prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Utskottet har också noterat att regeringen hartillsatt en expertgrupp för att analysera behov avinsatser för att stärka den individuella planeringenoch måluppfyllelsen i grundskolan.Och så kommer jag då slutligen till moderaternasförslag om ett nationellt fristående kvalitetsinstitut förskolan. har behandlat och av-styrkt motsvarande yrkande två gånger den 12 okto-ber - det var två olika betänkanden - engång och en gång i år.Riksdagen har varje gång avslagit yrkandena. har ingen annan uppfattning nu ochhänvisar till vad utskottet anfört tidigare. Utskottethar bl.a. sagt att konstruktionen med en kvalitets-granskningsnämnd knuten till den ansvariga sek-torsmyndigheten enligt utskottets uppfattning är attföredra framför ett fristående kvalitetsinstitut. inrättades vid Skolverketden 1 juli 1999.Fru talman! Jag föreslår att vi nu för femte gångenunder riksdagsåret avslår detta yrkande samt yrkaräven i övrigt bifall till finansutskottets förslag.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.10 § (forts.) Utvecklingen inom den kommunalasektorn (forts. FiU29)Anf. 144 () re-plik:Fru talman! ironiserade, möjligenmed viss rätt, över att vi här i får anledningatt ett antal gånger besluta om samma sak, eller avvisar propåer från oppositionspartierna i an-slutning till olika ärenden om samma sak. Paradex-emplet var det fristående vill bara säga att det kanske vore bra om mannågot kunde se över sätt att arbeta för attförhindra den typen av upprepningar.Å andra sidan, , tyckte jag att So-nia sade att om inte det här upprepadesalltför ofta kunde vi kanske få ett sådant här friståen-de kvalitetsinstitut. Om det är på det sättet ska vinaturligtvis inte komma tillbaka med det här försla-get. Annars trodde jag möjligen att det är droppensom urholkar stenen. För man fram ett förslag till-räckligt ofta brukar socialdemokraterna till slut inseatt det ligger någonting i det. Det tror jag t.ex. gällerdet fristående - som såmånga medborgare utanför det här huset inser att vimåste ha.Sedan noterade jag att inte uppe-höll sig särskilt mycket vid det kommunala utjäm-ningssystemet, grundlagsstridigt och tillväxtfientligtsom det är. Jag är fortfarande intresserad av att höraSonia eller någon annan namnge någonsvensk grundlagsexpert som på fullt allvar anser attdagens inomkommunala utjämningssystem är fören-ligt med grundlagen.Allvarligare på kort sikt tycker jag dock är att detär så tillväxtfientligt. Tycker verkli-gen att en kommun som ökar sin relativa skattekraftska få hela den ökningen konfiskerad?Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag vill i alla fall säga att om LennartHedquist skulle komma med förslaget om kvalitetsin-stitut en sjätte gång vore det kontraproduktivt. Detkan vi väl vara överens om.Sedan har ju det här kvalitetsinstitutet inte funnitsi . I nästa motion kanske det vore idé att tittapå hur man har skött det här. När vi ser på de resultatsom har publicerat måstevi väl ändå säga att man verkligen försöker fylla sinuppgift så bra som möjligt. Jag har svårt att se att manskulle kunna ifrågasätta integriteten hos idet fallet.Jag vet att älskar att debatterainkomst- och kostnadsutjämningen. Han tror väl attäven detta urholkar stenen, men jag menar att det ärprecis tvärtom, att det är kontraproduktivt. Det är sjätte gången vi debatterar detta, tror jag, så mankan säga att är mycket för upprepningar.Det gäller inte bara kvalitetsinstitutet.Jag har tyvärr inget namn på någon sakkunnig,men jag nöjer mig med att Lagrådet har ställt sigbakom detta och anser att det är helt grundlagsenligt.Lagrådet är ju dessutom flera personer. Det striderinte mot grundlagen. debatteradeockså detta senast med ochförsökte även då få upp det här. Vi kan dock myckettydligt konstatera att detta är förenligt med grundla-gen.När det sedan gäller kommunerna, t.ex. Malåkommun, är jag ganska övertygad om att inteskulle vilja byta ut den inkomst- och kostnadsutjäm-ning man har mot förslag. Harman under medelskattekraften gynnas man av utjäm-ningssystemet. skulle förlora med förslag; den saken är klar.