prot · GN0985 · 2000-03-24 00:00:00 — Mankanske skulle kunna få en offentlig skrivelse frånregeringen om våra 20 största samarbetsländer,komplettera med kandidatländerna, de som står itur att ingå i EU, och till det foga motionsyrkandena,så att vi får en bättre och heltäckande bild av MR-läget i landet.Jag hoppas att vi ska kunna resonera oss fram tillnågot sådant till nästa gång. Det här ger inte helasanningen, utan det är mycket som skulle kunna be-handlas i ett betänkande av det här slaget. För att intevi skulle ta oss vatten över huvudet kanske begräns-ningen till just samarbetsländerna och kandidatlän-derna vore ett bra sätt att komma fram. Vi har enhygglig grund i den årsrapport som UD har kommitmed alldeles och där man beskriver, visserli-gen som en katalogaria, hur situationen ser ut när detgäller mänskliga rättigheter och demokratiseringsut-vecklingen i våra samarbetsländer. Mycket av detarbetet är redan gjort. Man skulle då kunna användasig av det materialet för att få en officiell skrivelsesom utskottet sedan kunde hantera på det sätt som jaghar beskrivit.Slutligen vill jag yrka bifall till vår reservation nr3 under mom. 35. Det handlar om skattebefrielse förTaiwans representationskontor. Här kryper utskottetsom vanligt bakom . Det är interelevant , och det var inte relevant . Des-sa frågor kan mycket väl hanteras och beslutas avSveriges riksdag, om bara viljan finns. Men den fannstydligen inte den här gången heller.Anf. 45 vill påminna om det önskvärda i att någorlun-da hålla anmälda talartider.Anf. 46 ():Fru talman! debatterar vi mänskliga rättig-heter i vårt lands mäktigaste politiska institution,riksdag. Vi önskar att alla folk skulle kunnagöra det under samma demokratiska förutsättningarsom vi har här.Mänskliga rättigheter bärs upp av flera in-stitutioner inom världssamfundet, FN:s kommissionför mänskliga rättigheter, för mänskligarättigheter, och institutioner som villgarantera mänskliga rättigheter så långt unionensmandat räcker. Det är nödvändigt att många stora ochsmå organisationer ägnar all sin tid i kampen förmänskliga rättigheter. Ändå tycks kränkningarna ökaruntom i världen.Att tillförsäkra varandra mänskliga rättigheter isåväl kriser som ett tufft vardagsliv handlar ytterst omrespekten för människors lika värde, dvs. att aldrignågonsin kränka människovärdet. En sådan etikmåste planteras tidigt i varje individs liv och sedanutvecklas och fördjupas under hela livet. Först då kanvi lita på beteenden och relationer oavsett yttre kriser,men här har vi en lång väg att gå.Som kristdemokrat känns det oerhört angeläget attmarkera vikten av att aldrig kränka människovärdet.Alla människor ska omfattas av likvärdiga rättigheter,oavsett nationalitet, hudfärg, kön, ålder och sexuellläggning.Fru talman! Värderingar som finns nedskrivna ibl.a. FN:s olika deklarationer om de mänskliga rättig-heterna, och andra folkrättsliga traktat måste utgöraett rättesnöre för oss alla. Här får vi får inte tveka attframföra kritik vare sig mot vår egen eller andra na-tioners regeringar.Jag har tidigare kritiserat att den svenska rege-ringen ännu inte har tagit fram en handlingsplan förmänskliga rättigheter, trots att alla FN:s medlemslän-der har uppmanats därtill vid i Wien1993. Det är ett tecken på nonchalans.Att våga diskutera också det egna samhället sam-tidigt som man gör en ansats att sätta människovärdeti fokus i hela utrikespolitiken, skulle ge en hög tro-värdighet.Fru talman! Vid ett studium av Human RightsWatch's årsrapport kan vi konstatera en intensi-fiering av försvarandet av de mänskliga rättigheterna.Principen om statssuveränitet måste, i vissa fall,ge vika därför att staterna brister i förmågan att skyd-da sina medborgare. Stater har ett ansvar att skyddamänniskors rättigheter. När de inte lyckats med det -eller t.o.m. systematiskt bryter mot mänskliga rättig-heter - ja, då måste omvärlden reagera och skyddaenskilda människors rättigheter.Som kristdemokrat är det naturligt att man hävdaratt det finns universella