prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — Anta att vi skulleställas inför tvistlösningsförfarandet och förlora. Mansäger i majoriteten att det skulle kunna innebära läng-re gående inskränkningar än vad som egentligenerfordras. Vad är det för tvistlösningsförfarande vistår inför? Är det så att man kan driva den svenskagrundlagen inte bara till minimiregler utan längreändå? Det är min fråga.Anf. 10 (s) replik:Fru talman! Regeringen har och tidigare isin tolkning utgått ifrån att det har funnits utrymme iden s.k. trestegsregeln. Men regeringen säger ocksåväldigt tydligt - där är tvisten satt på sin spets - attregeln är svårtolkad och att i kontakter harmeddelat att man har gjort en annan tolkning än densvenska regeringen. Det är alltså det som tvistlös-ningsförfarandet handlar om.Om vi vinner, som Per har uttryckt det, el-ler förlorar kan vi inte riktigt veta, men risken ärmycket stor att vi förlorar. I detta tvistlösningsförfa-rande går det tydligen till på det viset - jag har fåttförhöra mig om det - att man i ett fällande utslag kankomma att föreskriva vad ska göra för attfortsättningsvis inte bryta mot . Det ärdär denna diskussion kommer in. Då finns det risk föratt man ställer krav som skulle vara betydligt merlångtgående än den ändring som föreslås.Ett exempel som jag har hört är att man kan tänkasig att även verk som har lämnats in med upphovs-männens samtycke skulle komma att omfattas. Ivärsta fall skulle kravet vara så långtgående att detfortsättningsvis beträffande i princip samtliga inkom-na handlingar skulle komma att ligga i upphovsmän-nens händer om dessa handlingar får lämnas ut ellerej.Genom detta förslag har vi visat att vi taransvar och att vi är beredda att göra denna justering isekretesslagen. har också meddelat att man serdet som positivt. Vi kan också se det som en storomtanke om vår offentlighetslagstiftning att vidta denåtgärd som vi är beredda att göra i dag.Anf. 11 PER () replik:Fru talman! Jag blir lite tveksam. Jag undrar omBarbro verkligen instämmer i attdet skulle finnas olika grader av minimiregler i dessainternationella överenskommelser, dvs. om man upp-träder som duktig i klassen så slipper man undan litebättre med lägre villkor, och om man är lite motsträ-vig och kanske lite uppkäftig och står på sig när detgäller den egna grundlagen, då kan man åka på enriktig smäll och få backa flera steg. Är det verkligenså det går till vid dessa överenskommelser och tvist-lösningsförfaranden? Det tycker jag i så fall är oer-hört allvarligt.Anf. 12 (s) replik:Fru talman! Jag kan inte påstå detta. Men jag harfått informationen att vi i förväg inte vet vilka somkommer att ingå i en s.k. TRIPS-panel. En panel kankomma att bestå av personer från länder som kanskeinte har så stor förståelse för just den svenska offent-lighetsprincipen, och handelspolitiska hänsyn kankomma att väga tungt vid bedömningen. Vid eneventuell dom kan man se hela EU, eftersom Sverigeär ett av EU:s medlemsländer, som en enhet, och helaEU skulle kunna ingå i en sådan handelspolitisksanktion, vilket för vidkommande ocksåvore en oerhört allvarlig historia.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja att utvecklade denna omtanke om svenskaoffentlighets- och rättighetsprinciper som hon ansågsig vara förespråkare för. sägs det att vi skavara uppmärksamma på att det är principer som vidiskuterar och inte de enskilda sakfrågorna som berörvåra grundlagar. Då måste jag parallellt med BarbroHietala utveckla denna omtanke om svens-ka offentlighets- och rättighetsprinciper. Varför in-väntar man inte den offentlighets- och sekretesskom-mitté som arbetar just med denna fråga?Några av oss har haft nöjet att sitta med statsmi-nister då han noga har poängterat attändringar av grundlagar och det som berör våragrundlagar måste ske mycket varligt, grundligt ochmed mycket bred majoritet. Det är naturligtvis så attBarbro har en mycket bred majori-tet bakom sig när det gäller provisoriska åtgärder somberör