prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — )9 § Helgdagar, ordnar och flaggorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU18Helgdagar, ordnar och flaggor.Anf. 76 ():Herr talman! Nationaldagen i infaller,som alla vet, . Detta datum valdesGustav till svensk konung. Samma datum an-togs regeringnsformen . första beslutom den nu gällande regeringsformen meddeladesdessutom . Datumet äralltså förbundet såväl med vår nationella frihet sommed vårt demokratiska samhällsskick.I de allra flesta länder är nationaldagen en allmänhelgdag, dvs. en arbetsfri dag. Nationaldagsutred-ningen, som presenterade sitt betänkande 1994, stude-rade hur det såg ut i tio länder i detta avseende. Sve-rige jämfördes med åtta närliggande länder i Europaoch dessutom med USA.Överallt är nationaldagen helgdag utom i Sverigeoch, faktiskt, i . I som nationell festdag medhalv ledighet. I , , , ,, , och , somutredningen också granskade, är däremot nationalda-gen helgdag liksom i en mängd andra länder.Det brukar ofta sägas att nationaldagen utomlandsfiras med en annan glöd än i . Den syttendemaj, , i är exempelvis en stor folk-fest, som helst bör upplevas på plats. Anledningen tillatt man manifesterar en sådan glädje över den natio-nella friheten kan förstås bl.a. vara att många med-borgare har personliga minnen av nationell ofrihet.Sådana minnen finns inte på samma sätt i -dessbättre, kan man tillägga. Firandet av nationalda-gen har emellertid blivit intensivare i vårt land efter-hand, inte minst sedan ocksåbörjade firas som nationaldag 1983. vår alltmer internationella värld, som ökat beho-vet av att känna en nationell identitet.I skriver man om viktenav en nationell gemenskap och om hur viktigt det äratt svenska folket återtar sina symboler från de grup-per som missbrukar dem. Det finns då också all an-ledning att göra som i så gott som alla andra länder,dvs. göra nationaldagen till allmän helgdag.Sedan bör nationaldagen förstås också fyllas medinnehåll. Redan utredningen hade en del förslag påden punkten, bl.a. att nya medborgare skulle kunnaerhålla sitt medborgarskap vid en ceremoni på natio-naldagen. historia och det svenska språket är- eller bör vara - det som förenar oss alla, om man såvill den minsta gemensamma nämnaren för alla med-borgare i landet, gamla och nya.Varför har man då inte tidigare gjort arbetsfri dag? Länge fanns nog föreställningen attjust vi svenskar inte behövde bry oss så mycket omde nationella symbolerna, kanske för att vi ändå varbäst på allt. Den illusionen har ju brustit , ochhuvudinvändningen nu är kanske att det är dyrt attinföra en extra helgdag.Nationaldagsutredningen har beräknat produk-tionsbortfallet till så mycket som ca 4 miljarder i1992 års penningvärde för att införa en ny arbetsfridag, vilket ju är en aktningsvärd summa. Den slutsatssom dras i utredningen och som måste dras också är därför att en annan arbetsfri dag bör försvinnanär nationaldagen blir helgdag.Herr talman! Utredaren hade en mängd namnkun-niga experter till sitt förfogande. Jag kan bl.a. nämnalandshövdingen i och överhovpredikanten.Dessutom medverkade en representant för Justitiede-partementet liksom företrädare för , TCO ochIndustrins . Dessa gjorde en grund-lig genomgång av alternativen och kom fram till attannandag bör upphöra som arbetsfri dag. Skä-len är bl.a. närheten till nationaldagen och attannandag ur kyrklig synvinkel framstår somlämpligare att ta bort än alternativen trettondag juloch himmelsfärdsdag, som också diskuterades.Annandag - dagen efter den helige andesutgjutelse - är från en teologisk utgångspunkt intenågon synnerligen viktig helgdag. Vi har tidigare vidde stora högtiderna t.o.m. haft tredjedagar, och dessatogs bort redan på 1700-talet.Nationaldagsutredningen beaktade naturligtvisockså vad man kallar sociala aspekter. Med socialaaspekter menas i detta sammanhang sådant som möj-ligheten till sammanhängande ledigheter och hänsy-nen till etablerade traditioner. Därför vill man t.ex.inte