prot · GN09105 · 2000-05-09 00:00:00 — Det kan knappt vara rimligt.Är det sedan så som ministern nu säger, att självaavgiften för farleden är en mindre del, undrar manvarför de svenska hamnarna är så dyra jämfört medutländska konkurrenter.Jag tillåter mig tro att förbättrad tillgänglighet ochsäkerhet i t.ex. och dess farleder inte är ettkonkurrenskraftigt alternativ. Jag tror att det faktisktär ganska bra som det är på den punkten.Frågan är följande. kostar det 900 miljonerkronor, som skulle lastas över på skattebetalarna. Vadskulle det kosta om vi tappade en massa direktan-lopp? Varenda omlastning kostar ju stora pengar. Detfår också hela det svenska folket betala. Jag misstän-ker att det kostar betydligt mer än de 900 miljonersom vi pratar om i dag.Min fråga till näringsministern är följande. Antaatt det visar sig att svenska hamnar tappar i konkur-rensförmåga, att det blir ett minskat antal direktan-lopp och att måste acceptera de kostnadersom ett ökat antal omlastningar innan varorna nårfram till svenska konsumenter innebär. Vad har nä-ringsministern för alternativ att sätta emot i en sådansituation? Vi hoppas att det aldrig inträffar, men medtanke på den konkurrens som jag nu har beskrivit pånära håll är frågan faktiskt hyggligt aktuell.Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Som jag nämnde i mitt svar uppgårhamnkostnaderna till dryga årli-gen, medan farledsavgifterna stannar på nivån 900miljoner kronor. Om man tillämpar denna relationmellan hamnkostnader och farledsavgifter i exempletmed 40-fots-containern kan de statliga avgifternaförklara av hanteringskostnaderna på1 i hamn. I uppges hante-ringskostnaderna vara för samma container.De svenska farledsavgifterna är därför inte hela för-klaringen till prisskillnaderna. Det skulle fortfarandebli billigare i om man där hade lagt på enmotsvarande farledsavgift. Den stora prisskillnadenberor alltså främst på de avgifter hamnen tar ut försina tjänster. Även om vi tog bort de 900 miljonernaskulle vi ändock, enligt de exempel som tas fram här,hamna i den konkurrenssituation som nämns.Jag tycker också att vi nu ska komma ihåg att detär svårt att exakt jämföra olika typer av tjänster ochatt förhållandena är olika i olika hamnar. Stora in-vesteringar kommer att göras såväl av kommunensom av staten för att förbättra farlederna in till Göte-borgs hamn. Jag är övertygad om att dessa investe-ringar kommer att leda inte bara till att kanbehålla direktanlöpen och den transoceana linjetrafi-ken utan också till att hamnens konkurrenskraftkommer att öka.Med detta menar jag att vi alla har ett ansvar.Även kommunerna - de som är bärare av hamnarna -har ett väldigt stort ansvar. När det gäller investering-arna i hamnarna har alltid staten varit med. När detgäller hamnen i kan jag säga att det finns enuppgörelse med staten som går ut på att 700 miljonerska fördelas mellan kommunen och staten för förbätt-ring av farleden i en första etapp som inleds 2002.Sedan ska vi gå vidare, och staten kommer att bidraockså till detta just för att kunna upprätthålla dennahamns konkurrenskraft.Men huvudmännen för hamnarna måste också till-se att de får ned kostnaderna, för där finns de storakostnaderna och de stora avgifterna.Anf. 68 ():Fru talman! Det som nu säger ärfaktiskt ännu allvarligare än själva farledsavgiften.Det är tydligen på hemmaplan vi har kostnader sominte är jämförbara med kostnader i länder som ändåhar ungefär samma ekonomiska standard som vi. Jagtalar i första hand om Danmark.Jag tolkar det så här. Jag tror att hamnpresterar en god service. Jag vet ingen redare som harkritiserat servicenivån. Däremot har man kritiseratpriset och tyckt att det är för högt. Är det då alldelesför konspirativt att tänka sig att vissa av hamnarna iSverige faktiskt agerar som kommunala mjölk-kossor och i strid med kommunallagen tar mer betaltför sin verksamhet än vad de egentligen får lov attgöra?Till sist, fru talman, säger näringsministern kommer att investera ännu mer pengar i Göte-borgs hamn. Med det resonemang man har haft tidi-gare kan jag tänka mig att det innebär att man vill hatillbaka också de investeringarna. Den summa pengarsom redarna som anlöper hamnen ska betala lär dåknappast bli mindre. Är det ändå så, som jag frågade,att man kan misstänka att hamn tar förmycket betalt?Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Det ligger inte för mig att vara kon-spiratorisk. Jag måste faktiskt ha fakta i saken. Jagkan inte bedöma detta.Jag nämnde hamn just därför att denhamnen har linjetrafik. Den har en väldigtstor betydelse för handel. Det som är pro-blemet är just farlederna in till hamnen. Det är där vianser att vi måste vara med och bidra. Göteborgshamn måste själv rusta upp sin hamn, men farledernaär inte bra. Därför har vi sagt att det är någonting vimåste vara med och betala, så att vi får en större ra-tionalitet. Vi vet också att detta kommer att vara lön-samt.Skulle det visa sig att vi får en väldigt hård kon-kurrens med andra hamnar och att båtarna inte far tillSverige utan till andra ställen på grund av detta får vifaktiskt titta på det. Det ligger i sakens natur. Det fårvilken regering som helst och vilken ansvarig nä-ringsminister som helst göra. Men vi är inte där än.Det som är min poäng är att dessa 900 miljoner utgören mindre del av kostnaderna för att anlöpa svenskahamnar än vad hamnavgifterna gör. Det var min po-äng.Anf. 70 ():Fru talman! Jag ska också vara kortfattad. Att jagskrev denna interpellation berodde på att jag var påen sjöfartskonferens i . Där foku-serade man hela problematiken just kring farledsav-gifterna. Där sade man ingenting om de 4 miljarder-na. Det är rätt intressant. Jag kan erkänna att jag ärkonspirativ, men man kan börja ana ugglor i mossennär man ser att kostnaderna för hamnens verksamhetär så pass höga. Verksamheterna i hamnar är ändå relativt jämförbara. Jag harsvårt att tänka mig motsatsen.Det ska bli skoj och intressant att följa detta spelframöver.Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! Det är marknaden som bestämmer.Det är någonting som jag verkligen bejakar. Är det såatt det har gjorts stora investeringar i hamnarna ochatt fartyg inte vill anlöpa dessa hamnar för att ham-navgifterna är för höga? Om man vill ha båtar tilldessa hamnar och få någon avkastning på de investe-ringar man har gjort är det klart att man då också fårsänka avgifterna. Så fungerar det, och det tycker jagatt vi ska vara glada över.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:315 omÖresundsbrons avgifterAnf. 72 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att vi ska få enproposition om broavgifternas avdragsrätt, vilka åt-gärder jag avser att vidta för att få broavgiften av-dragsgill samt på vilket sätt jag avser att uppmuntravåra studerande ungdomar att pendla till Köpenhamnshögskolor.Låt mig börja med frågan om broavgifternas av-dragsrätt. I det svenska skattesystemet finns en be-stämmelse som medger avdrag för utgifter för broav-gifter vid resor till och från arbetet, hemresor och s.k.inställelseresor. En förutsättning för avdragsrätt ärnaturligtvis att man är skattskyldig för sin arbetsin-komst i Sverige.De som bor i och arbetar i be-skattas, enligt huvudregeln i det nordiska skatteavta-let, inte i utan i , dvs. arbetslandet,för denna inkomst. Det är i enlighet med internatio-nell praxis att en stat har rätt att beskatta inkomst sombåde härrör från och avser arbete utfört i staten i frå-ga. Eftersom beskattning ska ske i kanavdrag för arbetsresor inte medges enligt svenskaregler. Enligt uppgift som inhämtats från Danmarkerhålls vid beskattningen där inte något avdrag förbroavgiften vid resor över . Den somdäremot omfattas av någon undantagsregel, t.ex. densom fortfarande uppfyller villkoren för att varagränsgångare enligt den övergångsregel som gällersedan tiden före , beskattas i Sveri-ge, vilket medför att avdrag sker enligt svenska reg-ler. För dessa fall föreligger således avdragsrätt förbroavgiften.På motsvarande sätt ska, enligt huvudregeln, desom bor i och