prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — 55 () replik:Herr talman! Jag delar uppfatt-ning om hur vi ska jobba med miljömålen och denprocessen.I den här arsenalen av verktyg är ju miljöskatterett verktyg. Om man sedan ska diskutera det i miljö-debatten eller i skattedebatten kan väl vara sak sam-ma. Det pågår ett arbete för att utveckla detta instru-ment. Men det är inte så enkelt, och det har sagts här ikammaren . Om man ska ha detsom en skatteintäkt är ju målet med miljöskatten attbasen för skatteintäkten ska bort. Därför kan man inteha miljöskatter för att finansiera den svenska välfär-den. Det måste vara ett instrument för att förbättramiljön.Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Hur ska man tolka detta? Innebär dethär beskedet att Socialdemokraterna är positiva tillgrön skatteväxling men att man ännu inte har hittatformerna för den, eller innebär det ett ifrågasättandeav grön skatteväxling?Anf. 57 () replik:Herr talman! Grön skatteväxling är ett instrument.Vi har i den här kammaren ställt upppå att använda det här instrumentet. Jag försöker attbeskriva svårigheterna. Det är lätt att tala om dettaoch ha uppfattningar här i talarstolen, men när vikommer till genomförandefasen uppkommer besvär-ligheterna. Dessa besvärligheter håller man just nu påatt lösa. Vi kan förvänta oss att vi får den här fråganpå bordet under våren.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag fick svar från regeringssidan närjag ställde en fråga tidigare, därför tänkte jag svaraAlf när han frågade oss om vi kristdemo-krater skulle ställa ut några frisedlar när vi ska fast-ställa de mer konkreta delmiljömålen och handlings-planerna. Det gör vi inte. Vi ska se till att också fort-sättningsvis försöka verka för att svenska jordbrukareska kunna bedriva en miljöriktig och djurhållnings-mässigt bra produktion.Problemet är att regeringen ibland rycker undande här förutsättningarna med sin politik. Vi kan ta detsenaste exemplet med avskaffande av REKO-stödet.Det var en bra miljöinsats som slog igenom på bredfront. Men det plockade man bort.Vi för vår del står upp för en miljöriktig jord-brukspolitik.Anf. 59 () replik:Herr talman! Tack för det beskedet. När vi nukommer in i det här "svåra" arbetet är det ganskaviktigt att veta att det finns en bred uppslutning närdet gäller att uppfylla målen. Då känner alla myndig-heter och alla övriga i landet som bidrar till att förfinavåra mål att de också kommer att bli verklighet iframtiden.Anf. 60 () replik:Herr talman! ställde frågan om vimoderater ställer upp på åtgärder för en bättre miljönär det väl gäller.Jag kan inleda med att lugna någotgenom att säga: Ja, när miljönyttan är i fokus förförslagen är vi moderater redo att ställa upp. Tyvärrhar det varit så att när förslag om mil-jöskatter läggs har miljönyttan kommit i andra handoch stärkning av budgeten i första hand.I mitt anförande talade jag om handel med ut-släppsrätter som är en stor perspektivförändring imiljöpolitiken där stat och näringsliv finner gemen-samma lösningar. Min fråga till är: ÄrSocialdemokraterna redo att komma med sådanaförslag, eller att ställa upp på sådana förslag?Anf. 61 () replik:Herr talman! Handel med utsläppsrätter är ett in-strument som man nu diskuterar i bl.a. klimatkom-missionen. Naturligtvis kan detta arbete inte enbartanvända handel med utsläppsrätter, men det är ettinstrument.Jag förutsätter att vi kommer att använda ävendetta instrument.Anf. 62 () replik:Herr talman! Det är med viss tillfredsställelse somjag hör från och regeringsrepresentan-terna att man är positiv till handel med utsläppsrätter.Är det så jag kan tolka svar?Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag säger att det är ett instrument avmånga. Det ska användas med försiktighet. Vi skainte vältra över problemen på andra. Det är ett in-strument som finns i arsenalen. Jag förutsätter att detkommer att användas.Anf. 64 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att tacka för AlfErikssons inlägg. Det finns mycket i det som jag kaninstämma i.Ett område tog inte upp, nämligennaturvårdspolitiken. Det är ett område som vi har ettsamarbete kring, och där vi har nått stora framstegtillsammans. Men allt är inte gjort än.Jag har en fråga till och Socialdemo-kraterna om det statliga skogsinnehavet i Norrland.Fältbiologerna bedriver just nu en kampanj för attskydda ett skogsområde nordväst om somheter Rimakåbbå . Det ägs av staten, och förvaltar området.Det är ett stort sammanhängande område på unge-fär tre kvadratmil med mycket höga naturvärden.Trots det finns det ett latent hot mot det så längeFastighetsverkets skogsbruk bedrivs som i dag.Jag skulle därför vilja veta hur ochSocialdemokraterna i ser på skyddet avsådana här skogsområden som staten redan äger ochsom behöver ett varaktigt skydd.Vad är Socialdemokraterna beredda att göra föratt ge ett skydd åt sådana här områden?Anf. 65 () replik:Herr talman! Det pågår ju ett ganska omfattandearbete runt om i vårt land med att skydda skyddsvär-da biotoper i skogen. Jag har ingen kännedom omdetta enskilda fall långt uppe i , även om jaggärna skulle vilja ha det.Rent generellt kan jag säga att det pågår mycketarbete. Det är ett väsentligt jobb som görs. Jag förut-sätter att man ska klara av att skydda det här områdetockså, om det nu har de biotopvärden som sägs idebatten.Anf. 66 () replik:Herr talman! Ett problem med det statligaskogsinnehavet är ju hur bedriver sittskogsbruk . Regeringen har gett i uppdrag tillFastighetsverket att det ska miljöcertifiera sitt skogs-bruk.Jag har fått uppgifter från iNorrland om att har problem medsin miljöcertifiering. Man vill helt enkelt hugga iskogen som certifieringsbolaget anser borde skyddasoch sparas. Den förklaring som jag har fått är attFastighetsverkets direktiv och avkastningskrav i öv-rigt förutsätter att man hugger mer än vad certifie-ringen tillåter.Om det finns en uppenbar konflikt mellan måletatt miljöcertifiera statens skogar och de avkastnings-krav som ställs på dem kan då Socialdemokraternatänka sig att se över avkastningskravet för ?Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag är för dåligt påläst om just dethär enskilda fallet. Men självklart är det så att om detskulle visa sig att avkastningskraven är så stora inte kan klara att bevara miljön och bevarans-värda biotoper får vi titta på detta. Som jag nämnde imitt anförande har vi ställt upp på det övergripandemålet att vi ska bevara skyddsvärda skogar, så jagförutsätter att vi ska kunna lösa det här.Anf. 68 () re-plik:Herr talman! var inne på områdetmiljömål och miljöskatter. När det gäller miljömål fårde inte bli nyårslöften utan det gäller att komma vida-re med åtgärder. Jag tror att vi är ganska överens omatt det är åtgärder som krävs.När det gäller avfall är det frågan om vilken synman har på det. Vi införde en avfallsskatt för deponi,vilket var positivt. Men det i sin tur leder till en ökadförbränning av avfallet. Detta har inneburit att manutökar antalet förbränningsanläggningar. Vi har intetillräckligt med sopor utan man importerar flerahundratusentals ton från bl.a. för att förbränna.Hur ser på den här avfallsimportenfrån andra länder till ? Och vilken syn har AlfEriksson på att man skulle införa en avfallsförbrän-ningsskatt?Anf. 69 () replik:Herr talman! Den här frågan var ju mycket omde-batterad när vi införde avfallsskatten. Vi tog detförsta steget med avfallsskatten eftersom det är såviktigt att begränsa det material som läggs på deponi.Vi sade redan då att om det skulle visa sig att för-bränningen kommer att ske under okontrolleradeformer eller liknande får vi titta på det. Samma svarhade miljöministern här i kammaren , attvi håller den frågan under bevakning.Jag förutsätter att den kommer upp här under vå-ren.Anf. 70 () re-plik:Herr talman! Den offentliga statistiken på utsläp-pen från avfallsförbränningen visar att dioxinmäng-den är från förbränningen. Nyligengjordes en undersökning i regi som visaratt man har flyttat dioxinutsläppen från luften tillaskan. Om man tittar