prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Varje medlemsstat har rätt att med denasylsökandes samtycke pröva en ansökan även omdenna prövning inte åligger staten enligt Dublinkon-ventionen. Det använder vi oss inte alltid av, utan vihar i stället avtal med t.ex. och Tyskland.Det är inte generöst.Med tanke på flyktingarna från Kosovo: här fickbarnen gå och vänta på att bli utvisade eller söka asyl,med t.ex. sämre skolgång och sämre gymnasieskola.Det är inte humant, och det är inte generöst.Beträffande kontrollen av de avvisade flyktingar-na och vad de ska återvända till är det väldigt lätt attskylla på att man begår integritetsbrott om man intevill ta reda på hur folk får det och hur det går för dem.Man skulle gladeligen kunna fråga: Får vi ta reda påhur det går för dig när du kommer hem?Man tar inte alltid hänsyn till barn. Jag ska intenämna några namn, men vi har sett många sådanaexempel. När man inte tar hänsyn till barn är det integeneröst, inte solidariskt och inte humant.Jag vill fråga tillbaka: Vad menas med att trots 30reservationer, eller på grund av 30 reservationer, ärdet här ett bra betänkande? Jag kände att det varganska anmärkningsvärt att det var så många reser-vationer som 30 - dock inte av socialdemokrater ochmoderater.Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag sade att trots de 30 reservatio-nerna, eller på grund av de 30 reservationerna, anserjag att har en human flyktingpolitik, med enhelhetssyn där asylrätten är en viktig del. Det varoerhört intressant att höra att anser att viför en ogenerös, osolidarisk och inhuman flyktingpo-litik.Min fråga blir då: Är ochMiljöpartiet för en reglerad invandring? Om man haren reglerad invandring ställer det ju krav på lagar ochregler när det gäller vilka som ska ha rätt till uppe-hållstillstånd i Sverige.Anf. 34 ()replik:Herr talman! Vi är motståndare till reglerad in-vandring och vill ha en mycket friare invandringsedan ganska lång tid tillbaka. Det är inget konstigt.Det finns viss solidaritet, viss generositet och visshumanitet, men vi anser att det brister mycket i deavseendena.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag tackar för det svaret, som varoerhört belysande.Anf. 36 () replik:Herr talman! Först vill jag ställa en fråga tillMaud Björnemalm, och det gäller portalparagrafenom barnens bästa som är införd i utlänningslagstift-ningen. säger att alla barn inte kanfå stanna här i . Jag skulle vilja veta hur MaudBjörnemalm ser på den utredning som Utrikesdepar-tementet har gjort på uppdrag av regeringen där manhar utvärderat just portalparagrafen. Utredningenvisar att t.ex. ensamkommande föräldralösa barn harväldigt svårt att få komma till , t.ex. till ensyster. Det är samma sak med barn vars ena förälder ihemlandet har dött och andra föräldern har uppe-hållstillstånd i . Det är samma sak där. Jagskulle vilja veta hur ser på denutredningen.Maud Björnemalm ställde frågor till mig - antarjag, eftersom jag är den som står bakom reservationenvad gäller förföljelse på grund av kön eller homosex-ualitet. Jag ska försöka svara. Antingen förstod inteMaud Björnemalm vad jag sade i mitt inlägg, där jagägnade säkert hälften åt just denna paragraf, ellerockså satt hon och tänkte på något annat.Först vill jag säga att man i utlänningslagen intetalar om tillhörighet till en viss folkgrupp, utan tillhö-righet till en viss samhällsgrupp. Det är någontinghelt annat.De negativa effekterna med en särlösning, som3 kap. 3 § första stycket 3, är att kvinnors asylskälinte blir synliggjorda. De får alltså sämre förmånerom de får uppehållstillstånd på grund av denna särpa-ragraf än andra, och då är det diskriminering av kvin-nor. Vi har undertecknat internationella konventionersom säger att vi inte ska diskriminera kvinnor utantvärtom avskaffa all slags diskriminering av kvinnor.