prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Omdet visar sig, vilket jag hoppas och tror, att detta ärutan grund kan det föras åt sidan. Men om så inteskulle vara fallet, ja, då handlar det inte om en neut-ralitetskommission. Då handlar det inte om en fortsattpartipolitisk träta. Då handlar det om en djup kris förden svenska säkerhetspolitiken, och då har vi anled-ning att vara utomordentligt allvarliga.LäkemedelsmissbrukAnf. 85 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Det har visat sig i samband med polisutredningaroch i information från att det finnspatienter som handlar läkemedel i mycket stor om-fattning. Det finns fall där olika apotek besöks ettflertal gånger . Det kan röra sig om flerahundra besök om året.Det som köps är narkotika, Viagra och Xenical.Läkemedlen köps med högkostnadsskydd och frikort,vilket innebär stora kostnader för det allmänna. Apo-teken får inte använda sina register för att kontrolleranär en patient senast hämtat ut medicin och kan där-för inte avvisa ett inköp.Apoteket får inte heller använda registren föratt delge polisen i samband med utredningar av nar-kotikabrott och bedrägeri.Vad tänker ministern göra för att missbruket skaupphöra?Anf. 86 Socialminister ():Fru talman! Det pekar på be-står av två problemdelar. Den ena är uppenbarligenatt ett osäkert antal människor rent brottsligt kommeröver läkemedel som kan användas antingen somnarkotika eller för att säljas på marknaden. Omfatt-ningen av detta känner vi inte till, men det är alldelesuppenbart rent brottsligt. Här förekommer antingenfalska förskrivningar eller att någon som har för-skrivningsrätt har utnyttjat den på falska grunder.Detta är rimligtvis en fråga för polisen. Vi måstekunna räkna med att polisen kan göra någonting åtdetta.Den andra frågeställningen, som jag tror liggerunder det egentligen är ute efter, ärvilka möjligheter har att bistå polisen i eneventuell utredning.Jag kan inte ge ett alldeles enkelt svar på frågan.Å ena sidan står vårt integritetskrav mot en sortsmöjlighet att bistå polisen. Vi vill inte att kunskap omvår medicinering och våra sjukdomar ska spridasvidare. Inte ens om polisen begär att få reda på detska det vara möjligt att ta reda på vilken medicineringjag går på.Å andra sidan är det naturligtvis orimligt att mananvänder den här typen av åtgärder för att kommaöver mediciner, framför allt om det handlar om nar-kotika.Jag har inget bra svar att ge på frågan. Men jagtycker att det finns all anledning att fundera övervilka möjligheter har att i allvarliga fallkunna bistå polisen med upplysningar.Anf. 87 ():Fru talman! Det är, precis som socialministern sä-ger, naturligtvis fråga om vilka uppgifter kanlämna ut. är allt sekretess. Det gårinte att lämna ut någonting.Det är klart att den personliga integriteten är oer-hört viktig. Men här rör det sig om belopp som kannärma sig . Därför är det mycketviktigt att vi noggrant funderar över detta. Jag är gladatt socialministern vill göra det.Fristående skolorAnf. 88 ():Fru talman! har det blivit alltvanligare att privata, ofta stora bolag startar friståendeskolor. Syftet syns enbart vara att tjänapengar. Som vänsterpartist menar jag att det svenskaskolväsendet i grunden ska hållas fritt från den sor-tens vinstkrav.I de fall en skola skulle gå med vinst borde det va-ra en självklarhet att vinsten skulle återinvesteras iverksamheten och på det sättet kunna komma elever-na till godo. Utifrån mina värderingar tycker jag attdet är lite märkligt att verksamhet inom grundläggan-de utbildningar som förskola, grundskola och gymna-sium ska användas för att skapa vinster åt privataägare.Min fråga till skolminister är: Tänkerskolministern medverka till förändringar som innebäratt överskott som uppstår inom fristående skolor intefår betalas ut som vinst till huvudmannen?Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Det har varit många och långa debat-ter om de fristående skolornas vara eller icke vara.Min principiella inställning är att det är eleven somska vara i centrum. Vare sig en elev går i en friståen-de skola eller i en skola ska eleven hasamma möjligheter, dvs. få undervisning av en godkvalitet. Det är det som är grunden.På senare tid har det visat sig, i synnerhet när detgäller gymnasieskolorna, att flera bolag direkt haraviserat att man vill starta en skola med ett vinstin-tresse. Man startar inte bara en utan man startar ettflertal skolor och man har också gått ut offentligt ochangett att man inom anser sig kunna göraen vinst omfattande ett visst antal procent. Dettaanser jag inte vara förenligt med mitt synsätt på sko-lan.Vi vet alla att vi har tio ganska svåra ekonomiskaår bakom oss. Vi vet att skolan har urholkats när detgäller personaltäthet och material. gäller det attåterställa detta så att vi får den goda kvalitet som vivill att våra elever ska ha.Jag vet att skolan även kommer attvara mycket kostbar. Vi har en utveckling mot ett IT-samhälle som är positivt. Det kommer att kosta peng-ar. Lärarlönerna kommer att gå upp. Det kommerockså att kosta mer medel. Jag kan inte se att en vinstskulle gå ut till någon utanför skolan. Ska vinst nåsska den gå in i skolans verksamhet.Anf. 90 ():Fru talman! Det har tillsatts en kommitté för upp-följning av resursfördelningen inom de friståendegrundskolorna, den s.k. , som bl.a. skautreda eventuella följder av att privata vinstintressenstyr etableringen av en del fristående skolor m.m.Kommittén ska redovisa sitt arbete år2001 och då lägga fram eventuella förslag till föränd-ringar.Under tiden fram till dess hinner mycket hända.Antalet fristående skolor, eller, som det egentligenborde heta, privata skolor ökar kraftigt. Min följdfrå-ga till skolminister blir då: Måste vivänta innan vi kan tala om att privat vinstintres-se och grundläggande skolverksamhet inte hör ihop?Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Vi följer den utveckling som på-går. När vi gav direktiven var vår bedömning att vibehövde tiden ända fram för att verkligenkunna få ett ordentligt underlag.Vi följer som sagt frågan noggrant, och jag kaneventuellt återkomma för att tidigarelägga just detdirektivet.Utvecklingssamtal mellan förälder, skola och elevAnf. 92 ():Fru talman! Skolan ska i utvecklingssamtal in-formera föräldrar om elevens förhållanden i skolan.Det är en fortsättning på de tidigare kvartssamtalen.Skolan och lärarna är däremot förbjudna att lämnaskriftliga betygsliknande omdömen till föräldrar ochmålsmän.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågatill statsrådet statsrådet vidta åtgärder för att förhindraatt lärarna kringgår dessa bestämmelser och muntli-gen sätter betyg eller lämnar betygsliknande omdö-men till respektive elev och familj?Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Går vi lite längre tillbaka fanns detendast betyg som en form av kommunikation mellanföräldrar och skola. Betygen överlämnades skriftli-gen. Detta var inte tillfredsställande för någon, därförinfördes de s.k. kvartssamtalen som förpliktigadeläraren att tala med föräldern . Men detvar oftast så att det var läraren som talade till föräl-dern.Sedan fick vi utvecklingssamtalen. Poängen medutvecklingssamtalet är att det är en dialog mellan treparter. Det ska föras mellan förälder, skola och elev.Alla ska delta i samtalet på lika villkor.Om man så vill kan man efter ett sådant samtalskriftligt dokumentera det samtal man har haft. Mankan också skriva ned vilken utveckling man vill se iframtiden, vilka åtgärder man önskar för att elevenska förkovra sig vidare eller andra förslag.Jag säger att om vi skulle införa enbart enskriftlig information får vi en tillbakagång till det somen gång var, när vi endast hade betygen. Det som ärdet viktiga är att få ett engagemang och ett in-tresse mellan förälder och skola på lika villkor.Anf. 94 ():Fru talman! Jag drar av detta svar slutsatsen attom man har ett muntligt samtal i enlighet med ut-vecklingssamtalet är det ingenting som hindrar skriftligen lämnar ett betygsliknande omdöme.