prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Rådgivning omeffektivare energianvändning och kampanjer för an-vändning av bränslesnålare bilar och ändrade kör-mönster måste genomföras. Trots att alla partier före-språkar en europeisk miniminivå för koldioxidskattenär tyvärr en bromskloss mot en sådan ut-veckling. Skälet till det är ju att socialdemokrater ochmoderater bildar en ohelig allians som inte vill låtaEU:s beslutsregler förändras så att beslut om mil-jöskatter fattas med majoritet. Eftersom det i dagkrävs enighet kommer det medlemsland som har lägstmiljöambition att stoppa en rationell klimatpolitik.Sverige måste göra till en huvuduppgift att ge EUmöjlighet att fatta beslut om miljöskatter med majo-ritet. På det sättet skapas förutsättningar för en har-monisering av miljöavgifter och energiskatter inomEU. Det är ju bara genom ett ökat samarbete som vikan nå verkliga lösningar på våra gemensamma mil-jöproblem.Men en europeisk koldioxidavgift kommer inte attvara nog för att klara utmaningen. Förebilden för EUbör därför vara EMU-samarbetet. Unionen måsteskapa en gemensam valuta för växthusgaser - enekologisk euro i form av utsläppsrättigheter.Kyotoprotokollet skapar möjligheter för länder attklara sina åtaganden genom att handla med utsläpps-rätter. Att fördela utsläppsrätter via marknaden harstora fördelar jämfört med administrativa regleringar,men också jämfört med skatter och subventioner. Fördet första leder de till det mål som har satts upp - skavi bara släppa ut koldioxid kommer det inte attfinnas fler rättigheter att köpa. En skattehöjningsef-fekt påverkas av faktorer som konjunktur och kon-sumtionsmönster. För det andra innebär utsläppshan-del att det är den som släpper ut växthusgaser sombetalar.Sverige bör införa ett system för handel med ut-släppsrätter . Det bör kunna infö-ras 2003 eller 2004. Syftet bör vara att skapa en före-bild för att införa ett "ekologiskt EMU", dvs. en eu-ropeisk handel med utsläppsrätter beslutad på EU-nivå.En annan svår utmaning är att rädda Östersjönfrån att bli ett dött hav. Det måste bli ett slut på ol-jeutsläppen. Fartyg kan inte längre tillåtas lämnahamn utan att ha rengjort sina tankar. Utsläppen frånindustrier och jordbruk är lika stora som för tioår sedan.Jordbrukspolitiken måste avregleras och kraftigtförändras så att den tar större hänsyn till jordbruketsroll i det naturliga kretsloppet och dess konsekvenserför djur, miljö och biologisk mångfald. Genom ökadimportkonkurrens kan livsmedelspriserna omedelbartsänkas. Det tjänar konsumenterna på. En avregleradjordbrukspolitik innebär också minskade kostnaderför unionen som sådan. Det i sin tur innebär att med-lemsländerna kan sänka sina avgifter till EU. Det härär frågor som jag hoppas kommer att stå högst pådagordningen under det svenska EU-ordförandeskapet. Men förutom att regeringen måstefortsätta att vara pådrivande skulle jag vilja se ettstörre engagemang från högerpartierna för en sådanförändring.En av största insatser för att sprida kun-skaper inom detta område är att samordna Östersjöu-niversitetet som är ett nätverk för drygt 160 universi-tet och högskolor runt . Genom kurser orga-niserade av Östersjöuniversitetet har ett mycket stortantal studenter inom t.ex. biologi, teknik, statsveten-skap, ekonomi och lärarutbildningar fått kunskap omfrågor som rör miljö ur biologiskt, ekono-miskt och politiskt perspektiv. Östersjöuniversitetet ärberoende av finansiellt stöd från andra källor än denakademiska världen, och den största finansiären,, tänker upphöra med stödet av verksamheten.Därför borde ta sitt utlovade ansvar för natur och miljö och fortsätta att administreraÖstersjöuniversitetet, även om det sker på annat sättän genom Sida.Det som saknas är en långsiktig plan för bevaran-det av den biologiska mångfalden i och kring Öster-sjön.Till det kommer att det organiserade Östersjö-samarbetet måste effektiviseras. handlar det förmycket om formerna för samarbetet och för lite omdirekta åtgärder för att rädda Östersjön.Slutligen, fru talman: En annan utmaning för oss iden borgerliga vänstern är bevarandet av den biolo-giska mångfalden. Ett av hoten mot den biologiskamångfalden är försurningen. Både socialdemokrater-na och högerpartierna är alltför inriktade på att lappaoch laga genom t.ex. kalkning. Inriktningen på attanvända ekonomiska styrmedel för att få en långsik-tig lösning måste bli tydligare.