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Nej, skulle vinna på att få be-hålla en ökning av den relativa skattetillväxten. försöker sprida missuppfattningen att mode-raternas förslag skulle innebära ett avskaffande avskatteutjämningen. Det är självklart att kommunermed för låg egen skattekraft måste få resurser, men deresurserna ska staten stå för. Det är dock lika viktigtatt kommuner som ökar sin skattekraft - oavsett omde har låg, medelstor eller hög skattekraft i utgångs-läget - som incitament måste kunna få behålla denrelativa ökningen.Beträffande grundlagsenligheten hade jag inte till-fälle att diskutera den med . Mendet brukar framhållas från socialdemokratiskt håll attdet inte skulle vara något fel på grundlagsenligheten.Lagrådet hänvisade ju till att regeringen hade tillsatten utredning samt till att det enda man kunde åberopavar konstitutionell praxis.Jag vill, eftersom tog upp detta tidi-gare i kammaren , att man från socialdemokra-tiskt håll namnger en enda grundlagsexpert som anseratt det inomkommunala utjämningssystemet är fören-ligt med den svenska grundlagens lydelse.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag måste verkligen beklaga att Len-nart inte passade på att ta debatt med JanBergqvist när det hade varit möjligt att diskuterafrågan.Sedan har faktiskt Lagrådet ställt sig bakom dettaoch sagt att det följer grundlagen. Konstitutionsut-skottet har behandlat det, finansutskottet har behand-lat det och har beslutat om det ett flertalgånger. Jag är ledsen att inte är i plenisalennu, för då skulle jag ha tackat henne för att hon ocksåförsökt förmedla kunskapen till omvilken nytta inkomst- och kostnadsutjämningen fak-tiskt gör. Den är till för att vi ska ha en bra skola,vård och omsorg i hela landet - inte bara i tillväxt-kommunerna, inte bara i eller Göteborgeller där man har en god tillväxt. Hela landet skakunna leva.När det sedan gäller ska ju ändå finansiera detta med att man skullefå behålla den relativa ökningen av skattekraften.Därför skulle förlora på förslag. Malåhar i inkomst- och kostnadsutjämningen 21 miljoner.Med förslag skulle det bli 3 miljoner. Manskulle alltså göra en ganska stor förlust. Jag har ocksåförstått att har pratat med kommun-styrelsens ordförande i . Jag pratade med honomför , och han sade att han inte villebyta ut sin inkomstutjämning mot maj var jag i . Kommunstyrelsensordförande i talade då just om hur viktigkostnads- och inkomstutjämningen var för att Ro-bertsfors ska ha möjlighet att ge sina kommuninvåna-re en bra vård, skola och omsorg. Jag tycker nog attLennart ska åka lite utanför ochUppsala, åka omkring i landet och verkligen besökakommuner och diskutera och se de problem somfinns.Anf. 148 PER () replik:Fru talman! När ondgör sig överantalet reservationer osv. ska väl jag ta till mig det.Det kan hända att vi inte kommer att ha med såmånga reservationer.Å andra sidan vill jag påpeka att ,fru talman, såvitt jag kan bedöma gör två fel, om mannu ska tala om fel. För det första skiljer hon inte påform och innehåll. Som jag ser det blir det väldigtkonstigt om man bara skulle diskutera formen ochinte innehållet. Om man bara skulle uppehålla sig vidskrivelsen, säga att skrivelsen borde ha haft den ochden lydelsen i det och det avseendet men inte kommain på det materiella innehållet, är det ett sätt att arbetasom jag faktiskt tror är omöjligt.För det andra har hon en otidsenlig syn på objek-tivitet - som om tjänstemän i Regeringskanslietskulle kunna producera en alltigenom objektiv skri-velse! Naturligtvis är det ett urval av fakta, och ibotten är det en produkt som är regeringens. Jagskulle önska att höll sig till debattenoch debattens innehåll.Då vill jag fråga : Vad säger om självstyrelse? Hur motiverarsocialdemokraterna självstyrelse, och hurgår det ihop med alla de beslut som tas här av densocialistiska majoriteten som begränsar