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag talar inte om några betygsliknan-de omdömen. Dem är jag definitivt emot. Om enförälder önskar få ett utvecklingssamtal skriftligtnedtecknat kan föräldern få det. De bestämmelsernafinns , så det behövs ingen förändring. Detär upp till föräldern. Vill föräldern ha den skriftligadokumentationen kan föräldern få det.Införselreglerna för alkohol och tobakAnf. 96 ():Fru talman! pratade om att gå tillbotten. Jag ska kanske prata om att sätta i korken. Detgäller besök här . Hanbesökte regeringen och dessutom social- och skatteut-skotten.När vi frågade honom vilken uppfattning han hadeom vad som skulle bli konsekvensen av att gränsernatill öppnas för gällande regler för införsel avalkohol sade han att har så mycket smug-gelsprit att det bara skulle minska den mängden.Då blir jag lite orolig. Tullen har fått till uppgiftatt kontrollera våra gränser. Tullen har också gettuttryck för att den har för lite resurser. Jag undrar vadstatsministern, som det väl blir i det här fallet, tänkergöra så att den får tillräckliga resurser för att klara avdetta, så att vi inte ska förlora våra regler för att viinte har tillräcklig kontroll på svartsprit.Anf. 97 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att Bolkenstein om vi såhade 10 000 tullare extra skulle imponeras av dettaoch ha uppfattningen att vi skulle ha kvar vår restrik-tiva alkoholpolitik. Det är ett argument från hans sidasom jag tycker känns väldigt nödtorftigt konstruerat.Jag har också mött personen i fråga och fört sam-tal med honom. Jag inser att vi inte kommer att fånågon förståelse från den sidan för de djupare social-politiska motiv som ligger bakom vår restriktivaalkoholpolitik. I hans värld är allt reducerat till enfråga om hur den inre marknaden fungerar. Där är detinte alltid så att det är tullarna som är hjältarna.Anf. 98 TREDJE VICE TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i denna frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar företrädarna förregeringen och kammarens ledamöter för deras med-verkan.5 § (forts. från 3 §) Vissa fastighetsrättsligafrågor (forts. BoU6)Anf. 99 ():Fru talman! Eftersom de reservationer som jagstår för redan har motiverats väl av tidigare talare förefrågestunden kan jag fatta mig kort.I reservation 1 betonar vi att det är mycket viktigtatt landsbygden hålls levande, och av de skälet gällerdet att sambandet mellan ägande, brukande och boen-de stärks. I och för sig är nuvarande lagstiftning igrunden bra. Men tillämpningen av den s.k. kompen-sationsregeln har i många bygder lett till ändrad ba-lans mellan enskilt ägande och bolagsägande. Vianser därför att reglerna måste utformas och tillämpaspå ett sådant sätt att familjejordbruken får en domine-rande roll och att generationsskiften underlättas.Den utredare som arbetar bör få i uppdrag attockså lämna förslag i linje med dessa synpunkter. Jagyrkar bifall till reservation 1.I reservation 2 har samtliga borgerliga partierställt kravet att regeringen bör lägga fram ettförslag till om lagstiftning beträffande s.k.tredimensionell fastighetsbildning i enlighet med detförslag som finns i SOU-betänkandet 1996:87. Bl.a.för att det ska bli möjligt att införa s.k. ägarlägenhetermåste, som tidigare nämnts, sådan lagstiftning infö-ras. Jag står alltså bakom reservation 2.När det gäller tomrättsinstitutet kan jag nöja migmed att instämma i det som och övrigaborgerliga talare har anfört beträffande reservation 4.Anf. 100 ():Fru talman! Betänkandet BoU6 handlar om fas-tighetsrättsliga frågor och tar upp jordförvärvslagen.Jag tänker koncentrera mig på den punkten. Det ärfyra partier som har en reservation om jordförvärvs-lagen. Företrädare för , har varit uppe i debatten före mig ochyrkat på bifall till reservation 1, och jag ansluter migtill det.Miljöpartiet har en grön regionalpolitik som lydersom följer. För att öka möjligheten för de boende iglesbygden måste den avreglering och liberaliseringav marklagstiftningen som skedde i början av 90-taletses över. Förvärvslagstiftningen har blivit uddlös ochlätt att