prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — Men det kan i vissafall finnas traumatiska upplevelser som fordrar störreinsatser från adoptivföräldrarna.Utskottet anser att de påfrestningar för både barnoch föräldrar som en adoptivsituation innebär ochsom kan leda till bortfall av förvärvsinkomst för för-äldrarna motiverar att frågan övervägs på nytt. Majo-riteten i utskottet anser att detta i första hand är enuppgift för Genomförandegruppen och förutsätter attGenomförandegruppen utan något särskilt påpekandepå nytt ska pröva frågan om adoptivföräldrarnas rätttill pensionsgrundande belopp för barnår i dessa fall.Fru talman! Det har förts en debatt också om denövergångsvisa garantipensionen. Den planerades attinföras , men i och med de tekniska svårighe-terna är det inte möjligt att införa den förrän år 2003.Om reformen skulle ha genomförts 2001 skulleden ha inneburit en liten ökning av pensionen förpensionärerna. Men, fru talman, regeringen lägger fram en proposition om att ATP-delen i ålder-spensionen ska följsamhetsindexeras fr.o.m. år 2002.I det framtida ålderspensionssystemet ska ju pensio-nen räknas om med ett inkomstindex på 1,6 %.I den nu framlagda propositionen föreslås att enlägre norm ska användas för , bl.a. för att denallmänna pensionsavgiften dras ifrån innan den pen-sionsgrundande inkomsten fastställs. För att inte dettaska få genomslag i pensionerna för ska nor-men vara minus 0,4. Det innebär att pensionernakommer att räknas upp med hänsyn till den ekono-miska utvecklingen. Och som vi vet så är den ekono-miska utvecklingen god, vilket innebär att pensionä-rerna kommer att få ett tillskott.Vi får säkert anledning att återkomma till dennaproposition, men det kändes angeläget att kunna läm-na dessa upplysningar som även berör de frågor somvi behandlar i dag.Fru talman! Med dessa positiva besked som gällerefterlevandepensionen i betänkande 13 liksom denenighet som finns när det gäller betänkande 8 yrkarjag bifall till hemställan i båda betänkandena ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 20 ()replik:Fru talman! Jag skrev upp några "sanningar".Lennart Klockare sade att den bör vara inkomstgrun-dande. Detta är lite värderingar. Vem säger att denbör vara det? Han säger vidare att beräkningar skaske, t.ex. om studiemedel. Men det innebär ju att omman gör beräkningar när det gäller pensioner är detmycket betydelsefullt om man har haft en inkomsttidigare eller inte. Man kan alltså diskutera hur be-räkningarna görs. säger också attdetta ger en rättvisande bild. Då funderar jag på vemdet är som säger att det är rättvist? Barnet kanskesäger att det inte är rättvist.Anf. 21 () re-plik:Fru talman! Jag sade att den bör vara inkomstprö-vad. Jag kanske ska säga att den naturligtvis ska varainkomstprövad, så att den speglar den inkomst somman har haft under livet. Men jag vet ju att man iMiljöpartiet har en annan uppfattning. Man vill att detbara ska vara ett grundtrygghetssystem. Sedan skaman lösa pensionsfrågan genom privata pensionsför-säkringar, vilket också framgår av mo-tion.Jag tycker att vi ska ha ett pensionssystem som ärså stabilt att man kan minimera behovet av privatapensionsförsäkringar. När det gäller om den beräk-ningsmodell som man nu tillämpar ger en rättvisandebild, så vill jag säga att ett enstaka år med en lägreinkomst inte behöver påverka slutresultatet, utan detkan bli en någorlunda rättvis bild. Det är en uppfatt-ning som jag trots allt vill stå kvar vid.Anf. 22 ()replik:Fru talman! Jag tackar för reklamen för vårtgrundtrygghetssystem.Lennart Klockare sade nu att detta gav en någor-lunda rättvis bild, inte bara en rättvis bild.Anf. 23 () re-plik:Fru talman! Det är väl bra om det blir en rättvisbild. Jag märker ju att vägerorden, och det ska jag komma ihåg till ett annat till-fälle när vi ska diskutera. Då får jag kanske läggaännu större vikt vid de exakta formuleringarna.Anf. 24 () replik:Fru talman! talar med stora ordom att statens finanser saneras. Då framstår ju kost-naderna