskning underganska och som kan presente-ra en avhandling. Jag hade efterlyst en öppning hossocialdemokraterna, att man är beredd att i varje falldiskutera en uppmjukning och en förändring av denhär reformen.Och, som sagt var, de postdoktorala tjänsternasom utlovades och som skulle vara ett slags ytterliga-re försvar för reform har uteblivit helt.Anf. 175 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt för attjag inte alls kommenterade frågan om postdoktoralatjänster. Men det beror på att majoriteten har gjort deti ett tidigare betänkande från utbildningsutskottet därvi hänvisar till att frågan spelar en viktig roll i Forsk-ning 2000, och att den måste beredas i anslutning tillden forskningsproposition som kommer . Vilketutrymme det kommer att finnas har jag inte möjlighetatt bedöma , men det är en fråga som vi åter-kommer till i kammaren.När det gäller forskarreformen har jag inget facit.Det pågår en uppföljning från . Det ärvärdefullt att vi får återkomma och diskutera om detkan behövas jämkningar i den.De signaler som har nått oss går åt olika håll. Detfinns de som talar i likhet med . Men detfinns också från studenter signaler på att vi gjorde förmånga kompromisser, att det var för många öppning-ar och för otydligt att forskarutbildningen är enutbildning. Det handlar inte om den gamla tidenslivsprojekt i huvudsak, utan det handlar om en utbild-ning för att unga människor eller människor somvuxenutbildar sig ska ha möjlighet att skaffa sig enforskarutbildning för att sedan gå vidare både i fors-karsamhället direkt och i andra uppgifter i samhället.Anf. 176 () replik:Fru talman! Först vill jag svara på den fråga somInger ställde till mig angående en av dereservationer som vi lade i utskottet. Vi bad - och hargjort det - regeringen, och framför alltThomas , att bjuda in oss politiker, forskareoch forskningsvärlden till en bred diskussion för att fåen bred förankring och ett brett beslut för den fort-satta forskningspolitiken.Regeringen och valde att inte göradet. Man arbetade internt och har fått fram ett under-lag som jag är säker på att det kommer att bli ganskastora diskussioner kring. Jag tycker att det är synd.Här finns en vilja från oss fyra borgerliga partieratt vara med och diskutera. Jag tycker att det hadevarit bra. Tyvärr var regeringen och Socialdemokra-terna kritiskt inställda till en öppen diskussion.Sedan vill jag ta upp det som var innepå när det gäller forskarutbildningen och framför alltdoktorandtjänsterna. talar så fint omhur vi nu ska starta kvalitetsutvecklingen. Vi skaförbättra för högskolorna och universiteten.Inger pratar också om att vi ska stärkajämställdheten. Innebär det då, , attdet kommer att bli en förändring av det förslag somSocialdemokraterna fick igenom där man har ettutbildningsbidrag i stället för doktorandtjänsterna? Ärdet något som vi ska förutsätta kommer med i bud-getdiskussionerna ?Anf. 177 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om samverkanmellan partierna och diskussion om forskningspoliti-ken vill jag påminna om att grundenför de diskussioner vi har är en parlamentariskutredning, Forskning 2000, där samtliga politiskapartier deltog, att den har varit föremål för en öppendebatt, att utbildningsministern vid ett flertal tillfällenhar deltagit i debatter här, att utbildningsministernkommer till utskottet för att med utskottetsledamöter informera och diskutera inför den kom-mande forskningspropositionen och att det ingalundavarit så att frågan om myndighetsorganisationerna harhanterats i slutna rum. Det har tvärtom kommit enoffentlig rapport, möjlig för oss alla att gå in i ochdiskutera inför den proposition som lades fram i går.Det som är principiellt viktigt är att utskottet intebestämmer hur regeringen ska arbeta. Det skullealdrig en centerregering acceptera. Det accepteraringen regering. Det vore olämpligt och dumt. Vi harsannerligen, med de många forskningsdiskussioner vihaft, haft möjlighet att diskutera detta.Så till frågan om doktorandtjänster eller utbild-ningsbidrag. Självfallet är det bättre med doktorand-tjänster. Den borgerliga regeringen fattade beslut omdet 1993, men man hade inga pengar att betala med.38 % av de doktorandtjänster som fanns 1994, närden borgerliga regeringen lämnade över, betaladesmed lånade pengar. Så arbetar inte vi socialdemokra-ter. Vi måste ta ansvar för ekonomin. Därför kan viibland tvingas att arbeta med det näst bästa.Anf. 178 () replik:Fru talman! säger att Socialde-mokraterna agerar med ansvar. Då skulle jag viljaställa