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag får ta upp det som UllaHoffmann sade sist, eftersom det var bara det jaghörde. Jag har stått här och sagt att kvinnor somhar varit utsatta för sexuellt våld och homosexuellahar ett dubbelt skyddsnät. Dels finns den speciellaskyddsparagrafen, dels faller många under flykting-konventionen och får på det sättet flyktingstatus ochett bättre skydd än om uppehållstillstånd beviljasenligt könsparagrafen. Det där har jag diskuterat så , och ingen av ossär tydligen beredd att ge sig.Jag har försökt förklara vad som ingår i bådeskyddsparagrafen och flyktingkonventionen när detgäller den här gruppen. Regeringen har gjort denbedömningen att den inte kan rymmas inom flykting-konventionen. Jag vet också att hartagit upp det här när vi i utskottet har haft besök frånUD, som har förklarat att det inte är högstaprioritet att få in det under Genèvekonventionen.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det var en historieskrivning som jaginte riktigt känner igen. Svaret från Utrikesdeparte-mentet när jag ställde min fråga om tänkerdriva kvinnors asylskäl i EU var att det inte var denhögsta prioriteringen. Då diskuterade vi inte och utvidgningen av den över huvudtaget.Det är riktigt, som säger, att vihar diskuterat det här fram och tillbaka. Och skamden som ger sig! Jag tänker inte ge mig. Vi har nukommit så pass långt att kommer attfå i uppgift att utbilda handläggarna i just vad kvin-nors asylskäl är. Kvinnors asylskäl är inte bara sys-tematiska våldtäkter, även om det är grovt nog. SomMaud Björnemalm själv sade är inte kvinnor bereddaatt ställa sig vid gränsen och skrika "jag har blivitutsatt för systematisk våldtäkt". Det behövs en sär-skild samtalsteknik för att få kvinnor att berätta vadde har varit med om.Kvinnors asylskäl handlar också om, som jagframförde, att det är en politisk åsikt att vägra bäraslöja. Det är någonting som borde erkänna.Det skulle göra det mycket enklare om vi kunde vid-ga tolkningen av , i stället för attlägga det i en särparagraf som innebär att de kvinnorsom får uppehållstillstånd med stöd av särparagrafenfår sämre förmåner än de män som oftast får skydd avt.ex. eller den tolkning av flyk-tingkonventionen som vi gör.Anf. 39 () replik:Herr talman! Jag tycker också att det är bra att ska arbeta just med kvinnors speciellaasylskäl, utforma arbetssätt och arbetsmetoder ochutbilda personal för de här frågorna. Verksamhetenutvecklas ständigt, och man förfinar instrumenten påolika sätt. I det fallet har och jagsamma åsikt.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag ska försöka svara på frågor. Det mesta är relativt här i världen, såäven svensk flykting- och asylpolitik. Jämfört medtidigare tycker jag att svensk sådan politik inte är heltgenerös och inte helt solidarisk. Jämfört med i mångaandra länder är det naturligtvis ganska bra i Sverige.I fråga om flyktingpolitiken är human eller intevill jag inte gå in på några exempel med namn. Menjag kan säga att det finns många människor somkommer i kläm i den svenska politiken . Dettagör mig och många andra ganska upprörda och leds-na, och då försöker vi förändra det. Vi använder dåkanske begrepp som att det är ett inhumant systemsom leder fram till detta.Det här med visering är intressant. Jag tänkte frå-ga hur hon ser på det faktum attmånga människor som lever i vissa länder betecknassom högriskgrupper. Varför utgör de högriskgrupper?Är det därför att de lever under ett förtryck, ellerdärför att de inte lever under ett förtryck? Är det mestlogiska då att se till att dessa människor absolut intehar en chans att komma till vårt land eller andra län-der? Eller kan man försöka vända perspektivet ochsäga att just de människorna kanske i alla fall skullefå en chans att få sin sak prövad just i och attdet är de själva som får bestämma om de ska sökaasyl eller inte?Anf. 41 () replik:Herr talman! När det gäller det man kallarhögriskgruppen är det så här, , att av-hoppsfrekvensen är mycket stor från vissa länder. Detär där som det råder tveksamhet när det gäller visum,och man får göra en bedömning. Som jag sade ärhuvudinriktningen att det ska vara en generös be-dömning. När det gäller släktbesök och allvarligasjukdomar eller dödsfall inom familjen beviljas visu-mansökningar för besök i och tycker att vi har enogenerös, osolidarisk och inhuman flyktingpolitik.Vad är då en generös, solidarisk och human flykting-politik med ögon sett? Är fören reglerad invandring, , eller är niockså - som - för en fri invandring?Anf. 42 () replik:Herr talman! Vi är för en reglerad invandring. Vitycker dock att dagens regler är alldeles för hårda.