kringgå. Glesbygden har tappat kontrollenöver naturtillgångarna, något som är nödvändigt attha i bygder där alternativa inkomstkällor ofta är enförutsättning för att man ska kunna bo kvar.Under har penningstarka spekulanterkunnat göra spekulationsförvärv på skogsfastigheteroch avverka hänsynslöst. De ransoneringsregler som finns reglerar fastigheter ned till , menSkogsstyrelsens utvärdering av den nyaskogsvårdslagen visar att ransoneringsreglerna kring-gås genom att man dels avverkar vad reglerna tillåter,dels gallrar arealen därutöver på ett mycket hänsyns-löst sätt.Fastigheter har även styckats sönder i mindre en-heter och kunnat kalavverkas, och krav på bosättningpå fastigheten har inte efterlevts. Det har även hänt kalavverkat innan lagfart och förvärvstillståndmeddelats. I budgivning om skog har ortsbor intekunnat konkurrera eftersom man har haft ett långsik-tigt skogsinnehav för ögonen och inte spekulerat iskövling. Trenden är att ortsbor äger en allt mindredel av skogen och berövas en nödvändig komplette-rande inkomstkälla.Jordbruksverket har genomfört en utvärdering avjordförvärvslagstiftningen . Verket ansåg attde ändrade förutsättningarna för jordbruket i sig intebör föranleda några omfattande ändringar av jordför-värvslagen. Lagen hävdar fortfarande angelägna sam-hällsintressen, anser det. Verket anser dock att lagenseffekter för sysselsättning och bosättning varit små iförhållande till de resurser som lagtillämpningenkrävt.Jordbruksverkets slutsats är att lagen bör föränd-ras. Det anses inte självklart att den bör innehållaregionalpolitiskt betingade bestämmelser. Men omlagen ska ha ett sådant syfte är det enligt verket nöd-vändigt att skärpa bestämmelserna. Vi anser att lagenbör ha ett sådant syfte.Det tillsattes en särskild utredare som skautvärdera vilken verkan bestämmelserna i jordför-värvslagen har när det gäller effekterna för både fy-siska och juridiska personers möjligheter att förvärvaskogsmark. Framför allt avser utvärderingen bestäm-melserna om förvärvarens anknytning till den ort därden förvärvade egendomen finns och förvärv mellanjuridiska personer.Utredaren ska vidare utröna om nuvarande regler ifastighetsbildningslagen bidragit till från skogsvårds-synpunkt oönskade förvärv av skogsmark. Det harskett uppköp med kortsiktiga vinstintressen. Vi villatt man uppmärksammar detta och gör en översyn.Den översyn som görs är alldeles för begränsad.Den bör ha klarare inriktning på att stärka sambandetmellan ägandet, brukandet och boendet i bygderna.Målet med marklagstiftningen måste vara att ökasysselsättning och bosättning i glesbygden. sesreglerna över, vilket är bra. Men detta måste följasupp för att förhindra att ägandet över skogen lämnarbygden.Anf. 101 ():Fru talman! Betänkandet BoU6 behandlar väcktamotioner om olika fastighetsrättsliga frågor från denallmänna motionstiden . En del gäller krav avpraktisk eller funktionsmässig natur och syftar till attförbättra efterlevnad och effektiviteten i lagstiftning-en. En del andra krav är mer av ideologisk natur ochsyftar till att minska allmänhetens möjligheter ochförstärka markägarnas ställning.Vissa motioner behandlar jordförvärvslagen. Mo-tionärerna pekar på brister i tillämpningen av de in-tentioner och lagregler som finns. Det är förstås yt-terst allvarligt när lagar sätts ur spel och kringgås.Naturligtvis har vi ett gemensamt intresse av att för-bättra tillämpningen så att intentionerna i jordför-värvslagen förverkligas.En särskild utredare fick i uppdrag attutreda vilken verkan bestämmelserna i jordförvärvs-lagen har när det gäller effekterna för både fysisk ochjuridisk persons möjligheter att förvärva skogsmark.Utredaren ska framför allt titta på bestämmelsernarörande förvärvarens anknytning till den ort däregendomen finns och förvärv mellan juridiska perso-ner. Utredningen ska vara klar senaste i år.Fru talman! Tomträtt, kommunala förköp och ex-propriation är också frågor som vi behandlar i dettabetänkande. vill stärka det enskildaägarintresset genom att kraftigt inskränka