prot · GN09105 · 2000-05-09 00:00:00 — Det får tröstasig med i fortsättningen.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för det härsvaret. För det första får jag tacka för att jag får be-hålla det här exemplaret så att jag kan ha det somkvällslektyr. För det andra vill jag informera finans-ministern om att jag förvisso har ett starkt engage-mang i alkoholfrågor och skadeverkningar av alko-hol. i näringslivet engagerade jag migmycket i den etiska daningen av ungdomen och an-tidrogverksamhet. I droger ingår såväl tobak, alkoholsom narkotika. På den punkten vill jag informerafinansministern om bakgrunden och engagemanget.Just nu diskuterar vi skatterna, och jag diskuterarskatterna med utgångspunkten att om vi inte gör nå-gonting kommer vi att få till stånd en illegal hante-ring. Det finns en referens i tobakskatterna. Det var ioch för sig före finansministern tillträdde sitt ämbete.Då höjdes skatterna på tobak. Vi var då det enda partisom sade att det kommer att innebära en illegal hante-ring med smuggling och att skatteintäkterna kommeratt sjunka. Det är två negativa effekter, dvs. den enapå statskassan och den andra i det allmänna rättsmed-vetandet.Det var precis vad som hände. Då fick regeringenkomma tillbaka med en sänkning av skatterna. Då varskadan redan skedd. Då hade de illegala distributions-formerna etablerats. Jag är orolig för att om vi integör någonting nu kommer det här att blossa upp. Detkommer att bli dyrare och svårare att återställa dethela. Man ska agera . Om jag inte är felunderrättadav massmedier och annat, har finansministern självungefär samma inställning. Vad som har sagts i tid-ningar och i korridorerna här är att finansministernhar velat göra förändringar. Jag vet inte hur storadessa skulle vara, men finansministern delar minuppfattning i min analys även om det inte inbegriperslutsatserna fullt ut.Jag skulle vilja fråga hur stort skattebortfalletkommer att bli om det inte görs något. Den illegalaoch legala privata införseln kommer att öka - det ärställt utom allt tvivel. Jag har hört att det finns enrekryteringsfirma som har rekryterat ungdomar - somförmodligen har fyllt , om nu tullen hinner kon-trollera det - som ska åka i skytteltrafik och ta in nyakvantiteter.Det finns en uppsjö av idéer. Jag vill inte att Sve-rige ska bli ett land som har en mängd illegala verk-samheter. Vi har den lagliga distributionen över Sys-tembolaget och restauranger. Vi har de importörer vihar och ett regelverk. Vi ska inte slå undan benen fördem, utan vi ska se till att fortsätta att ha en kontroll.Vad räknar finansministern med att skattebortfalletblir om vi inte gör någonting nu och väntar till hös-ten? Finns det någon beredskap att göra detta snabba-re?Anf. 82 Finansminister ():Fru talman! Jag antar att upp-skattar att regeringen förstärker gränsskyddet och gertullen 100 nya medarbetare. Det är ett sätt att kommatill rätta med den illegala handeln och ett sätt att kon-trollera handeln bättre i fortsättningen.Jag har vid ett flertal tillfällen fått interpellationeroch frågor från som alla har gått utpå att sänka ölskatten. Jag kan inte erinra mig att CarlErik vid ett enda tillfälle har haft någonfråga, interpellation eller propå om att göra ytterligareinsatser på det alkoholpolitiska området. Det kommeratt ges tillfälle för att ha synpunk-ter , eftersom regeringen tänker åter-komma i fråga om både skatten och de alkoholpoli-tiska insatserna. Det är viktigt att ha en bra balanskring dessa områden. Därför är regeringens bedöm-ning att vi kan gott vänta för att återkommamed förslag på båda områdena.Anf. 83 ():Fru talman! Ska jag tolka svaret från finansmi-nistern att finansministern inte räknar med att det skabli en negativ påverkan på skatteintäkterna från den 1juli beroende på