våra fri- och rättigheter. Men jag efterfrågarvarligheten och grundligheten.Anf. 14 (s) replik:Fru talman! Offentlighets- och sekretesskommit-téns arbete är naturligtvis oerhört viktigt och kommerockså att vara avgörande för hur den permanentalösningen kommer att se ut.I dag när jag talar om omtanke om vår offentlig-hetsprincip är det just mot den bakgrund där ÅsaTorstensson har ett mycket dramatiserande tonfall.Hon påstår att detta är ett så brådskande provisoriumoch att det leder till hemligstämpling. Jag tyckeralltså att det är övertoner i denna diskussion. När jagtalar om omtanke så menar jag att man kan se dettasom att genom denna förebyggande åtgärd -som i och för sig också i övrigt är önskvärd, men detfår Offentlighets- och sekretesskommittén visa -undviker varje risk för att hamna i ett läge där yttrepåtryckningar tvingar oss att på ett kanske radikaltoch för oss oönskat sätt ändra hela vår offentlighets-princip.Anf. 15 () replik:Fru talman! talar om attdetta är möjligt att genomföra i avvaktan på en var-aktig lösning. Då måste jag fråga om det är nya principer som vi nu hädan-efter arbetar efter, utan att veta hur en grundlag behö-ver förändras så kan vi med provisoriska lösningarskydda oss bakom förändringar av grundläggande fri-och rättigheter. Är det en ny princip som majoritetenmed regeringspartiet i spetsen har när det gällerkammarens hantering av viktiga grundlagsföränd-ringar?Anf. 16 (s) replik:Fru talman! Det är det inte. Det är ingen ny prin-cip. Det är inte heller något särskilt historiskt allvar-ligt eller märkligt förfarande. Sekretesslagen inne-håller mycket av den sortens föreskrifter. Det här ärsnarare, och det är därför som det har uppmärksam-mats så mycket, ett exempel på ett undantag i ettsynnerligen allvarligt och prekärt läge.Anf. 17 ():Fru talman! Sammanfattningsvis föreslås i dettabetänkande att en ny bestämmelse införs i sekretess-lagen till skydd för uppgifter i vissa upphovsrättsligtskyddade verk som inkommit till en myndighet. Detska gälla uppgifter i verk som kan antas inte tidigareha blivit offentliggjorda och som kommit till myn-digheter utan samtycke av rättighetsinnehavaren ochsom dessutom inte kan antas sakna kommersielltintresse. En förutsättning för att bestämmelsen skavara tillämplig är att det inte står klart att uppgifternakan lämnas ut utan att rättighetsinnehavaren liderekonomisk skada.Som alla nu vet rör detta fallet med scientologi-materialet där det har visat sig att offentlighetsprinci-pen kan användas för att med tvång offentliggöra ochsprida upphovsrättsligt skyddade verk.Jag ska inte beskriva alla de steg som en personvidtog i det uttalade syftet att skada Scientologikyr-kan. Men det började och slutade med attdokumentet lämnades till och andra myn-digheter. Och med den lagstiftning som vi har ansågsig, med rätta, dessa myndigheter tvingade att lämnaut skrifterna till allmänheten, eftersom tillämpligsekretessbestämmelse saknades.Som vi har hört, och jag ska inte gå in på det när-mare, eftersom vi torde vara fullärda när det gällerdetta, präglas upphovsrätten av internationella åta-ganden, där de viktigaste är och . Här finns det alltså olika uppfattningarom i vilken utsträckning som uppfyller avta-len. Och det kan finnas risk för - hur stor den riskenär finns det naturligtvis olika bedömningar av - attSverige hamnar i ett internationellt tvistlösningsförfa-rande om vi inte täpper till den möjlighet som finns att sprida upphovsrättsligt skyddade verk.Vi moderater motsätter oss inte regeringens för-slag, men förslaget reser en del invändningar. Detgäller t.ex. att rättighetsinnehavaren kan lida ekono-misk skada även när offentliggjorda verk lämnas myndighet. Det kan också gälla verk som saknarkommersiellt intresse, men för vilka tidpunkten föroffentliggörande kan vara avgörande för upphovs-mannens framtida karriär. Därför anser vi som majo-riteten att det är av största vikt att vi framöver ser påoffentlighets- och sekretessfrågorna i ett större per-spektiv än vad regeringens förslag ger uttryck för.Utskottet poängterar också att den sedan någramånader tillsatta offentlighets- och sekretesskommit-tén skyndsamt ska arbeta med dessa frågor och lämnaett förslag till permanent lagstiftning senast hösten2001, så att det finns en möjlighet för denna kammareatt göra de grundlagsändringar som torde vara nöd-vändiga.