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 16 och 26.Anf. 204 ()replik:Herr talman! Jag reagerar på när han säger att man lappar och lagar närman vidtar kalkning. Det är ungefärsom att jämföra med en sjuk patient. Det är givetvisett symtom han har, och man ska bota grundsjukdo-men. Men ibland är det helt livsnödvändigt att be-handla symtomet.Jag ser det här med att kalka som en symtombe-handling. Man ska sedan givetvis rikta åtgärdernamot grundorsaken. Men jag reagerar mot beskriv-ningen.Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Det är precis vad det handlar om.Ibland är det motiverat och nödvändigt, men det somjag tycker att vi från politiskt håll inte borde säga äratt man ska fortsätta med generella, omfattande kalk-ningsåtgärder även inom områden där insatsernabevisligen är till skada.Det är detta som jag menar med lappa och laga.Här krävs mera långsiktiga åtgärder och mer av ifrå-gasättande av den typen av insatser som vi vet kanvara skadliga.Anf. 206 ()replik:Herr talman! Jag tackar för de korrigeringar somHarald gjorde. Det är självklart att man inteska kalka där det är direkt skadligt. Men våra in-hemska försurande utsläpp har ju minskat. Svavelut-släppen har minskat radikalt. Mycket av det som nuär kvar av den inhemska försurningen är utländsktproducerat. Vi måste alltså behandla symtomen etttag till.Jag håller med om att man skakalka i de områden där det är mest av nöden. Det harju diskuterats om man ska kalka i den om-fattning som har skett i Norrlandsälvarna och mar-kerna där omkring av det skäl som . 207 () re-plik:Herr talman! Det finns ett annat exempel som detär viktigt att peka på när man diskuterar den här typenav åtgärder. Det gäller skogsbruket och kalkningen avskogsmark.Det står alltmer klart och det kommer rapporter.Senast i somras kom forskningsrapporter som visadeatt skogens inverkan på försurningen fortfarande ärmycket stor. Om forskarna säger att skogsbruketfortfarande inte är uthålligt är det tveksamt om mangenom den här typen av insatser ska förhindra försur-ningen. Det kan vara en långsiktigt felaktig väg. Härkrävs alltså helt andra insatser, nämligen att åstad-komma ett ännu mer uthålligt skogsbruk.Anf. 208 ():Herr talman! Detta är ett betänkande som tar uppmotionsyrkanden. har väckt 29 motioneri vitt skiftande ämnen. Det är naturligtvis omöjligt förmig att prata om allt som vi vill åstadkomma i miljö-politiken.Det regnar mycket just . Forskarna är överensom att klimatförändringen är här. FN har haft enforskarpanel i PPC. Där har man haft de skarpastehjärnorna på området, och det har förts en diskussionom vad som sker. Forskarna är helt överens om attklimatförändringarna är här.Det som databaserna förutspådde skulle ske, skernu, dvs. det kommer mer regn på norra och södrahalvkloten i närheten av polerna. Det kommer flerstormar osv. Det som kanske förskräcker oss som hardeltagit i den här debatten äratt det tycks ha kommit mycket snabbare än vad fors-karna trodde.Nu har vi haft en debatt här i kammaren om kli-matförändringarna. Vi får hoppas att det som sker iHaag och det som kommer att ske i olika länder ledertill att man äntligen börjar ta tag i den här problema-tiken. Det är nog en förutsättning om kommandegenerationer ska ges möjlighet att leva gott på dennajord.Vi har även haft en debatt om i den härkammaren. Den frågan belystes då, varför jag intetänker diskutera den nu.Vi har också diskuterat biologisk mångfald imånga olika sammanhang. Inte bara försurningenutan även jord- och skogsbruket påverkar. Vi