den kommu-nala självstyrelsen och inkräktar på den?Anf. 149 () replik:Fru talman! Om jag höll mig till debattens inne-håll, sade Per . Vi ska ju behandla denkommunala skrivelse som gäller utvecklingen ikommuner och landsting . Vi har ocksåtagit fram olika instrument. Det är viktigt för riksda-gen och dess utskott att ha bra underlag när vi ska sehur de beslut vi fattar följs upp och verkställs i verk-ligheten. Det är vad det i första hand handlar om.En stor diskussion om den kommunala självsty-relsen kanske vi får ta vid ett alldeles särskilt tillfälle.Men den kommunala självstyrelsen regleras ju i rege-ringsformen, i grundlagen. Sedan har vi portalpara-grafen i kommunallagen som talar om att kommuner-na ska göra det som är bra för medborgarna. Man skainte göra sådana saker som staten gör. Man ska hellerinte göra sådana saker som det privata gör. Men manska göra det bästa för medborgarna i sin kommun.Sedan har rätt att stifta lagar. Det vet juPer . Det kanske vi inte ska ifrågasätta.Anf. 150 PER () replik:Fru talman! Jag vet inte om någon har ifrågasatträtten att stifta lagar. Jag vill bara ha en enkel motive-ring till den kommunala självstyrelsen. Jag noterar attSonia i alla fall inte nu vill ge den. Jag hop-pas att den kan komma . Jag vet inteom jag vågar lita på det löftet.Grunden för den skrivelse vi debatterar har att gö-ra med hur man ser på kommunerna och den kommu-nala självstyrelsen. Det var det jag tog upp. Jag note-rar igen att inte med ett ord tog uppden kastade handsken och debatterade den kommu-nala självstyrelsen i inlägget tidigare. är det merrena påståenden om att det står talas om kommunalsjälvstyrelse i lagtexten. Den informationen hade jaghelt klart kunnat leva utan. Det känner jag till.Men hur motiverar ni självstyrelse ochhur går den ihop med inskränkningarna i vad kom-muner får göra med sina bostadsbestånd, vad lands-tingen får göra när det gäller sjukhusverksamheten,vad man får göra när det gäller maxtaxa etc. Jag cite-rade en skrivelse från där Reepalum.fl. är bekymrade över att statsmakterna inte tarhänsyn till självstyrelse.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det var Per som i sitt förrainlägg ifrågasatte att kunde ändra beslut.Det är det jag menar, kan ändra beslut,eftersom stiftar lagar som också kan hamed kommunen att göra.Vi har lagt många uppgifter på kommunerna. Heladet viktiga området skola, vård och omsorg har manhand om. Det generella statsbidraget på 3 miljarderger vi i en påse till kommunerna och de använderpengarna på bästa sätt.Maxtaxa är inget som vi tvingar på dem, utan omkommunerna vill införa maxtaxa får de pengar tilldet.Det är bara det att jag känner att det är lite tids-brist. Jag har här en tjock bok om den kommunalasjälvstyrelsen och skulle kunna föra en lång debattmed Per om den. Men jag tror ändå att vårakolleger här i kammaren är ganska tacksamma om viinte tar den just i dag.Dessutom anser vi socialdemokrater att det ärmycket viktigt med den kommunala självstyrelsen.Jag sitter själv i kommunfullmäktige hemma i minkommun och känner mig inte alls särskilt styrd, skajag be att få tala om.Anf. 152 () replik:Fru talman! ägnade väldigt myck-et av sitt anförande åt att tala om att vi hade motione-rat om fel saker, yrkat på fel saker och reserverat ossmot fel saker och dessutom alldeles för mycket. Detär klart att det är ett enkelt sätt för majoriteten attglida undan en sakdiskussion som på något sätt alltidär för tidig, för sen eller vid fel tillfälle när det gällersynen på den kommunala verksamhetens mer över-gripande perspektiv.Jag kan förstå att det är ett bekvämt sätt att glidaundan sakfrågorna, men då är det desto mer konstigtatt väljer att helt förbigå de krav ochförslag som finns i reservationerna på just ytterligarefaktaunderlag och vad man bör redovisa, vad manhade bort redovisa och vad man ska se till att redovisatill nästa gång, så att vi får fram det faktaunderlagsom vi kanske tycker att vi behöver för att ytterligaremed fakta och argument