de ökade införselreglernaoch öppnandet av ? Jag kan inte tolkadet på något annat sätt. Då kommer vi att ha facitganska snabbt, eftersom man räknar med att avden öl och sprit som konsumeras i sydliga ärinfört på privat väg - inte allt illegalt, men pratarvi också om ökade legala införselkvoter.När det gäller att jag inte har ställt någon inter-pellation till finansministern om nykterhetsfrågoreller förebyggande verksamhet rörande alkoholdryck-er har sina randiga skäl. Det är till socialministern jagi så fall skulle ställa den interpellationen. Vi har denarbetsfördelningen inom gruppen att det är min kolle-ga som har gjort det vid ett flertal till-fällen.Anf. 84 ():Fru talman! Jag begärde ordet när finansministerntog upp frågan om anslaget till . Han häv-dade att är den satsning som fi-nansministern vill göra för att förstärka gränskon-trollen. Hur stor andel av dessa 35 miljoner är ettpermanent anslag, och hur stor andel är avgifter somtullen ska ta in på olika förrättningar? Vilken lång-siktighet och uthållighet bedömer finansministern attden här satsningen på gränskontrollen kommer att få?Om jag minns rätt beror 25 miljoner av dessa 35 påhur effektiv tullen är på att plocka in avgifter frånnäringslivet i olika sammanhang.Jag vill upprepa fråga om hurfinansministern bedömer att skattebortfallet kommeratt se ut från vid oförändrad skattesats.Anf. 85 Finansminister ():Fru talman! Svaret på den första frågan är att detär självklart att ett visst bortfall av skatteintäkter ärofrånkomligt eftersom vi har nya införselregler frånden . Om det går att räkna i exakta kronor ochören tror jag är svårt på nuvarande stadium. Det är ettav skälen till att regeringen tycker att det finns anled-ning att avvakta ett tag innan man bestämmer sig förvad som bör göras i skattefrågorna.Svaret på den andra frågan som handlade omTullverkets resurser är att enligt bedöm-ningar möjliggör detta ett hundratal nya medarbetare.Det är självfallet inte bara för stunden utan för tidenframöver också.Anf. 86 ():Fru talman! I den första delen säger finansminis-tern att det blir ett bortfall på grund av de nya inför-selreglerna. Jag tror att det är en riktig slutsats. Mankan då möjligen tänka sig att parera detta genom attsänka skatten i och på det viset få de härinköpen att äga rum på svensk mark, i Systembolaget.Jag vill ändå fråga finansministern om uthållig-heten på anslaget till . Om man nu skaställa de här tjänsterna i relation till hur mycket av-gifter tullen får in och tullen har som ambition attautomatklarera, vilket innebär att de här tjänsternablir kostnadsfria, bedömer inte finansministern att detfinns ett samband som gör att den här satsningenganska snabbt kommer att avklinga i takt med datori-seringen inom ?Anf. 87 Finansminister ():Fru talman! Tullen har höga ambitioner när detgäller både datorisering och att använda ny teknik.Jag är helt medveten om att om tullen lyckas minskasina kostnader via ny teknik är det naturligtvis enbarten fördel för tullen att kunna använda sina inkomsterpå annat sätt. Det ger också möjlighet till den lång-siktiga förstärkningen med ett hundratal medarbetare.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:339 omomläggning av jordbrukets energibeskattningAnf. 