pendlar till arbete i Sverigebeskattas för sina arbetsinkomster i . I normal-fallet sker då beskattningen enligt lagen om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta, SINK. Någraavdrag för broavgifter eller andra omkostnader med-ges inte enligt denna lag. I stället tas en skatt ut med25 % av bruttolönen. Vid bestämmandet av dennaskattesats har beaktats att några avdrag inte medges.Det är alltså riktigt att många av de svenskar somarbetar i inte har möjlighet att få avdrag försina utgifter för broavgifter, men detta är en följd avatt de ska beskattas i för sina arbetsin-komster.När det gäller frågan om studerande ungdomarsresor över kan jag, efter samråd medutbildningsministern, lämna följande svar. För danskastudenter har det varit klart att resor övernationsgränsen till universitet och högskolor på densvenska sidan, som är anslutna till Öresundsuniversi-tetet, omfattas av den vanliga statliga reserabatten förstudenter.På den svenska sidan finns inget motsvarande ge-nerellt statligt rabattsystem. Reserabatter för studenterär en förhandlingsfråga mellan trafikbolag, i detta fallSkånetrafiken inom , och studentorga-nisationer. kom en lösning till ståndsom betyder att svenska studenter ges rabatt påresor över Öresundsbron.Genom den framförhandlade rabatten ges desvenska studenterna möjlighet att resa över Öresundpå i stort sett samma villkor som de danska studen-terna. Det finns därför inte någon anledning att vidtaytterligare åtgärder i detta hänseende.Anf. 73 ():Fru talman! Jag vill först tacka finansministern försvaret.Oavsett var man bor uppstår kostnader för resortill och från arbetet. Det är enligt min mening därförinte rättvist att avdrag inte ska få ske i det land där jaghar min hemvist. Även om lönebeskattningen sker iarbetslandet och jag är skattskyldig är jag övertygadom att jag också har någon form av inkomst i bo-stadslandet, eller så skulle man kunna göra ett avdragi beskattningslandet, alltså i det här fallet, irelation till den inkomst som man har erhållit.Jag vill detta till trots ställa en frågatill finansministern: det att förbli helt omöj-ligt med förändringar av dessa avdragsregler, så att desom bor i och arbetar i ska kunnaerhålla ett avdrag i våra svenska deklarationer eller irelation till den beskattning som sker i ?Angående SINK, den särskilda inkomstskatten förutomlands bosatta, som vi har i undrar jag omdet finns motsvarande lägre beskattning för danskarsom bosätter sig i men som kommer att ar-beta i sitt hemland . Under den senaste tidenhar ju detta blivit aktualiserat, eftersom beräkningarvisar att danskar som arbetar i sitt hemland faktisktsöker bostäder i , eftersom bostäderna är billi-gare och det även är förmånligt med tanke på social-försäkringar och annan beskattning att bo i Sverige.Därför vill jag också fråga finansministern om hanhar beaktat dessa konsekvenser, att och övrigadelar av kommer att få en ökad in-vandring av danskar som bor i och erhållersvenska socialförsäkringar men betalar sin skatt iDanmark.Jag vill även ställa någon motfråga angående stu-derande ungdomars resor. har ju tagitöver ansvaret som huvudman för järnvägsförbindel-sen. Det råder inget tvivel om att kollektivresandetkommer att bli ganska omfattande och öka alltefter-som tiden går. Detta är något som vi i ochSjälland ser framemot med stor tillfredsställelse. Menom vi av miljöskäl och kanske även av trafiksäker-hetsskäl vill att kollektivtrafiken ska öka undrar jagom vi inte bör agera så att folk i regionen förstår attdetta är en av staten gynnad resmodell.I svaret finns ett löfte om att svenska studenter skaerhålla rabatt. Jag undrar om detta är ett statligtstöd eller om det ska finansieras av ochtrafikbolagen. Man kan jämföra med . Det ärfaktiskt en statlig subventionering som sker på dendanska sidan.Avslutningsvis har vi hört av brokonsortiets vd vill sänka priserna på bron. Det tycker jag är bra.Men kommer finansministern att bevaka detta i rela-tion till det avtal som en gång tecknades med tanke påkonkurrensneutralitet med norra och dåockså uppmuntra till kollektiva resor?Tack!Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill börja med några övergripandesynpunkter innan jag kommer in på frågeställningar-na.Vi har väntat på . Den förbinder 3,2 miljoner männi-skor, 130 000 studenter och 14 universitet och hög-skolor. När man fastställde avgiften på den här bronbestämde man sig för att man skulle halvera utsläppetjämfört med de båtar som då gick över sundet. Dåfann man att det skulle innebära 10 000 bilar omdagen. För att nå just 10 000 bilar bordeavgiften lämpligen vara samma som på HH-leden.Man fann att det här kunde avskrivas , vilketman tyckte var en rimlig avskrivningsperiod. Samti-digt kunde man konstatera att det, om det var halvaavgiften på bron, i stället skulle bli 40 000 bilar omdagen, dvs. lika många som går på vägen mellanMalmö och . Då kunde man avskriva bronpå halva tiden. Dessutom har ju bilarna sedan dessblivit betydligt renare. En modern fungerar jusom luftrenare i Tokyo.En av nyckelfrågorna gäller naturligtvis den dy-namik som en sådan här bro skapar. Utvecklingsfrå-gorna för en region handlar om universitet, flyg ochen livsmiljö i form av bra kultur, fritid, skolor ochbostäder. Och bron ger den här dynamiken åt helaÖresundsregionen. kan bli Europasfemte K-region. Om det lyckas är det bra för helalandet. Det löser problemen med den lokala arbets-lösheten och segregationen. Det är bra för landet medstarka regioner, och har som sagt börja lättapå de hårda reglerna för studenterna.Är det inte, finansministern, rimligt att försöka dranytta av den dynamik som den här bron ger åt Öre-sundsregionen genom att försöka klara av det somdanskarna kallar de små tingen, dvs. att underlättatrafiken genom att på olika sätt minska avgifternaeller öka avdragen?Anf. 75 Finansminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att den nya kommer att vara en stor framgång för ettvidgat utbyte mellan våra två länder. Det kommer atthandla om både arbetsresor och studieresor, natur-ligtvis, liksom om fritidsresor.Man kan se det här ur skattesynpunkt, exempelvisnär det gäller studerandes möjligheter att åka mellande olika länderna. I grund och botten har vi ju ettnordiskt skatteavtal som har tillämpats sedan lång tidtillbaka mellan de nordiska länderna. Det är självfal-let det som gäller också i det här läget. Jag har litesvårt att se när åker slalom mellan deolika skattesystemen och liksom vill utnyttja det bästaav både det ena och det andra skattesystemet. Rimli-gen måste vi hålla oss till det nordiska skatteavtalsom finns. Uppstår det sedan erfarenheter som gör attdet är motiverat att man ser över skatteavtalet förut-sätter det att alla berörda länder är överens om deförändringar som kan göras. Men någon slalomåk-ning där man ibland tillämpar det danska, ibland detsvenska och ibland båda skattesystemen tycker jaginte är särskilt lämpligt. Utan vi får hålla oss till deavtal som finns.Det innebär att det inte bara när det gäller skatte-avtal utan också när det gäller kollektiva resor finnsolika praxis och olika system i och Sverige.Vi får acceptera att de olikheter som finns får hante-ras på respektive danska och svenska sidan.Jag ser inget skäl, som jag sade i mitt interpella-tionssvar, att nu göra någon förändring i det nordiskaskatteavtalet. Den framtida erfarenheten får visa omdet finns skäl för , och övriga nor-diska länder att göra förändringar.Anf. 76 ():Fru talman! Jag tackar ministern för det svaret.Jag håller med om att vi ska vara öppna för en even-tuell förändring av skatteavtalet, och jag tycker att detkänns angenämt att höra de orden från ministern.Vår statsminister har vid ett flertal tillfällen yttraten varning för att och övriga Öre-sundsregionen inte får halka efter den danska motsva-righeten. Det är intressant att vår statsminister haruppmärksammat detta. Jag hoppas att det inte enbartberor på att statsministerns bostadsort är , utanatt det bygger på vissa konkreta fakta.Det är också ett litet varningstecken