samhälletsmöjligheter att expropriera mark, avskaffa tomt-rättsinstitutet samt den kommunala förköpsrätten.Här finns en tydlig ideologisk skiljelinje mellanoss socialdemokrater och främst . I grun-den handlar det om politiska ideologier, eftersom detför oss socialdemokrater är självklart att det allmännaintresset måste kunna hävda sig mot markägaren.De borgerliga anser att tomträttsinstitutet är enförlegad form av reglering som försätter den enskildefastighetsägaren i ett beroendeförhållande till kom-munen. Inrättandet av tomträttsinstitutet hade enbostadssocial prägel genom att kommunerna gav denenskilde möjlighet att bygga billigare hus. Det måstevara upp till varje kommun att själv avgöra i vilkenomfattning institutet ska användas.Moderaterna anser att den kommunala förköps-rätten ska avskaffas. De menar att den inte fyllernågon funktion i den kommunala markplaneringen.Vidare anser de att den enskilde markägaren hamnar ien svag ställning gentemot kommunen.Vi socialdemokrater anser tvärtom att den kom-munala förköpsrätten är ett viktigt instrument somkommunerna har för att planera bebyggelseutveck-lingen och för att ta ansvar för den fysiska sam-hällsutvecklingen. Här är ytterligare ett exempel påmoderaternas viljeriktning att eliminera kommuner-nas möjlighet att själva styra den lokala utvecklingen.Moderaterna anser att allmänintresset ska stå till-baka till förmån för markspekulation. Utbyggnad avinfrastruktur, kultur och naturvärden är fundamentalasamhällsintressen som anser ska ståtillbaka för det enskilda vinstintressets skull. Dettasynsätt återspeglas i flera av motionerna.För oss socialdemokrater är det självklart att allamedborgare måste ha rätt att påverka hur vi användervåra markresurser, oavsett om vi föds med eller utanlagfart.Genom en god planpolitik och markberedskap harsamhället de verktyg som krävs för att förbereda ochgenomföra för samhället viktiga förändringar. Enligtvår mening är dagens lagregler för expropriation ochförköp väl avvägda och tillgodoser såväl allmänin-tresset som den enskildes rättssäkerhet.Det mervärde som gemensamt skapats av med-borgarna är för oss socialdemokrater självklart att detockså ska komma medborgarna till godo.Moderaterna vill i stället förändra ersättningsreg-lerna vid expropriation. Vid samhällsbeslut som rört.ex. utbyggnader vill att markägarna skakunna tillgodogöra sig de markvärdestegringar som ärföljden av beslutet.Fru talman! I tre motioner föreslås det att det ifastighetsbildningslagen ska införas ett krav på hän-syn till kulturarv vid ortsnamn. Det motionärernapekar på kan vara och upplevs förvisso på vissa hållsom ett problem, men det föranleder ändå inte att idagsläget föreslå några förändringar. Det är viktigt attvi bevarar vårt kulturarv, men det är också angelägetatt vi utvecklas, och ibland kan det vara lämpligt attfastigheter byter namn eller varför inte återupptar ettgammalt.Fru talman! Tredimensionell fastighetslagstiftningär en fråga som bereds inom Rege-ringskansliet. Likaså bereds frågan om direktiv för enutredning om ägarlägenheter.Tredimensionell fastighetsindelning skulle göradet möjligt att avgränsa fastigheter mot varandragenom horisontella gränser över eller under marky-tan. Förslaget innebär t.ex. att ett våningsplan i enbyggnad ska kunna bilda en självständig fastighet.Detta kan ses i motsats till den tvådimensionella in-delning som råder i enlighet med svensk lag.Det innebär att fastigheter bara kan delas in vertikaltpå marknivå.Moderaterna föreslår nu att en tredimensionellfastighetsindelning ska införas i syfte att få ett enklareoch effektivare markutnyttjande genom att bl.a. sam-verkan mellan olika byggherrar underlättas. Dess-utom motiverar man förslaget med att det underlättarinförandet av ägarlägenheter.Fru talman! Vi socialdemokrater anser att upplå-telseformen ägarlägenheter ökar spekulationen främsti områden där det är bostadsbrist. Vi tycker inte ska behöva köpa sig inflytande. Det får aldrigvara storleken på plånboken som avgör om man fårinflytande. Vi anser att