Även med vår politik skulle det bli gränsdragningar,men det skulle inte bli de uppseendeväckande fallsom vi kan läsa om nästan där människor farväldigt illa. Det skulle finnas fall där människorskulle uppleva sig fara illa, men vi skulle inte dragränserna så snävt som i dag.Vi kan bara ta ett exempel: hur vi behandlar barn.Barnkonventionen blir nästan ett skämt, så som manpratar om den, när den inte tillämpas. Det finns gottom exempel på hur barn faktiskt far illa i Sverigetrots att vi har en portalparagraf.Jag vill vidare återkomma till frågan om högrisk-grupper. Det finns nästan groteska beskrivningar ivissa papper som man kan få tag i. Det står vilkarekommendationer man ska göra. Man pekar ut vissaetniska minoriteter och säger att man ska vara väldigtförsiktig med att ge personer ur dessa grupper visum,beroende på att de kan hoppa av.Är det inte så att de grupperna är väldigt utsatta?Det blir ologiskt. Man ska kalla sig human, men desom har det allra svårast i en stat ska inte få chansenatt komma hit annat än vid någon nära anhörigs döds-fall. Det blir nästan absurt. De kan kanske få kommahit medan någon släkting lever.Anf. 43 () replik:Herr talman! Om det är som sägeroch han stöter på groteska exempel tycker jag att detska anmälas till . Det är i så fall generaldirektör som borde ha de an-mälningarna. Så får det diskuteras i styrelsen, som haransvaret för visumpraxis här i landet.Det samma gäller om har gott omexempel på att barn blir illa behandlade. Det är ing-enting som ska behålla för sig självoch använda i lite svepande formuleringar i dennadebatt. Om barn behandlas illa och misshandlas skadet anmälas. Att misshandel och annan dålig behand-ling av barn ska anmälas har vi faktiskt en lag om.Anf. 44 Statsrådet () replik:Herr talman! I globaliseringens tidevarv är migra-tionen - människors rörlighet över gränserna - ettalltmer naturligt inslag. Många svenskar - inte minstvåra ungdomar - söker sig ut i världen för att studera,arbeta och leva i andra länder. söker sigmånga människor från andra länder till vårt land avolika orsaker. I denna årliga riksdagsdebatt kringmigrationspolitiken får vi en möjlighet att diskuterade regler som ska gälla för framför allt invandringentill vårt land och Europa.I råder stor enighet om en migrationspoli-tik präglad av humanitet och rättssäkerhet. Vi har ettnationellt ansvar för en sådan politik, men även ettgemensamt europeiskt och globalt ansvar för att upp-rätthålla respekt för asylrätten som en del av en inter-nationell rättsordning, där vi verkar för att respektenför mänskliga rättigheter ska få en starkare ställning.Under mottot "Ett för frihet, säkerhet ochrättvisa" enades stats- och regeringschefer påEuropeiska rådets möte i i novemberförra året om att på Amsterdamfördragets grund ut-veckla en gemensam europeisk flykting- och invand-ringspolitik. Den absoluta respekten för Genèvekon-ventionen tolkad på ett fullständigt och allomfattandesätt slås fast. Jag ser denna europisering och harmoni-sering av flyktingpolitiken baserad på den internatio-nella flyktingrätten som en enastående möjlighet,men även som en utmaning för när det gälleratt kunna bidra till just en sådan rättssäker och humaneuropeisk flyktingpolitik som präglar vår nationellapolitik.En sådan europeisk flyktingpolitik har betydelselångt utanför gränser och är ett bidrag till englobal tillämpning av . Att för-verkliga dessa möjligheter kommer att bli den över-gripande målsättningen under det svenska EU-ordförandeskapet om mindre än