prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Trots att arbetslösheten undersamma tid ökat något förlorar alltså drygt20 miljoner i utjämningskarusellen, vilket bl.a. kom-mer att innebära att kommunen tvingas säga upppersonal.Detta ger inga incitament för en fortsatt satsningpå att förhindra utflyttning och skapa bättre balans ien ekonomi. Ju större minskningen avinvånarantalet är, desto större blir dessutom bördanpå resterande skattebetalare.En annan kommun med liknande mönster somSandviken är , som förlorar ungefär likamycket som Sandviken.Andra kommuner i mitt hemlän som också ärförlorare i utjämningssystemet och får ge i stället föratt få är och . förlorarnästan 4 miljoner, eller per person, och Ockel-bo per person. är en liten kommun,som verkligen behöver alla sina skattemedel, för attfå en liten ort med stor utflyttning och traditionelltjord- och skogsbruk att hålla näsan över vattenytan.Vad har statsrådet tänkt göra för att redannu dämpa effekterna av systemet? Jag vet att statsrå-det för inte så länge sedan besökte länet, så statsrådetär säkert väl informerad om de problem som finns.Statsrådet har också sagt att det inte går att få rätt-visa i alla kommuner. Det må så vara att man inte kanuppnå millimeterrättvisa, men är det lämpligt attinföra ett system som innebär att man gör tvärtemotRobin och tar från de fattiga? Anser inte stats-rådet att kommunerna hellre bör få utnyttja sin egenskattekraft och att det skapar fighteranda, i stället förtvärtom, en uppgivenhet hos alla dem som försökerråda bot på de ekonomiska problem som vi har i vårakommuner? Det är definitivt inget incitament för attöka tillväxten - något som vi behöver i synnerhet imånga av våra glesbygdskommuner.Anf. 150 Statsrådet ():Fru talman! Vi har haft den här debatten vid upp-repade tillfällen, och jag tar den gärna en gång till.Jag ska göra ett försök att bemöta interpellanten ochövriga frågeställare.Jag börjar med grundlagsenligheten. Här har slagit fast att utjämningssys-temet är förenligt med grundlagsbestämmelserna.Lennart påstår att det är bara socialdemo-kratiska sympatisörer, eller hur han uttryckte sig. Detär möjligt att majoriteten i finansutskottet är social-demokrater, men Lagrådet kan man knappast beskyllaför att bara vara socialdemokratiska sympatisörer.Vid två tillfällen har Lagrådet slagit fast grundlags-enligheten i det utjämningssystem som vi har. Till detkommer att både och Regerings-rätten har avvisat de klagomål som har kommit frånett antal kommuner om utjämningssystemets fören-lighet med grundlagsbestämmelserna.Jag anser att det står utom allt tvivel att det utjäm-ningssystem som så sent som för ett årsedan antog är förenligt med den svenska grundlagen.Det är därför jag inte ser något motiv för att göra ettförtydligande i grundlagsbestämmelserna eller ändrasystemet av den anledningen.Så till huvudfrågan för debatten, om det finns in-citament för tillväxt i det nuvarande systemet. Jag villhävda att det alltid finns incitament för tillväxt. Jagtycker att som fullmäktigeledamot iSölvesborg själv ska svara på sina frågeställningar.Jag tror att han svarar ja på bägge de frågor som hanställde till mig.Kommunalpolitiker vill se en utveckling av sinkommun och driver naturligtvis på för att få fler fö-retag till orten, för att minska arbetslösheten och föratt minska de sociala kostnaderna i kommunen. Oav-sett vilket politiskt parti man tillhör besjälas man somkommunalpolitiker av den ambitionen. Jag tror inteatt jag har mött en enda kommunalpolitiker i det härlandet som har haft en annan ambition, nämligen attslå sig till ro och se en stagnation i den egna kommu-nen.Det är inte det som är det huvudsakliga problemeti dag, utan det är ju att vi har en utomordentligtojämnt fördelad tillväxt i . Det växer så detknakar i vissa delar av landet, medan andra delarfortfarande sitter fast i tumskruven, med svårigheteratt hävda sig. De svårigheterna hänger ju sammanmed att jobben etableras i starka tillväxtcentrumknutna till högskoleorterna och kring storstäderna.Det är en särskild problematik, som måste lösas medsärskilda insatser.Tillväxten är ojämnt fördelad, och det växer starkti vissa delar av landet. Då måste vi på ett rättvist sättfördela den tillväxten över landet, så att alla kommu-ner och landsting kommer i åtnjutande av det växandeskatteunderlaget. Det är solidaritet, och det är detutjämningssystemet handlar om.