rättigheter mot bakgrund avvår syn på alla människors lika värde och att vi allagemensamt tillhör ett släkte.Däremot kan det finnas olika kulturella synsätt påMR-frågor, och det är inte så konstigt. Olika sam-hällsutvecklingar i världen ligger bakom det.Det måste alltid föras en ödmjuk debatt om vaduniversella mänskliga rättigheter ska stå för. Öd-mjukheten bör speglas i en kritisk dialog, men inte iundfallenhet med kompromisser som drabbar enskil-da människor.Det finns ett flertal rapporter som hävdar att värl-dens olika religioner och kulturer har en minsta ge-mensamma nämnare som kan betecknas som gemen-samma mänskliga rättigheter. De som mest högljutthävdar olika kulturella rättigheter är ledare i diktatu-rer som vill bevara sin maktposition.Fru talman! betänkande be-handlar flera stater som har stora problem att leva upptill en rimlig nivå av mänskliga rättigheter. Här be-handlas inhumana attacker i Tjetjeniensom drabbat alltför många civila; barn, kvinnor ochobeväpnade män. Vi behandlar också den tilltagandeantisemitism som får ryska judar att lämna landet.Kristdemokraterna anser att nu måste taett samlat grepp och se över den situation som deasylsökande befinner sig i. En bedömning bör görasbeträffande judarnas situation i innan avvis-ning sker.Utskottet menar att antisemitiska stämningar harviss utbredning i och även i andra f.d. sov-jetrepubliker. Det finns exempel på hur rättsvårdandeorgan i eftersatt sin plikt att ingripa motdiskriminering, vilket ofta kan förklaras med att rätts-systemet alltjämt överlag är svagt utvecklat. En hu-vudambition vid samarbete med bl.a. Ryss-land är att stärka uppbyggnaden av rättsväsendet ochde demokratiska institutionerna så att de uppfyller dekrav som kan ställas av och , ochdetta är ett mycket viktigt arbete.Fru talman! Här är det viktigt att den svenska re-geringen inte faller för något slags realpolitik därföratt är stort och en nära granne. I stället ärdet en historiskt sett lämpligt tid att vara tydlig motRyssland. är den tid då landet och myndigheternasöker en ny identitet också på MR-området, och där-för är man känslig.Såväl som de öststater som genom EU:sutvidgning öppnar mot väst måste ges både etisk ochpraktisk hjälp att bemästra den mycket krävandeövergången från ett totalitärt samhälle till en moderndemokrati.Det civila förtrycket från maffia och korrumpera-de myndigheter är hårt genom den ekonomiskabrottsligheten. Smugglingen av narkotika och vapenär omfattande, liksom sexhandeln med kvinnor ochbarn, en handel som i hög grad kränker mänskligarättigheter. Även den illegala invandringen utgör ettstort problem, där flyktingströmmar sker via de nyaländerna.Tillräcklig uppmärksamhet har inte getts åt desvåra problem som kan uppstå inom ett utvidgat EUeller vid de nya gränserna. Som blivande ordföran-deland i 2001 bör redan nuförbereda sig på att ge en lösning på dessa frågor.Sverige har då ett stort ansvar, men vi har också enunik kompetens att erbjuda de nya kandidatländernapå detta område. Nordisk och svensk rättstraditionbör ha ett så gott renommé att vi kan erbjuda en mas-siv utbildning och en uppbyggnad av lämpliga insti-tutioner i samverkan med de nya EU-länderna.Herr talman! Betänkandet tar också upp proble-men på västra , och tar uppden kritiska situationen i Kosovo.Motionärerna framhåller vikten av att albaner,serber och andra etniska grupper kan leva sida vidsida . och det internationella sam-fundet måste verka för att återupprätta ett multietnisktKosovo. Kosovo behöver även omvärldens stöd föratt bygga upp ett demokratiskt system. Vidare är deten förutsättning för att skapa en varaktig fred att deansvariga för folkmord och kränkningar straffas.Sveriges regering måste kraftfullt verka för att miss-tänkta krigsförbrytare ställs inför rätta och politiskafångar släpps fria.Vi kan i rapporteringen från rättegångarna i Haagläsa om de vidriga brott mot människorna som be-gicks under den etniska rensningen i f.d. Jugoslavien.Det handlar om våldtäkt, sexuellt