för en omställningspension som felräk-ningspengar, åtminstone om man lyssnar på närings-ministern som har dubier om huruvida han ska stoppaTeliaaffären eller låta den fortsätta, och den berör ju20 miljarder. Jag undrar om inte några möjligheter att flytta medel från andrakonton till just omställningspensionen, så att vi kan fårätsida på detta. Jag tycker att det egentligen handlarom felräkningspengar. Det var min ena fråga.Den andra frågan som jag vill ställa rör änkepen-sionen. Med tanke på att statens finanser håller på attsaneras undrar jag varför inte regeringspartiet medbihang kan gå oss motionärer till mötes och låta ossuppleva en rättning av omställningspensionen omgå-ende.Anf. 25 () re-plik:Fru talman! Omställningspensionen kommer ju attförlängas, även om det kommer att ske i två etapper.Det är riktigt att den socialdemokratiska regeringenmed stöd av andra partier har sanerat ekonomin. Detgår bra för . Men, , pengarnaräcker inte till allt som vi skulle vilja göra och somkanske skulle behöva göras. Det tror jag att ävenkristdemokraterna är varse. Jag har tittat på ert förslagnär det gäller utgiftsområde 10, och såvitt jag kankonstatera så tycker ni tydligen inte att pengarnaräcker till de åtgärder som finns med där, eftersom nivill införa ytterligare försämringar i sjukförsäkringenmed lägre nivåer och fler karensdagar.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag måste gå i polemik mot detta di-rekt. Fler karensdagar kommer inte att drabba demänniskor som förmodligen är räddför ska drabbas. Det finns ju ett högkostnadsskyddäven på det området. Det vill jag därför direkt avförafrån uppfattning. Detta har viförsvarat genom att vi inför ett högkostnadsskydd . Det drabbar alltså inte dengrupp människor som jag tror att ärrädd för ska drabbas.Återigen tror jag att det finns en möjlighet för ossatt uppleva en rättelse till förmån för änkorna. Ochjag hoppas att vi ska kunna få uppleva detta inom enännu snarare framtid än vad regeringen utgår ifrån.Anf. 27 () re-plik:Fru talman! Det har ju skett en del förbättringarför änkorna som gör att effekterna av inkomstpröv-ningen har minskat, vilket är positivt.Som jag sade i mitt anförande är ju frågan underberedning, och eftersom den så nära hänger ihop medfrågan om bostadstillägget till pensionärerna så måstedessa frågor avgöras i ett sammanhang. Och hur ettsådant förslag, som förmodligen kommer ,kommer att se ut kan jag inte svara på . Men vi fårvänta och se.Jag måste ändå kommentera det som KennethLantz sade om ett högkostnadsskydd . Javisst, det har man. Men det innebär ,och de som har låga inkomster och dålig ekonomidrabbas ju hårt vid sjukdom.Anf. 28 BO () replik:Fru talman! Jag ska ta upp två punkter. Den ena ärLennart Klockare och jag helt överens om, och denandra är vi djupt oense om.Den första gäller det som sadeom frågan om adoption och adoptionsföräldrar, attGenomförandegruppen förväntas se över den fråganen gång till och lyssna på de argument som har fram-förts. Syftet är förstås att få så bra regler som möjligt,och vi ska ha en förnyad diskussion om detta.Det andra gäller försämringarna för änkorna, in-komstprövningen för dem som redan är änkor och fördem som kommer att bli det, och omställningspensio-nen för de kvinnor och män som förhoppnings-vis inte har en aning om att de inom några årkommer att bli änkor eller änklingar, och om detovanpå den tragedi som det innebär att mista en makeeller livskamrat ska läggas stora ekonomiska belast-ningar.Såvitt jag har förstått har ju socialdemokraternalyckats klavbinda och idessa förhandlingar. Jag säger medvetet inte, frutalman, att de har låtit sig klavbindas, eftersom repli-ken gäller och jag inte vill bli av-klubbad.Den fråga som jag har till ärnärmast frågan om det är några som har drabbatsvärre under saneringsprocessen än fleraav de änkor som vi nu talar om. Och om det nu är så,varför ska de i så fall ställas allra sist i eller t.o.m.bortom återställningskön?Anf. 29 () re-plik:Fru talman! Jag kan väl börja