kunna understryka våra för-slag till förändringar.För att bara ta några exempel som tar vi i vår reservation om hälso- och sjuk-vården upp att vi helt saknar uppgifter om skillnadenmellan privat och offentlig regi när det gäller sjuk-vården och situationen när det gäller vårdköer. Vi vetalla att de växer, men det är fullkomligt hopplöst attfå fram en landsomfattande statistik över detta.Samma sak gäller barnomsorgen där vi år ut ochår in från sida efterlyser en kartläggningav hur många barn det handlar om i barnomsorgskön,inte bara hur många kommuner som har kö. Om detär ett eller hundra barn, om det är en stor eller en litenkommun menar jag faktiskt är en ganska stor skillnadför de individer det gäller.Vi har en stor reservation som gäller bostadssek-torn, där vi tycker att det är tråkigt att skrivelsen baratar upp de bostadsfrågor som ligger direkt under denstatliga bostadsdelegationen. Vi har krav på kartlägg-ning och information kring försörjningsstöden.Alla de här frågorna förbigår i sittanförande. har hon ju chansen i repliken.Sedan skulle jag vilja säga att utjämningssystemetär helt avgörande. Den proposition som har kommitvisar ju att uppgiften för de här delegationerna och deexpertgrupper som är tillsatta inte är att i grunden seöver själva tekniken i systemet, utan deras uppgift harmest varit att utveckla systemet genom att inveckladet ytterligare. Och det tycker i varje fall inte jag ärnågon bra metod.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag sade i min inledning och hänvisa-de till både delegationen och expertgruppen somfortlöpande ser över detta och kommer att lägga framförslag under hösten.Jag tyckte att jag uttryckte mig ganska noga, förjag tycker att det är viktigt just hur vi ska granskamåluppfyllelsen och hur de beslut vi har fattat följsupp i kommuner och landsting. harvarje år när vi har behandlat skrivelsen haft syn-punkter och skrivelsen har kommit tillbaka utvidgad.Jag hänvisade till den kommunala databas somhåller på att byggas upp. Det är nu en projektdatabas,men den ska förhoppningsvis byggas upp så att vi kanfå in alla kommuner i den. Då har man stora möjlig-heter att göra sådana här jämförelser både till nyttaför kommunerna och för oss här i riksdagen.Vad gäller vårdköer och barnomsorg kan jag barahänvisa till att har ett uppdrag att görafördjupade studier av hur barnomsorgen fördelar sigutifrån både barn och barnfamiljer, sociala och eko-nomiska levnadsvillkor, tillgänglighet samt nyttjandeav barnomsorg. Det här kommer . Detpågår många olika sådana här utredningar för attriktigt kunna belysa hur utvecklingen ser ut och så attvi får bättre underlag.Jag ser faktiskt fram emot att det här kommer attutvecklas och bli bättre. Exempelvis kommer man närvi får bra underlag för hur skolan ser ut i de olikakommunerna i landet inte att fortsättningsvis kunnageneralisera och säga att vi har en så dålig skola iSverige. Vi kommer att ha ett bra underlag och verk-ligen kunna bemöta och påvisa att vi har väldigtmånga bra skolor, som vi inte ska förglömma i de-batten.Anf. 154 () replik:Fru talman! Min frågeställning om utjämnings-systemet står fortfarande, som så förut,helt obesvarad. Det system som man har valt, medväldigt många faktorer som inte grundar sig påstrukturellt opåverkbara kostnadsskillnader osv.,ligger inte i de här delegationernas uppdrag. Dendelproposition som har kommit visar just att medden väg man har slagit in på kommer systemet inte attbli renare, mer rättvisande och mer utjämnande för destrukturella skillnaderna, utan det kommer bara att bliännu mer invecklat. Det tycker vi är dåligt. Men up-penbarligen känner sig socialdemokraterna fullt nöjdamed den utvecklingen. Det är i och för sig ett beskedså gott som något, men det visar ju också att ni inte ärberedda att ompröva tidigare intagna ståndpunkter närnya fakta kommit fram. Det tycker jag är beklagligt.Sedan vet jag inte om jag ska tolka på det sättet att alla punkter som vi har reserveratoss på håller ni