förslaget om införande avägarlägenheter är ett hot mot boendeinflytandet justpå grund av spekulationsrisken.Vi socialdemokrater beskylls ofta för att varaemot ägande. Men jag vill i denna kammareklargöra att vi inte har någonting emot ett enskiltägande. Det är bara det att vi har en annan syn på vadsom är viktigast. Under detta sekel har fler människorfått möjlighet till enskilt ägande. äger ca 58 %sin bostad.För oss socialdemokrater är bostaden en socialrättighet. Det viktigaste är inte att äga bostaden ellertomten, utan det är rätten att själv få bestämma översitt boende, dvs. Därför sätter vi enspekulationsfri ägandeform överst på vår agenda närvi vill utveckla hyresrätten. Boendet ska bidra tilljämlika och värdiga levnadsförhållanden i livets olikaskeden.Om ägarlägenheter blir verklighet har ytterligareett instrument skapats för ökad spekulation och där-med för ytterligare segregation i boendet. Att denborgerliga oppositionen intar denna hållning är intesärskilt förvånande med tanke på den nyliberala poli-tik som de företräder.Utan tvekan skulle ett sådant system motverkaden sociala bostadspolitiken och ett ökat inslag avmarknadsstyrd bostadssektor bli en verklighet. I enförlängning kan vi se hur hyresgäster som bor i andrahand skulle drabbas av hyresvärdar som inte är pro-fessionella och hur deras möjligheter till delaktighet,inflytande och demokrati kraftigt skulle begränsas.Dessa är för oss socialdemokrater tunga ledord i densociala bostadspolitiken.Fru talman! Med hänvisning till det anförda yrkarjag bifall till hemställan i bostadsutskottets betänkan-de nr 6 och avslag på samtliga reservationer.Anf. 102 () replik:Fru talman! beklagar i sitt anfö-rande att jordförvärvslagens regler om bosättningganska enkelt kan kringgås. Då har jag bara en rakfråga: Anser socialdemokraterna och att jordförvärvslagen ska ha ett regionalpolitisktsyfte?Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Frågan om jordförvärvslagen ingår iden utredning som ska lämnas i år.Precis som sade i sitt anförande anserockså vi att hela ska leva. Detta är oerhörtviktigt, och i den frågan kommer den regionalpolitis-ka aspekten in.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag betraktar det som ett ja som svarpå frågan. säger klart och tydligt attom jordförvärvslagen ska ha ett regionalpolitiskt syftemåste bestämmelserna stärkas. Räcker det inte meddet som och andra säger i den härfrågan, om nu socialdemokraterna vill att lagen skaha ett regionalpolitiskt syfte? Varför dra ut ?Kommer möjligen utredaren att säga samma sak?Varför räcker det inte med , när mannu är så klar över att det ska ingå regionalpolitik i dethela?Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Jag tror att det är bäst att vänta medatt föra en debatt i dessa frågor tills utredningen ärklar. Frågan kommer ju upp ytterligare en gång, ochdå kan vi ta den diskussionen, tycker jag.Anf. 106 () replik:Fru talman! För det första sade vill eliminera kommunernas starkaställning. Jag vill korrigera henne. Det vill vi inte. Vivill stärka de enskilda människornas ställning, och detär viktigt att göra i det rollspel som är mellan männi-skor och det offentliga, kommunen.För det andra sade att ägarlä-genheter ökar spekulationen och att hon ser det somett hot. Då vill jag fråga: Anser då det är utomordentligt bra att justitieministern efterett år inte ens har klarat av skriva direktiv till denutredning som har bestämt ska utreda frå-gan om införande av ägarlägenheter?För det tredje är det inte så i vårt land att man födsmed eller utan lagfart. Man föds utan lagfart.Anf. 107 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja börja med det sistasom sade. Visst är det väl så att somligaföds med lagfart, medan andra föds i familjer där manfaktiskt inte har något ägande och kanske inte underöverskådlig tid har några möjligheter att köpa signågon form av egendom.Vad gäller direktiven till ägarlägenheter beredsde, som jag påpekade i mitt anförande, inom Rege-ringskansliet.Anf. 108 () replik:Fru talman!