på det totala visar det sig attsnittet ligger på ungefär . Det är ju en him-melsvid skillnad i slutresultat.Därför tycker jag att man borde se allvarligt påfrågan om förbränningen av våra sopor.Har en annan tankebana när det gäl-ler hur man ska minska dioxinutsläppen?Anf. 71 () replik:Herr talman! Det utvecklas ständigt nya metoder.Det utvecklas metoder för att sortera avfallet ochsedan bränna det som kan brännas och återvinna detsom kan återvinnas. Sådana metoder håller på attutvecklas. Det finns anläggningar som håller på attbyggas.Vi ska avvakta lite och se vart kunskapen tar vä-gen innan vi totalt binder oss för hur vi ska tacklaförbränningsproblematiken.Anf. 72 () re-plik:Herr talman! Jag delar den oro som Vänsterpartiethar framfört när det gäller dioxinproblemet och tyck-er att vi kanske skulle ha väntat på tekniken för dettainnan vi införde de skatter som ledde till en ökadsopförbränning.Alf frågar om de klarar avatt stå emot de grupper som kanske inte är så intresse-rade av att vi ställer om samhället i ekologiskt hållbarriktning. Därför skulle jag vilja ställa en fråga till AlfEriksson. Vi kan ha olika uppfattningar om skatte-växling, men jag förmodar att vi har en gemensamuppfattning om att ekonomiska styrmedel ska använ-das i omställningen. Då frågar jag: Klarar Socialde-mokraterna av att stå upp för de påtryckningar manfår när det gäller t.ex. en höjd koldioxidskatt, en höjdskatt på bensin och en höjd skatt på diesel?Anf. 73 () replik:Herr talman! Självklart står vi upp för att förverk-liga de mål som jag har redogjort för här i kam-maren.Gudrun tar upp exempel. Det är inte sä-kert att vi sammantaget ska använda just de exempelsom tycker är väsentliga för att nåde här målen. Det kan finnas andra. Men detta arbetesker just nu i Miljömålsberedningen. Vi kommer attfå materialet till kammaren. Men jag kan lova GudrunLindvall att vi ställer upp för att nå målen.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Det var ett något svävande svar, kanman säga.Vi har gjort en skatteväxling värd 1,7 miljarder iden budget som vi har lagt fram . Jag vet hur svårtdet var att få igenom de miljöskatterna på den sidan.Jag trodde att vi var överens om, , attett av de stora problemen framöver är den globalaväxthuseffekten. Det är ingen som kan förneka attden stora boven i det dramat är de fossila bränslena.Det är den totala ökningen av användningen av olja iform av bensin, diesel, plaster osv. Det faktum att vibränner plast vid sopförbränningsanläggningarna äregentligen samma sak som att förbränna olja, fast denhar förädlats till plast först.Vi har precis fått en utredning som visar att det ärmycket viktigt att ta itu med just koldioxiden för attkomma till rätta med klimatförändringarna. Om AlfEriksson är så svävande när det gäller att höja skat-terna för koldioxid, bensin och diesel undrar jag ominte socialdemokraterna också måste fundera på omman sitter för hårt i den fälla som taladeom. Eller vågar ni, kanske , visa att nivill vägen mot ett ekologiskt hållbart samhälle?Anf. 75 () replik:Herr talman! Det är inte säkert att det är enbartgenom höjda skatter som vi ska klara av att fasa utfossilbränslen. Det kan faktiskt finnas andra metoder.Det kan också finnas möjligheter när vi skaparandra alternativ. Det är just därför det inte är möjligtatt, som vissa vill, sänka miljöskatterna, för då bliralternativen för dyra och ingen kommer att användadem. Det här får ske i en balansgång. Det kan natur-ligtvis innebära att vi höjer vissa skatter för att kunnafasa in miljövänlig teknik och minska fossilbränsle-användningen.Anf. 76 ():Herr talman! Regeringen talar ofta och mycket omdet ekologiskt hållbara samhället och likaledes om enhållbar tillväxt. Självfallet är det mycket viktigt atttillväxt och välfärd kan vinnas utan att skada miljönoch utan att äventyra kommande generationers möj-ligheter. Men jag finner det anmärkningsvärt, somockså många andra gör, att dagens debatt genomförsutan medverkan av det statsråd som borde känna stortansvar