prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — De frikyrkliga teologiskahögskolorna har fortfarande inte statsbidrag enligtsamma villkor som statliga högskolor.Många högskolor önskar också ha ett större lokaltinflytande över antagningssystemet. anseratt högskolorna skulle ges en mycket större frihet ände har när det gäller att utforma egna regler,antagningstest osv. Enligt svensk högskoletraditionser kurserna olika ut på olika högskolor. Det är påden lokala högskolan som man bäst vet vilka förkun-skaper som krävs.Med studentexamen som grundbehörighet förhögskolestudier borde de olika högskolorna sedansjälva kunna utforma test, intervjuer m.m. om plat-serna inte räcker till. Den rapport som kom omantagningen till högskolan innebär en svidande kritikav dagens centraliserade antagningssystem. I rappor-ten konstateras att antagningssystemet innebär miss-hushållning med mänskliga resurser. Det finns ingengaranti för en rättvis behandling. Sökandes förutsätt-ningar för studier tas inte till vara. Den sociala sned-rekryteringen motverkas inte. De som söker kommerinte in där de vill, och de som kommer in börjar inte -så kan man något karikerat sammanfatta rapporten.För är det också viktigt att människor ialla åldrar ska kunna studera och bredda sin kompe-tens. Det finns många människor i vårt land som medkompletterande studier skulle kunna börja en ny in-riktning i sitt yrkesliv. Därför anser vi liberaler attvuxenutbildning är viktigt. Inte minst de många av-hoppen från gymnasieskolan gör det nödvändigt attge alla möjligheter att som vuxna läsa och komplette-ra.Satsningen har haft både goda ochdåliga sidor. Framför allt har den varit av tillfälligkaraktär; i mångt och mycket tänkt som en arbets-marknadsåtgärd. väntar vi med mycket stor spän-ning på regeringens proposition om den framtidavuxenutbildningen. Vi i tycker att det ärdags att utforma ett system som är långsiktigt ochsom inte är konjunkturberoende. Det är också viktigtatt vi snart får en reform för kvalificerad yrkesutbild-ning. Det finns ett behov av eftergymnasiala studiersom inte hör hemma i traditionell högskoleutbildning.Vidare tycker vi att den specialkompetens somfinns på folkhögskolor och hos privata vuxenutbildarekan utnyttjas mycket bättre. Men fortfarande finns detingen lagstiftning inom vuxenutbildningen som ga-ranterar mångfald. I är det kommu-nen, inte den studerande, som bestämmer om en al-ternativ utbildning ska kunna väljas. En del av Folk-partiets satsningar inom utbildningspolitiken finansie-rar vi förvisso genom att minska anslagen till Kun-skapslyftet; det är en del av helheten i vår arbets-marknadspolitik som syftar till färre åtgärder och flerjobb. har under tidigare årfått kritik av regeringspartiet för detta men det ärockså väldigt intressant att se att även regeringenunder kraftigt har minskat ansla-gen till . Skillnaden är väl egentligenatt vi har gjort bedömningen att besparingen gått attgöra än vad regeringen har gjort.Fru talman! Det är dags att flytta över mycket me-ra makt över viktiga beslut till studenterna och devuxenstuderande - till människorna själva. Vi i Folk-partiet har lagt fram en rad förslag till åtgärder somskulle stärka individens ställning i utbildningssystem-et och vi kommer att fortsätta att driva den debatten.Avslutningsvis yrkar jag bifall till re-servation 3 under mom. 6, som visserligen gällernästa debatt men som finns i samma betänkande, ochtill reservation 7 under mom. 23.Anf. 97 ():Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attmånga av de utbildningssatsningar som under detgångna årtiondet gjorts i vårt land har varit ägnade attstärka i perspektivet av livslångt lärande ochdärmed också stärka som kunskapsnation.Som flera här har varit inne på vet vi att det ställsallt större krav på kunskap och kompetens. Det somtidigare räckte både för att skaffa sig en plats på ar-betsmarknaden och för att behålla den räcker ofta intelängre. Därför blir också möjligheterna till återkom-mande utbildning allt viktigare