Även om den här debatten visar något annat - detär moderata företrädare som sitter här - upplever jagnär jag reser i landet en utbredd acceptans för utjäm-ningssystemet, med dess fel och brister. För grunder-na för utjämningssystemet finns det en utbredd ac-ceptans. Det är inte för inte som i sitt remissvar enigt tillstyrkte utredning-ens förslag.Det handlar om att tillväxten är ojämnt fördeladoch att det växer så det knakar i vissa delar av landet.Men det är hela landets ansträngningar som skaparden tillväxten, och då måste också hela landet, allakommuner och landsting, få del av tillväxten.Anf. 151 ():Fru talman! Jag tror att jag måste berätta för hur utjämningssystemet de facto funge-rar, när han talar om att det växer så det knakar ihögskoleorter och i vissa kommuner i landet. Ja, detväxer så det knakar befolkningsmässigt. Om man tarUppsala och som exempel, och även , blirdet fler invånare där. Det blir positivt för de berördakommunerna. Men skattekraften per invånare växerinte. Däremot växer skattekraften per invånare iMalå, , , och Valde-marsvik. Jag kan räkna upp en mängd andra kommu-ner också. Vad händer med den tillväxten i kommu-ner med minskande befolkning? Jo, den konfiskerasav utjämningssystemet.Det leder till att vi har ett inomkommunaltutjämningssystem som är oerhört grymt mot mångaolika kommuner i olika delar av landet. Jag tror attden här effekten är helt förbisedd. Den är en del avdet perversa inomkommunala utjämningssystemet.När jag själv var kommunstyrelseordförande iUppsala var det väldigt viktigt att följa den egnaskattekraften. Man visste att om man tittade på denvisste man också vilka skatteinkomster man hade atträkna med det kommande året.Så kan inte en kommunstyrelseordförande agera . Vad som är betydelsefullt är skattekraften i helalandet och hur den slår. Därför är det ointressant förkommunstyrelseordföranden i hur den egnaskattekraften har utvecklats.Det systemet är på lång sikt felaktigt och ger fel-aktiga incitament. Sedan kan sägaatt incitamentet är att den egna kommunen ska ut-vecklas på ett bra sätt. Så ser de flesta kommunaltförtroendevalda naturligtvis också saken. Men det bliren orimlighet om den tillväxt som man lyckats åstad-komma i en kommun beskattas till närmare 100 %.Jag tror att det inte skiljer sig så mycket från hurman kan se på en individ. Vi betraktar en marginal-skatt för en individ som skadlig redan när den kryperöver . Det är klart att en marginalskatt när detgäller tillväxt i en kommun på inte är enrimlig signal till de förtroendevalda.Lars-Erik märker själv de kommunalmänsom stiger in i och säger att de inte klararav bostadsbyggandet, eller kommunstyrelseordföran-den i som vill ha ett tak för hur utjäm-ningssystemet ska kunna slå. Den socialdemokratiskakommunstyrelseordföranden i Håbohar upprepade gånger varit i och försöktundervisa regeringen i hur utjämningssystemet slårför en enskild i det fallet befolkningsmässigt växandekommun.Jag tror att det är dags för regeringen att ta sig enordentlig funderare på utjämningsystemets långsikti-ga effekter innan det är . Har man ett systemsom kväver tillväxt kan man inte räkna med att fåtillväxt.Anf. 152 ():Fru talman! Det finns incitament, statsrådet. Jagskulle tro att de allra flesta, om inte alla, kommunal-råd runtom i vårt land både i kommuner som har tillväxt och i kommuner som har en lite mindretillväxt jobbar för en ökad tillväxt, för det är någon-ting som alla vill ha. Men när det slår så snett som detgör i många kommuner, som vi här har vittnat om -det är faktiskt rena siffror som vi har tagit fram somdet finns