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det är mycket riktigt så som IngerRené beskriver det, att inte motsätter sigregeringens förslag. Det är ett lite bakvänt sätt attbeskriva sitt ställningstagande, när man faktiskt stäl-ler sig bakom regeringens förslag och mycket tydligtställer sig bakom majoritetens förslag till beslut vadgäller fri- och rättigheter.Jag ställer frågan till och moderaterna:Hur tycker ni att grundlagsfästa fri- och rättigheterska hanteras?Anf. 19 () replik:Fru talman! Det här är inte det enda fallet där vårlagstiftning kolliderar med de överenskommelser somvi har gjort i olika internationella sammanhang. Detär ibland smärtsamt och det kan vara bekymmersamtatt hantera två olika storheter, ingångna avtal ochvåra egna lagar. När det gäller sekretess och integri-tetsfrågor har ju detta varit ett ständigt återkommandeämne under åtminstone de senaste, skulle jag viljapåstå, åtta åren i denna kammare. Det finns alltsåavvägningar på det här området som kan vara smärt-samma och bekymmersamma, men som man ärtvungen att ta.Anf. 20 () replik:Fru talman! Så och anseratt provisoriska lösningar för att komma undangrundläggande arbeten som berör våra grundlagar ären princip som det är rätt att arbeta efter?Anf. 21 () replik:Fru talman! Nej, jag sade i slutet av mitt anföran-de att vi menar att det här är en fråga som kräver ettgrundligare arbete än vad vi nu har hunnit med ochsom också förmodligen kanske kommer att krävagrundlagsändringar.Vi ser, som jag har försökt säga, mycket allvarligtpå de här frågorna. Vi menar att ska ta sig att verkligen ge-nomlysa den här och andra frågor, där det gäller att fåen avvägning mellan offentlighetsprincip och grund-lagar, integritet och grundlagar, sekretess och grund-lagar.Anf. 22 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga omdet har skett sådana här ad hoc-lösningar pågrund av kollisioner mellan internationella överens-kommelser och vår grundlag. Jag undrar om IngerRené möjligen känner till det och hur iså fall har ställt sig. Här är det trots allt fråga om enDavids kamp mot , som jag uppfattar det. Detär kanske en personlig tolkning.Är det grundlagen vi i första hand ska försvaraeller är det ingångna internationella avtal som gäller iförsta hand?Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag hörde inte riktigt början av PerLagers fråga, men jag tror att jag kan gissa mig tillden. Om det är som är och somär kan man konstatera att när det gäller offent-lighetsprincipen har på många områden flyt-tat positionerna på ett positivt sätt i samarbetet medandra länder. Men i det här fallet är det ett avtal somvi har ingått med ett främmande land, och ingår avtal med någon ska också avtalet hållas. Annarsfår vi en internationellt egendomlig situation, ochSverige kommer säkert att betraktas med tveksammaögon om det inte visar sig att vi kan hålla de avtal vihar slutit.Anf. 24 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt, men jag förmodaratt det enbart är bland dessa 140-tal länder somär med i som vill driva till etttvistlösningsförfarande i den här frågan. Det är därförjag säger att det handlar om och det i stället inte så att det vid sådana här till-fällen är ännu mer intressant och ännu viktigare att sevar den svenska grundlagen står i förhållande tillinternationella överenskommelser, att verkligen testadetta i ett tvistlösningsförfarande om det nu är så attUSA skulle driva det dithän?Anf. 25 () replik:Fru talman! Det låter som en hypotetisk fråga. Detborde i så fall vara bättre att förhandla om det avtalman har än att bryta ett avtal rätt av.Anf. 26 ():Fru