kan se,inte bara nationellt utan även globalt att det sker enständig försämring. Vi tappar, inte bara arter utan detförsvinner också många individer, vilket gör att allt-fler arter blir alltmer hotade.En problematik där vi kan se att utvecklingen inteheller har vänt till det positiva är användningen avkemikalier. Alltfler kemikalier används. är detfullkomligt omöjligt för en konsument att använda sinkonsumentmakt och köpa det rätta. Titta på era fötter!Hur många av er vet vilka kemikalier som finns iskorna, t.ex.? Det är omöjligt i dagens kemikaliseradesamhälle att få en sådan information att man somkonsument kan utnyttja sin makt. Här måste mantyvärr gå lagstiftningsvägen. Annars lägger man påkonsumenten en omöjlig och fullkomligt ohanterliguppgift.Är då detta betänkande ett exempel på att rege-ringen ingenting gör och att man bara väntar? Nja, jaganser inte det. Som deltagare i budgetdiskussioner ettpar gånger vet jag att det just nu händermycket på miljöområdet. Jämför man budget- det år då Socialdemokraterna och samar-betade om budgeten - kommer det att ske en för-dubbling av anslaget till miljöområdet fram till 2003.I mångt och mycket hade vi kanske velat gå forta-re fram, men myndigheterna har inte hunnit med.Därför har det delats upp i trappsteg. Det finns enmöjlighet att ta hand om de stora ökningarna av an-slaget till skog, biotopskydd, miljöövervakning, sane-ring, kalkning, miljöforskning osv. Den debatten villjag inte föregripa eftersom den ska föras här om nå-gon månad.Det är mycket som tas upp i detta betänkande. Jagvill kort kommentera en del av det som Miljöpartietstår bakom.Vi är kritiska till det producentansvar som har in-förts. Det har inte riktigt lett till det som man hadeönskat. Bl.a. anser vi att det saknas ett lagstadgatproducentansvar inom byggsektorn där det faktisktskulle behövas ett sådant. Det har vi tagit upp i enreservation som jag önskar att de som är intresseradeläser.Vi har också tagit upp en långsiktig och mycketviktig fråga. Man talar om någonting som kallas förFaktor 10. För att jorden ska kunna klara människan iframtiden måste man effektivisera resursanvändning-en rejält. Man anser att måste tas bort. Vi kanalltså behålla 10 %.Faktor 10 är någonting som har diskuterats påmånga olika håll internationellt. Vi från Miljöpartietanser att det är dags att utarbetar en strategiför att göra det möjligt att här i landet tillämpa Faktor10. Man måste försöka att få till stånd ett tiofalt mereffektivt utnyttjande av naturresurser kombinerat meden ny syn på välfärd, men också på kultur, fri tid,delaktighet och sociala kvaliteter.I dag har vi en traditionell materiell tillväxt utanatt det för med sig så mycket av det som anses varagott i livet. Vi i vill ju gärna knyta ihoppolitiken, t.ex. miljöpolitiken med budgetpolitiken.Det är också därför som vi driver frågan om grönskatteväxling. Vi menar att det måste ske en långsik-tig omstöpning av samhället för att man ska kunna geförutsättningar för kommande generationer på jorden.Jag vill yrka bifall till reservation nr 14.Vi anser också att måste våga gå före iEU. Det är en fråga som vi har tagit upp många gång-er. Ett exempel på att vi kan vara framgångsrika ärdet som sker med båtbottenfärger . Man har sagtatt det finns en bortre parentes för båtbottenfärgermed metaller i. är förbjudet, och finns detockså ett förslag om att man ska ersätta båtbottenfär-ger med koppar. Och vad sker då? Jo, det sker enförskräcklig massa olika saker.I dag finns det en handfull alternativ som det fors-kas om och som kan ersätta dessa bottenfärger sominnehåller gifter, alternativ som biologiskt sett ärfullkomligt acceptabla. krävs det vågar fastställa en bortre parentes för en kemi-kalie för att man ska få i gång en forskningsverksam-het för att få fram alternativ.Den politik som har drivit innebaratt man vågade fastställa en bortre parentes för kemi-kalier som man ansåg inte hörde hemma i ett långsik-tigt ekologiskt hållbart