ett år.Herr talman! Svensk migrationspolitik utgår sedanmitten av 90-talet i allt högre grad från ett helhet-sperspektiv som omfattar flykting-, invandrings-,integrations- och återvändandepolitik. Det är i sin turintegrerat i utrikes-, säkerhets-, handels- och bi-ståndspolitiken. I den helhetssynen ingår insatser föratt stärka respekten för de mänskliga rättigheternasom utgör själva grundvalen för asylrätten, interna-tionell samverkan samt förebyggande insatser. Detinnebär att åtgärder i syfte att förebygga och lösakonflikter som leder till flyktingskap ses i sammasammanhang som beredskap och insatser för att taemot skyddsbehövande som flyr förföljelse och krig.När orsakerna för flykten försvunnit ingår aktivaåtgärder för återuppbyggnad liksom stöd till frivilligtåtervändande som en naturlig del av helhetperspekti-vet.Helhetsperspektivet präglar också vårt internatio-nella agerande inom ramen för EU:s arbete och iUNHCR. Genom att integrera migrations- och ut-vecklingspolitiken ser jag också större möjligheter attagera utifrån en helhet, vare sig det gäller insatser iursprungs- eller transitländer eller nationellt flyk-tingmottagande. Detta manifesteras i att omkring10 % av bistånd går till flyktingrelateradeinsatser.Konkret innebär detta att vårt arbete och stöd föratt bekämpa olaglig och djupt förnedrande kvinno-handel i och handel med barn i gårhand i hand med bistånd för att bygga upp en migra-tionspolitisk rättsordning i EU:s kandidatländer samtmed ett intensivt EU-förhandlingsarbete för att skapaen gemensam europeisk asylpolitik präglad av huma-nitet och rättssäkerhet. Det helhetsperspektiv somalltmer präglar vår nationella migrationspolitik har nuäven fått genomslag i EU-arbetet genom Högni-vågruppen för asyl och migration och dess handlings-program i ett antal länder som har problem med mereller mindre ofrivillig migration.Herr talman! Asylrätten utgör en hörnsten isvensk flyktingpolitik. Hos oss, liksom i andra länder,är asyllagstiftningen och respekten för den individu-ella asylrätten en indikator på demokratin och re-spekten för skyddet av mänskliga rättigheter. Respektför asylrätten förutsätter också att flyktingbegreppetbaserat på är tydligt definieratoch att asylprocessen uppfyller högt ställda krav pårättssäkerhet.Genèvekonventionens flyktingbegrepp utgörgrunden för den svenska asylrätten. I och med 1997års reform av utlänningsrätten vidgades dock tolk-ningen av genom att s.k. tredje-partsförföljelse skrevs in i utlänningslagen som grundför asyl. Begreppet "skyddsbehövande i övrigt" in-fördes och preciserades till att gälla demsom riskerar att straffas med döden eller kroppsstraffeller att utsättas för tortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning. Hit höräven de som på grund av yttre eller inre väpnad kon-flikt behöver skydd eller på grund av miljökatastrofinte kan återvända till sitt hemland, samt de som pågrund av sitt kön eller homosexualitet riskerar för-följelse. Genom preciseringar stärktes förut-sättningarna för en rättssäker asylprocess.Att vi har en genomarbetad nationell flyktingpoli-tik stärker vår ställning internationellt i förhandlingarför en gemensam europeisk asylpolitik och därmedflyktingars och övriga skyddsbehövandes rätt på ettinternationellt plan. Det gäller framför allt det utom-ordentligt angelägna kravet att flyktingbegreppet skatillämpas och skydd ska kunna ges oberoende av omförföljelsen utgår från ursprungslandets myndighetereller om de inte kan antas bereda trygghet mot för-följelse från enskilda eller uppmuntrar förföljelse frånenskilda, s.k. tredjepartsförföljelse. Ett antal europe-iska stater anser inte att förföljelse av annan änstaten utgör grund för att en asylsökande ska erkännassom flykting. Jag kommer därför i de kommande EU-förhandlingarna, inte minst under det svenska ordför-andeskapet, att med utgångspunkt från Tammerfors-slutsatsernas formulering om en fullständig och all-omfattande tillämpning av drivafrågan om gemensamma europeiska regler