för den enskilde lik-som för samhället och arbetslivet.Den här delen av budgetdebatten handlar ju omvuxnas lärande, och då gärna med och underrubrik om lusten attlära. Lusten att lära blir ju allt viktigare i perspektivetav ett livslångt lärande.Jag kommer därför i huvudsak att i mitt anförandeuppehålla mig vid tre delar - dels ,dels den kvalificerade eftergymnasiala utbildningen,den s.k. KY-utbildningen, dels den högre utbildning-en. Låt mig börja med Kunskapslyftet.Sverige har flera decenniers erfarenhet av fram-gångsrika satsningar på vuxenutbildning. De härsatsningarna har förstärkts andrahälft. har under sin försöksperiod gettkanske en trekvarts miljon svenskar möjlighet till enny gymnasiekompetens.Jag tror inte att vi kan överblicka och rättvärdera den kraft som ligger i att alla dessa individerhar gett sig själva bättre möjligheter till personligutveckling, till aktivt samhällsdeltagande och enbättre plattform på arbetsmarknaden liksom förutsätt-ningar att ta sig vidare till högre studier. Det sist-nämnda är nämligen en erfarenhet som vi har frånKunskapslyftet, dvs. att en större andel av de vuxen-studerande än tidigare söker sig till högre utbildning.Kunskapslyftet har bidragit och bidrar till att ar-betslivet nu i högkonjunktur får det lättare att hitta nykompetens än vad som annars skulle ha varit fallet.Satsningen på har på ett tydligare sättän tidigare satt individen och individens behov i cent-rum. Vi har gått från ett utbudsorienterat system tillett mer efterfrågestyrt system. Att vuxenstuderandehar uppskattat detta visar sig inte minst i att bortåt90 % av alla deltagande i har förklaratsig nöjda med den utbildning de fått inom ramen förKunskapslyftet.Kunskapslyftet har därmed utöver att ge individennya möjligheter också bidragit till att förnya vuxenut-bildningen som utbildningsform. Uppslutningen i denhär kammaren kring den här satsningen har varitstark, och den är stark, med två undantag, dvs. De här båda partierna görganska brutala besparingar på vuxnas möjligheter attskaffa sig gymnasiekompetens. Det är trist, även omdet inte är särskilt överraskande. Det följer ett ideolo-giskt och fördelningspolitiskt mönster som vi ärganska vana vid att se.När talar om att avveckla den härformen av kompetensutveckling ställer man väldigtmånga vuxna utanför möjligheten att förnya sinakunskaper. Det finns därför all anledning att ställafrågan till och : Vad vill ninär det gäller vuxnas lärande? Hur ser vuxnas möjlig-heter ut i och ? Vivet vad ni är emot, men vad är det som ni är för?En annan viktig satsning är den kvalificerade ef-tergymnasiala yrkesutbildningen, den s.k. KY-utbildningen. Den här utbildningsformen har visat sigvara väldigt framgångsrik. omfattar den somförsöksverksamhet 12 000 studenter och uppskattasinte bara av studenterna utan också av anordnarna ochavnämarna. Att arbetslivet har ställt sig positivt visasinte minst av det faktum att cirka en tredjedel avutbildningstiden kunnat förläggas som s.k. lärande iarbete ute i arbetslivet i stort sett utan problem. Skaman se något problem med den här utbildningen ärdet närmast att studenterna har varit så attraktiva påarbetsmarknaden att många arbetsgivare har velatrycka dem innan utbildningen är slutförd.Den här försöksperioden närmar sig nu sitt slut,och regeringen aviserar en proposition om KY-utbildningen i närtid, dvs. i början av nästa år.Det tredje området gäller utbyggnaden av denhögre utbildningen. Den utbyggnaden fortsätter fördet kommande med ytterligare 10 500 plat-ser. Den här utbyggnaden är viktig och angelägen.Alltfler behöver högre utbildning både i form avlånga utbildningar som leder till examen och i formav kortare utbildningar och studieperioder för attkomplettera sina tidigare studier. Ett viktigt mål är attge hälften av en årskull möjlighet till högskolestudiervid . Satsningarna i årets budget är ettviktigt led i detta arbete.När det gäller utbyggnaden föreslår Kristdemo-kraterna och , som vi har hört, en lägreutbyggnadstakt än