bevis för - är det inte omöjligt att männi-skorna i dessa kommuner tröttnar. Manhar ju stora problem i dessa kommuner, och man harockså haft det tidigare.Statsrådet sade också att man måste fördela på etträttvist sätt. Men är det rättvist att , somprecis har näsan över vattnet, ska vara med och betalatill andra kommuner? De klarar sig inte själv i dag.De har jätteproblem i den kommunen. Är det då rätt-vist att man ska ta ifrån dem, för att de i nästa stegska behöva hamna hos kommunakuten för att fåhjälp? Så illa är det.Statsrådet sade att tillstyrktedet hela. Men kommunalrådet i min hemkommunuttryckte när detta system skulle införas att han inteens trodde att regeringen skulle sätta i gång dettasystem därför att det inte skulle vara bra.Jag undrar om inte statsrådet måste ta sig en fun-derare och se till att regeringen gör något åt dettasystem, och det redan nu.Anf. 153 ():Fru talman! Statsrådet talade mycket om denojämnt fördelade tillväxten, som skulle motivera atten tillväxtökning i en kommun ska konfiskeras ochfördelas. Jag kan möjligen följa resonemanget något inågra fall - åtminstone kan jag begripa vad statsrådetmenar när det gäller vissa starka tillväxtområden.Men tog jag som ett exempel bland mångakommunen , som har ett utomordentligt svårtläge i alla avseenden, som har många strukturellaproblem att brottas med och som har en stor befolk-ningsminskning år - en befolkningsminskningsom i ett visst konjunkturläge kan ge ökad skattekraft,fast sannolikt tillfälligt. Det är tydligen så att denkommunen ska förlora den ökning den har fått avtillväxten - vi kan säga att ökningen konfiskeras, omvi tillåter oss att använda detta starka uttryck som haren viss täckning i verkligheten - för att pengarnarättvist ska fördelas till någon annan kommun. Är detverkligen ett fungerande moraliskt och principiellthållbart inomkommunalt skatteutjämningssystem?Jag lägger märke till att statsrådet i svaret på Len-nart interpellation rent ut talar om att detinte finns några planer på att ersätta detnuvarande utjämningssystemet med ett nytt. Möjli-gen, framgår det lite längre ned i det skriftliga svaret,kan man vidareutveckla utjämningssystemet. Detfinns en antydan om att s.k. pomperipossaeffekter -ett ord som dock inte nämns direkt - kan vara ettproblem. Då syftar man på mycket välmående kom-muner som får en stark tillväxtökning.Men det verkar som om statsrådet inte har lagtmärke till att det är kommuner med mycket storaproblem som drabbas av det sätt som detta inom-kommunala skatteutjämningssystem är konstrueratpå.Anf. 154 ():Fru talman! Jag håller naturligtvis med Lars-ErikLövdén om att det stora flertalet kommunalmän villutveckla sin kommun och arbetar för sin kommunsbästa. Men om man lyckas åstadkomma tillväxt ikommunerna är det i många fall förenat med kostna-der för kommunen, t.ex. för bostadsbyggande. Då villjag upprepa frågan: Är det rimligt och riktigt att godaoch lyckade insatser i en kommun ska belönas medkonfiskation?Anf. 155 Statsrådet ():Fru talman! Jag reagerar väldigt starkt när JeppeJohnsson säger konfiskation. Det handlar inte om det.Det handlar om att tillväxten i skatteunderlaget skavara jämnt fördelad över landet och att alla kommu-ner ska vara garanterade - nu när vi också undanröjerden negativa marginaleffekten - minst den genom-snittliga skatteunderlagstillväxten i landet. Jag tyckeratt det är ett ganska rättvist system.En kommun som har stora utflyttningsproblem,vikande befolkningsunderlag och en svag skattekraft,varifrån ungdomar flyttar till tillväxtcentrum, harvarit med och bekostat utbildningen för de gruppersom flyttar in till tillväxtområdena och genererartillväxt för skatteunderlaget där. Jag tycker att det ärrättvist att alla landets kommuner och landsting fårvara med om att dela den inkomst som genereras viaden ökade tillväxten av skatteunderlaget.Nu när vi undanröjer den negativa marginalef-fekten får alla garanterat minst den genomsnittligaskatteunderlagstillväxten i landet.Det går att ta ett