slaveri, påtvingadprostitution, påtvingad graviditet, påtvingad sterilise-ring och sexuellt våld i arrangerade våldtäktsläger. Imånga fall har det gällt barn. Etiken och mänskligarättigheter hade där absolut inget utrymme.En förutsättning för försoning och stabilitet i Ko-sovo är att de individer som gjort sig skyldiga tillkrigsförbrytelser och brott mot de mänskliga rättig-heterna ställs inför rätta och döms. Annars blir detsvårt att bygga upp freden igen.Herr talman! Utskottet har också behandlat situa-tionen i och relationen till som ärsärskilt aktuell med anledning av presidentvalet. Kinaär uppenbarligen en stormakt som har politiska pro-blem på alla fronter. De mest grundläggande kravenpå mänskliga rättigheter uppnår man inte. Det existe-rar ingen demonstrationsfrihet för studenter på Him-melska fridens torg, ej heller mötesfrihet för rörelsenfalungong. Det inhumana dödsstraffet tillämpas aktivtmot medborgare.Att det totalitära systemet är politiskt mycketsvagt framgår med all tydlighet då man inte tål attdemokratin växer sig stark i regionen . Om detfanns något intresse för en folklig demokrati ochförbättrade mänskliga rättigheter hos ledare,skulle man kunna tillåta att demokratin växer iTaiwan som ett alternativ att lära av. Men i ställetskramlar man med vapen inför presidentvalet iTaiwan för att folket ska välja en regering som inteutmanar system.Det är en strimma av hopp för omvärlden attTaiwans medborgare inte låter sig kuvas av Fastland-skina, utan att man i demokratisk ordning valde denpresident som uppenbarligen står folket närmast.Kina skulle vinna omvärldens förtroende om regimenvågade ta tydliga steg i riktning mot demokrati ochmänskliga rättigheter.Kristdemokraterna anser att vår regering har varitalldeles för tyst i kritiken av hotelser motTaiwan inför presidentvalet.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillreservationen nr 2, men vi står naturligtvis ocksåbakom våra övriga reservationer.Anf. 47 ():Herr talman! Den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna var ju tänkt attinleda en ny era i arbetet för mänskliga rättigheteroch den mänskliga värdigheten. , över 50 årsenare, tvingas vi erkänna att det målet ligger långtborta. Den tragiska sanningen är att en stor del avvärldens befolkning lever under hårt förtryck ochberövas många av sina grundläggande rättigheter.Alltför många länder bryter regelbundet mot de mestgrundläggande mänskliga rättigheterna.Fortfarande är dödsstraffet tillämpligt som be-straffningsform. Dödsstraffet är en omänsklig medel-tida bestraffning som inte hör hemma i ett moderntsamhälle. Enligt Amnesty är det som genomförflest avrättningar. Därefter kommer Demokratiskarepubliken , och . döm-des nära 4 000 personer till döden. Det skedde i 78länder. 1 625 fångar avrättades i 37 av länderna. Förnärvarande väntar tusentals fångar på avrättning värl-den över.Antalet länder som fortfarande utdömer dödsstraffhar minskat , men det finns kvar icirka vartannat lands lagstiftning. Ändå har man intekunnat bevisa att dödsstraff har avskräckande effek-ter. Det tillämpas också ofta orättvist och godtyckligt.I många fall föregås det av en bristande eller felaktigrättegång.EU har länge arbetat för dödsstraffets avskaffan-de. Från liberalt håll tycker vi att det är en stor fram-gång att alla central- och östeuropeiska kandidatlän-der nu har avskaffat dödsstraffet. Vår representantHadar var med och kämpade för det. Turkietmåste uppmanas att göra detsamma. EU bör intensifi-era sina internationella insatser för att uppnå ettvärldsomspännande moratorium för avrättningar.Herr talman! Att se på eller tiga inför kränkningarav mänskliga rättigheter, oavsett i vilken omfattningde sker eller var i världen de sker, är att ge sitt sam-tycke. Kränkningar av mänskliga rättigheter måstealltid påtalas, kritiseras och åtgärdas, oavsett var deäger rum.Sverige har ett mycket viktigt ansvar på det härområdet. Vi bör intensifiera arbetet med att försvaraoch även förbättra skyddet för mänskliga rättigheter.Detta