med att svara påfrågan om det är någon som har drabbats värre. Detberor lite grann på hur man ser på den frågan. Skaman se på den utifrån de ekonomiska förutsättningarsom människorna hade, kan det ju finnas andra män-niskor, t.ex. barnfamiljer, som drabbas väldigt hårt.Utredningar visar ju att det är barnfamiljerna somunder saneringsarbetet har drabbats väldigt hårt. Dehade kanske också mycket lägre inkomster än demsom drabbades av inkomstprövningen. Men i renakronor är det kanske inte så många som har drabbatsmer än dem som blev av med hela folkpensionen.Anf. 30 BO () replik:Fru talman! Vad gäller analysen har väl LennartKlockare och jag närmat oss varandra i den meningenatt vi båda gör bedömningen att det i alla fall är fåsom i kronor räknat har drabbats värre än den härgruppen.Då återstår min andra fråga: Varför ska de ställassist eller bortom kön av återställare?Anf. 31 () re-plik:Fru talman! Det är inte så att de ställs sist, utandet är så - som också har märkt - att vihar genomfört en del förbättringar. Några har jagnämnt i mina inlägg. Vi tillför 30 miljoner kronorsom ska gå till det här området. Det är på precissamma sätt som gör. Man gör ju priorite-ringar och försöker naturligtvis se till att varje kronakan användas så rätt och riktigt och göra så stor nyttasom möjligt när det gäller de människor som harstörsta behovet av det.Anf. 32 () replik:Fru talman! Detta med änkepensionen och denförändring som genomfördes var inte ett ärendevilket som helst, för där fanns en utfästelse, ett löfte,om att här skulle reglerna icke ändras. Då kan maninte börja tala om prioriteringar. Risken är nämligendå att ingen kan tro på några utfästelser och någrasystem. Men kommer väl det här att fortsätta denjuridiska vägen.Här i kammaren har det frågats hur det egentligenkommer sig att Socialdemokraterna alltid varit så liteintresserade av änkorna. Jag tror att man får gå tillba-ka till familjepolitik. Man var intesärskilt intresserad av familjen, utan det var egentli-gen den enskilde och staten som skulle klara av pro-blemen och försörjningen. Jag tror att detta fortfaran-de finns kvar, även om jag skulle vilja säga att famil-jepolitiken har ändrats, och då fak-tiskt till det bättre.När det slutligen gäller karensdagarna påpekas detatt har föreslagit lite andra regler i sjuk-försäkringen, inklusive en karensdag till. Jag skullevilja påpeka att detta måste ses i ett mycket störresammanhang. Även skatter måste ju räknas in. Därfår familjerna i stort sett sina pengar på ett annat sättmen summa summarum blir det i de flesta fall det-samma. Man kan inte rycka ut en sak ur dess sam-manhang.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag vet att inkomstprövningen av än-kepensionen är en fråga som också hårthar engagerat sig i. Jag blev ändå lite konfunderad närjag såg hur mycket man var beredd att skjuta till föratt återställa änkepensionen. I utskottets yttrande tillfinansutskottet, som jag nämnt tidigare i mitt anfö-rande, visar det sig att har ett ökat an-slag på utgiftsområde 11 med ,medan man på utgiftsområde 10, som gäller sjukdomosv., har i det närmaste 10 ½ miljarder.Sedan ökar det, skulle jag vilja säga, kraftigt för denärmaste åren.Jag förmodar att också gör sina prio-riteringar. Men man kan fundera över de 400 miljo-nerna. Jag är helt övertygad om att att det kostar ungefär 900 miljoner att återställahär - det saknas bara en halv miljard!Anf. 34 () replik:Fru talman! För betyder vissa prin-ciper faktiskt väldigt mycket. Oantastbarhet för pen-sionssystem är en utomordentligt väsentlig princip.Då är inte ekonomiska prioriteringar det väsentliga,utan det handlar om rättsliga principer som gör attfolk liksom kan överblicka tillvaron från decenniumtill decennium.