för de områden som debatteras.Herr talman! Trots tidens alla varningsklockoroch domedagsprofetior om utvecklingen på miljöom-rådet - det kan gälla varningssignaler för växthuskli-matets eventuella effekter på vår jord och hoten motvåra vatten - måste man ändå konstatera att det underde också har hänt en hel del positivasaker. Forskning och ny teknik har givit oss nya ochmiljövänligare produktionsmetoder såväl inom indu-stri som livsmedelsproduktion. Det är två viktigaområden.Låt mig bara erinra om de stora framgångar somvunnits inom skogs- och pappersindustrin. För 20 årsedan var det stor skepsis mot möjligheten att få nedutsläppen vid pappersmassatillverkningen. , närvi har facit, kan vi konstatera att det gick mycketfortare än någon tidigare väntat sig. Nya processeroch ny teknik, t.ex. slutna system, har tagit över, medstora miljövinster som följd, och utvecklingen fort-sätter.Inom jordbruket, som under de senaste 50 årenpressats hårt att rationalisera och effektivisera för atthänga med i konkurrensen samt producera till rimligakonsumentpriser, kan vi också konstatera positivaförändringar. Jordbruket tvingades tillanvändning av kemikalier för att klara produktion ochekonomi samt konkurrens. Ofta användes mycketgiftiga och inte minst för användarna farliga gifter.Men efterhand har preparaten blivit mindre farligaoch i ökad utsträckning används biologisktväxtskydd, inte minst inom trädgårdsnäringen.Tekniken har blivit allt bättre. Kunskap och med-vetenhet har ökat. Vi har en behovsanpassadanvändning av växtskyddsmedel. Detsamma gälleranvändning av växtnäring, mineralgödsel och annangödsel. Jorden måste få den växtnäring som grödanbehöver för att ge en god och näringsrik skörd.Den positiva utvecklingen måste stimuleras vida-re, såväl det konventionella jordbrukets satsningar påallt miljövänligare metoder och produktion som denKravproduktion som sker. Tyvärr är det så att rege-ringen, med stöd av och ,tar bort det s.k. REKO-stödet för denkonventionella jordbruksproduktionen inom ramenför miljöprogrammet och miljöersättningarna frånEU. Detta är djupt olyckligt då just detta programsteg för steg har vunnit stor anslutning, inte minst i deslättbygds- och kustområden som i vårt land beskyllsför utsläpp till sjöar och vattendrag. REKO-programmet innehåller krav på lösningar som bidrartill att minimera riskerna för utsläpp till sjöar ochvattendrag. Varför ta bort detta positiva program?Sverige har relativt sett, jämfört med andra storajordbruksländer, bra produktionsresultat med balanse-rad användning av gödsel och växtskyddsmedel. Detstora problemet är att svenska producenter straf-fas för detta genom höga skatter på produktionsme-del. Konkurrenskraften hämmas och vi tappar mark-nadsandelar. Det blir mycket svårt att vinna dessatillbaka. gäller det, herr talman, att inte tappa mer.Men detta tycks inte regeringen inse.I ord talar man om ekologiskt hållbar utvecklingoch satsar huvudsakligen på att tvinga fram en pro-duktion av Kravprodukter som är kostsammare attproducera och dyrare för konsumenterna att köpa.Riskerna för motgångar i produktionen är relativtstora.Vi moderater är för mångfald och vill att Krav-produktionen ska utvecklas, men i den takt människorär beredda att betala vad det kostar. Därmed kommerde producenter som satsat hårt och länge på dennaodlingsform att klara sig bra även . Riskenmed den alltför ensidiga regeringssatsningen på Kravär att konventionella producenter av kommersiellaskäl rycks in i Kravproduktionen kortsiktigt för attden just nu är lönsam.Dock utgör den konventionella produktionen enhuvuddel av totalproduktionen i landet. Det är viktigtatt den sker med stor hänsyn till miljön. Så sker ocksågenom bl.a. en balanserad odling. Miljöhusesyn är ettexempel på tillsyn av detta och det nämnda REKO-systemet ett annat. De tas nu bort. Varför har rege-ringen och majoritet anledning att ta bortdessa system för en positiv utveckling av jordbruks-produktionen i , med stora miljövinster somföljd? Varför tar man bort