prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — anser att de miljömässi-ga och arbetsmarknadsmässiga resultaten av dessapengar är alldeles för små i förhållande till de miljar-der kronor som detta har kostat staten. Det är ju med-borgarnas pengar det handlar om.De granskningar som genomförts av skilda aktö-rer pekar på allvarliga brister i såväl regeringenshandläggning av stöden som i investeringsprogram-men i sig. Riktlinjerna för stödet har varit mycketoklara, och många kommuner har upplevt stödverk-samheten som ett lotteri. Ändrade premisser för ansö-kan, oklara eller obefintliga besked samt brist påkonkreta riktlinjer är de klart dominerande synpunk-terna då kommunerna redovisar sina negativa kon-takter med . av de kommu-ner som svarat ansåg att riktlinjerna förändrades un-der resans gång. Jag har själv varit i kontakt medkommuner som har avsatt personer till att jobba meddetta under ett par års tid och ändå inte fått ta del avnågra pengar.Detta är allvarliga anklagelser som regeringenmåste ta till sig. Det ska bli intressant att höra miljö-ministerns åsikter om detta. Hur kommer miljömi-nistern att ta till sig revisorernas skrivelser, och vilkaförbättringar kan vi få se?Fru talman! Sammanfattningsvis leder detta, se-dan vi i utskottet fått det redovisat för oss ett antalgånger, till kravet att de medel som avsatts för dennabidragsform bör återgå till den parlamentariska för-samlingen och fördelas så att verkliga miljövinsterkan uppnås för hela . Ingångna avtal ska,anser vi i , av naturliga skäl följas. Iövrigt bör bidragsformen avvecklas.Riksdagens revisorer lägger fram ett förslag somman bör följa, nämligen att man ska ta till vara deerfarenheter man vunnit av stödverksamheten. Ingetär så dåligt att det inte finns några guldkorn som mankan lära sig av. Det tycker jag att vi ska vara ärligaoch säga. Det finns också anledning att ta till sig avdet som varit mindre lyckat, så att man slipper görasamma misstag på flera håll.Det som också har varit märkligt är att stödet intetidigare har kunnat användas för inomhusmiljönsförbättrande. Vi vet att det i våra offentliga lokaler,inte minst i skolor och barnstugor, finns mycket attönska när det gäller att förbättra inomhusmiljön fört.ex. våra barn och ungdomar.Det finns många miljöaspekter som kräver sinlösning. Från har vi pekat på att manmåste åtgärda fukt- och mögelskador. Man måste setill att problemet med radon i våra hus åtgärdas. Manmåste också satsa mycket mer på byggforskning, ochman måste se till att få fram alternativa energikällorsom värmer upp våra hus och annat. Man måste ocksåse till att det ges ersättning till skogsägare och mark-ägare när man från statens sida tar biotoper.Det finns alltså väldigt mycket att göra på dettaområde, och jag förväntar mig ett klart svar från mil-jöministern. Hur kan man förändra dessa saker?Med det, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 3.Anf. 87 ():Fru talman! Även jag känner glädje över att mil-jöministern är här i kammaren.Folkpartiet liberalerna har redan från början varitemot införandet av de lokala investeringsprogram-men, eftersom vi har den bestämda uppfattningen attdet är fel att regeringen får stora summor till sitt för-fogande för fördelning efter eget gottfinnande och atten konstruktion med subventioner och bidrag överhuvud taget inte är rätt modell. Dessutom innebär juden här typen av speciella program att resurserna tillden gängse naturvården minskas.Vi har fått rätt. Såväl somRiksdagens revisorer har, precis som här påpekats,framfört stark kritik både mot de resultat som hittillshar uppnåtts och mot administrationen av bidrags-verksamheten. RRV har bl.a. framhållit att de för-väntade miljö- och sysselsättningseffekterna haröverskattats och att besluten om stöd har fattats utanatt man har beaktat bidragens konkurrenssnedvridan-de effekter.Enligt vår