88 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om om-läggningen av jordbrukets energibeskattning.Regeringen har i budgetpropositionen för år 2000aviserat att jordbruket fr.o.m. ska gessamma reduktion av energi- och koldioxidskatternasom industrin och växthusnäringen har för närvaran-de. har anslutit sig till regeringens bedöm-ning. Regeringen har beslutat över-lämna propositionen Vissa punktskattefrågor tillriksdagen, där bl.a. förslag lämnas i lagstiftningsfrå-gor rörande denna omläggning (prop.1999/2000:105).Sedan riksdagsbehandlingen av budgetpropositio-nen har en promemoria rörande de närmare administ-rativa reglerna för de aktuella skattelättnaderna upp-rättats inom . Mot bakgrund av de synpunktersom framkom vid remissbehandlingen, har det förslagsom presenterats i propositionen Vissa punktskatte-frågor upprättats.Förslaget innebär att samma regler som tillämpasför tillverkningsindustrin också tillämpas för jordbru-kets skattelättnader på bränslen. Vad däremot gällerskattefriheten för el har de stora praktiska upp-bördsproblemen visat att en annan ordning är nöd-vändig för jordbrukets del, i syfte att skapa ett systemsom är någorlunda hanterbart för beskattningsmyn-digheten och elleverantörerna.Det föreslagna återbetalningssystemet innebär attvissa beloppsgränser tillämpas för de fall när beloppbetalas tillbaka till jordbruksföretagen. Gränserna harbedömts nödvändiga av administrativa skäl. Denvaraktiga offentlig-finansiella kostnaden för jordbru-kets skatteomläggning beräknades i budgetproposi-tionen till . Det föreslagna åter-betalningssystemet innebär att kostnaderna nu kanberäknas till ett lägre belopp än som beräknats i bud-getpropositionen för . Jag vill dock poängteraatt vad som aviserades i budgetpropositionen ochdärefter beslutades av , enbart var att lik-ställa jordbruket med tillverkningsindustrin i energis-kattehänseende. Detta åstadkoms genom det förslagregeringen nu lagt. Att administrativa skäl nödvän-diggjort en i viss mån annan ordning för återföringenav energiskatten på el till jordbruket ändrar inte pådetta förhållande.Då , som framställt interpellationen,anmält att han var förhindrad att närvara vid sam-manträdet medgav tredje vice talmannen att IngvarEriksson i stället fick delta i överläggningen.Anf. 89 ():Fru talman! Jag har anledning att ta emot det härsvaret i stället för , som är förhindrad attdelta.Jag vill tacka finansministern för svaret på inter-pellationen om frågeställningar kring omläggningenav jordbrukets energibeskattning.Fr.o.m. innevarande år är avsikten attjordbruket ska ges en reduktion av energi- och koldi-oxidskatterna. Regeringen har skickat en remiss tillLagrådet i frågan. Av den framgår att rätten till åter-betalning vad gäller eldningsolja endast föreligger närersättningen för kalenderkvartal uppgår till minst1 . Vad gäller återbetalning av elskatt har enadministrativ gräns satts på av skattebelop-pet. Detta innebär att framför allt mindre brukaremissgynnas när det gäller återbetalning av dessaskatter. Denna ordning kan också innebära att jord-bruket förlorar upp till en tredjedel av aviserat skatte-sänkningsbelopp, vilket jag anser felaktigt och ocksåorimligt.I svaret som finansministern här lämnat - ett svarom hur man motiverat regeringens ställningstagande- menar statsrådet uppenbarligen att berörda företaga-re får finna sig i regeringens orättvisa upplägg. Finansministern säger egentligen isvaret att de diskriminerande gränser som förordasbedöms nödvändiga av administrativa skäl. Kostna-derna för att administrera ett rättvisare förfarandeskulle bli för höga.Jag måste tyvärr notera med stor förvåning att re-geringen genom sitt beslut utesluter stora delar avbondekåren genom att föreskriva regler som enbartgynnar de stora företagen.Fru talman! Punktskatterna på produktionsmedel ijordbruket är avsevärt högre i än i omvärlden.Detta ger konkurrensnackdelar för svenska livsmedelpå den gemensamma marknaden. Utredningen för visade att det är el-skatten, skatten på eldningsolja, skatten på diesel ochskatten på handelsgödsel som behöver sänkas för attjordbruket i ska komma i kostnadsparitet meddet danska.När öppnas kommer denreella konkurrenssituationen att förändras. Det blirlättare att föra in danska livsmedel i . Det ärdärför bra att de förändringar som regeringen