samhälle, en politik som mantyvärr har lämnat i och med EU-inträdet. Vi anser måste våga återknyta till den här politiken därföratt den har visat sig vara framgångsrik.I kap. 2 i finns både försiktighets-principen och produktvalsprincipen inskrivna. Meddem kan man göra det här. Vi menar att skavåga ta chansen att styra miljöutvecklingen i merpositiv riktning. Kemikalieproblematiken är viktig.Kemikalier är ett av de stora hoten inte bara mot detekologiska systemet utan också mot människan. Vikan se att många sjukdomar som man anserberor på att barn utsätts för alltför mycket kemikalierökar mer och mer. Det gäller t.ex. diabetes och can-cer. Det finns alla skäl i världen att försöka skapa enpositiv utveckling. Jag vill yrka bifall till reserva-tion 20.Miljöpartiet tar också upp en fråga som jag trorkommer att bli allt viktigare men som inte diskuterasspeciellt mycket . Det gäller ekologiska aspekterpå läkemedel. finns det en mängd läkemedelsom inte bryts ned i kroppen på människor och djurutan kommer ut i naturen. Det kan t.ex. gälla mångaläkemedel som är hormonliknande. Men det gällerockså maskmedel och antibiotika, som påverkar natu-ren.Maskmedel används t.ex. i stor omfattning i jord-bruket. Det har till uppgift att ta död på maskar ochandra parasiter. Det tar död på djur även när detkommer ut i naturen. Om ni tittar på en komocka såkan ni se att somliga komockor verkar totalt opåver-kade. Det är de för att de innehåller maskmedel. Demkan inga insekter, och inga bakterier heller, ge sig på.De dödas av maskmedel. Vi måste få läkemedelsfö-retag, och även företag som gör veterinärmedicin, attta fram läkemedel som bryts ned hos den person ellerde djur som använder dem så att vi inte får de härkvardröjande gifteffekterna i naturen. Det här är enganska ny fråga, men en fråga som jag anser varamycket viktig och som måste uppmärksammas. I dagkan vi se att många arter av djur som varitvanliga slås ut. Det här kan också vara ett skäl till attde försvinner.Miljöpartiet har också en motion där vi skarptkritiserar den nya svenska valfångstpolitiken. Sverigehar varit en nation som har gått före när detgäller att skapa reservat för valar. Det som har skettalldeles är att har lagt fram ettförslag om ett globalt valreservat som intehar stött. har i stället stött ett förslag om attåterigen låta och få börja föra en regle-rad kommersiell valjakt, eller valfångst.Det här kan vi från sida absolut inteacceptera. Även har lagt fram liknandemotioner. Jag vill yrka bifall till reservation 29. Jagskulle verkligen vilja uppmana den svenska regering-en att ompröva sin nya syn på valfångstpolitiken ochåtergå till den som hade tidigare, där Sverigevar pådrivande.Vi har i detta betänkande också ett långt särskiltyttrande som tar upp många av de motioner som vihoppas och tror kommer att behandlas i de komman-de propositionerna - dels klimatpropositionen, delsden proposition som handlar om miljömål. Det finnsmånga kemikalier som vi har lagt fram speciella mo-tioner om: nonylfenoletoxylater, isocyanater, be-kämpningsmedel, amalgam, azofärgämnen osv. Dethär hoppas vi kommer att hanteras i det som handlarom en giftfri miljö i den proposition som kommer attfölja på miljömålen.Vi har också lagt fram en del motioner somhandlar om olika biotoper som vi anser bör skyddas,t.ex. sumpskog, vissa våtmarker och vissa myrområ-den. Här kan vi till vår glädje konstatera att nu när detblir alltmer pengar i den statliga budgeten finns möj-lighet till skydd av den här typen av biotoper.Vi har också haft en motion om att skydda storaträd. Där kan jag med glädje konstatera att jag i dendebatt som handlar om budgeten kommer att kunnasäga att vi har lyckats. Där finns det pengar. De finnsockså skrivningar om detta i den budget som vikommer att hantera.Vi har också tagit upp vissa speciella djur, somgroddjur och myskoxe, där har tagitfram åtgärdsprogram för hur man ska hantera dessaarter. Det hoppas vi också kommer att komma med