rubba . Därmed faller ocksåalternativet att ta bort första maj som arbetsfri dag,vilket annars brukar ha sina förespråkare. Vi kanvisserligen konstatera att leden som marscherar tillInternationalen och protesterar mot den sittande rege-ringen eller vad det nu kan vara - kanske mot enkommande trolig regering - numera är tämligen gle-sa, men de som önskar fortsätta med det tycker jaggott kan få göra det på en arbetsfridag också i framti-den. Men första maj är förstås inte för helafolket.Nationaldagsutredningen, som var en enmansut-redning, kom alltså efter moget övervägande fram tillatt bör bli helgdag och att annandag pingstbör upphöra som sådan. Den bedömningen delar jagoch vi reservanter, som för övrigt ärganska många. Man kan naturligtvis alltid diskuteraom en annan dag skulle vara lämpligare att ta bort,men det finns ett klart underlag i Nationaldagsutred-ningen att utgå från.Låt mig tillägga några ord om den andra reserva-tionen där vi moderater finns med. Att just, av allanationaliteter, svenskar inte ska kunna ta emot svens-ka ordnar är något egendomligt. Beslutet från 1975framstår, inte minst så här efteråt, som ett provinsielltuttryck för kulturradikalism och historielöshet -strömningar som inte var helt ovanliga se-dan. uttryckte vid sitt sista orden-skapitel sitt beklagande över "att behöva bryta enöver tradition, som i många avseen-den varit en tillgång att räkna med".I andra länder spelar ordensväsendet fortfarandeen roll liksom i det internationella umgänget. Tydli-gen är det enda land i vår omvärld som haravskaffat alla ordnar, och detta har skett efter realso-cialismens undergång. I andra f.d. öststater har mandäremot varit angelägna om att markera sina nyvunnaidentiteter genom att rekonstruera sina nationellabelöningssystem.Det finns naturligtvis andra former för officiellabelöningar än ordnar, men vi kan inte tycka att detfinns någon rimlig anledning att utesluta den möjlig-heten som är så vanlig i vår omvärld. Man bör därförgöra en översyn av det nuvarande belöningssystemet.Herr talman! Jag står förstås bakom bägge de mo-derata reservationerna, men för tids vinnande yrkarjag bifall endast till reservation 1.Anf. 77 ():Herr talman! Med all respekt för vad som fram-förs i övriga reservationer yrkar jag bifall endast tillreservation 2 och i övrigt till hemställan i utskottetsbetänkande.Reservationen tar upp frågan om att göra den in-ternationella till allmän helgdag. Kam-pen för jämlikhet har gjort stora framsteg, men myck-et återstår än innan vi har jämlikhet, jämställdhet,mellan könen. Det är nödvändigt att denna kamp kanmanifesteras, att det går att erinra om den, i alla olikasammanhang. Ett sådant verksamt medel är högtid-lighållandet av . Det ger möjlighet förkvinnor att gå ut och demonstrera, att ställa sina rätt-mätiga krav på jämställdhet. Därför är det bra om den8 mars görs till en helgdag.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion 2 och i övrigt till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 78 ():Herr talman! Det här är inte ett så stort ärende,men det finns på bord. Det är två sakersom jag i korthet vill ta upp, nämligen helgdagarnaoch flaggningen.Först och främst har vi . När vi äntligenbeslutade oss för att skulle bli nationaldag- som beskrev här - och intebara , borde man redan då hakopplat nationaldagen till en arbetsfri dag eller helg-dag. Det är ingenting som behöver innebära någotslags osund nationalism men ändå högtidlighålla vårtland med allt vad det innebär. Vi får inte släppa na-tionaldagsfirandet eller flaggfirandet till grupper sommissbrukar den svenska flaggan och nationalismenoch gör den till rasism. Om jag inte är felunderrättadfirar man i ett antal kommuner med atthälsa nya medborgare välkomna till ochkommunerna. Det är en fin tradition.En annan sak är kostnadsfrågan. Det är givet atten ny helgdag kostar pengar på olika sätt - antingenatt det blir ledig dag eller att man för dem som jobbarhelgdag ger ersättning för obekväm tid. Det