nuföreslår ska träda i kraft den 1 juli.Men förändringarna berör enbart en mindre del avde skatter som behöver sänkas. Utöver de energis-katter som regeringen nu äntligen avser att sänkakommer dieselskatten och gödselskatten, som ocksåbör tas bort, på samma sätt som skett i ochÖsterrike då dessa länder gick med i EU.Fru talman! Det är svårt att förstå regeringens valav system då man nu är beredd att sänka en del avdessa skatter. Nog borde ett bättre alternativ kunnatväljas. Varför inte låta jordbrukarna få möjlighet att isin inkomstdeklaration begära reduktion för energis-katten och för av koldioxidskatten på eld-ningsolja? Kostnaderna skulle givetvis styrkas för attreduktion ska kunna beviljas. Denna metod innebärliten byråkrati. Kontroll av deklarationen ska givetvisgöras i vanlig ordning.Man kommer också ifrån den diskriminering avmindre och medelstora jordbruksföretag som rege-ringens förslag innebär. Med ett sådant förslag be-hövs inte någon lägsta beloppsgräns av administrativaskäl. Alla jordbrukare kan därmed få del av skatte-lättnader. För företag med höga energikostnader kanpreliminärskatten jämkas med hänsyn till förväntadskattereduktion.Jag har två frågor. Kommer finansministern att tahänsyn till de orättvisa effekter som valet av systemför skattelättnaden medför? Kan finansministerntänka sig en sådan lösning som jag har skissat här?Anf. 90 Finansminister ():Fru talman! Svaret på frågorna är att det löfte somutställdes i budgetpropositionen om att lik-ställa jordbrukets energibeskattning med industrinsenergibeskattning är uppfyllt via det här förslaget.Det är rimligen så att det system som tillämpas äratt föredra ur administrativ synpunkt, med tanke påatt det system som från början hade diskuterats intevisade sig praktiskt genomförbart, eftersom elleve-rantörerna inte kunde medverka på det sätt som hadeförutsatts.Därför har det varit regeringens bestämda önskanatt se till att jordbruket får samma beskattningsreglersom industrin, och det får det också via det förslagsom regeringen nu har. Något annat förslag är inteaktuellt.Anf. 91 ():Fru talman! Jag beklagar att statsrådet inte alls ärberedd att resonera om något annat upplägg. Det ärriktigt, som finansministern säger, att det blir likstäl-lighet mellan jordbruket och industrin. Men det gällerinte alla jordbrukare, utan en mycket stor del kommerutanför genom det här systemet. Det är djupt beklag-ligt. De har också stora svårigheter att klara konkur-rensen. Det är det mindre jordbruket som då drabbasväldigt hårt.Det är mot den bakgrunden som jag skissade påett annat förslag. Det vore betydligt enklare att läggaupp det systemet. Då kommer man ifrån de högakostnader just för administrationen som har nämnts ide här sammanhangen.Jag beklagar att finansministern inte är beredd attta upp det. Jag vill än en gång fråga varför man intevill ta upp detta resonemang. Vi har väl alla gemen-samt en ambition att arbeta för ett rättvist skattesys-tem. Det som regeringen nu har föreslagit är interättvist, utan tvärtemot vad man ibland talar om med-verkar man egentligen till ett system som leder tillökade orättvisor och minskad konkurrenskraft för detmindre jordbruket.Anf. 92 Finansminister ():Fru talman! Jag kan konstatera att vi är överensom att det förslag som föreligger faktiskt ger, precissom sades alldeles , likställighet mellan indust-rins och jordbrukets energibeskattning.Sedan kan man naturligtvis konstatera att om maninte skulle ha någon form av administrativ gräns,skulle ett mycket större antal personer och företag fåskattebefrielse. Man skulle alltså få väldigt mångamindre företag som inte är heltidsjordbruk och somhar en rätt liten omfattning. Därför har man av admi-nistrativa skäl valt att undvika att dra på sig storaadministrationskostnader