exempel från . Ni hartagit exempel från andra håll. Vi tar ett slående ex-empel från . Om vi inte hade haft utjäm-ningssystemet hade man behövt ha en kommunalskatti på för att kunna bedrivasamma service som det hade kostat i kommu-nalskatt i kommun att bedriva. Det äreffekterna av utjämningssystemet. Jag tror inte attnågon här tycker att det vore rimligt att inte ha ettutjämningssystem som tar hänsyn till faktorer somstora skillnader i skattekraft mellan kommunerna.Sedan tycker jag också att det är lite slående attdet är moderater som står i talarstolen och argumente-rar om utjämningssystemet. Jag tycker att ni ska gåhem till era kommuner och berätta om innehållet iden moderata vårmotionen, där ni lägger er på 15miljarder mindre i generella statsbidrag än vad rege-ringen gör i sin vårproposition. Gå hem och tala omdet för era kommuninvånare och landstingsinvånare.Gå hem, , och säg att ert nej till vård-miljarderna innebär mindre tillBlekinge läns landsting, men att ni står för det. Gåhem och tala om det, . 156 ():Fru talman! Det är kanske i stället anledning attsäga till statsrådet att han ska gå hem och läsapå det moderata förslaget, eftersom det är någontinghelt annorlunda än det som han nu talar om och förtill protokollet.Men låt oss återgå till just utjämningssystemet ochdess effekter, enligt det moderata förslaget! Vi harinte sagt att man skulle ha en sämre utveckling i nå-gon kommun än det som är den genomsnittliga skat-tekraftstillväxten. Den kan man garantera alla kom-muner. Om alla kommuner som får en ökning avskattekraften får behålla den blir det däremot en kost-nad som motsvarar per invånare i detgenerella statsbidragssystemet. Det är ingen tvekanom att det är värt det för att man ska kunna ge detincitamentet till , , , ,eller de kommuner som har haft enökande skattekraft.Det är symtomatiskt att sägeratt det finns kommuner i landet som har varit medoch finansierat utbildning och som sedan får se sinaungdomar flytta till någon annan ort. Man kan taHögsby eller , som säkert är i precis den situa-tionen, som exempel. De tappar folk, men samtidigtfår de en ökande skattekraft, kanske på grund av attden kvarvarande befolkningen tjänar bra. Det kanskeflyttar in något företag som har tvåskift, och förvärvs-frekvensen ökar. Den skattekraftstillväxten tar utjäm-ningssystemet hand om.Vi har ju visat med vår undersökning att det ärvanliga svenska kommuner, ofta med minskandebefolkning, som har fått en ökande skattekraft, ochdet är den skattekraften som det här utjämningssys-temet konfiskerar. Detta är orättfärdigt.Anf. 157 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska kanske inte tvista om de därförsvarspengarna. Men jag konstaterade att när nihade er presskonferens sade en av era riksdagsleda-möter, , att man inte ska stoppa in brapengar i en dålig maskin. Det var motivet till att manavslog förslaget om att de där försvarspengarna skullegå till vård och omsorg.Det handlar ändå om att måste gåhem och förklara för sina väljare i varför detska vara mindre under den härperioden till landsting. Det går möjli-gen för att säga att man ska klara avdet här via effektiviseringar och privatiseringar, mendet är inte säkert att det biter på väljarkåren i Ble-kinge.Vi kan leda in debatten om utjämningssystemet iganska vida termer. Det är klart att det finns brister iett eller annat avseende i utjämningssystemet. Vihåller ju också på att gå igenom de olika faktorerna iutjämningssystemet. Men det finns ett förbisett fak-tum. Utjämningssystemet diskuteras oftast inte somen helhet. Utjämningssystemet är inte bara inkom-stutjämningen och kostnadsutjämningen, utan det ärfaktiskt också de generella statsbidragen. Det är ettpaket där det här hör ihop.När vi en gång gick över från specialdestineradestatsbidrag var det ju nödvändigt att införa ett utjäm-ningssystem parallellt. Generella statsbidrag, inkom-stutjämning och kostnadsutjämning hänger alltsåihop. Om man ser det på det sättet kan det ocksåmedges att de kommuner som har en väldigt starkbefolkningsutflyttning får problem till följd av attgenerella statsbidrag trappas av ganska hastigt. In-täkterna minskar till den enskilda kommunen närbefolkningsunderlaget minskar. Det blir ganska svåraomställningsproblem för en del av de kommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 1999/2000:399 ommissbruk av blockuthyrningAnf. 