är motden bakgrunden som förslaget att slopa annandagpingst ska ses. I ärlighetens namn innebär det enmarginell besparing eftersom alltidär medan av och till hamnarpå eller söndag.Den andra frågan gäller flaggningen i kammarenoch i anslutning till riksdagsbyggnaderna. Det ärotvetydigt så att är med i EU, och vi i Folk-partiet känner stolthet i det. Det vill vi manifestera påmånga sätt. Vi anser att det skulle vara en lämpligåtgärd att ha en hängande härinne för attmarkera medlemskapet och samhörigheten.Herr talman! Jag står givetvis bakom våra reser-vationer, men för tids vinnande yrkar också jag bifallendast till reservation 1.Anf. 79 (s):Herr talman! sade att dethär inte är något stort ärende, men inte desto mindrebehandlas nu en lång rad motioner från allmännamotionstiden och 1999. Det är många motionersom är gamla bekanta och som återkommer årligen.Herr talman! Jag ska kommentera de frågor somhar föranlett reservationer till betänkandet.Gör nationaldagen till helgdag! Som vanligt upp-repar den borgerliga grupperingen sitt krav att den6 juni ska bytas ut mot och bli helg-dagsförklarad. är vi alla eniga med motionärernasoch reservanternas uppfattning om att nationaldagenhar ett symbolvärde. Vi är också överens om att det ärviktigt och positivt att firandet av mani-festerar betydelsefulla demokratiska värden i vårtsamhälle. Vid de tal som hålls den dagen finns enga-gemanget mot rasism och främlingsfientlighet. Vårhistoria och nationella stolthet och vår internationellasamhörighet lyfts likaså ofta fram.Nationaldagen på är ett välkänt begreppmed kungafamilj och talman i spetsen. Runt om ilandet viftas det glatt med svenska flaggan.Flaggsymbolen är sannerligen i den meningen återta-gen.Jag har ett program från ett 6 juni-firande i minhemkommun . I det firandet fattas ingentingav allt det trevliga och positiva innehåll som reser-vanterna vill ska finnas. Men som vanligt när vi de-batterar frågan anförs som argument för helgdag attde flesta europeiska länder och övriga nordiska länderhar helgdag på sina respektive nationaldagar. Ja, detär sant. Men det utvecklar inte per automatik firandet.Innehållet och utformningen varierar historiskt ochkulturellt. Det är från den karnevalsyra och folkfestsom vi åser med förundran, och kanske avundsjuka,till en visserligen helgdag men en stilla,mer allvarsfylld, stämning med tända ljus i fönstren,kyrkogårdsbesök och kaffedrickning i påfrihetsdagen den 6 december.Enligt min erfarenhet och utskottsmajoritetensuppfattning har nationaldagsfirandet i en fin,värdig, trevlig och rimlig omfattning, som jag trormotsvarar ganska väl vad invånarna, folket, uppfattarsom legitimt i dag.Herr talman! vill också att interna-tionella ska vara helgdag i Sverige.Utskottsmajoriteten avslår motionen, men vi ärmånga som tillsammans med ochandra med glädje firar den internationella kvinnoda-gen. Att den dagen förstås oftast inträffar en vardaghindrar definitivt inte högtidlighållandet så värstmycket. manifesterades mycket finthär i , t.ex. Annars träffas vi på kvällen.Mera omfattande festligheter eller seminarier har vibrukat kunna förlägga till helgen närmast före ellerhelgen efter den 8 mars.I Vänsterreservationen sägs det också att Sverigebör sälla sig till de övriga 15 länder som redan beslu-tat att göra dagen till helgdag. Vidare sägs att detskulle vara en viktig markering av som ettland som strävar efter jämställdhet.Ja, visst är det viktigt att vi genom de beslut vifattar och genom olika markeringar medverkar till attSverige fortsätter att utveckla jämställdheten. Men deländer, herr talman, som redan har gjort internatio-nella till helgdag är dessvärre inte deländer som vi i första hand ser som våra föredömen ijämställdhetsarbetet.För övrigt har FN proklamerat många dagar somspeciella dagar för att markera betydelsen av, solida-riteten med och kunskapen om olika grupper ochföreteelser i världen. Gårdagen, t.ex., - -var som FN hade proklamerat som Parkinson-dagen. Jag tycker att det