regeringen. Det, kan man stillsamtkonstatera, är inget nytt. Så har det varit tidigare, dvs.att kommer och Folkpar-tiet att acceptera årets utbyggnadstakt men tycker attnästa år ska den takten vara lite lägre. Ni har de se-naste åren haft den modellen för utbyggnaden. Nitycker som Socialdemokraterna, som regeringen ochsamarbetspartierna, men med fördröjning. Dettror jag att vi andra kan leva med.När det gäller grundutbildningen i övrigt utöverökningen i volymen sker en rad saker som hängerihop med en del av de frågor som har tagits upp tidi-gare i debatten. Det gäller förstärkt studentinflytandesom ett led i ett aktivt kvalitetsarbete på högskolorna.Det gäller mer regelbundet återkommande kvalitets-utvärderingar och därmed också en förstärkning avHögskoleverket för att klara detta utökade uppdrag.Det gäller arbetet för att bredda rekryteringen för attuppnå en större social och etnisk mångfald i denhögre utbildningen. Och det bedrivs också ett arbeteför att få fram lagregler som skyddar studenter motolika typer av diskriminering på grund av kön, sexu-ell läggning, funktionshinder eller etnisk tillhörighet.Högskolans styrning har också fått en or-dentlig genomlysning, och den pedagogiska utveck-lingen och det pedagogiska förnyelsearbetet inom denhögre utbildningen utreds . De härutredningsarbetena tillsammans med det övriga arbe-tet bildar naturligtvis underlag för nya och kommandeställningstaganden.Sammantaget tycker jag att det är lätt att konstate-ra att en rad åtgärder vidtas för att bidra till att nåmålet för utbildningspolitiken, nämligen att Sverigeska vara en ledande kunskapsnation som präglas avutbildning av hög kvalitet och livslångt lärande förtillväxt och rättvisa.Med detta ber jag, fru talman, avslutningsvis att fåyrka bifall till utbildningsutskottets hemställan i be-tänkande 1 i sin helhet och avslag på de reservationersom hänger ihop med detta betänkande. Jag vill ocksåpassa på att yrka avslag på tidigareyrkande om bifall till sin motion.Anf. 98 () replik:Fru talman! sade i en genomgång,som på många sätt var saklig men som samtidigtredovisade åsiktsskillnader, ett sakfel, och det var attFolkpartiet på något sätt skulle ha varit emot satsningpå utbildning för vuxna. Långt innan Kunskapslyftetvar uppfunnet motionerade i omen utbildningsbank för vuxna som ger garanti attkomplettera med en utbildning som man inte har fått iungdomen. Vi har också röstat med på satsningen förKunskapslyftet när det började. Däremot har vi haften annan bedömning av vilken budget man ska anslåför denna tillfälliga arbetsmarknadssatsning, vilketden faktiskt var när den kom mycket hastigt.Jan redovisar hur andra partier ändrarsig år från. Jag skulle vilja kontra med att säga attsedan jag kom in i 1998 har Socialdemo-kraterna skällt på för att vi villanslå mindre pengar till och sedannästa år själva dragit ned. Där kan man säga att soci-aldemokraterna har legat efter oss.Det handlar bara om en bedömning av arbets-marknaden, av möjligheterna att få jobb och av vadman ska prioritera. Men det handlar inte om någotmotstånd, det vill jag bestämt säga. Det är ett sakfelhelt enkelt. Då hade vi inte anslagit så många miljar-der till som också vi gör i vår budget,om vi på något sätt hade varit främmande för utbild-ningen.Jag vill fråga : Kommer det någotförslag som på något sätt skapar ett system som germänniskor möjlighet att vidareutbilda sig som vuxna,oavsett om de är arbetslösa eller inte, oavsett om dehar en viss utbildning tidigare eller inte? Det handlaralltså helt enkelt om en rätt till vidare utbildning.Hela bidragssystemet när det gäller Kunskapslyftethar ju varit upplagt på det sättet att det framför allthar gynnat människor som har a-kassa och blivit avmed sitt arbete.Anf. 99 () replik:Fru talman! knyter an till det somFolkpartiet har tyckt i utbildningsfrågor i ett tidigareskede, det tycker jag är intressant. Jag håller gärnamed om att har haften mer progressiv framtoning i skolfrågor än vad manhar haft efter valet . Det ideologiskt