bör göras genom internationella organisationerdär bereds möjlighet att verka, t.ex. i FN,EU, och Världsbanken.Särskilt EU har, genom den gemensamma utri-kespolitiken, en möjlighet att utveckla ett kraftfulltinstrument för värn av de mänskliga rättigheternavärlden över. har EU en i många avseen-den bra politik på det här området. Men den kan ändåanses vara för osammanhängande. Det finns ett behovav en mer samordnad och konsekvent politik. Folk-partiet har lyft fram det här problemet i Europaparla-mentet. Min partikollega, , har i ett betänkande föreslagit attmänskliga rättigheter på ett naturligt sätt ska integre-ras i EU:s verksamhet, i bistånd, handel, politisktsamarbete och kulturella kontakter. Det behövs enkonsekvent politik som är trovärdig och förutsägbar.EU:s institutioner måste tala med en röst och gesamma signaler till länder som kränker dessa rättig-heter.Malmströms betänkande har bemötts positivt avEU-parlamentet. Regeringen här i bör ta till sig de förslagsom presenteras i rapporten och med kraft driva dem iministerrådet.Individens fri- och rättigheter får aldrig, på grundav ett eventuellt samhällsexperiment eller en s.k. -ism, såsom nazism, kommunism, nationalism ellersocialism, kränkas eller ges underordnad eller sekun-där betydelse. Vi har sett otaliga exempel i historienpå hur t.ex. kommunismen och nazismen åsidosattmänskliga fri- och rättigheter och hur man i ideolo-gins namn gjort sig skyldig till grava kränkningar avmänskliga rättigheter.Runtom i världen, t.ex. i , , Kinaoch , strävar människor efter att komma i åtnju-tande av de mest elementära fri- och rättigheterna iform av yttrande-, mötes- och åsiktsfrihet i avsikt attpåverka och medverka till sitt lands utveckling och enuppbyggnad av det civila samhället. Påståenden frånmakthavarna om att dessa invånare ännu inte skullevara mogna att åtnjuta dessa rättigheter måste avvi-sas. Detta används ofta som en legitimering just föratt förneka invånarna dessa fri- och rättigheter.Herr talman! Jag ska ta upp tre konkreta exempelfrån tre olika kontinenter i världen där MR-förhållandena är allvarliga. Vi vill rikta särskild upp-märksamhet på dessa. Jag nämnde ochKuba som exempel där bristen på respekt för mänsk-liga rättigheter i det närmaste är total. Jag vill även taupp ett exempel från den afrikanska kontinenten,nämligen de båda Kongostaterna Brazzaville ochKinshasa. Jag besökte dem själv tillsammans med sjuparlamentariker från , då fyll-de 50, visade på en för de flesta oväntat stark oro frånde styrande inför varje yttring av avvikande uppfatt-ningar. Demokratiförespråkare bevakades minutiöst,de arresterades och dömdes till hårda fängelsestraff.Den här utvecklingen accelererade inför tioårsdagenav massakern på den 4 juni1989. Den andliga rörelsen falungong utsattes för ettmassivt angrepp av de kinesiska säkerhetsorganen.Internationellt har framstått somen aggressiv, arrogant och osäker medelstor stormakt.Frågan om förhållande till fastlandet harvarit särskilt infekterad. När president i en radiointervju förra åretförklarade att förhållandet mellan och Taiwanborde hanteras som förhållandet mellan två staterledde detta snabbt till att man från gjordehotfulla utfall mot , ackompanjerade av mili-tära maktdemonstrationer. har fort-satt att spänna musklerna och de militära angrepps-hoten mot har duggat tätt, senast inför presi-dentvalet i förra veckan.Valet i innebär en historisk vändning i dettaiwanesiska folkets långa väg mot demokrati. Medden som president finns nualla förutsättningar för att demokratin kommer attbefästas och stärkas ytterligare.Vi och många med oss välkomnar den här vänd-ningen. vet vi att hotet från maktha-vare finns med . Våld ska tillgripas omTaiwan avvisar försöken att åstadkomma en återför-ening genom förhandlingar, säger man från Peking.Men det demokratiska visar att det inte finnsnågon motsättning mellan människors behov av de-mokrati och den kulturella omgivning i vilken delever på olika håll i världen.När det gäller en eventuell