prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Jag är övertygad om att man där fram-över, med de nödvändiga investeringar som ska görasfrån ned mot i bättre järn-vägsspår, kan dra nytta av de gjorda investeringarna.Jag kommer till min fråga. Det var ett programdär man diskuterade detta i TV.Där uttryckte generaldirektören för Luftfartsverketuppfattningen, att med tanke på de långa ledtiderna,planeringstiderna, är det ganska nödvändigt att fattabeslut snart. På närmare fråga sade han: Det bör fattasnågon form av beslut redan detta år.Min fråga är: Delar näringsministern den uppfatt-ningen att det är önskvärt att fatta beslut redan dettaår, så att man kan skicka ut signaler om att regeringenhar en ambition att säkerställa flygkapaciteten just iStockholmsregionen för hela landet?Anf. 89 Näringsminister ():Fru talman! Jag läste ledarsidan i . Där stod det att Per och jag harungefär uppfattning. Jag är glad över att Per Wester-berg och en av hans kolleger här i har mar-kerat: Dels ska vi avmonopolisera Svensk Bilprov-ning, dels ska vi sätta på börsen. Därmed harjag ändå fått en markant skillnad mellan Per Wester-berg och mig. Så har jag fått det sagt.När det gäller beredningsläget beträffande flyg-platskapaciteten i lämnades utredningentill . Den har varitpå remiss. Vi håller på med ett internt beredningsar-bete i . Vår förhoppning är att detska komma ett regeringsbeslut i frågan innan somma-ren.I beredningen upptas också frågan om en fjärdebana på . Hur vi än resonerar och vilka val viän gör - om det ska vara en flygplats till på Sö-dertörn, om vi ska använda för affärsflyg,beslutsflyg, om det ska vara en kopplad länk eller endel av kapaciteten i - är allt ock-så mycket kopplat till . Det här måste ses som en helhet.Vi bereder detta som en helhet. Vi kommer somsagt att försöka att ha detta klart för ett regeringsbe-slut . Det finns också många aspekterman måste ta hänsyn till. Frågan om konkurrens ärinte alltid så enkel. Gärna konkurrens, bara det intedrabbar mig. Det brukar vara ett begrepp som finnspå marknaden.Det är i och för sig inte förvånande att SAS villvärna om en utbyggnad av . SAS har enmonopolställning på flygplatsen och har mycket attvinna på att kapaciteten koncentreras till den flygplatsdär man är helt dominerande. En ny flygplats skulleinnebära att bolagets verksamhet på försva-gas, eftersom man då skulle flytta över delar av kapa-citeten till den nya flygplatsen. I detta finns faktiskten konkurrenstanke. Jag har inte med detta tagit ställ-ning. Som jag sade bereds frågan. Men jag vill ändågöra det konstaterandet att det finns många aspekterman måste ta hänsyn till.Fru talman! Jag vill avsluta med frågan om sub-ventionering av luftfarten. Luftfarten har som sagt iprincip alltid finansierats av brukarna. Endast vid ettfåtal tillfällen har skattemedel använts. Det har dåfrämst rört sig om investeringar av regionalpolitiskkaraktär. Några exempel är utbyggnad av landnings-banan i och flygplats.Anf. 90 PER ():Fru talman! Jag är glad att näringsministern ser endel politiska skillnader mellan oss. Det är nog intesärskilt svårt, inte ens för ledarsida, vidnärmare eftertanke.En privatisering och börsnotering av trorjag vore väldigt sunt. Det skulle framtvinga ett mark-nadsmässigt tänkande för den fortsatta utbyggnadenav flygplatskapaciteten inom de ramar miljöhänsynenkräver och de krav andra olika intressegrupper kanställa på utbyggnaden.När det gäller konkurrensen mellan flygbolag ochlän vill jag fästa näringsministerns uppmärksamhet påatt det kommer nya slot-tider med varje ny bana oav-sett om de ligger på , eller någonannanstans. Det gäller självfallet att tillkommandekapacitet stimulerar konkurrensen.Jag vågar säga att jag går ett steg längre än nä-ringsministern. Även om det finns många som säger:Gärna konkurrens, bara det inte drabbar mig, är detmin uppgift som politiker och regulator att försökatillse att vi får en sund konkurrens på lika villkor. Detblir därmed till konsumentens