är bra. Det ger extra tillfälletill uppmärksamhet och insikt. Vi ska ta vara på det,men vi ska nog akta oss för att låta det gå inflation ihelgdagsförklaringarna.Herr talman! Så går jag över till den verkligalångköraren här i - frågan om det svenskaordensväsendet. Alltsedan det reformerades 1975 harmoderaterna i motion efter motion, år , krävtatt ordenssystemet på nytt reformeras, med främstasyfte att åter kunna ge svenska medborgare ordens-belöningar. har mer uttalat imotioner sällat sig till anhängarna av ett reformeratoffentligt belöningssystem. Flera av motionerna kän-ner vi igen som identiska år . , sägerman, bör ta steget fullt ut och ge medborgarna rätt atterhålla ordnar och återupprätta Vasa- respektiveSvärdsorden. och kristdemokraternabegär en översyn av ordensväsendet. I motionernaanges detaljrikt vad översynen syftar till. T.ex. kankonungen på regeringens uppdrag förläna ordnar tregånger : på sin födelsedag, på nationaldagensamt på . I en motion föreslås atten medalj för särskilda krigsmannaförtjänster införs.Herr talman! Att endast utländska medborgare fårmotta svenska ordnar utgör ett problem, som mode-raterna och beskriver det. I enmotion som de yrkar bifall till sägs att mötsav misstänksamhet i internationella sammanhang närde svenska tjänstemännen och representanternakommer till t.ex. banketter och till mottagningar. ska jag citera direkt ur en motion. Det kan"lätt tolkas som att skickar mindre kvalifice-rad personal".Herr talman! Detta framhålls på fullt allvar , år2000. Det är absurt att svenska tjänstemän och repre-sentanter som är kompetenta och seriösa skulle upp-fattas som mindre kvalificerade för att de i internatio-nella sammanhang inte är behängda med ordnar.Ganska osökt kom jag, när jag läste detta, att tän-ka på dåvarande riksdagsledamoten ,som debatterade med någon som var upprörd ochtyckte att frackbröst utan medaljer ser så avklädda ut.Nancy lär då ha sagt så här: Jag skäms inteöver mitt nakna bröst.Herr talman! I en av motionerna sägs att det offi-ciella belöningssystemet förstås uppfattas som otill-räckligt, men också som oöverskådligt. Det kan jaggott inse och instämma i. Det är möjligen så att det äroöverskådligt. Det var säkert inte lättare att överskådaföre 1975. För folkflertalet uppfattas det dessutomsom omodernt, ojämlikt, obegripligt, odemokratisktoch ointressant.På sikt kan det kanske finnas skäl att från grundenundersöka hur ett officiellt belöningssystem skullekunna se ut i ett demokratiskt modernt samhälle. Jagär personligen inte så främmande för den tanken, meni så fall måste det ske utifrån helt andra utgångs-punkter än det krav som föreligger om att åter-införa och återupprätta det svenska ordensväsendet.Till sist, herr talman, vill jag säga att det i betän-kandet också behandlas några motioner om flagg-ningsrutiner och om flaggning i kammaren. svenska flaggans placering i kammaren ochyrkanden om att också EU-flaggan ska finnas i kam-maren. Utskottet hänskjuter de frågorna för ställ-ningstagande till talmannen.Med det ber jag att få yrka bifall till hemställan iutskottets betänkande i dess helhet och också avslagpå de fyra reservationerna.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Beträffande den näst sista frågansom tar upp, nämligen frå-gan om belöningsystemet och ordensväsendet, upp-fattade jag ändå att det kanske fanns en liten vilja attutreda ett, som det hette, modernt belöningssystem.Det bör man göra relativt förutsättningslöst, i så fall.Barbro kan ändå inte mena attdet skulle vara så förfärligt odemokratiskt och omo-dernt i våra grannländer eller ute i , där manhar olika typer av belöningssystem med ordnar ochutan ordnar. Är det så att dessa länder är odemokra-tiska och omoderna i alla avseenden, eller kan detrentav vara så att t.o.m. vi svenskar kan ha någonlärdom att hämta när det gäller hur man ser på sådanahär saker i andra länder, som vi umgås med interna-tionellt? Det blir en liten fråga.I övrigt uppfattade jag egentligen inga