och enpraxis innebärande att s.k. tredjepartsförföljelse skautgöra grund för asyl.Asylprocessen måste också präglas av en hög gradav rättssäkerhet. Utöver kraven på en tydlig utlän-ningsrätt innebar reform flera förbättringarför att stärka rättssäkerheten i asylprocessen. ökade möjligheter till muntlig förhandling menäven åtgärder för kortare handläggningstider. För detsenare syftet har i årets budget tilldelats utökade finansiellaresurser. En rad reformer har också genomförts för attstärka roll som central migra-tionsmyndighet. Reformerna och de utökade resur-serna har givit resultat, och handläggningstiderna ärnu kortare än sedan.Herr talman! är ett av de få länder somhar infört hänsynen till barnets bästa i utlänningslag-stiftningen. Portalparagrafen i utlänningslagen är enviktig markering och ger tyngd åt barnets perspektiv,och den har haft betydelse både när det gäller beslutom uppehållstillstånd och i mottagandet av barnen iasylprocessen. Den svenska utlänningsrättens hänvis-ning till hänsynen till barnets bästa har väckt interna-tionellt intresse. Jag kan också nämna att ett interna-tionellt juristseminarium med deltagande från bl.a. debaltiska länderna äger rum i Sveri-ge. Vid seminariet kommer bl.a. tillämpningen avprincipen om barnets bästa i flyktingärenden att dis-kuteras.Villkoren för de asylsökande barnen har ocksåsuccessivt förbättrats på en rad områden. När detgäller skolgång för asylsökande barn lämnas inomkort en utredning som syftar till att utjämna skillna-derna mellan asylsökande barn och barn bosatta iSverige. Barnrättsfrågan är för även en prio-riterad EU-fråga inom ramen för de kommande årensförhandlingar om en harmoniserad migrationspolitik.I syfte att fördjupa det europeiska samarbetet förbarnets bästa på asylområdet har jag tagit initiativ tillatt under det svenska ordförandeskapet inbjuda till etthögnivåmöte om barnperspektivet i flykting- ochbiståndspolitiken.Herr talman! Migrationspolitiken och utlännings-rätten måste liksom annan lagstiftning utvecklas iförhållande till samhällsutvecklingen och praxis.Regeringen har därför bedömt det som angeläget attinom ett antal områden stärka skyddet och stödet förden enskilde. Låt mig här nämna några av de initiativsom har tagits men även se framåt avseende nya för-slag.Låt mig först hänvisa till beslut attstärka kvinnors ställning genom en ändring av till-lämpningen av den s.k. tvåårsregeln. Genom denlagändring som träder i kraft ska kvinnor,eller deras barn, som blivit misshandlade i äktenska-pet lättare få uppehållstillstånd. Om det föreliggerpåtaglig risk för att sökanden kommer att utsättas förvåld eller allvarlig kränkning i förhållandet ska ocksåansökan kunna avslås.Frågan om en nationell beredskap och engemensam EU-ordning för att kunna ta emot ett stortantal tillfälligt skyddsbehövande i en humanitär ochpolitisk krissituation är enligt min mening av störstavikt. En sådan ordning är utöver det skydd som dengaranterar för enskilt utsatta personer även ett centraltelement i den europeiska civila krishanteringen. Eva-kueringen av över 100 000människor från på flykt från kriget iKosovo illustrerar båda dessa motiv. Alternativet tillevakueringen hade kunnat bli ännu ett blodigt inbör-deskrig och ytterligare flyktingströmmar.Mitt samtal med UNHCR:s biträdan-de flyktingkommissarie bekräftar att vi i grunden harsamma syn i de centrala frågorna om tillfälligt skydd,vilket UNHCR uppfattar som ett utflöde av . Det centrala syftet är att så många sommöjligt i en s.k. massflyktssituation ska kunna gesskydd som det behövs somden individuella asylrätten inte åsidosätts. Jag har nuinbjudit de politiska partierna till samtal i syfte att nåfram till en bred samsyn i denna fråga.Möjligheten för dem som får uppehållstillstånd iSverige att återförenas med sina nära anhöriga är engrundläggande humanitär princip i svensk migra-tionspolitik. Ungefär hälften av dem som får perma-nenta uppehållstillstånd i är anhöriga. Som endel av besparingarna stramades reglerna