förändradestämningsläget i märks över hela utbild-ningsfältet, och det kan jag bara beklaga. Just i denhär debatten är det väldigt tydligt att omsvängningenockså har drabbat Kunskapslyftet.Oavsett vad säger framgår det väldigttydligt av budgetmotion och reservationatt det anslås mindre till vux-nas lärande. Det är därför som jag ställer frågan: Hurser långsiktigt på vuxnas lärande?Om man har samma syn på behovet av vuxnas lä-rande som socialdemokraterna, som regeringen, somsamarbetspartierna och som de andra partierna i denhär kammaren - exklusive - som stårbakom dagens förslag, varför anslår då 1miljard mindre? Jag tycker att det talar sitt tydligaspråk om att faktiskt gör en annan be-dömning när det gäller förutsättningarna för de en-skilda att skaffa sig en kompletterande kompetenssom vi vet att många utifrån perspektivet om ett livs-långt lärande verkligen behöver.Folkpartiet har gjort prioriteringen att man läggerdessa pengar på andra områden och prioriterar nedvuxnas lärande, och det beklagar jag.Anf. 100 () replik:Fru talman! Om man ställer en sådan fråga somJan ställer, kan man ställa motfrågan: Omsocialdemokraterna tycker att högre forskning ärviktig, varför lägger då socialdemokraterna 500 mil-joner mindre på forskning än vad gör?Man får ju se en budget som en helhet.Vuxenutbildning ska inte ses som ett massprojektdär alla vuxna ska utbildas på samma sätt. Det är intesjälvklart att alla vuxna har behov av en gymnasieut-bildning. En del kanske har behov av kompletterandeyrkesbildning, en del har behov av en annan inrikt-ning på utbildningen.Framför allt är - och det vill jag betona - en stordel av satsningen på , som alltså liggerutanför basorganisationen av vuxenutbildningen ikommunerna, i första hand en ren arbetsmarknadsåt-gärd som är kopplad till att hjälpa människor som harhaft turen att få a-kassa och som därför kan få utbild-ningen betald. Vi menar att dessa pengar myckethellre borde satsas på sådant som ger bra jobb förframtiden, jobb som man kan räkna med finns kvaräven när konjunkturen går ned.Det handlar om att sänka arbetsgivaravgifter ochvidta andra stimulansåtgärder som gör att det blir ettbättre företagsklimat i landet. Vi har helt enkelt olikasätt att se på hur man ska bedriva arbetsmarknadspo-litik. Socialdemokraterna vill ha mera åtgärder, vi villha mera stimulans och flera morötter. Men det haringenting med utbildningsfientlighet att göra, tvärt-om.Som avslutning vill jag fråga : Vadär vision för framtiden när det gällerett vuxenutbildningssystem? Ska vuxna själva få väljavilken typ av vuxenutbildning de ska gå, eller är detkommunen som ska bestämma det? Ska en vuxen fåvälja folkhögskola, privat utbildningsanordnare ellerska kommunen genom entreprenad ha monopol påvilken vuxenutbildning som ska erbjudas?Anf. 101 () replik:Fru talman! Med anledning de stora besparingarsom gör på vuxnas lärande knutet till UlfNilssons avslutande fråga om vad detta innebär förmångfalden när det gäller anordnarna, vill jag säga attmed så lite resurser tror jag att utrymmet för mång-fald på anordnarsidan blir betydligt mindre medFolkpartiets förlag än med det förslag som de flestapartier här står bakom.Sedan säger å ena sidan att socialde-mokraterna är för mycket åtgärder och att Folkpartietstår för någonting annat. Å andra sidan säger att ett skäl till besparingarna på Kunskaps-lyftet är att ser den här satsningen som endel av arbetsmarknadspolitiken. Där kan jag inte dranågon annan slutsats än att ser dessautbildningssatsningar som åtgärder inom ramen förarbetsmarknadspolitiken. Därmed är han tillbaka i sitteget ursprungliga argument.För mig är satsningarna på viktigaför arbetslivet. Det är ett sätt att rusta människor attvara beredda att ta de jobb som finns när det är hög-konjunktur eller i övrigt konkurrera om jobben. Mendet är också ett sätt att stärka sig som samhällsmed-borgare, att få utökat utrymme för en demokratiskaktivitet. Men det är även ett sätt att jobba med sinegen personliga utveckling, att få rätt till en bra