tydliga ar-gument i den frågan, och inte heller beträffande na-tionaldagen som helgdag. Det visar sig att BarbroHietala talar mycket varmt om nationalda-gen och tycker att den bör firas med intressant inne-håll, exempelvis något slags ceremoni som markerarvälkomnandet av nya medborgare.Då är frågan varför nationaldagen inte ska varahelgdag, dvs. Det hörde vi inget argu-ment om. Är det inte så att det underlättar om mankan börja tidigare och inte måste fira påkvällen efter arbetets slut om man vill göra national-dagsfirandet till en familjefest? Man tänker sig kan-ske att hela familjer, som exempelvis har blivitsvenska medborgare, ska närvara. Vore inte det enfördel?Anf. 81 (s) replik:Herr talman! tyckte sig skönja enöppning när det gäller att utreda ett officiellt belö-ningssystem. Det jag kommenterade var att vi defini-tivt inte kan ha de utgångspunkter som reservanternahar, i och med att reservanterna har yrkat bifall tillmotioner som jag inte tycker är så sympatiska i sinhållning som vill framställa detsom. Han talar om en översyn inför ett modernt sys-tem. Det handlar motionerna egentligen inte om. Därtalar man väldigt ingående om hur det ska se ut, ochdet är någonting som vi definitivt uppfattar som omo-dernt och odemokratiskt. På de premisserna kan detinte finnas minsta skäl att göra en översyn.Jag inser naturligtvis att det finns en process ock-så när det gäller detta. Det finns en diskussion om hurett modernt samhälle ska visa uppskattning och belö-na människor. Min utgångspunkt är att människor skaha en ordentlig lön och leva i ett välutvecklat väl-färdssamhälle och naturligtvis också på andra sätt fåuppskattning. Diskussionen om hur man ska utveckladet är en diskussion som parterna - arbetsgivare ocharbetstagare - för. Vi har klockor, armband och me-daljer. Jag tror att alla de som bör belönas också be-lönas på det sättet.Öppningen som ansåg sig höra omgick i så fall ut på att det kan finnas skäl att föra endiskussion om hur det ska se ut. Men min uppfattningär att det aldrig ska ske utifrån de utgångspunktersom ni har yrkat bifall till i och med att ni har tagitmotionerna till ert hjärta.Anf. 82 () re-plik:Herr talman! Jag kan börja med att instämma i attmänniskor bör ha en ordentlig lön efter skatt. Det ärvi säkert överens om. Om man sedan vill ha en rejälpension och en medalj är väl det också bra.Jag tror att man kan säga att det finns ett behov avett väl fungerande officiellt belöningssystem somkanske inte exakt liknar det gamla i alla avseendenmen som ändå stämmer med internationella jämförel-ser.Eftersom jag anför så sympatiska motiveringar,enligt , ska jag fortsätta attvara sympatisk och säga att jag ändå uppfattar att detfinns någon liten öppenhet för diskussioner framöver.Jag vill påpeka att vi inte alls år har motione-rat i kommittémotioner och liknande. Vi har velat gesocialdemokraterna lite större möjligheter att kommaifrån låsningar i det här avseendet. Vi hoppas att detkan fortsätta så.Sedan vill jag bara påpeka att jag inte fick någrasvar på mina frågor om nationaldagen. Det var kan-ske trots allt det viktigaste som vi diskuterade i dettaärende. Skulle det inte underlätta för ett trevligt fa-miljefirande, t.ex. inklusive ceremonier för nya med-borgare, om man hade nationaldagen som en arbetsfridag?Anf. 83 (s) replik:Herr talman! Jag tycker inte heller att det är någotstarkt argument för att familjen ska få fira. Jag trorinte att det här är någonting som man genom politiskabeslut eller på annat sätt kan kommendera fram.Vi har ju sett den fantastiska utvecklingen av na-tionaldagsfirandet i vårt land. I det program som jaghänvisade till och som jag hade framför mig finns alltdet här med. Där finns mottagande av nya medborga-re. Där finns också aktiviteter för barnen. Det här är inte heller någotstarkt argument.Min utgångspunkt är att vi har en form som mot-svarar vad flertalet tycker är rimligt. Sedan finns deten process när det gäller detta. Jag har alltså inteintagit någon