ipropositionerna framöver. I annat fall kommer vi frånMiljöpartiets sida givetvis att återkomma till dessaproblem.Naturligtvis står bakom alla sina re-servationer, men jag har alltså yrkat bifall till reser-vationerna 14 och 20. Jag vill också yrka bifall tillreservationerna 30 och 31.Anf. 209 () replik:Herr talman! brukar vara ett parti somi likhet med säger sig vilja värna om desmå och, också precis som , värna omhela landet. Då tycker jag att retorikklingar lite falskt i det här sammanhanget när detgäller hur talar och hur hon handlar ipraktisk politik. Låt mig ta två exempel.Först har vi strandskyddet. Varför tillåter inteMiljöpartiet skilda bygder i att utvecklas?Strandskyddet utgör ett hinder för utveckling i storadelar av . Varför, , mot-verkar den utveckling som hade kommittill stånd om vi hade fått en förändring på det härområdet?Låt mig också fråga varför Mil-jöpartiet inte vill medverka till att stoppa det kom-mersiella utnyttjandet av den allemansrätt som bådeGudrun och jag vill värna, dock inte på degrunder som den ibland utövas på i dag.Anf. 210 () re-plik:Herr talman! Om vi ska börja med strandskyddetså kan man se att de kommuner som mest aktivt harverkat för att strandskyddet ska luckras upp faktisktär storstadskommunerna. är ett exempel. Därfinns de flesta fall. Det här är inte ett glesbygds-problem. Det är snarare ett storstadsproblem. Det ärstorstädernas kommuner som har gått in och givitbygglov trots strandskydd. Den koppling som EskilErlandsson försöker framkalla existerar alltså inte.Vi kan säga att vi anser att strandskyddet som detfinns inskrivet med möjligheten till dispenser är fullttillräckligt. Vi är kritiska till det sätt som man t.ex. iVärmdö har tillämpat strandskyddet på. Vi menar attdet måste finnas en restriktivitet eftersom det här ärområden som många människor uppskattar. Det kanfinnas stora problem för människor som inte råkaräga mark att få tillgång till stränderna. Det är också såatt många stränder hyser biotoper som behöver skydd.Det finns alltså skäl till det här. Vi menar att dendispensmöjlighet som finns är fullt tillräcklig.Allemansrätten och det kommersiella utnyttjandetav allemansrätten har vi diskuterat trehundrafemtio-elva gånger - minst - i denna kammare. Jag kan na-turligtvis upprepa den diskussionen att det här inte ärnågonting som är reglerat i . Centerpartiethar såvitt jag vet inte begärt en översyn av hur det skaregleras.Vi vet alla att det finns domar som klart reglerarvad som kan anses som kommersiellt utnyttjande ochvad som inte kan anses vara det. Det här regleras avannan lagstiftning än den som hanteras av det härutskottet. Därför tycker jag att ni ska återkomma medmotioner som kan läggas fram i de utskott som kanpåverka det. I det här utskottet hanterar vi bl.a. miljö-balken. Där kan vi inte lägga in något sådant här.Från sida värnar vi allemansrätten,men naturligtvis anser vi inte att det får leda till exempelvis skövlar skog. Men reglera allemans-rätten med vill vi inte göra.Anf. 211 () replik:Herr talman! Låt mig konstatera att inte tror på det kommunala självstyret. Hon trorinte på de demokratiskt valda företrädare som vi harutsett tillsammans i landets kommuner. Hon betrordem inte med att hantera den problematik som strand-skyddet utgör både i den stora staden och i den merglest befolkade kommunen. Jag sätter tilltro till delokala företrädarna, som är demokratiskt valda. Jagtror dem om att kunna hantera den här problematiken,som är centraliserad till allra högsta nivå i lan-det.Låt mig också säga att jag hoppas och förutsätteratt och hennes parti kan hjälpa tillatt få ordning på problematiken kring det kommersi-ella utnyttjandet av allemansrätten i den pågåendeutredningen omkring . Är beredd att medverka till att vi kan få rätsida påden här problematiken i den pågående utredningen?Anf. 212 () re-plik:Herr talman! För det första kan jag säga att jagoch verkligen trodde att kommunernakunde hantera insamlandet av sopor. Det centralise-rade när man införde producentansvar.Man såg till att kommunerna inte fick utveckla denverksamhet som då verkligen började visa olika alter-nativ.Ibland centraliserar rejält. Det varnog den största centraliseringen i miljöpolitiken somvi har haft under det senaste årtiondet. Lite självkritikvore därför på sin plats.När det gäller strandskyddet kan jag säga att detinte är något glesbygdsproblem. Och det är riktigt attjag tycker att detta ska regleras i en lag som sättergränserna för vad som är möjligt. Men det ska finnasdispensmöjligheter.