en fråga till . När man tog stegettill de tre nya universiteten sade man: ska ni få såhär mycket pengar till varje universitet för att kunnautvecklas, satsa på forskning och se till att studenter-na får en bra studiemiljö. Vad är det för ansvar? Närvi fick se siffrorna i budgeten visade det sig att peng-arna inte riktigt fanns. De kom inte ens i efterskott,utan det släpar efter oerhört. Det kallar inte jag an-svar, tycker inte heller att det är ansvarsfullt att medfina ord prata om kvalitetsutveckling och att vi skastärka den högre utbildningen och sedan inte se till attdet finns en bra kvalitet för de studenter som kommerin på den högre utbildningen, att det finns bra vägaratt fortsätta att fördjupa sig och att få en doktorand-tjänst. Det är heller inte ur jämställdhetssynpunktnågra bra idéer.I stället för att få doktorandtjänst får man gå pådet utbildningsbidrag som innebär att man får ettminimibelopp i föräldraförsäkringen t.ex. Anser IngerLundberg det vara ansvarstagande? Anser IngerLundberg att det är något som är en utveckling motkvalitativ högskola och universitet?Anf. 179 () replik:Fru talman! har haft en period avstarkt ekonomiskt ansvar. Det var när ni samarbetademed Socialdemokraterna. Då gjorde ni nytta. Ni varförsiktiga, ansvarsfulla. har vi inte längre detsamarbetet. Då är det inte lika viktigt. Då är ansvarbara ambitioner på olika områden.När det gäller frågan om bidragen till de nya uni-versiteten deklarerade utbildningsminister tydligt att de skulle förses med en kraftigförstärkning av forskningsresurserna. Han var likaklar vid presskonferenserna om vid vilken tidpunktdetta skulle ske, att det skulle ske . Detvar aldrig tal om, , att det skulle varaanslag tidigare. Detta har följts upp av den socialde-mokratiska majoriteten genom ett anslag ,genom utlovade pengar . Det ärmed de resurserna som man optimistiskt och fram-tidsinriktat arbetar från dessa högskolestyrelser för attkomma vidare. Självfallet har man nya ambitionerlångsiktigt, på statliga direkta insatser, men också pååtgärder som man i ädel tävlan får från de kommandeforskningsråden, mot bakgrund av att det finns myck-et högkvalitativ forskning på de nya universiteten idag.Anf. 180 ():Fru talman! De motioner som vi ska behandla är från den allmänna motionstiden . PerBill sade tidigare att det är 59 yrkanden. Det är välmer kvantitet än kvalitet. Det kan jag hålla med IngerLundberg om.Ganska många av dessa yrkanden debatterades ikammaren när propositionen Vissa forskningsfrågorbehandlades i . Jag tycker inte att det finnsnågon anledning att ta upp dem till förnyad debatt.Andra yrkanden rör forskning inom ett visst be-gränsat ämnesområde, eller rör ett visst universitet.Det är frågor som inte bör ta ställning till.Om man gjorde det tycker jag att man allvarligtskulle inskränka på universitetens och högskolornasautonomi och forskarsamhällets frihet.Ytterligare yrkanden rör finansieringen av forsk-ningen. Det är något som vi har anledning att åter-komma till i samband med att forskningspropositio-nen läggs i höst.Kvar att debattera finns några yrkanden som rörövergripande frågor av mer principiell karaktär. Detär främst dem jag kort skulle vilja kommentera i mittanförande.Som bekant lade utbildningsministern i går frampropositionen Forskning för framtiden, en ny organi-sation för forskningsfinansiering. Det är en proposi-tion som och har varitdelaktiga i utarbetandet av.Flera av de yrkanden som vi behandlar till-godoses i propositionen om en ny organisation förforskning och finansiering. Den nya organisationenger bättre möjligheter till kraftsamling inom angeläg-na forskningsområden. Den ökar potentialerna tillsatsningar på nya forskningsfält, och den gör detmöjligt att i högre grad göra svensk forskning inter-nationellt konkurrenskraftig.I propositionen betonas det som bl.a. Kristdemo-kraterna efterlyser i sin motion, nämligen vikten avatt fler svenska forskare deltar i internationella forsk-ningsprojekt, att forskningsmiljöerna på svenskauniversitet och högskolor är så attraktiva och kreativaatt de lockar utländska forskare hit och att vi har denbredd i forskningskompetens som fordras för att viska kunna hämta hem forskningsresultat från andraländer. Detta är mycket viktigt för ett så pass litetland som Sverige.Förslaget innebär att myndighetsstrukturen blirbåde enklare och mer överskådlig och att vi får denvälbehövliga förstärkning av grundforskningen somVänstern lyft fram som viktig för till-växten och därmed också för den ökade välfärden.