rigid hållning och har inte något absolutmotstånd till att det skulle vara . Det pågårsäkert en process, men det finns ingen opinion fördetta som är tillräckligt tydlig, stark eller entydig ivårt land. Många tycker att det här är lite av en pseu-dodebatt.Anf. 84 () re-plik:Herr talman! Jag får väl fortsätta pseudodebatten,eftersom det handlar om nationaldagen.Jag var djupt imponerad av alla positiva uttryck kring nationaldagen. Dethandlade om symbolvärde, demokratiska värden ochjag vet inte allt. Det var mycket trevligt att höra. Jagtrodde att det skulle sluta i att skulle säga att hon hade ändrat uppfattning ochskulle tillstyrka den här reservationen, men det gjordehon dessvärre inte.Barbro talade om ett symbol-värde. Det är intressant. Då vill jag gärna höra enjämförelse med . Hur mycket sym-bolvärde har för , eftersom hon sätter den dagen före natio-naldagen som helgdag. Vi har ju ställt dessa dagarmot varandra för att vi inte ska åstadkomma någonkostnadsfördyring. Det blir snarare tvärtom; det blirnågot billigare. Kan jag få höra alla dessa positivauttryck om ? Det tycker jag skullevara utomordentligt spännande som en jämförelse.Anf. 85 (s) replik:Herr talman! Jag lägger inte något tungt symbol-värde vid , även om jag gärna firarpingsten med alla de attribut som tillhör annandagpingst.Jag tycker inte att frågan om nationaldagen somhelgdag är så tung att man utan vidare ska ta bortannandag . Frågan är inte så intressant för när-varande att den ska få den dimensionen. Jag tycker attvi firar på ett så bra och positivt sätt som vi kan önskaoch som är rimligt i vårt land . Det kanfinnas ett värde för människor i att ha långledigt un-der pingsten. Jag tror att jag har använt det argumen-tet också. Många uttalar sin uppskattningöver att ha på raken. Jag har inget annatskäl. Jag tycker inte heller att jag behöver ha det.Utskottsmajoriteten och jag personligen tycker att detär bra som det är.Anf. 86 () replik:Herr talman! har ju poäng i det hon säger om att en del av de ländersom har som helgdag inte är några före-dömen när det gäller jämställdhet mellan könen. En del länder använder t.o.m. den 8 marsnästan till att befästa konservativa könsroller.Jag skulle vilja vända på argumentet, herr talman.Då finns det desto större anledning för ett progressivtoch framsynt land som att särskilt uppmärk-samma den här dagen, betona den och ge en verkligmöjlighet till en än mer kraftfull manifestation avjämlikheten. Framför allt handlar det kanske om att vii praktisk handling ska se till att det händer något. Detär ändå viktigare än denna symbolgest, men den är isig nog så viktig.Även om har en hel delpoänger och naturligtvis är lika mycket för jämställd-het som jag har jag icke övertygats av hennes argu-ment mot att göra till helgdag utan fram-härdar i mitt yrkande av bifall till reservation nr 2.Ett annat år kanske vi kan tänka oss att låta folk fåmera tid både på nationaldagen och ge-nom att vi tar bort och i stället gör såatt det blir helgdagsaftnar båda dessa andra dagar.Det skulle innebära att man jobbar halva dagarna. Dåskulle ju firandet och demonstrerandet få mera tid,utrymme och uppmärksamhet. Det kanske vore en brakompromiss att tänka på till en kommande gång då dehär frågorna kommer upp i kammaren.Anf. 87 (s) replik:Herr talman! stod här i förra åretsdebatt och talade sig varm för som helg-dag. Det här året har han inte pläderat för det, menjag förstår att han är en varm anhängareav det. lyfter han fram , ,som helgdag.Jag tror säkert att med den kreati-vitet som han har kommer att hitta många andraspännande dagar som han vill föreslå som helgdagar.Jag är överens med om mycket när detgäller firandet av den internationella kvinnodagen.Vad vi kan komma att debattera i den härkammaren ser jag med spänning fram emot. Men fördagen tycker jag inte att har hittatargument som övertygar mig särskilt.Anf. 88 () replik:Herr talman! kan varahelt lugn, och det är hon nog. Jag tänker nog inteuppfinna några fler helgdagar.