talman! Den här diskussionen har förts upp påett ganska principiellt plan, och det är väl kanske bra.Men vi bör nog klara ut vad saken gäller och vad deninte gäller.Det är inte så att föreläggs ett för-slag om att ändra någon grundlag. Den svenskagrundlagen är även efter dagens beslut oförändrad.Det gäller även offentlighetsprincipen.Det är heller inte fråga om en inskränkning i of-fentlighetsprincipen, för vad är offentlighetsprinci-pen? Jo, det är att människor ska ha rätt att ta del avallmänna handlingar. Handlingar blir allmänna när deinkommer till en myndighet, detta för att man skakunna granska bakgrunden till hur myndigheter ochmaktpersoner behandlar medborgarna och på vilkagrunder de fattar sina beslut. Det ska alltså finnas eninsyn i bakgrunden till myndigheternas agerande.Detta är själva poängen med offentlighetsprincipen.Den är utomordentligt värdefull och det finns en totalpolitisk enighet i denna kammare om att slå vakt omoffentlighetsprincipen.Offentlighetsprincipen är däremot inte avsedd föratt någon enskild icke-myndighetsperson ska kunnaprovocera en annan icke-myndighetsperson ellermyndighet genom att äventyra dennes upphovsrätt tillnågot vederbörande har skrivit.Om t.ex. skulle skriva ett interntpapper om taktik i den kommandevalrörelsen skulle det möjligtvis inte ha något kom-mersiellt värde men dock anses som ett internt pap-per. Jag tror att även skulle upplevadet som en provokation om någon som var oense medpapperet tog tag i det och skickade in det till någonmyndighet så att det blev en offentlig handling. Dåkunde ju vem som helst gå och läsa hur Centerntänkte lägga upp sin valrörelse i ett papper som varavsett att vara internt.Det här var ingen allmän handling och inte avsettatt bli en allmän handling när det skrevs. Utan att taställning till scientologverksamheten i sig har densamma skydd. Vi kan inte ha ett skydd för de godaoch ett annat för dem som vi upplever som mindregoda eller som har tvivelaktiga syften. Vi måste hasamma skydd för alla.Fru talman! Jag har ju ett förflutet i det här sam-manhanget, eftersom jag anmäldedet här ärendet till granskning.Det skedde under den förra mandatperioden. Vi hölldå före att såsom lagstiftningen såg ut borde rege-ringen inte först ha fattat ett beslut och sedan efterpåtryckning ett annat beslut. Vi menade att det varklandervärt. Vi som ansåg detta var en minoritet i detdåvarande , jag själv och PeterEriksson från Miljöpartiet.Jag vill dock säga att vi var något framsynta, ef-tersom vi i vår reservation skrev:"Är det så att bryter mot internationellaavtal på upphovsrättsområdet så skall, enligt utskot-tet, denna fråga prövas för sig." Detta var den for-mulering som vi i utskottet kom fram till för att reser-vationen skulle vara möjlig att behandla i kammaren.Vi avslutade på följande sätt: Det ankommer påregeringen att avhjälpa en eventuell konflikt "genomatt antingen ändra internationella åtagandeneller genom att lämna förslag till ändrad lagstiftning".Det är just det sistnämnda som regeringen har gjort.Man gör en väldigt stor principiell sak av detta.Samtidigt hävdar man att det bara gäller ett fall. Detär bara en gång som någon har försökt provocerayttrandefriheten genom att undergräva någon annansupphovsrätt.Fru talman! Jag tror att varken kan nämna något annat fall eller sägaatt det kommer att bli en strid ström avsådana här fall där någon med hjälp av offentlighets-principen ska äventyra någon annans upphovsrätt tillett verk som vederbörande har författat.Men då är det väl inte en stor principsak utan fak-tiskt en konflikt vad gäller rätten till ett utfört verksom inte är avsett att vara en allmän handling utan föratt ha ett begränsat spridningsområde. Rätten till dettaverk ska inte kunna äventyras av att någon så att sägaförsöker vrida offentlighetslagstiftningen genom attlämna in det till en myndighet.Det här har ju inget att göra med att kontrolleramyndigheternas maktutövning eller deras sätt attsvara på medborgares undran