bästa.Det är därför som jag är så väldigt starkt engage-rad för att man inte ska använda höga avgifter påArlanda för att subventionera någon annan flygplats.Med osunda regler och subventioner skulle man där-med konkurrera ut motsvarande privata eller kommu-nala flygplatser.Jag vidhåller med andra ord det trafikpolitiska be-slutet. Det är brukarna som finansierar flygplatserna.Det ska kunna göras på marknadsmässig grund. Gär-na ett börsnoterat inom sinom tid. Men fram-för allt ska man inte utnyttja som en skatte-kossa för att bygga flygplatser som inte marknads-mässigt kan bära sig själva.Jag noterar här både och alter-nativa möjligheter. De har stor bankapacitet, i Skav-stafallet med den bästa bullermattan i landet och denäst längsta landningsbanorna, och dessutom tvåstycken. Den har stora förutsättningar. Men markna-den bör avgöra om det är den flygplatsen som harnyttjas mer eller mindre.Skavsta har inom en tiomilsradie lika stort upp-tagningsområde som . Men det gäller då attinte statsmakten missbrukar sin ställning och snedvri-der konkurrensen till förmån för det statsägda.Av denna orsak skulle jag ånyo vilja pressa nä-ringsministern på besked om de marknadsmässigakraven ska gälla. Är näringsministern beredd att ta utavgifter på för att lägga på en annars olön-sam flygplats och därmed göra en indirekt statssub-vention av nya flygplatser?För mig är det uppenbart att det är marknadensbehov, efterfrågan från dem som vill utföra flygresor,som ska styra kapacitetsutbyggnaden inom de ramarmiljöhänsynen, miljökraven och naturkraven ställerupp. Det är därför för mig naturligt att marknadsnote-ra och därmed nyttja det alternativ som finns.Det är vad marknaden i princip främst är beredd attbetala för. Men det är marknaden som bör bestämma.Anf. 91 (m):Fru talman! I det svar som näringsministern gavär det mycket glädjande att notera att det uppenbarli-gen finns en klar ambition från näringsministerns ochregeringens sida att kunna fatta ett beslut om dettaföre sommaren. Det tror jag att vi ut över hela landetser med stor tillfredsställelse på. Just osäkerheten, delånga ledtiderna, oroar när man lyssnar på alla deproblem som är förknippade med att bygga någon-ting.Det är stora problem. är det väl omöjligt attgöra någonting i med alla de planbestämmel-ser som finns. Näringsministern nickar när jag sägerdetta. Jag förstår att han delar min oro på den punk-ten.Det är också angenämt att notera att Arlandakommer att vara en central och viktig del i de framti-da planerna, enligt de direktiv som regeringen kom-mer att fastställa.Eftersom näringsministern inte hade något att in-vända emot påpekandet att en framtida lösning måstevara kostnadseffektiv, tar jag det till intäkt för att manska dra nytta av de investeringar som har gjorts kringMälardalen ut till , bl.a. i järnväg. Det gällerockså de investeringar i järnväg från nedtill och , passerande ,som med all sannolikhet kommer att bli utomordent-ligt lönsamma.Fru talman! Jag konstaterar att jag inte heller ifrågan om tillgänglighet hörde någoninvändning. Det hade jag inte heller väntat mig, efter-som jag har hört honom klartmarkera att kapacitetsfrågan i inte är enregionalpolitisk, storregional Stockholmsfråga utanen nationell fråga.Jag utgår ifrån att detta kommer att markeras klarti de direktiv som regeringen uppenbarligen avser attfatta beslut om. Runtomkring i landet väntar manmed utomordentlig stort intresse på en försäkran omatt vi inte ska få samma situation som vi hade på . Då slog vi huvudet i taketoch brottades med ständiga kapacitetsproblem.Att det finns tillräcklig flygkapacitet är en frågaom den inre tillgängligheten i , om att hållaihop landet. Det betyder mycket för Stockholmsregi-onens förmåga att konkurrera internationellt.Anf. 92 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att konstatera att vihar en annan situation på än på . PåArlanda har vi ett system av flygplatser som ska till-godose flygplatsbehovet i stora delar av landet. Ar-landa