gym-nasieutbildning, en rätt som vi tycker är självklar föralla ungdomar. Den ska vara precis lika viktig för devuxna.Där ligger också grundsvaret på frå-ga om hur jag ser på vuxnas lärande framöver. Förmig är det ett massprojekt att utbilda en befolkning,för är det tydligen inte det.Anf. 102 () replik:Fru talman! tar i sitt inlägg uppmoderaternas syn på . Det är väl därförpå sin plats att jag bemöter den negativa syn som hangör gällande att vi har när det gäller vuxnas lärande,för så är inte fallet. Det framgår om man studerarriksdagens protokoll och utskottets handlingar att vihar valt andra lösningar för att skapa möjligheter förvuxna att utbilda sig, att lära sig.Vi ska ju inte glömma att när förslaget om Kun-skapslyftet fördes fram var det ett tidsbegränsat pro-jekt, precis som har sagt och som ocksåjag instämmer i. Vi har däremot konsekvent drivit enutbyggnad av som vi har sett som vä-sentliga och viktiga. Där har regeringen i ställetbromsat och inte gått oss till mötes.Nu signalerar att man i någon formavser att fortsätta med det tidsbegränsade projektetsom var. Låt oss då se när den propo-sitionen kommer. Betydelsen av att ge vuxna möjlig-heter till ett ständigt lärande står vi också bakom.Anf. 103 () replik:Fru talman! Det är ett obestridligt faktum att mo-deraterna har prioriterat ned vuxenutbildningen. Detframgår precis lika klart som i fallet Folkpartiet.Sedan har , vilket riktigt påpekade, en större anslagsvolym förden kvalificerade yrkesutbildningen. Det gör att mo-deraternas besparingar på vuxnas lärande inte ser likadrastiska ut, men i praktiken är de ju större än Folk-partiets. Ni vill avveckla projektet med kunskapslyf-tet. Skälet till detta är, säger , att detvar ett tidsbegränsat projekt från början.När det gäller den kvalificerade yrkesutbildningensäger han samma sak, att denna är ett tidsbegränsatprojekt och en försöksverksamhet och att man därförvill bygga ut den. Jag tycker inte riktigt att dessaslutsatser går ihop.Vi kan vara överens om att är vä-sentliga. Skillnaden mellan majoritetens ställningsta-gande och är att vi tycker att det ärviktigt att man funderar igenom detta och att rege-ringen kommer med en proposition om hur verksam-heten långsiktigt ska se ut innan man ger sig på attfundera över en utökad volym.Jag blev lite förvånad över det sitt anförande. En av de stora punkterna för attbetala en del av utökningarna på högskolesidan ärbesparingarna på särskilda utgifter inom universitetoch högskolor. Det är drygt 360 miljoner.Nu uppfattade jag, vilket var oerhört förvånande,att säger att inte stårbakom den besparingen. Den har kanske kommit tilllite hastigt, och det får täckas på andra sätt.Jag skulle gärna vilja att ut-vecklar det. Det finns en mängd angelägna punkterinom ramen för de 362 miljoner som enligt modera-ternas budgetförslag ska prutas bort.Anf. 104 () replik:Fru talman! Faktum kvarstår, , närdet gäller vuxnas lärande. var etttidsbegränsat projekt när det lades fram. Utifrån dethar vi formulerat våra förslag. Vi har också lagt framoch redovisat våra alternativ här i kammaren och iutskottet.Våra förslag beträffande vuxnas lärande rymmerutbildningskonton. Vi för t.ex. diskussioner om möj-ligheter att söka sin gymnasiekompetens när somhelst under ett yrkesverksamt liv. Vi har också sagtatt ska byggas ut.Vi inte gå till väga på det sätt som regeringen görnär man fastställer ett arbetsmarknadspolitiskt paket,gör utbildningsfrågan enbart till det och sätter tids-gränser för det.Nu har regeringen aviserat att mankommer med en proposition. Låt oss då ha en kon-struktiv diskussion i samband med att propositionenbehandlas. Det välkomnar jag, och det välkomnarModerata samlingspartiet.När det sedan gäller min precisering i mitt anfö-rande sade jag beträffande konto 25:70 att vi skaprecisera oss närmare i kommande budgethantering.Jag anser att vi hade haft ett behov av att göra det iårets budgetförslag. Det är vad jag har redovisat.