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag har förståelse för det resone-manget men som är mycket väl med-veten om krävdes det väldigt svåra beslut . Det här är ett av de beslut som bidragittill att vi nu har lyckats sanera ekonomin och till attdet går bra för . Vi hade inte kunnat göra deförbättringar i välfärden som vi tycker är angelägnaom vi inte hade klarat av det här.Jag tycker att vi ska se framtiden an när det gällerinkomstprövningen. Den frågan kommer förmodligentillbaka under hösten.Anf. 36 () replik:Fru talman! Först: Som alla vet pågår det diskus-sioner om vad man ska kalla sig för osv. har debatten tillförts nå-gonting nytt. Det gäller ett nytt namn på oss: bihang.Jag tänkte bemöta en del av det som LennartKlockare har tagit upp. Han håller inte med mig ombilden av att pensionsarbetsgruppen har arbetat inomlyckta dörrar utan tycker att folk har fått den infor-mation som man behöver. Jag vill då påminna Len-nart Klockare om att det kanske beror på var mansitter, på vilken sida om den lyckta dörren man sitter- utanför eller innanför. sitter in-nanför och svenska folket utanför. Då har man kanskeen något annan uppfattning om hur pass mycket in-formation man får.När det gäller SfU8 och barnårsrätt för adoptiv-föräldrar vill jag berätta att i betänkande1997/98:SfU13 tyckte utskottet att det var en uppgiftför Genomförandegruppen att se över frågan omadoptivföräldrars barnårsrätt. fortsätter vi ochsäger samma sak, att vi ska lägga över detta på Ge-nomförandegruppen och fortsatt titta på det - dvs.vad vi sade /97. Det är i och för sig gläd-jande att både och nusäger att Genomförandegruppen ska ta upp detta. Jagska notera det i min dagbok så att jag kan påminna erom det senare.Omställningsperiodens längd har ju diskuterats.Där har vi i en reservation i SfU13,nämligen reservation 4 under mom. 3.Lennart Klockare sade att det är viktigt att barnenfår bo kvar i invand miljö tillsammans med anhörigaoch vänner. Men varför skulle det inte gälla efterle-vande utan barn? Har man mindre behov av att botillsammans med anhöriga och vänner om man förlo-rar sin livskamrat och inte har några barn?Jag ställde tidigare ett par frågor om inkomst-prövningen av änkepensionen och undrade vad Len-nart Klockare tycker om den, om han tycker att den ärbra och om han tycker att inkomstprövningen harförstärkt förtroendet för och tilliten till det generellasystemet.Anf. 37 () re-plik:Fru talman! Först detta med lyckta dörrar. Jag ärganska övertygad om att är en av demsom varit ute och debatterat det nya pensionssystemetgenerellt och haft stora uppfattningar om det. Jagupplever att i varje fall jag har kunnat diskutera detframtida ålderspensionssystemet i många olika sam-manhang.Jag kan erinra om att vårt parti vid två tillfällenhar kongressbehandlat dessa frågor. Det tycker jagnog för en öppenhet när det gäller att klara dehär frågorna. Det är klart att man har kunnat föra endiskussion om helheten vad gäller ålderspensions-systemet och där man tycker att det skulle göras för-ändringar eller förbättringar. Men det handlar, somsagt, om en uppgörelse mellan fem partier. Den pro-dukt som har kommit och som vi ska jobba med iframtiden är ändå, tycker jag, ett bra pensionssystemsom för en trygghet för pensionären.Anf. 38 () replik:Fru talman! Det var inte många frågor jag ficksvar på, i varje fall inte vad gäller inkomstprövningenav änkepensionen.Jag vill påminna om att allamänniskor i tillhör inte socialdemokratin ochhar inte ens varit ombud på . Såvitt jag vet har Socialdemokraternaskongresser uttalat helt andra saker än det som nugenomförs i den s.k. Genomförandegruppen.Jag delar inte uppfattningen att det här pensions-systemet är förankrat hos människor i . Därjag bor är det inte förankrat. Folk har inte förstått vadsystemet innebär därför att man inte har fått tillräck-ligt med information. Är man inte fackligt anslutenoch är man t.ex. inte socialdemokrat har man intekunnat få den här informationen.Det här är inte ett bra pensionssystem som kom-mer att ge oss människor den trygghet på ålderdomensom vi behöver.