spelar faktiskt en regionalpolitisk roll, vilketinte gör. Det finns en väldig skillnad. Därförkan man inte dra samma paralleller som Per Wester-berg gör.Jag vill också konstatera att en flygplats på Sö-dertörn skulle vara lönsam. Enligt de bedömningaroch beräkningar som vi gör skulle den ha ungefär femmiljoner passagerare. Därmed kan man inte rakt utsäga att det inte går och att det inte är lönsamt. Det ärinte sant. Det skulle vara lönsamt.För egen del vill jag säga - jag hoppas att dettablir det sista jag säger här - att jag inte har tagit ställ-ning. Jag har försökt att intellektualisera frågan. Vibereder ärendet, och vår förhoppning och vårt mål äratt vi ska klara att fatta ett regeringsbeslut före mid-sommar.Anf. 93 PER ():Fru talman! Jag tror att det för alla parter vore bramed ett snabbt besked av många skäl, inte minst avplaneringsskäl.Vi har diskuterat , och eneventuell flygplats på . Jag ser naturligtvis tillSveriges nationella intressen. Både ur konkurrenshän-seende och för näringslivet i många avlägsna delar ärdet viktigt att vi får ett väl fungerande nav medmånga direktlinjer från Arlanda.Om marknaden själv får bestämma - med ett pri-vatägt - är det min fulla förvissning att mankommer att klara kapacitetsökningen och tillgodosemiljökraven där, inte via en ny flygplats på Hall.Det är inte jag - och egentligen inte näringsmi-nistern heller - som ska föreskriva något. Det ärmarknadens krav, efterfrågan, som borde vara styran-de.Om nu näringsministern är så förvissad om att enHall-flygplats skulle bli lönsam, så är min avslutandefråga: Varför låter i sådana fall inte näringsministernmarknaden sköta detta? En lönsam flygplats behöverinte statsfinansieras. Den kan skötas via ett privatbolag. Då får vi se om det finns några som är bereddaatt satsa de miljarder som det är fråga om i detta ut-omordentligt riskfyllda projekt.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.16 § Svar på interpellation 1999/2000:377 ombörsintroduktion av . 94 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag avser vidta för att ge möjlighetatt delta i omstruktureringen av den europeiskakraftmarknaden.Låt mig först påminna om att staten som ägare tillVattenfall har lagt fast att huvuduppgiften för bolagetär att på ett effektivt sätt producera och leverera el tillsina kunder. Detta ska ske på ett affärsmässigt sätt,vilket innebär att företaget uppfyller marknadsmässi-ga avkastnings- och utdelningskrav i sin affärsverk-samhet. Genom detta medverkar till atttrygga tillgången på el till ett rimligt pris och till attskapa goda förutsättningar för den svenska industrinskonkurrenskraft. Det är därför naturligt att staten harett starkt intresse av företagets långsiktiga utveckling.Sverige är ett av de länder som under ett antal århaft en avreglerad elmarknad. togs deförsta stegen i avregleringen av elmarknaderna inomEU. Vi kan se att utvecklingen mot en öppen, konkur-rensutsatt elmarknad i kommer att fortgå ochatt denna innefattar bl.a. , och ,som också inlett avregleringen av sina elmarknader.Som ett led i den utveckling och marknadsöpp-ning som skett på den europeiska marknaden så harVattenfall genomfört ett antalstrukturaffärer. I förvärvade de tvåelföretagen samtett ytterligare finskt elföretag. I förvärvadesstora andelar i och Fredrikstad inleddes också med GöteborgEnergi genom ett nybildat hälftenägt bolag, Plusener-gi AB.Vattenfall har även förvärvat av det regio-nala energibolaget i och avtalat om samar-bete med staden , som äger ytterligare25,. I ökade sin andel i ettlokalt eldistributionsföretag och för-värvades av el- och värmeverk.Ovanstående förvärv är exempel på att Vattenfallpå ett aktivt sätt deltagit i den pågående omstrukture-ringen av energimarknaden och därmed ytterligarestärkt sin position såväl i som i Europa.Vattenfall är det största svenska elproduktionsfö-retaget och svarar för en stor del av såväl den svenskasom den nordiska elproduktionen. Bolaget är i kraftav sin storlek och med sin