att han inserdetta. Statsministerns oro för att skulle kunnakomma på efterkälken - kanske ett dåligt ordval i dehär sköna sommardagarna, akterseglad vore nogbättre - får vara som ett litet observandum för oss.Det vi skåningar oroas över är att människorupplever att det finns fler fördelar på den danskasidan eller att de tar för sig bättre än vi har förmågaatt göra. Då är det, som nämnde, ytter-ligt viktigt att integrationen inte avstannar. Vi måste istället uppmuntra till att utöka och fortsätta det somen gång var den intention som initiativtagaren tillbrobygget hade.Jag har funderat lite grann på om hade va-rit huvudstad, är Danmarkshuvudstad. Tror finansministern att det eventuelltskulle påverkat prissättning, tillgänglighet och annatstöd i anslutning till bron om det varit så att Sverigeshuvudstad hade hetat i stället för ?Då skulle man kunna misstänka att huvudstadspers-pektivet fått en helt annan innebörd, ett helt annatvärde för hela brofrågan, för priser på kollektivresan-det och även prissättningen för bilisterna.Anf. 77 ():Fru talman! Jag skulle vilja vidga perspektivetytterligare lite grann. Om man ser detta från ett Skå-neperspektiv så har vi en tillväxttriangel med ,där enorma satsningar görs, , som för närva-rande expanderar mest av alla städer i , ochÖresundsregionen, som har potentialen att utvecklasstarkt. Denna triangels sida är . Kan man klaraförbindelserna på ett bra, enkelt och billigt sätt ärpotentialen enorm, inte minst med tanke på alla uni-versitet som finns i området.Det vi behöver ytterligare är HH-leden för attknyta ihop ringen runt Sundet. Det vi behöver ärockså en led från Falster ned till för att vi skafå raka vägen från till , och Wien.Det finns alltså ett stort perspektiv i detta som jagtror är viktigt att komma ihåg.Man ska också komma ihåg att även om manbygger för långväga trafik är det alltid på det sättet attalla broar domineras av lokaltrafiken. Lokaltrafikenär en viktig bieffekt av de vägar som byggs även förlånga transporter. Det är den som ger de stora vins-terna. Jag hoppas alltså att det som finansministernuttryckte som positiv inställning till att utnyttja ut-vecklingspotentialen här tar sig uttryck i fortsatta stödför en utveckling av trafiksystemet i tillväxttriangeln.För jag tror att hela landet kommer att tjäna på det.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:335 omalkoholskatternaAnf. 78 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att föreslå att ölskatterna anpassas tilldansk nivå i samband med att införselkvoterna för ölhöjs och om jag har utarbetat en plan för i vilken taktalkoholskatterna kommer att sänkas. Vidare har CarlErik frågat mig vilken bedömning jag gör avmöjligheterna att kunna kontrollera inför-seln av alkohol, när har öppnats.Regeringen har i den proposition om ändraderegler för privat införsel av alkoholdrycker m.m.,proposition 1999/2000:121, som överlämnades uttalat att den avser att åter-komma med förslag till åtgärder på skatteområdet ibudgetpropositionen för . Jag ser med anled-ning härav inte någon anledning att nu uttala mig omeventuella senare skattesänkningar på alkoholområ-det.I vårpropositionen har regeringen föreslagit attTullverket ska tillföras medel för att finansiera demerkostnader som för med sig. innebär regeringens förslag att det bör varamöjligt att även vid upprätthålla sam-ma kontrollnivå som i dag.Anf. 79 ():Fru talman! Finansministern har i olika samman-hang gjort sig känd för korta och inte alltid så inne-hållsrika svar. Det svar som jag har fått på min inter-pellation är också tunt. Det finns inga motiveringar,inga resonemang, och det bekymrar mig. Har verkli-gen inte finansministern mer att säga? Tycker verkli-gen finansministern att regeringen har kontroll överläget?Svenska bryggerier och bryggeriarbetare är myck-et oroliga för framtiden. Jag har här en bok med desamlade protesterna från svenska bryggeriarbetare.Det är ca 4 000 protester som uttrycker oro för fram-tiden. Man konstaterar att 500 bryggeriarbeten