dem?Det finns anledning att ifrågasätta den fortsattautvecklingen om regeringen inte inser faran med denutveckling som ligger i leden.Jag tycker att det är angeläget att i denna lilla de-batt beröra dessa punkter, för det är av avgörandebetydelse för om ska bli ett jord-bruksland som har möjlighet att förse svenska kon-sumenter med svenskproducerade produkter. Det äravgörande.Jag tror att regeringen nonchalerar eller låterbli att se den verklighet som vi upplever ute på fältet.Det är en kolossal strukturomvandling i svenskt jord-bruk . Det är uppenbart att de mindre enheterna,som ofta sysslar med köttproduktion och därmedbidrar till att hålla markerna öppna, också nu läggerav.Här behövs positiva signaler. Det är vi i riksdagensom gemensamt borde inse detta. Jag beklagar att desom har makten inte tycks vilja inse detta. Sänkde skatter och avgifter som hämmar de svenska pro-ducenternas möjligheter att fortsättningsvis ocksåproducera svenska råvaror till svenska livsmedel iframtiden! Det är också viktigt därför att det innebärmånga arbetstillfällen, som är i fara.Jag vill fråga socialdemokraterna: ni inte attden jordbrukspolitik som förs leder till färrejobb, både inom jordbruket och inom livsmedelsin-dustrin? Inser ni inte att den utvecklingen är väldigtnegativ för möjligheter att hävda en miljö-mässigt bättre produktion än den som faktiskt sker ivår omvärld?Anf. 77 () replik:Fru talman! talar om den positivautvecklingen när det gäller användningen av kemiskabekämpningsmedel. När vi tittar ochfram till kan vi se att den utvecklingen inte harvarit positiv. beskriver verklighetenannorlunda än vad den egentligen är.Under hela 90-talet har användningen av kemiskabekämpningsmedel, mätt i doser, ökat med totalt30 %. av 90-talet har även voly-men av använda bekämpningsmedel ökat.Vad avser göra för att vända dentrenden? Eller fortsätter han att blunda för den ut-veckling vi har?Anf. 78 () replik:Fru talman! Jag har aldrig blundat. Jag har nämli-gen själv erfarenhet av detta ,även som egen producent. Jag var med på den tidennär vi inte använde praktiskt taget några bekämp-ningsmedel . Men när de modernaproduktionsmetoderna tvingades fram, inte minst avsocialdemokraterna, tvingades man för att hänga medomvärlden att producera effektivare, och då tvingadesman till användning av också kemikalier och växt-husmedel.I det långa perspektivet har det skett väldigtmycket positivt i den här riktningen. Det är mindrefarliga bekämpningsmedel och halverade doser. Jaghar själv upplevt - man har fått kunskap, erfarenhetoch en betydligt bättre medvetenhet - att utveckling-en är i positiv inriktning. Att det , pågrund av priser och sådant, kan leda till att inköpenblir större är en helt annan sak.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag förnekar inte att det på längre sikt- 20, 30, - har varit en positiv utveckling. Menunder har utvecklingen sett annorlundaut. Det är inte några enskilda år det handlar om, det ärett trendbrott.Vi i har föreslagit att vi ska utfor-ma bekämpningsmedelsskatten på ett annat sätt, på ettsätt som gör att vi bättre når miljömålen men för denskull inte försämrar jordbrukets konkurrenskraft.Jag skulle vilja fråga om mode-raterna är beredda att delta i en diskussion om enbättre och mer ändamålsenlig utformning av bekämp-ningsmedelsavgiften.Anf. 80 () replik:Fru talman! Självklart är vi medvetna om viktenav att få fram bättre och mindre farliga hjälpmedel iproduktionen, trots den hårda press man har i daginom svenskt jordbruk. Jag vill också garantera ochpåvisa att svenska jordbrukare aktivt arbetar för detta.REKO-systemet är ett system som bidrar till att ocksåminska riskerna för utflöden och förluster när detgäller både bekämpningsmedel och växthusmedel.Men det har ni medverkat till att ta bort. Varför har nigjort detta?Vi är beredda att medverka till en positiv utveck-ling, minskad användning av bekämpningsmedel,mindre farliga medel, ökad användning av biologiskamedel. Vi tror på forskning och utveckling. Utveck-lingen har visat på nya möjligheter, och dekommer också framöver att bli bättre, det är jagövertygad om.