återförening med detkinesiska fastlandet är det medborgarna i somsjälva måste få avgöra om de vill bli en del av Folk-republiken eller om de föredrar fortsatt självständig-het. har demokratin iTaiwan befästs. Fria val har hållits , ochdet är något av ett föredöme för många av Asiensflera diktaturer. hör nu hemma i den interna-tionella folkgemenskapen, och det hör också hemma iFN:s krets. Det är därför angeläget att inomramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhets-politik arbetar för att ska beredas möjlighetatt inträda i FN.Jag har, herr talman, en fråga med anledning avLiselotte Wågös inlägg. Hon hade för mig lite oklarasynpunkter på majoritetens skrivning beträffandeTaiwan utan att för den skull ge svar på den principi-ella frågan om utveckling och medlemskap iFN. Det synes lämna därhän, och detskulle vara bra med ett klarläggande var man står iden frågan.Folkpartiet har länge krävt en ny och mera aktivkurs i försvaret av mänskliga rättigheter i . Dendemokratiska oppositionen i är helt beroende avomvärldens stöd. Dess företrädare söker genom kon-takter med utlandet legitimitet och skydd gentemotsin egen regim. Regeringen bör därför verka för attstärka de demokratiska krafterna när tillfälle ges.Folkpartiet uppmanar därför utrikesministern att idetta syfte besöka för att öppet träffaföreträdare för såväl regimen som för demokratirörel-sen.Människorättsförsvarare och politiska aktivisterutsätts för frihetsberövanden och trakasserier i dagensKuba. Även om små steg kan skönjas vad gäller vissamycket begränsade ekonomiska reformer finns detinga motsvarande tecken på framsteg på det politiskaplanet eller inom området mänskliga rättigheter. Denutfasning av det statliga biståndet till som denborgerliga regeringen påbörjade borde ha fullföljts av den tillträdandesocialdemokratiska regeringen. Det ger fel signalernär regeringen ger bilateralt bistånd till ochdärmed bistånd till en regim som kraftigt kränkermänskliga rättigheter. En förutsättning för att biståndtill över huvud taget ska komma i fråga är attsådant bistånd förmedlas via enskilda organisationeroch då till krafter som arbetar för ett demokratisktKuba samt för mänskliga rättigheter i landet.Herr talman! Som jag tidigare sade besökte jagtillsammans med en rad andra svenska riksdagsmännyligen de båda Kongorepublikerna Brazzaville ochKinshasa. De väpnade konflikterna har medförtenorma lidanden för civilbefolkningen i de här län-derna. Mördandet fortgår, men världssamfundet för-håller sig passivt. Just nu upplever man att FN och detongivande länderna i mångt och mycket har väntAfrika ryggen. Jag kan i den delen i mycket instämmamed den interiör som här har beskri-vit, för iakttagelserna var så tydliga.Den politiska och praktiska situationen i dessastater är kaotisk. I har presidentKabila sett till att samla all makt i egna händer. Män-niskorättsaktivister, oppositionspolitiker och regim-kritiska journalister förföljs. På de senaste två årenhar 300 dödsdomar utfärdats, varav ca 150 har verk-ställts. Detta har skett utan dom och rannsakan ochutan juridiska biträden för de anklagade. Upprepaderapporter om kränkningar av de mänskliga rättighe-terna har lagts fram, bl.a. om massakrer på hundratalscivila. Människor har i krigsområdena mördats på ettoerhört makabert sätt. Ett tjugotal kvinnor begravdest.ex. levande.I Kongo-Brazzaville var läget under och efter in-bördeskriget lika förödande. Enligt Amnesty liggerregeringen och de väpnade oppositionsstyrkornabakom en våg av dödande och försvinnanden. Kon-flikten i landet har skördat tusentals offer bland civil-befolkningen . Sedan flerparti-valet har över 10 000 civila avrättats av rege-ringsstyrkor och väpnade grupper. Fria val gick ej attgenomföra . Den förre diktatorn och presi-denten återtog med vapen-makt befälet i Kongo-Brazzaville. Det kunde skedelvis på grund av ett oskickligt agerande av denfolkvalde presidenten plågas av brist på allt: mat,mediciner, skolgång. Förstörda transportleder hindrarsåväl civil