stora tillgång på kompe-tens en viktig nationell resurs på energiområdet. Detär därför min uppfattning att ska förbli istatlig ägo och jag bedömer att har denekonomiska styrka som behövs för att vara en starkaktör och trygga kundernas tillgång på el till rimligtpris.Anf. 95 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka för svaret.Låt mig också börja med att slå fast att det är viktigtför att vi har duktiga energibolag här i landetoch att är ett av de viktigaste bolagen här iSverige vad gäller energi.Jag kan också konstatera att för närva-rande har en nackdel gentemot sina konkurrentergenom att som konkurrensutsatt aktör intehar möjlighet att konkurrera med de andra aktörernapå lika villkor. En väsentlig förutsättning för att upp-nå lika villkor är att ha tillgång till kapitalmarknadenför att kunna skaffa kapital till en expansion och föratt kunna samarbeta internationellt på viktiga områ-den.För är det väsentligt att nu få veta vilkaförutsättningar som gäller för dess fortsatta utveck-ling. Bolagets strategiska inriktning och expansions-planer och därmed möjligheter att uppnå sina mål-sättningar kommer i stor utsträckning att bero påtillgången till kapital.Det värde som representerar kan därtillkomma att minska längre fram om bolaget inte gesmöjlighet att genomföra de strategiska tillväxtsats-ningar som planeras internationellt.En vidgning av ägarkrets medger där-till att andra ägare utöver staten får möjlighet attkritiskt granska affärsidé och ställa kravpå en effektiv förvaltning och goda ekonomiska re-sultat i linje med vad staten eftersträvar. Vid en bör-sintroduktion återspeglas bolagets prestanda i börs-kursen. investeringar får en utomståendegranskning som innebär att endast satsningar som i ettbransch- och kapitalmarknadsperspektiv ter sig somde mest lämpliga kommer att ske.I syfte att underlätta kapitalmarknadens oberoendegranskning av bolaget kommer staten att eftersträvaatt bolagets ägarstruktur återspeglas i styrelsenssammansättning. Det borde vara så. För att ge möj-lighet att verka på samma sätt som övriga aktörer påmarknaden genom att expandera, dra till sig externtkapital och förvärva andra företag mot betalning iegna aktier bör staten minska sitt ägande i VattenfallAB, och börsnotera bolaget.Fru talman! Jag återger här något ur den proposi-tion som har lagt fram om att bör-sintroducera . Jag har bara bytt ut ordet Teliamot . Jag menar nämligen att det är intres-sant att jämföra, och se att de argument som gäller förTelia också gäller för Vattenfall:Det är viktigt för fortsatta expansion,för möjlighet att konkurrera på likvärdigavillkor och för möjlighet att delta i densnabba omstrukturering som vi nu ser ske att manbörsintroduceras och får tillgång till kapitalmarkna-den.Jag skulle vilja fråga statsrådet: fel när han argumenterar för att det är bråt-tom att börsintroducera ?Omstruktureringen kommer att ske under dekommande ett till två åren. Ska ha möjlig-het att vara en aktiv aktör i detta så krävs en börsin-troduktion, eller alternativt tillgång till mycket kapitalpå annat sätt.Och har , den tidigare ordföran-den i , fel? Varför är det så att de som harjobbat nära och i bolaget argumenterar för en börsin-troduktion? Varför förvägrar statsrådet dem den möj-ligheten?Anf. 96 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med att konstatera att förepausen var det två partikolleger till somhade samma argument, och åberopade för attsätta , och även , på bör-sen. kommer det tredje - att sätta påbörsen med som argument.Jag konstaterar också att i långsiktigautvecklings- och investeringsplaner bör utvecklingenav ny ekologisk elproduktionsteknik och investering-ar i el- och värmeproduktion från förnybara energi-slag vara framträdande. ges därmed enstrategisk roll i omställningsarbetet.Vattenfall spelar också en väldigt tung och viktigroll när det gäller den omstrukturering och de ned-läggningar som vi har gjort, och troligtvis också suc-cessivt kommer att göra, av kärnkraften.Vattenfall