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det nya ålderspensions-systemet faktiskt kommer att ge en trygghet därför attdet är stabilt i förhållande till utvecklingen i samhäl-let. Det hade inte varit möjligt, och det vet UllaHoffmann mycket väl, att fortsätta med ATP-systemet. Då skulle och jag en bit inpå kanske ha blivit utan pension. Därförtror jag att det var en nödvändig åtgärd att vidta.Sedan frågar om inkomstpröv-ningen för änkepensionen var bra. Jag säger så här:Det var absolut nödvändigt att göra de besparingarsom vi gjorde för att få ekonomin i balans. Det harvarit en del i den sanering som vi genomförde underden perioden, och sedan får man se vad som kanhända med den . Vi har redan gjort liteförbättringar i inkomstprövningen för änkepensioner-na. Vi får väl se vad som händer i framtiden.Ulla säger att alla inte är socialdemo-krater. Nej, då såg kammaren lite annorlunda ut ochdet kanske inte hade varit de här diskussionerna. sak är säker: Vi kommer säkert att bli fler än vadvi är just för dagen.Anf. 40 BO ():Fru talman! Jag noterade i det tidigare replikskif-tet att inte tyckte att det var så trevligtatt bli kallad bihang. Det är lätt att förstå. De flesta avoss vill väl inte det, även om många i likhet med mighellre vill bli kallade bihang än kommunist. Men mankan förstå att är ledsen för detta.Jag tänkte återkomma till frågan om omställ-ningspension. På den punkten finns det två reserva-tioner: en bra reservation från de borgerliga partierna,reservation 3, där man yrkar om ett tillkännagivandeom att detta ska rättas till från , och enmindre bra reservation från , reserva-tion nr 4. Där pekar man med ungefär samma formu-leringar som i den borgerliga reservationen på att manvill finna ekonomiskt utrymme tidigare än vad somannars är planerat.I ett läge där har låtit sig klavbin-das av möjligheten att få vara bihang får vi andrafundera på hur vi bär oss åt för att hjälpa de männi-skor som vi vill hjälpa. Då är det förstås så att Väns-terpartiets reservation 4 inte är den bästa. Men från deborgerliga partiernas sida avser vi att i omröstningen bitti ändå stödja den reservationen. Röstför-klaringen från vår sida är att vi gör det, inte för attändra vår uppfattning på minsta punkt - självfalletstår vi bakom vår egen reservation 3 - och inte för attstödja utan för att de människor somunder kommande år kommer att drabbas av detgrymma ödet att de blir av med sin maka, make ellerlivskamrat ska få en bättre ekonomisk situation än omvi hade fullföljt den voteringen i morgon.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU12Vissa socialförsäkringsfrågor (prop. 1999/2000:95).Anf. 41 ():Fru talman! I betänkandet om vissa socialförsäk-ringsfrågor behandlas flera väsentliga frågor. Jag skahär beröra det som gäller sjukpenning för intermittentanställda och forskning vid Försäkringsmedicinskacentrum.När det gäller regeringens förslag till ändrat be-räkningssätt av tim- och dagberäknad sjukpenninganser vi moderater att förslaget ej tillgodoser denenskilde individens behov av rättstrygghet och möj-lighet att förutsäga beräknad sjukpenning vid eventu-ell sjukdom. Förslaget innebär att sjukpenning skautges som om den försäkrade skulle ha arbetat i jäm-förlig omfattning under de närmast somföregått bedömningsperioden innan sjukdomen inträf-fade.Det låter bra i ett perspektiv, men inte i ett annat.Ett stort antal personer med intermittent anställningarbetar intensivt under vissa perioder för att varalediga andra perioder. Det innebär att fjortondagars-perioden inte är tillräcklig för att beräkna sjukpen-ningen. Vidare kan arbetet vara av skiftkaraktär,vilket innebär att periodens arbete fördelas ojämntöver tidsperioden. Detta är ett perspektiv som harförts fram av remissinstanser som TCO och SAF. Vitycker att detta är viktigt att lyfta fram. Hur ska desom arbetar deltid med intensivt arbete vissa perioderoch längre sammanhängande andra perioder behand-las? Vad kommer de att få för sjukpenning? Det finnsen svårighet att beräkna ersättningen. I värsta fall kandessa personer drabbas av en felaktig ersättning.I den moderata motionen har vi fört fram att be-räkningsperioden för sjukpenning vid intermittentanställning