verksamhet som ett normalt näringsliv.Inflationen är flera . I det här sam-manhanget fick dock , tillsammans Belgienoch EU, beröm för att man i medverkat tillatt genomföra valutareformen som är nödvändig dåen ordnad ekonomi ska byggas upp.Vid vårt möte med president i Brazzavillefick vi några sarkastiska kommentarer: Ni från i-länderna bryr er kanske inte så mycket om ifall Afri-ka sjunker i havets djup - vi är ju bara några få pro-cent av världsekonomin. Men betänk att den snart enmiljard stora afrikanska befolkningsgruppen snabbtkan svämma över till - det är så nära vidGibraltar.Det mest besvärande var att oljekällan vid PointeNoire ger oljeföretaget och franska staten mil-jardinkomster medan Kongo-Brazzavilles andel om-vandlats till en statsskuld på . Ni har ju fått vapen betalade i förskott,förkunnar det orättfärdiga argumentet.Herr talman! , EU och FN måste även häragera.Mänskliga rättigheter har inga gränser och är där-för överordnade de territoriella gränserna. Detta harinblandningen i Kosovo tydligt visat. Kränkningar avmänskliga rättigheter kan och ska heller inte längredöljas eller rättfärdigas av att detta är en stats inreangelägenheter. När grova kränkningar av mänskligarättigheter, etnisk rensning, förföljelse och massmordäger rum med hänvisning till att det rör sig om ettlands inre angelägenheter kan inte vare sig FN ellerenskilda länder förhålla sig passiva.Sverige bör verka för att förnyelsen av folkrättengår vidare så att den entydigt blir ett stöd, inte etthinder, för enskilda individers grundläggande rättig-heter. Och måste omsorgen om enskilda männi-skors och folkslags grundläggande rättigheter sättasföre staters suveränitet. Ingen regering har någonstansrätt att gömma sig bakom sin nationella suveränitet isyfte att kränka de mest grundläggande rättigheterna.Principen måste vara att brott mot mänskliga rät-tigheter ska beivras, oavsett förövarens rang ellerställning. För förövarna får det aldrig finnas någonfristad.Till sist: Demokrati och mänskliga rättigheter kanaldrig vara ett mål bland andra biståndsmål, utan detmåste vara det centrala målet. Det handlar då bådeom människors grundläggande fri- och rättigheter ochom att demokrati i sista hand är förutsättningen för attalla andra mål för biståndet ska kunna förverkligasoch leda till en bestående utveckling. Det är demo-krati och frihet, inte diktatur och ofrihet, som tillåterkritik och nya förslag till lösningar av viktiga utveck-lingsproblem. Först då kan välstånd och mänskligasamhällen växa fram där freden och en god miljö ärkännetecknet.Herr talman! Jag vill yrka bifall till i första handreservationerna 1 och 2.Anf. 48 () replik:Herr talman! ställde en fråga tillmig angående mitt partis inställning till Taiwansmedlemskap i . Vi är ganska klara på den punkten:Det är en omöjlighet att kräva att skulleta säte i , eftersom det än så länge inte föreliggernågon lösning mellan och Taiwan.Taiwan är inte en självständig stat.Jag skulle kanske som önska att detvore på det sättet, men eftersom bedriverettlandspolitik och har sagt att frågan om ochFastlandskina måste lösas på demokratiska och fred-liga grunder, finns det, som vi ser det, ingenmöjlighet att kräva att ska ingå i FN somenskilt land.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det var i och för sig ett klarläggandeav var Moderata samlingspartiet står i den här frågan,och den uppfattningen kan jag hysa respekt för ävenom jag inte delar den. Det finns ändå en viss kluven-het i den hållningen. Vad gäller skattebefrielse förTaiwans representation här vill man att denna ska haen diplomatisk status jämställd med andra beskick-ningars. Jag tror ändå, även om det så att säga i detdiplomatiska finliret är en korrekt beskrivning somLiselotte Wågö gör, att ett uttalande i linje med reser-vationen 1 skulle verka i en riktning som jag tror attalla partier är beredda att ansluta sig till.Anf. 50 () replik:Herr talman! Skattebefrielse har inte något att gö-ra med den första fråga som ställde tillmig.