eller klagomål ellermed något som helst liknande som har med offentlig-hetsprincipen att göra. Det har bara att göra med attnågon vill provocera och undergräva någon annansupphovsrätt.Lagrådet säger faktiskt med anledning av det ak-tuella lagförslaget att det är en svag punkt i densvenska offentlighetslagstiftningen att en personendast genom att lämna in ett verk till en myndighetutan annat syfte än att underminera någons upphovs-rätt kan åstadkomma att verket blir allmänt tillgäng-ligt. Detta slår Lagrådet fast. När detta står så klart ärdet svårt att hävda att skulle ha framgång i eninternationell konflikt kring huruvida upphovsrättenvid detta nära nog unika tillfälle skulle spänna motoffentlighetsprincipen.Det är egentligen så, som och har uttryckt det, att förslaget ärförsett med både livrem och hängslen. att ytterligare utreda detför att se om det behövs några förändringar. Vi göralltså en liten justering i sekretesslagen. Det är intenågon ändring av grundlagen och inte någon in-skränkning i offentlighetsprincipen. kantryggt ansluta sig till utskottsmajoriteten och stödjakonstitutionsutskottets hemställan i dess helhet pådenna punkt.Anf. 27 PER () replik:Fru talman! nämnde själv att han iden här frågan har bytt fot, och det må han ha rätt attgöra. Men vad jag särskilt funderar över är för detförsta att säger att det här är ett uniktfall. Ändå är det en principsak. Frågan är faktiskt omKenneth tycker att den här provisoriska lös-ningen är hållbar. Det sista som var att kanske behövergöra ytterligare justeringar. Innebär det, KennethKvist, att den provisoriska lösningen enligt hans me-ning är helt riktig i förhållande till det aktuella unikafallet och till hotet om tvistlösningsförfarande?Jag undrar för det andra: Om detta inte är en in-skränkning med hjälp av sekretesslagsbestämmelser,vad är det då? Är det över huvud taget en ny lagstift-ning?Anf. 28 () replik:Fru talman! För det första har Per nog inteförstått skillnaden mellan granskning och ställnings-tagande i lagstiftningsärenden. När man granskarregeringen gör man det utifrån den lagstiftning och deregler som gäller. I lagstiftningsärenden tar vi ställ-ning till lagförändringsförslag. Med den lagstiftningsom fanns menar jag att det var fel av regeringen attförst fatta ett beslut och sedan efter internationellpåtryckning fatta ett annat beslut i sekretessfrågan.Men i reservationen poängterade vi att regeringenhade möjlighet att ändra lagstiftningen, och det är justdet som man nu föreslår.Fru talman! Det är för det andra inte jag utan PerLager och som hävdar att detta är principsak. Jag säger att de gör en stor principsakav detta trots att man kan visa att det bara finns ettenskilt fall. Det finns dock en motsättning mellanupphovsrätt och offentlighetsprincip, där denna inteutnyttjas i offentlighetsprincipens syfte, nämligen attvara ett redskap för medborgarnas kontroll av myn-digheter och offentliga makthavare, utan där offent-lighetsprincipen används för äventyrande av ett annatenskilt rättssubjekts upphovsrätt.Det är en skillnad. Det finns dessutom bara ett en-da fall, och då är det egentligen över huvud taget intenågon inskränkning i offentlighetsprincipen. Jagtycker alltså att vad vi inskränker är möjligheten förnågon ytterligare som skulle komma på idén att miss-bruka offentlighetsprincipen, inte i dess syfte utan föratt skada någon annan enskild.Anf. 29 PER () replik:Fru talman! Men, , om det nu inteär en principiell fråga utan bara är ett enda unikt fallsom råkar ha uppträtt på scenen, varför då en lagänd-ring? Varför ska vi ändra sekretesslagen och upp-hovsrättslagen, vilket i sin tur innebär en inskränk-ning av offentlighetsprincipen, om det bara är frågaom det enkla och lilla som vill göradet till? Då skulle väl inte någon lagändring behövas.Kenneth nämnde vidare hans och PeterErikssons anmälan av att konflikten mellan upphovs-rätten och offentlighetsprincipen i internationellasammanhang medför att man måste titta på de inter-nationella