158 Statsrådet ():Fru talman! har tagit upp vissafrågor om blockuthyrning av hyreslägenheter.Hyreslagen utgår från att ett hyresavtal normaltomfattar en lägenhet. Det förekommer dock att enhyresgäst hyr ett eller flera bostadshus eller flerabostadslägenheter i olika hus för att sedan hyra utlägenheterna i andra hand. Detta kallas blockuthyr-ning. Förstahandshyresgästen är ettföretag som hyr ut till sina anställda. Det rör sig alltsåoftast om ett kommersiellt mellanhavande mellanfastighetsägaren och förstahandshyresgästen.Om ett hyresavtal omfattar minst tre bostadslä-genheter som förstahandshyresgästen ska hyra ut iandra hand tillåter hyreslagen hyresvärden och förs-tahandshyresgästen att avtala om förbehåll som stri-der mot hyreslagens regler. Förbehållen får dock intestrida mot de regler som gäller för lokaler med un-dantag för hyressättning och besittningsskydd vidförlängning av hyresavtal. Förbehåll ska normaltgodkännas av hyresnämnden. pröv-ning ska främst avse om det föreligger ett seriöstbehov av blockuthyrning. Seriöst behov kan enligtlagens förarbeten vara exempelvis att man ska tillgo-dose en läroanstalts behov av studentbostäder eller enarbetsgivares behov av personalbostäder.När det gäller villkoren mellan förstahandshyres-gästen och andrahandshyresgästerna gäller flertalet avhyreslagens tvingande regler. Här gäller t.ex., i frågaom hyressättning, det s.k. bruksvärdessystemet. And-rahandshyresgästens ställning är ändå i viss månosäker, eftersom han eller hon inte har något direktbesittningsskydd gentemot fastighetsägaren. En över-enskommelse mellan fastighetsägaren och första-handshyresgästen om hyresförhållandets upphörandemedför därför att andrahandshyresgästen blir av medsin lägenhet. Än mera betydelsefullt är förmodligenatt som hyreslagens regler är utformade saknarandrahandshyresgästerna helt besittningsskydd i för-hållande till sin hyresvärd, dvs. förstahandshyresgäs-ten, om hyresförhållandet upphör innan det varatlängre än i följd.Anders Ygeman har frågat mig om jag avser attvidta åtgärder för att hävda hyreslagen och hyressätt-ning enligt bruksvärdessystemet vid uthyrning förtillfälligt boende.När det gäller hyressättningen i relationen mellanförstahandshyresgästen och andrahandshyresgästen ärreglerna i och för sig väl avpassade. Som jag tidigarenämnt gäller bruksvärdessystemet fullt ut i relationenmellan dem. De boende kan alltså i princip begära atthyresnämnden prövar om hyran är skälig. Jag ärmedveten om att en sådan prövning sällan begärs. Enanledning till detta kan vara andrahandshyresgäster-nas bristfälliga besittningsskydd. I den delen förefal-ler därför en lagändring motiverad.Besittningsskyddet för blockhyresgäster vidblockuthyrning är emellertid redan uppmärksammatav hyreslagstiftningsutredning. Utredningenhar i uppdrag att pröva om det är lämpligt att en hy-resgäst som hyr en bostadslägenhet i andra hand ge-nom blockuthyrning i förhållande till sin hyresvärdomfattas av reglerna om besittningsskydd i sammaomfattning som en hyresgäst som hyr direkt av fas-tighetsägaren. Utredningen ska i denna del redovisasitt uppdrag i år.Den svaghet som kan finnas i systemet, nämligenett bristfälligt besittningsskydd för andrahandshyres-gästen, är alltså redan föremål för överväganden. Jagser därför inte anledning att vidta någraytterligare åtgärder för att hävda hyreslagen och hy-ressättning enligt bruksvärdessystemet.Anders Ygeman har vidare frågat mig om jag ärberedd att vidta några åtgärder för att stävja missbrukav reglerna om blockuthyrning. Vad jag har förståttförekommer blockuthyrning i ett begrän-sat antal fall. Som påtalat