Återigen när det gäller allemansrätten. Snälla rarani som vill ändra på detta. Försök inte ändra på det ien lagstiftning där det inte kan regleras. Om ni villändra på det, se till att ändra det i den lagstiftning därdet kan regleras. Nej, , eftersomdetta, enligt alla jurister, inte kan regleras i miljöbal-ken, så kommer det inte att vara möjligt att regleradet i . Det som man kunde göra i miljö-balken var att titta på allemansrätten kontra naturen,eftersom hanterar förhållanden i naturen.Men i hanteras inte förhållandet tillmarkägare. Det görs i en helt annan lagstiftning, ochdet vet mycket väl. Jag tror egentli-gen inte att vill ha någon förändring, efter-som man driver detta på ett sådant sätt att man villändra i en lagstiftning där man vet att detta inte kanändras.Eftersom man tvingas anmäla viss kommer-siell verksamhet till kommunen, så kommer natur-ligtvis markägaren då in. Men förutsättningen är dåatt man kan använda , dvs. att det påver-kar naturen. Men för att markägaren ska få ersättningosv., så måste ni ge er på en annan lagstiftning, om nivill ha en förändring.Anf. 213 () replik:Herr talman! Det regnar mycket, klimatföränd-ringarna är här, och forskarna är överens, säger . Vad hon medvetet inte säger, herr tal-man, är att forskarna entydigt säger att det är växt-huseffekten som är orsaken. Detta insinuerar honendast.Herr talman! Ingen vinner på att vi skrämmermänniskor. tror att de vinner på attskrämmas. Men detta är inte sakligt.Jag har i tidigare debatter anklagat bl.a. GudrunLindvall för att inte hålla sig helt till vetenskapen, ochdetta besannas igen.Klimatförändringen är nog ett faktum. Men vimåste nämna att växthuseffekten är en förklarings-modell, förvisso en mycket viktig sådan. Solens öka-de aktivitet är en annan förklaringsmodell. Naturligatemperaturväxlingar är en tredje. Växthuseffekten ärett allvarligt scenario som måste beaktas med störstaallvar. Men det är viktigt att vi här inne i kammarenhåller oss till vetenskaplighet. Släpp partiretoriken.Jag tror att vi måste vara sakliga i den här debattenoch faktiskt säga att forskarna inte är överens om densista delen som jag nämnde.Anf. 214 () re-plik:Herr talman! Jag vet inte vad jag ska säga. Jag rå-kar vara naturvetare. När jag hör blir jaglite beklämd.Jag kan naturligtvis börja förklara allt detta. Mentiden räcker inte till för det. Växthuseffekt, ozonskiktoch klimatförändringar hänger ihop, vi behöva börja från A. Det frisläpps för mycketkoldioxid som gör att den växthuseffekt som vi behö-ver för att få det så pass varmt på jorden så att vi kanleva här ökar. Det innebär att värmestrålarna studsaroch blir kvar här. Då blir det för varmt. Då dunstardet av mer vatten från havsytan. Det måste ta vägennågonstans. Sporerna kommer ned som regn. Vi fåren helt annan aktivitet på vindarna. Ozonskiktet tun-nas ut också på grund av växthuseffekten, eftersomdenna värmestrålning behövs uppe i högre luftlagerför att det inte ska bli så kallt och så att ozonet börjarbrytas ned. Det hänger liksom ihop.Moderaterna kan i evighet stoppa huvudet i san-den och låtsas som att detta inte existerar. Och mankan naturligtvis säga att man skrämmer människorom man talar om för dem vad som är på gång och vadsom händer. Och man kan naturligtvis låtsas att so-lens ökade aktivitet under skulle ge medextremt klimat. Men det är inte möjligt, . Och detta är forskarna faktiskt ganska överensom.