och sett till att systemet iförsta hand omfattar de som har större omfattning påsitt jordbruk. Jag är övertygad om att långt över hälf-ten av alla jordbrukare och därmed i praktiken ocksåalla heltidsjordbrukare omfattas av det här systemet.Anf. 93 ():Fru talman! Jag är medveten om att det är svårt attdra gränser och att fler skulle komma i fråga. Menmed det system som jag skissade om att få yrka av-drag i deklarationen skulle prövningen bli enklare ochadministrationen inte så dyrbar. Man vet ju vilka somär heltids- respektive deltidsbönder och varifrån defår sina inkomster. Det är mot den bakgrunden somjag beklagar att inte ett resonemang kring ett sådantsystem kan tas upp.Sedan har jag en sista fråga: När kommer andraförslag när det gäller jordbrukets energiskatter? Ex-empelvis är skatterna på diesel och gödsel diskrimi-nerande för svenska bönder i förhållande till deraskonkurrenter i vår nära omvärld. En energiskatte-sänkning vore en väldigt angelägen reform. Detskulle vara intressant att höra om statsrådet harnågon tanke om när en sådan skulle kunna bli verk-lighet.Anf. 94 Finansminister ():Fru talman! Den höjning av dieselskatten som be-slutades av är en del i den s.k.gröna skatteväxlingen. Jag förutsätter att även jord-brukare vill delta i arbetet med att förbättra vår miljö,och det var miljöskäl som motiverade denna höjningav dieselbeskattningen. Jag ser ingen anledning attsärskilja jordbrukets dieselbeskattning från andratyper av dieselbeskattning. Det innebär att varje formav förändring av våra energiskatter får ses som ettmer generellt uppdrag att se på energibeskattningen.Regeringen kommer att återkomma till energibeskatt-ningen och även till den gröna skatteväxlingen. Menjag utgår från att alla jordbrukare också vill delta iden form av miljöarbete som den här typen av be-skattning innebär.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU11Justitieutskottets betänkanden /2000:JuU16 ochJuU18Lagutskottets betänkanden /2000:LU20 ochLU21Utrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU8Försvarsutskottets betänkanden /2000:FöU4 ochFöU5Näringsutskottets betänkande 1999/2000:NU16Miljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU14Konstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU2319 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1999/2000:RR9 revisorers förslag angå-ende Allmänna arvsfondenUtbildningsutskottets betänkanden1999/2000:UbU14 Vissa högskolefrågor1999/2000:UbU15 Vissa skolfrågorJustitieutskottets betänkande1999/2000:JuU11 Organisationsförändringar inomrättsväsendet20 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 maj1999/2000:900 av () till justi-tieminister 9 maj1999/2000:901 av () till socialmini-ster handikappade1999/2000:902 av () till jordbruksministerMargareta WinbergUtveckling av fiskodling som ny näring i skärgårds-områden1999/2000:903 av () till närings-minister /2000:904 av () till näringsmi-nister mellan olika transportslag1999/2000:905 av () till statsmi-nister i Värmland1999/2000:906 av () till justi-tieminister av föräldrabalksreformenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 maj.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 8 maj1999/2000:868 av () till statsrådetMona SahlinArbetsmarknadens parter och arbetsmiljönden 9 maj1999/2000:879 av () till statsrådetMona SahlinKonkurrenssituationen för publikationer om gäst-hamnar1999/2000:881 av () till statsrå-det /2000:884 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonGymnasiebetygen1999/2000:886 av () till näringsminis-ter under jorden1999/2000:895 av () till näringsmi-nister av väg E 6 i BohuslänSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 maj.22 § Kammaren åtskildes kl. 19.34.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.