om anhöri-ginvandring åt 1997. Men regeringen kommer månad att tillsätta en utredning som ska se överbestämmelserna om anhöriginvandring med särskiltfokus på äldre anhöriga. Utredningen ska också över-väga om seriositetsprövningen vid arrangerade äkten-skap kan förbättras.Ett intensivt arbete har på-gått för att förebygga att de som får avslag på sinaasylansökningar ska se som enda utväg att gömmasig; det är särskilt olyckligt när barn göms. pågår ett särskilt projekt om barn iasyl- och tillståndsprocessen, bl.a. med det här syftet.Genom införandet av protalparagrafen om att hänsynska tas till barnets bästa, förkortade handläggningsti-der, muntligt förfarande och mer utförligt motiveradebeslut samt arbete med återvändan-de har antalet gömda barn minskat betydligt undersenare år. Den utredning som ochInvandrarverket gjorde visade att det fannsca 150 gömda barn i . Nya siffror från visar på ett ännu lägre antalgömda barn.Regeringens inriktning är att fortsätta det arbetesom har påbörjats med att i första hand förebygga attbarn och vuxna gömmer sig. måste vi ävense till att villkoren för de barn som faktiskt levergömda förbättras. FN:s konvention om barnets rättig-heter kräver att vi sörjer också för dessa barn. Rege-ringen har därför beslutat att anta en förordning somträder i kraft , vilken innebär att de gömdabarnen får tillgång till samma förebyggande barnhäl-sovård, akutvård, sjukhusvård och tandvård somasylsökande barn och barn som är folkbokförda här ilandet. Diskussioner har förts med frivilligorganisa-tionerna för att förordningen ska fungera i praktiken.Jag vill även nämna att regeringen under höstenkommer att bereda förslagen i slutbetänkandet omökad rättssäkerhet i asylärenden av och processordning i utlänningsärenden, dens.k. , samt den kompletterandeutredningen om specialdomstolar som pågår.Herr talman! har mångapekat på att - liksom övriga - avdemografiska och arbetsmarknadsmässiga skäl kankomma att behöva öka invandringen inom ett antal år.Jag vill poängtera att det i första hand är viktigt att deinvandrare som redan finns här men som ännu intehar kommit in på den svenska arbetsmarknaden kanfå jobb. Vi har många högt kompetenta människorfrån andra länder som inte har lyckats få arbete därföratt de diskrimineras, saknar referenser eller därför attarbetsgivarna inte ser eller accepterar deras kompe-tens. Dessa människor är en tillgång som vi måste tatill vara.Om vi sedan ändå skulle hamna i det läget att vifår arbetskraftsbrist i stället för arbetslöshet tror jagatt vi i första hand ska se till två redan pågående pro-cesser inom EU. För det första kommer utvidgningenatt innebära att ytterligare, potentiellt, ett stort antalmänniskor direkt eller indirekt knyts till den europe-iska arbetsmarknaden. En del av dessa kan komma attsöka sig till för att ta arbete. För det andratillhör inom EU de länder som anser att tred-jelandsmedborgare ska omfattas av den fria rörlighe-ten och därmed kunna ta arbete hos oss eller i ettannat EU-land. Jag tror också att vi naturligen är innei en utveckling där rörligheten av arbetskraft ökarinom ramen för det internationella företagandet. Detär också positivt att fler studenter och gästforskaresöker sig till vårt land.Herr talman! Genom Amsterdamfördragetsikraftträdande står hela den europeiska migrationspo-litiken på EU:s dagordning inom området för frihet,rättvisa och säkerhet. En harmoniserad europeiskasyl- och migrationspolitik - för vilket ageraraktivt - är en central EU-process som kan liknas vidutvecklandet av den inre marknaden och bl.a. enförutsättning för en gemensam ansvarsfördelning påflyktingområdet mellan de europeiska länderna. Alltdet här ska ske med öppenhet, med deltagande avEuropaparlamentet, de nationella parlamenten ochinternationella organisationer, varvid UNHCR har ensärskild roll för asylrätten.Målet bör vara att behålla och utveckla de grund-läggande friheter som redan finns etablerade i , vilket innebär ansvarstagande för dem sombehöver skydd.