egentligen med om att det är viktiginformation som borde fram. Ni har avstyrkt reserva-tionerna ändå, men ni kommer att se till att den härinformationen finns. I så fall är det en mycket godnyhet. Men det är ett ganska konstigt metodval.Jag tillåter mig tvivla på att det blir på det viset attexempelvis skillnader i kvalitet och måluppfyllelsemellan privat och offentlig regi kommer att visas iskrivelsen i fortsättningen. Men jag får väl ta SoniaKarlsson på orden och tro att det är så det kommer attbli, att de droppar som vi har kastat år ut och år in tillslut har urholkat stenen. Men det hade varit bra omdet hade framgått av materialet och av inlägg att hon delar vår uppfattning att på de härpunkterna behövs det betydligt mycket bättre fak-taunderlag och att man också sedan är beredd att draslutsatser av det.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag ska inte glädja ge-nom att helt godta alla de förslag som finns i hennesreservationer och som jag har yrkat avslag på.T.ex. ska göra utvärderingar, bl.a. omprivata entreprenörer. har skrivitom utvärderingar av utbildning både inom kommunalverksamhet men också av privata entreprenörer. Ar-betet pågår redan.Sedan var det frågan om utjämningssystemet. Detvar någon som sade i debatten - nukommer jag tyvärr inte ihåg vem - att harbörjat att bli lite moderat. Just i den här delen är jagrädd att har påverkats av moderaterna.Tidigare stod upp för utjämningssystemetoch tyckte att det var viktigt att alla kommuner i lan-det hade en bra skola, vård och omsorg. säger ni iera reservationer att ni i princip vill ha ett annat sys-tem. I vilket fall som helst vill ni sänka utjämnings-graden till . Det skulle göra att de kommunersom har behov av pengarna skulle förlora dem, ochpengarna skulle gå till dem som har en stark och bratillväxt. Det är inte särskilt rättvist eller fördelnings-politiskt.Anf. 156 ():Fru talman! Jag ska i mitt anförande koncentreramig på synpunkter på skrivelsens utformning, dvs.kommunala företag, utjämning, hälso- och sjukvårdenoch några synpunkter på Kommundelegationens ar-bete. Avslutningsvis ska jag säga några ord om hurvissa budgetförslag påverkar kommunernas ekonomi.Det finns en gemensam reservation från Kristde-mokraterna och vad gäller skrivelsensutformning. Där efterlyser man en jämförelse somredovisar goda exempel som uppnåtts genom konkur-rensutsättning och fler friskolor i kommunerna.Centerns och gemensamma reserva-tion handlar om att de förbättringar som presenteras iskrivelsen saknar grund i de redovisade siffrorna.Jag vill börja med att instämma i föregående tala-res synpunkter när det gäller skrivelsens utformning.Moderaterna och vill naturligtvis isin reservation argumentera för ökad konkurrensut-sättning, som ofta har en tendens att skapa merkonstlade marknader och mindre kostnadskontroll iden offentliga sektorn. Det vore klädsamt om detfanns mer av en problematisering av dem som före-språkar en privatisering. Att det innebär en överföringav offentliga skattemedel till privata vinstintressenverkar man inte vara särskilt bekymrad över.När den offentliga sektorn försvagades genomnedskärningar uppstod en grogrund förmissnöje. Medborgarna upplevde att samhället intekunde tillgodose grundläggande mänskliga behov. Desom har råd börjar teckna privata försäkringar för attgarantera sig en god vård. Det som tidigare finansie-rades solidariskt och kollektivt börjar förvandlas individuell försäkringsfråga. Men den mest fun-damentala förändringen är att en helt ny människosynhåller på att uppstå - medborgare ersätts med kund.Att vara kund är någonting helt annat än att varamedborgare. Kunden är aktör på en marknad, med-borgare är en del av folket som folkstyret, demokra-tin, bygger på.Kunden behöver varken argumentera eller resone-ra. Konsekvenserna av hur andra påverkas blir irrele-vanta. Egennyttan står i centrum. Kundens rösträtt ärgraderad efter hur mycket pengar hon har.På medborgaren ställs däremot andra och störrekrav. Hon måste besvara frågor