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Återigen har en representant för Mo-deraterna här i talarstolen gett intryck av att de flestamiljöproblemen dock är lösta. Jag och ärmycket mer oroade och bekymrade över den situationvi har. Det gäller luftföroreningarna, skyddet av vär-defull natur osv.I den pågående debatten om avfallshanteringenhar jag inte sett eller hört en enda moderat represen-tant stå upp och försvara den inriktning som vi haruttalat oss för. Men däremot har jag sett flera mode-rata representanter backa upp ifrågasättandet ochförorda mera förbrännning.Min fråga, fru talman, till är: Vil-ken syn har egentligen på den inriktningvi ändå har bestämt oss för när det gäller avfallshan-teringen - källsortera, åstadkomma kretsloppet?Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag är lite förvånad att inte har följt de moderata initiativ som togs iutskottet. Det var kanske under förra perioden vi gicki bräschen för bl.a. bioceller, ett mycket gångbartalternativ till förbränning. Vi slogs för det, men vimisslyckades. Vi försökte igen i samband dem förraårets beslut om hanteringen av avfallsskatt. Vi varemot avfallsskatten, för vi menade att den stimulerarpå vissa områden till vissa förbättringar, men på and-ra områden är den direkt negativ, bl.a. när det gällerbioceller. Där har man en miljövänlig vinst som ärbetydligt större än att åka med avfallet till stora för-bränningsanläggningar. På den punkten kan jag lugnaHarald att vi är med och diskuterar, men viär också för mångfald. Vi ser på olika sätt. kandet vara olika system som passar bättre på ett ställe änpå ett annat. Det är vi beredda att diskutera. Men vi äralltså positiva till en förbättrad avfallshantering.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Tyvärr fick jag inte svar på min fråga:Vilken är den moderata uppfattningen om källsorte-ring? gick emot att vi skulle lägga enskatt på förbränningen, på samma nivå som på depo-nering, vilket får till följd ökad förbränning. Detstämmer väl med de moderata inlägg i debatten somjag har läst, nämligen öka förbränningen, ifrågasättpågående källsortering. Det här tycker jag är enmycket allvarlig inställning från sida,om det är den som gäller. Är det den som gäller?Anf. 84 () replik:Fru talman! Än en gång har vi i utskottet hävdatden andra uppfattningen. Vi är för olika lösningar -förbränning i vissa fall. Men det beslut som fattadesom att deponering i bioceller ska förbjudas inomnågra år är vi definitivt emot, och vi fortsätter att varaemot det. Jag kan inte finna att vi i vårt utskott haragerat mot källsortering. Källsortering är bra.Vi kan konstatera också att våra s.k. soptippar inte är avfallsanläggningar utan återvinningsan-läggningar, och det har vi en väldigt positiv inställ-ning till. Jag tror att det är fråga om missförstånd ellerom att enskilda debattörer kanske har vilselett HaraldNordlund.Anf. 85 () re-plik:Fru talman! tog upp skogsindust-rin, massaindustrin, pappersindustrin som ett positivtexempel när det gäller utvecklingen på miljösidan. Javisst, de har gått framåt och varit spjutspets hos endel koncerner på miljöområdet. Men det har de varitså länge miljöinsatserna inte har kostat någonting,utan man har haft vinster av att göra det. När man nuhar kommit i det läget att det börjar kosta pengar attvidta åtgärderna är tongångarna lite annorlunda.Då skulle jag vilja fråga : Re-kommenderar marknadslösningar,eller kan han tänka sig andra styrmedel för att kommavidare när det gäller industrins miljöåtgärder?Anf. 86 () replik:Fru talman! Ja visst, vi har den uppfattningen attmarknaden efterfrågar miljövänligt produceradeprodukter. Jag tror att det kommer att få stor betydel-se även och påverka den här utvecklingen,och den måhända kanske lite mer reserverade synenpå att gå vidare till ytterligare landvinningar, som ärkostsamma. På grund av marknadens efterfrågan trorjag att detta kommer lösa sig.