har till uppgift att på ett effektivt sättproducera och leverera el till sina kunder. Detta skaske på ett affärsmässigt sätt, vilket innebär att företa-get uppfyller marknadsmässiga avkastnings- ochutdelningskrav i sin affärsverksamhet. Genom dettamedverkar till trygg tillgång på el till ettrimligt pris och till att skapa goda förutsättningar förden svenska industrins konkurrenskraft.Varför är det då naturligt med ett starkt statligtintresse i ?För det första är , som jag nämnde, enviktig resurs i arbetet med omställningen av energi-systemen inom ramen för affärsmässighet. För detandra är en av viktigaste uppgifter atttrygga samhällets tillgång på el till ett rimligt pris.För det tredje har stor tillgång på viktigkompetens inom energiområdet som är uppbyggdunder . För det fjärde har kraft-tillgångar av stor nationell betydelse.Samtidigt har ,genom avregleringen av elmarknaden och den nor-diska marknad vi har, spelat en väldigt tung roll påaffärsmässig grund och även haft det här nationellaansvaret.Jag finner således ingen anledning att Vattenfallskulle gå ut på börsen. Jag menar att skaförbli i statlig ägo. Det är också viktigt att Vattenfallhålls samman som en koncern. Det finns alltså ingenambition från regeringens sida att göra några föränd-ringar i det avseendet.Anf. 97 ():Fru talman! Genom det svar som statsrådet ger nuförstår jag fuller väl varför det inte är möjligt att bör-sintroducera Vattenfall.Nu redovisar statsrådet en delvis ny roll för Vat-tenfall som man har försökt att manövrera sig ut urtidigare. Statsrådet säger här att har enstrategisk roll i omställningsarbetet, inte minst vadgäller utvecklingen och satsningen på förnybara ener-gikällor. Vidare säger statsrådet att har del i och en stor roll när det gäller avvecklingenav kärnkraft. Den strategiska rollen innebär uppen-barligen också att det inte är enbart affärsmässigakrav som ska ställas i det arbetet.Inte minst i förhandlingarna när det gäller av-vecklingen av har arbetatmycket målmedvetet för att uppgörelsen skulle sessom affärsmässig från bolagets sida och att man inteskulle drabbas av en politikerrabatt eller misstro påmarknaden därför att man tar politiska hänsyn ellerdärför att man tvingas till dyrbara investeringar ellerhänsynstaganden för att vara det lydiga redskapet åtenergiministern.Björn regeringsunderlag har här ikammaren agerat och argumenterat mycket starkt föratt investeringen i den tyska kärnkraften i Hamburgenbart ska ses som ett affärsmässigt köp och inte somen del i det strategiska omställningsarbetet. På denpunkten kan kanske statsrådet ge besked. Är det ettled i omställningsarbetet eller är det ett utslag avaffärsmässighet?Jag menar att det är viktigt för att manfår vara rent affärsmässigt. Om man ska ta del i om-ställningsarbetet, i avvecklingen av kärnkraften ochannat, ska det ske på affärsmässiga villkor. Vattenfallska få ersättning för de extra åtaganden man ställsinför. Jag tror att det vore mycket olyckligt för Vat-tenfall, de anställda och för möjligheterna att upprätt-hålla ett förtroende som affärsmässig aktör om stats-rådet inte klart markerar att det är affärsmässighetsom gäller i första hand och att den strategiska rolleni omställningsarbetet ska innebära rent kommersiellaoch rent affärsmässiga villkor.Jag tror att det är bra för med ett starktVattenfall som jobbar på affärsmässiga villkor. Jagtror att det är alldeles nödvändigt, i likhet med och , att vi snart får enbörsintroduktion av för att ge bolaget möj-lighet att konkurrera på likvärdiga villkor med destora europeiska konkurrenterna.Anf. 98 Näringsminister ():Fru talman! Jag redogör för det energipolitiskabeslut som har fattat. Det må väl vara re-spekterat. Jag redogör för det beslut som riksdagenhar fattat. När det gäller omstruktureringen och frå-gan om kärnkraften ligger som en del avdet beslutet. Det är detta jag redogör för. Jag kommerfaktiskt att respektera det beslutet. Om riksdagenskulle fatta ett annat beslut blir