harförsvunnit, att flera bryggerier permitterar, att jobbenär hotade i än större utsträckning nu och att ölskattenmåste halveras för att behålla jobben i Sverige.Men regeringen föredrar att avvakta för att se omdet blir värre innan man agerar. Vad är det som rege-ringen vill veta ytterligare? Räcker det inte attsmugglingen ökar kraftigt? Det finns beräkningarsom visar att mellan och av all sprit somkonsumeras i är obeskattad i . I är siffran dramatiskt högre. Räcker det inte attse att svensk bryggeriindustri drar ned? Räcker detinte med alltfler och allt högre varningsrop om ök-ning av den organiserade brottsligheten?En del fakta om införseln av alkohol:Under de senaste tolv månaderna uppgick priva-tinförseln av öl till , vilket är mer änhälften av Systembolagets försäljning under hela1999. av denna införsel är olaglig. Tendensen ärmycket klar. Den genomsnittliga olagliga kvantitetenökar.Skåne och övriga är överrepresenteratnär det gäller privatinförseln, men ända upp till Mel-lansverige ökar den illegala införseln. Bussar byggsom för att kunna ta med ökade kvantiteter.Länsstyrelsen i har skrivit en larmrapportom den olagliga hanteringen av alkohol och cigaret-ter. Och det är som deverkligt stora kvantiteterna kommer in.Mot bakgrund av dessa fakta är det inte underligtatt bryggeriarbetarna, bryggeriföretagen, Systembo-laget, myndigheter, socialnämnder, polis och tullper-sonal är oroliga och vill att regering och riksdag skaagera.Den enda rimliga inställningen, tycker jag, är attgilla läget. är det som det är, vill vi ha styrning avutvecklingen måste vi agera och inte stoppa huvudet ibusken. Jag anser att det förnuftigaste vore att nusänka alkoholskatterna till en nivå som ligger någor-lunda i paritet med . Koppla sedan detta intensiv upplysningskampanj om både alkoholensskadeverkningar och om vikten att inte handla medsmuggelvaror.Varför vill inte finansministern diskutera dennafråga , innan problemen blir ännu större? Trorfinansministern att det kommer att vara möjligt för desvenska bryggerierna att konkurrera med så storaskillnader i skattesatser? Hur kommer det att bli närinförselkvantiteterna ökar ytterligare? Hur kommerdet att bli med jobben i bryggerierna?Tror verkligen finansministern att det kommer attvara möjligt att kontrollera införseln bättre efter detatt har öppnat? Och varför vill intefinansministern nu diskutera strategin för framtidaskattesänkningar? För alla som agerar här, tillverkare,importörer och liknande, är det bättre att känna till entidtabell framöver, så att man kan anpassa sig. Nugörs en massa gissningsarbete.Fru talman! Efter debatten ska jag be att få över-lämna skriften med de här namnunderskrifterna tillfinansministern.Anf. 80 Finansminister ():Fru talman! Jag kan informera att jag redan har fått skriften, så han kan ha be-hålla sitt eget exemplar för egen del. Den är inregist-rerad på i vederbörlig ordning.Jag kan också lugna , ocheventuellt dem han kan ha oroat, med att regeringenfaktiskt redan har agerat. Det borde inte vara heltobekant för att regeringen redan ivårpropositionen anslog som gerTullverket möjlighet att stärka gränsskyddet medungefär 100 nya anställda. Det är en välbehövligförstärkning av gränsskyddet som har fått.Jag är väl medveten om att inteär känd för att ha något större socialt samvete, fram-för allt har han inte någon som helst oro och ängslanför våra alkoholskador. Det är inget ämnesområdesom över huvud taget brukar berö-ra i sina anföranden eftersom han inte bekymrar sigom den sidan av saken. Regeringen har mycket tyd-ligt sagt i samband med propositionen om införsel-reglerna att vi har för avsikt att komma tillbaka i höstmed en förnyad bedömning av vilka skattekon-sekvenser det kan bli med de nya införselreglerna.Det gäller att väga in de alkoholpolitiska insatser sombehöver göras. Jag inser att alkoholpolitiska insatserär ett främmande område för somsaknar intresse för det området. Regeringen avser attåterkomma i båda frågorna, både angående beskatt-ningen och alkoholpolitiken.