finns ex-empel på att uthyrning sker i flera led, dvs. att första-handshyresgästen hyr ut till ett företag som i sin turhyr ut till anställda. Även i dessa fall erbjuder dockregelverket ett skydd både genom hyresnämndensprövning och bruksvärdessystemets tillämplighet. Jagär inte beredd att ta initiativ till någraåtgärder utöver dem som Hyreslagstiftningsutred-ningens förslag kan ge upphov till.Anders Ygeman har slutligen tagit upp frågan omhyresnämnderna bör åläggas att i ärenden omblockuthyrning inhämta yttrande från kommunen ochhyresgästorganisationerna för att få en mer allsidigbild av behovet av blockuthyrning. Hyresnämndensprövning tar i första hand sikte på relationenmellan hyresvärden och förstahandshyresgästen.Nämnden tittar över huvud taget inte på vilka villkorsom ska gälla i nästa led. Jag är mot den bakgrundeninte övertygad om att yttranden från kommuner ellerhyresgästorganisationer skulle tillföra så mycket. Detfinns visserligen anledning att vara uppmärksam påutvecklingen av praxis i fråga om blockuthyrning. Jagser dock inte skäl att vidta några ytterliga-re åtgärder.Sammanfattningsvis är alltså min förhoppning att1997 års hyreslagstiftningsutrednings förslag kommeratt innehålla tillfredsställande förslag till förbättringarav andrahandshyresgästernas situation vid blockut-hyrning. Jag är inte beredd att ta någraytterligare initiativ på området. Jag avser emellertidatt noga följa utvecklingen.Anf. 159 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret.Juridik i all ära. Jag kanske kan få återkomma tilldetaljerna i juridiken. Risken när man låser in sig ijuridiken är att fokus flyttas bort från problemet ochsnarare kommer på problemen med att lösa proble-met, om jag får säga så.Vad är då det verkliga problemet? Jo, det verkligaproblemet är för det första bostadsbristen i Stock-holm. För det andra handlar det statsrådet kallar förblockuthyrning i begränsad omfattning om ett fem-tiotal tillstånd från hyresnämnden i ochtusentals lägenheter i . Problemet är natur-ligtvis att det är lägenheter som har flyttats från denkommunala bostadsförmedlingen, från vanliga hyres-gästers möjlighet att efterfråga dem, till blockuthyr-ning till företag. I många fall har man en hyra på10 , dvs. helt andra hyresni-våer än de som gäller i det vanliga beståndet. I ochmed att lägenheterna förmedlas på marknadsmässigagrunder och i hotellform betyder det att den vanligestockholmaren är helt utestängd. I en situation av akutbostadsbrist med 30 000-40 000 människor i bostads-kö försvinner alltså tusentals lägenheter. Det är pro-blemet.När jag har uppmärksammat det här problemet harjag fått två svar i min hand. Det ena svaret är frånstatsrådet , som säger att om det finns ettproblem så är det praxis och tillämpning som ska lösadet. I min andra hand har jag ett svar från hyres-nämndens chef, , som säger att det här ioch för sig är ett problem, men ska man lösa detmåste man ändra lagstiftningen.Då måste man fråga sig vem som har rätt och hurman ska komma till rätta med huvudproblemet, näm-ligen att ett antal tusen lägenheter förs bort från all-mänheten i och från möjligheten för van-liga människor att efterfråga dem och hyrs ut tillföretag till fantasibelopp.Det leder fram till den självklara frågan till stats-rådet: Ser statsrådet problemet? Uppfattar han dettaatt tusentals lägenheter försvinner från bostadsför-medlingen och från hyresgästerna i somett problem? Det är första frågan.Och den andra frågan: Om det är ett problem, vadkan man i så fall göra för att åtgärda det?Anf. 160 ():Fru talman! Den här debatten är ett bristsymtom,och då menar jag inte med avseende på åhörare iförsta hand utan med avseende på bostadsmarknadeni . Det är nämligen svårt att föreställa sigatt marknaden för s.k. blockuthyrning på en balanse-rad bostadsmarknad skulle vara särskilt stor.Blockuthyrning med följande andrahandsuthyrningkommer alltid att dra högre kostnader än vanlig för-hyrning.I en akut bristsituation kan det krävas tillfälligaingrepp.