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är en bra invit frånModeraterna att de vill vara med och diskutera hur viska forma KY-utbildningen vad gäller organisation,innehåll och verksamhet framöver. Den diskussionenutgår jag från att vi kommer att konstruktivt kunnaföra med även fler partier.När det sedan gäller de vuxnas lärande må det såvara att beskrevs som ett femårigtprojekt där vi ska ta till vara de erfarenheter som vifår inom ramen för det. Men då ska man komma ihågatt vi har en lång tradition för vuxnas lärande i Sveri-ge.Många av oss i kammaren och på andra hålltyckte att det var dags att fundera över ett mer flexi-belt lärande, ett mer individanpassat lärande och enmer flexibel organisation än . Det var utgångs-punkten för att utveckla utöver att gede enskilda individerna möjligheter att skaffa sig enny kompetens.Kunskapslyftet har inom ramen för detta och uti-från dessa utgångspunkter gett oss viktig information.Därför menar jag att det är dags att fatta nya beslutoch ta nya steg. Det är inte den slutsats som modera-terna drar, nämligen att det nu är dags att lägga nedprojektet om vuxnas lärande och vuxnas möjligheteratt skaffa sig ny kompetens.När det gäller den sista delen om besparingen på362 miljoner blev jag inte mycket klokare av det somTomas sade. Jag utgår från att de bespa-ringarna - som t.ex. gäller forskarskolan i teleinfor-matik, de statliga ålderspensionsavgifterna, forsk-ningsanknytningen av lärarutbildningen osv. - intevar seriöst menade, utan att man kommer att omprövadem framöver.Är detta innehållet i svar är deten bra utgångspunkt. Men det stämmer inte med detbudgetalternativ som har lagt fram.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att har rätt iatt vi kristdemokrater ligger en fas efter när det gällerutbyggnaden av högskoleplatser. Det har faktiskt sinförklaring i att vi har valt en annan inriktning.När regeringen väljer att i första hand satsa påkvantitet för att sedan, som man säger, ta tag i kvali-tetsaspekterna har vi valt en annan inriktning. Vi villförst och främst satsa på kvalitet och försöka att byg-ga ut i en jämnare takt. Vi kanske kommer ifatt envacker dag.Jag hoppas att vi då har en gemensam god kvali-tet. De villkor som vi erbjuder studenterna , derättigheter och de villkor som personalen får levaunder på våra lärosäten är inte tillrådligt inom vissaämnen.Resursbristen gör att många går in i väggen. An-talet sjukskrivningar har ökat, och allt färre orkar varakvar. Vi står inför en oerhörd stor brist på lärare inomen tioårsperiod, där ungefär hälften går i pension.Det är intressant att veta hur ni har diskuteratkring den stora pensionsavgången och hur man inomlärosätena bygger upp läraryrket som ett attraktivtyrke för människor att söka sig till.Anf. 107 () replik:Fru talman! Vi behöver inte strida så mycket omutbyggnadstakten för högskolan. Jag har respekt föratt vill ha fördröjning innanman accepterar den socialdemokratiska volymen.Jag sade också i mitt huvudanförande att vi kanleva med att ni året efter tycker att det socialdemo-kraterna föreslog nu är klokt och högstavisdom. Men om nu vill bygga ut ien långsam och jämnare takt tycker jag ändå på någotvis att man i all avspändhet ska ställa sig frågan: Hurmånga studenter går det att utbilda i kristdemokrater-nas med bibehållen kvalitet?Vad gäller bristen på lärare och andra kompeten-ser inom högskolan såväl som skolan handlademycket av den diskussion som var i kammaren påförmiddagen om att lägga en grund för en kompetens-försörjning både i högskolan i andra delar av vårtsamhällsliv. Där gäller det att satsa på den högreutbildningen och forskningen och den vägen ökakvalitetsuppbyggnaden och tillgången på kompetensinom såväl den högre utbildningen som arbetslivet.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Det rätt att vi är kritiska. Kvaliteten äri dag inte vad den borde vara. Det vill jag sluta medatt säga. Det är inte så att vi accepterar soci-aldemokraternas utbyggnad som högsta vishet. Vi villatt ni ska satsa på kvaliteten.Jag vill fråga om en helt annan sak.