förhållandena annor-lunda.Den omstrukturering som har skett kan uttryckas iolika siffror. Bl.a. har prisnivån sänkts med 30-40 %sedan avregleringen 1996 som konkurren-sen har ökat. har trots detta hävdat sigmycket väl. har t.o.m. lyckats att göra,vilket har nämnts här i debatten, olika uppköp ocholika allianser. Trots en hårdnande konkurrens ochlägre priser har man rationaliserat och omstrukturerat.Jag bedömer, och det har jag också redogjort för,att har en tung roll att spela. Som jag ocksåsade ska detta självfallet ske på affärsmässig grund.Man har också en tung roll att spela när det gälleromstruktureringen av energipolitiken, vilket ocksåsjälvfallet kan hanteras på affärsmässig grund och skaså göras. Därmed menar jag att kommer attklara sig mycket väl som ett helt statligt bolag, ochdet har också visat sig . Jag behöver kanskeinte argumentera mer för det. Jag kan bara konstateraatt regeringen inte tänker göra någon förändring i detavseendet.Anf. 99 ():Fru talman! Jag kan då konstatera att de investe-ringar som har gjort i bl.a. tysk och finskkärnkraft får ses som ett led i den strategiska rollen iomställningsarbetet av det svenska energisystemet.Fru talman och herr statsråd! Jag hoppas att om-svängningen när det gäller ägandet i kom-mer att ske ungefär som omsvängningen när det gäl-ler ägandet i och att den kommer relativt snart.När det gäller tog det väl ungefär 18 månaderfrån helstatligt ägande till börsintroduktion. Jag hop-pas för skull att det kommer ett förslag såsmåningom om börsintroduktion. Jag hoppas det förde anställdas skull och för skull.Anf. 100 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig bara konstatera att det hoppetinte kommer att infrias, i varje fall inte . Det är jag övertygad om. Det har att göramed att det inte finns någon kraft och ingen marknadsom ställer de krav som uttrycks här. fun-gerar mycket väl och har hävdat sig väldigt väl. Jagsom ansvarig minister och regeringen har inga ambi-tioner att börsintroducera . Vad framtidensedan har att visa är svårt att sia om. Men som lägetär kommer det inte att ske under överskådlig tid.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:413 omjämställdhet och den nya ekonominAnf. 101 Näringsminister ():Fru talman! har frågat jäm-ställdhetsministern vad hon avser att vidta för åtgär-der för att1. informationstekniken ska bli mer användarvän-lig och på det sättet få fler flickor och kvinnoratt använda den,2. fler flickor och kvinnor ska bli intresserade avatt utbilda sig inom IT-området och3. fler kvinnor ska uppmuntras att delta i utveck-lingsarbetet med att anpassa tekniken till kvin-nors och flickors behov.Interpellationen berör flera ministrars ansvarsom-råden. Vi har kommit överens om att jag ska besvarainterpellationen.Jag vill först tacka för atthon tar upp detta angelägna område.Människors tillträde till växande sektorer får intehindras av invanda mönster, som begränsar individersutbildnings- eller yrkesval. Att tendenser till köns-bundna studieval bryts är en förutsättning för attkvinnor och män ska engageras i IT-samhället på likavillkor. Andelen kvinnor i kvalificerade IT-inriktadeutbildningar är fortfarande alldeles för låg. Den redanlåga andelen kvinnor i IT-företagens ledningar harframhållits i debatten. Brister när det gäller jämställd-het mellan kvinnor och män i IT-sektorn kan leda tillproblem i hela det IT-beroende samhället, vilka påsikt kan leda till minskad tillväxt.Många projekt genomförs och insatser görs för attfå flickor att välja det naturvetenskapliga programmetpå gymnasiet, som t.ex. eller Veten-skapscentrum i . Vissa resultat har nåtts,t.ex. har andelen flickor ökat på det naturvetenskapli-ga programmet i gymnasieskolan. Även på universitetoch högskolor görs insatser för att få kvinnor att väljade datainriktade utbildningarna och att fullfölja dessa.Men mycket mer behöver göras för att bryta vårttraditionella studie- och yrkesval och ändra synen påatt teknik och data skulle vara något manligt.