bör omfatta . Detta system har för-delen av att den enskilde individen får möjlighet atträkna ut vilken sjukpenning denne är berättigad till.Försäkringskassan får också ett lättare sätt att beräknasjukpenningen genom att kan an-vända sig av skattemyndigheternas beslut, som ärbaserade på inlämnade uppgifter från individen.Det förekommer naturligtvis att individer har enkortare arbetstid än . I så fall finns det två för-slag från oss om hur sjukpenningen skulle kunnaberäknas antingen utifrån den korta arbetsperiodeneller utifrån den genomsnittliga lön som gäller inombranschen. Detta anser vi moderater skulle innebäraen större rättstrygghet för den enskilde individen.Redan i dag råder olikheter mellan olika försäkrings-kassor när det gäller bedömning av sjukpenning förintermittent anställda personer. Det finns individersom får sjukpenning efter de uppgifter som de lämnarin, men det finns också individer som drabbas av attförsäkringskassan har ett helt annat beräkningssys-tem. Detta är inte ett bra system, variationerna mellankassorna är stora. Det kan t.o.m. vara så att försäk-ringskassor i samma stad har olika beräkningssystem.Med det moderata förslaget minskar dessa skiftning-ar.Vår andra reservation angående propositionen rörFörsäkringsmedicinska centrum. I propositionenföreslår regeringen att Försäkringsmedicinska cent-rum ska få bedriva forskning inom sitt ansvarsområ-de. Vi moderater anser att den vetenskapliga kvalite-ten inte kan tillgodoses. Regeringen anser att ett ve-tenskapligt råd ska knytas till Försäkringsmedicinskacentrum, detta för att garantera en kvalificerad forsk-ning. Från kan vi inte se att detta ärtillfyllest. För att en kvalificerad forskning ska kunnabedrivas anser vi att det behövs en ordentlig förank-ring i den akademiska världen, en förankring på etthelt annat sätt än vad ett vetenskapligt råd kan erbju-da. Försäkringsmedicinska centrum bör därför ingå ien universitetsfakultet, exempelvis en medicinskfakultet eller en samhällsvetenskaplig fakultet. Det ärenheter som bedriver forskning inom detförsäkringsmedicinska området.Vad det handlar om är att få en löpande veten-skaplig kontakt med forskare inom närliggande om-råden, en stimulerande miljö för forskning, möjlighetatt knyta till sig doktorander, utveckla nationella ochinternationella akademiska kontakter, helt enkelt enkreativ miljö som stimulerar till vetenskapligt tän-kande och forskning. Vad är annars risken? Jo, attFörsäkringsmedicinska centrum utvecklas till en B-institution med svårigheter att rekrytera kompetentaforskare, vilket i sin tur inte ger någon hög veten-skaplig trovärdighet. Det vetenskapliga arbetet stan-nar vid utredningar.All erfarenhet inom den akademiska världen visaratt just anknytningen till en fakultet är oerhört viktignär det gäller forskningen. bedrivs detforskning inom försäkringsmedicin. Ett exempel ärKarolinska Institutet. Här skulle det passa utomor-dentligt väl om FMC i kunde knytas tillHuddinge sjukhus där har eninstitution. På så sätt skulle den vetenskapliga förank-ringen bli tydlig.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillde delar i hemställan som står bakom,och jag yrkar speciellt bifall till reservation 2 undermom. 42 ():Fru talman! Regeringens proposition Vissa social-försäkringsfrågor är inte särskilt uppmärksammad,men den tar - som just sade -upp en hel del viktiga områden som behöver en lös-ning. Det gäller t.ex. frågan om när en arbetsgivareerbjuder en anställd taxi för att han eller hon skakunna ta sig till jobbet i stället för att vara hemma ochsjukskriven. Ska då räknas som sjuklöne-dagar?Arbetsgivaren har ansvar för sjuklön i sjuklöneperioden. När har gåtttar över ansvaret för utbetalning avsjukpenning. Det är viktigt att arbetsgivaren underdessa första dagar försöker sätta in så snabba åtgärdersom möjligt för att få den anställde åter i arbete. Detkan röra sig om en anställd som opererat foten o.d.och som är fullt arbetsför förutom att personen harsvårt att ta sig till jobbet.