åtagandena. nämnde att mani andra hand får titta på sin egen lagstiftning. Är detinte den ordningen som vi ska ha? Är det inte just ettsådant här tvistlösningsförfarande som skulle tala omvad den svenska grundlagen står för?Anf. 30 () replik:Fru talman! Det är givet att vi inte ska ingå inter-nationella avtal som strider mot våra lagar ellergrundlagar. Men det är klart att när det finns en upp-enbar konflikt mellan offentlighetsprincipen ochandra lagar måste man väga in detta. Då måste manundanröja denna princip, för då är det ju en brist i våregen lagstiftnings sammanhang. Och det är en brist.Offentlighetsprincipen avser alltså den enskildemedborgarens möjlighet att kontrollera myndigheter-na, grunderna för myndigheternas beslut och hurmyndigheterna svarar och beter sig mot enskildamedborgare. Men offentlighetsprincipen har aldrigtillkommit för att en medborgare ska, om fru talmanförlåter uttrycket, jäklas med någon annan enskildmedborgare. Det är inte offentlighetsprincipens syfte,inte dess mål och inte dess avsikt. Och att täppa tilldenna icke avsedda möjlighet med offentlighetsprin-cipen är icke att inskränka offentlighetsprincipen.Anf. 31 () replik:Fru talman! Det är intressant att höra KennethKvists och argumentering i den härfrågan, som slutar med att det här är en frågeställningsom inte berör våra grundlagar och att det är en litenjustering av våra offentliga rättighetsprinciper.Det är också ganska intressant att Vänsterpartietsargument om denna lilla justering, som vi ska anam-ma, och att vi inte ska prata om principer, uppkom-mer just efter att gör påtryckningar om att draoss inför WTO-förhandlingar. påtryckningarfår att agera för ändringar i våra fri-och rättigheter med små justeringar. Detta trots att deandra i majoritetsunderlaget kan se att det här kanfinnas beröringspunkter med våra grundlagar. Därförbör det vara en mer långsiktig och permanent lösning.Min fråga till är: Med dessa småjusteringar, som argumenterar för,ställer sig alltså inte bakom att detkrävs en mer grundläggande analys och genomarbet-ning genom den offentliga sekretesskommitté som ärtillsatt?Anf. 32 () replik:Fru talman! Vi har inget emot att frågan analyse-ras ytterligare. Det är bra när det gäller alla frågor.Men jag vill säga att jag nästan är mera oroad förett kommande större beslut som så att säga ska rörasjälva offentlighetsprincipen, om nu denna utredningskulle komma fram till det. Det kan vara betydligtmera komplicerat än just denna väldigt begränsade,väldigt strikt avgränsade förändring av sekretessla-gen.Sedan gäller det vem som gör påtryckningar ochinte. Det är egentligen ovidkommande i samman-hanget. Det finns en uppenbar konflikt mellan upp-hovsrätten och när man så att säga provocerar offent-lighetsprincipen, inte från dess grundtanke, men för-söker utnyttja den på ett sätt den inte har varit avseddför. Denna konflikt finns där oavsett om det är USAeller något annat land som agerar. Den finns där im-manent i vår lagstiftning, och vi bör ha en lagstiftningsom hänger ihop. Sedan spelar det egentligen ingenroll vem som påtalar konflikten eller motsägelsen isig. Man måste ta ställning i sak och inte göra politikav detta, och jag trodde inte att så att sägaoffrade till någon allmän antiamerikanism.Anf. 33 () replik:Fru talman! Med tanke på argu-ment för att vi inte ska överdriva storheten i dettabetänkande, som föreligger för beslut i kammaren,måste jag ändå, utifrån synpunkter, justpoängtera vikten av att om det finns frågetecken -vilket det kan finnas, kanske med samma argumentsom har - då ställer kravpå att vi inte ska arbeta med provisorium.Därtill måste jag då fråga, eftersom hanterar detta som en liten justering: Är detså att och därmed tyck-er att kammaren här och skahantera beslut enligt en specialbeställd och specialde-signad lagstiftning utifrån ett enskilt fall som haruppkommit och inte utifrån principer?Anf. 34 () replik:Fru talman! Bakom alla principer finns naturligt-vis enskilda fall.