som t.ex. hur vi an-vänder våra gemensamma resurser på bästa sätt, bådepå kort och på lång sikt. Den helhetssyn och långsik-tighet som medborgarrollen får förstärks ytterligareav den representativa demokratin. Frågor om vad somär bäst för dem jag företräder och för samhället somhelhet måste få svar.Att vi är kunder när vi väljer mellan olika varor ien livsmedelsaffär kan fungera rationellt. Dessutomfår kunden en förstärkning genom konsumentlagstift-ningen. Men ju större behov av vård eller omsorg enmänniska har, desto större blir beroendet och ojäm-likheten. Vad är det för lagstiftning som behövs föratt skydda denna nya form av kundrelation? Är detoffentligt finansierade specialistläkare som personligajuridiska ombud? Vilken typ av reklamationsrättig-heter ska gälla, och vem ska ta hand om de tvisterna?Vad finns det för en marknad när det på grund avreseavstånd och begränsat befolkningsunderlagknappt finns utövare? Att överföra samma mekaniskaoch egoistiska kundrelation som finns i en butik tillbeslut som rör skola, vård och omsorg kan i sin för-längning leda till att välfärdssystemet och demokratinallvarligt hotas.Låt mig hämta följande citat från den statliga ut-redningen Välfärd vid vägskäl. Där framgår att det ärsärskilt vanligt att resursstarka familjer flyttar barnenfrån skolor i områden där andelen högutbildade ärrelativt låg. Den socioekonomiska och etniska segre-gationen som är en följd av det segregerade boendettenderar på detta sätt att förstärkas av de utökademöjligheterna att välja skolor i andra områden ochutbyggnaden av friskolor.Av ett ytterligare exempel framgår att detta tordeförsvåra uppfyllandet av de nationella målen omlikvärdig tillgång till utbildning och omsorg.Det förekommer både inom skola och barnomsorgkundvalsmodeller - checkar. Visserligen är inte allaeffekterna genomlysta i tillräcklig omfattning. Mendäremot framkommer i utredningen konsekvensernaav att man t.ex. i privat barnomsorg kan ta ut högreföräldraavgifter än i det kommunala. På så sätt kanoffentligt subventionerad barnomsorg i privat drift bliett alternativ för bättre ekonomiskt ställda grupper itider av nedskärningar.Vänsterpartiet tror inte att en privatisering av vår-den, omsorgen eller skolan löser strukturella problem.Vi tror på demokratisering. Riv , hierar-kierna, och satsa på lagarbete. Ta bättre till vara påpersonalens idéer och engagemang. Det behövs rejälasatsningar på arbetsmiljön. Det är inte minst perso-nalen, kvinnorna, i den offentliga sektorn som drab-bas av utbrändhet och långtidssjukskrivningar.Vi vill satsa på reellt brukarinflytande och en hel-hetssyn på människan. Det är brukarna som ska vara icentrum. "Människovärdet vi fordra tillbaka! "Det är också en vänsterståndpunkt att ha en effek-tiv och kvalitetsmedveten offentlig vård, skola ochomsorg. Det handlar om att försäkra sig om att ge-mensamma skattemedel används på bästa sätt.Fru talman! I den borgerliga reservationen omkommunala företag förekommer en del intressantaskrivningar. "Kommunala bolag skapar problembeträffande demokratin, ekonomin och konkurrensengentemot privata företag. - - - ett stort inslag avbolag i den kommunala verksamheten gör det svårareför kommunmedlemmarna att överblicka hela verk-samheten, vilket är en klar nackdel från demokrati-och insynssynpunkt." Men är det just deborgerliga kommunal- och landstingspolitikerna somsjälva driver på bolagiseringar. De har varit steg i enmedveten strategi i att konkurrensutsätta och privati-sera. Ta det senaste exemplet som jag känner till,nämligen , som omvandlades tillaktiebolag och ägs av är i och för sig riktig. Bolags-formen innebär att den politiska insynen i verksam-heten minskar. Det kan se ut som om de borgerligapartierna motsätter sig de kommunala bolagen avdemokratiska skäl, men varför ställer de inte sammakrav när det handlar om privata bolag som utförare?Jag antar att det inte är själva bolagsformen i sig somkritiken avser, utan kritiken riktar sig mot att det ärkommunala bolag.