mening finns det stor risk att bidrag ochsubventioner gör mottagarna alltför beroende. Ochmycket talar för att styrmedel i form av skatter ochavgifter är effektivare för att nå miljöresultat. När detgäller att öka sysselsättningen, som också varit ettmål, anser vi i liberalerna att sänkt skattpå arbete och en reformerad arbetsrätt är effektivarevägar än specialprogram av detta slag - en halvmesyrav miljöstöd och arbetsmarknadsåtgärd.I dagarna har två forskare presenterat en utvärde-ring av de lokala investeringsprogrammen som, pre-cis som har refererat till, visar påsamband mellan den partipolitiska strukturen i kom-muner och regioner och regeringens benägenhet attbevilja bidrag. Vi vet givetvis inte om denna under-sökning är helt korrekt. Men enligt min och Folkpar-tiets mening är det synnerligen allvarligt att man överhuvud taget kan misstänka någonting sådant. I ochmed att regeringen själv har tagit på sig fördelningenav pengar i stället för att, vilket hade varit naturligt,låta sköta uppgifter av det här sla-get, har man också minskat anslag.På i går kunde vi, somRigmor sade, läsa en ingående redogö-relse för vad som skett. Och jag tar mig friheten attcitera ett litet stycke. "En särskild enhet byggdes upp på miljödeparte-mentet för hanteringen av hållbarhetspengarna. Tillden rekryterades dels ett antal sakkunniga, dels somchef en socialdemokratisk kommunalpolitiker.Inte minst på denna sida påpekades att fördelning-en av pengar på ett märkligt sätt sammanföll medstatsrådens resor i landet under . Just dekommuner som fick besök hade påfallande ofta råkatfå en ansökan om hållbarhetsbidrag beviljad. - - -De två Uppsalaforskarna hävdar nu att det verkligen fanns ett sam-band mellan bidragsbesluten och olika politiska vari-abler, bland annat att det val hade varitmycket jämnt mellan de politiska blocken och attandelen lättrörliga väljare - partibytare - är hög i dekommuner som beviljats bidrag. "Jag skulle kunna fortsätta mitt citat mycket längre,men den som är intresserad rekommenderas att läsaDagens Nyheters ledarsida i går.Det är oerhört viktigt att vi sätter stopp för överfö-ring till regeringen av fördelning av medel på dettasätt. Och det är vi i riksdag som ska sättastopp. Jag förväntar mig inte att riksdagsmajoriteten ska bifalla vår reservation 1, men jag yrkar bifalltill den, och jag har en förhoppning att svenska folketska få upp ögonen för hur Socialdemokraterna ochderas stödpartier hanterar skattebetalarnas pengar.Det finns andra exempel på det - Kommunakuten ärett.Än en gång: Jag hoppas på en förändring med detsnaraste.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka avslag påsamtliga reservationer och bifall till hemställan ibetänkandet.Fru talman! bostadsutskott har före-slagit revisorer att granska stödet till detlokala investeringsprogrammet för en ekologiskthållbar utveckling. I skrivelsen till läggerRiksdagens revisorer fram förslag om stödverksam-heten, föranledda av just granskningen. Bostadsut-skottet begränsar sina överväganden till de förslagsom läggs fram i skrivelsen från revisorerna och tillde motioner som har väckts i ärendet. Samtliga mo-tioner som inkommit innehåller förslag om avveck-ling av det statliga stödet. Samtliga motioner av-styrks. revisorer lämnar förslag i sexolika frågor.Fru talman! Jag vill kortfattat påminna om vad deövergripande miljömålen med stödet är, nämligen attåstadkomma lokala miljöförbättringar, stimuleraprocesser på lokal nivå, främja samverkan mellankommuner och andra aktörer, ge miljöfrågorna högreprioritet i kommunerna, öka människors miljömed-vetenhet och ge möjligheter till genomförande avAgenda 21 i handlingsplanerna.Fru talman! Det statliga stödet till de lokala in-vesteringsprogrammen omfattar 6,8 miljarder kronorunder . Revisorernas granskningavgränsas till de processer som resulterade i fördel-ningen av 1998 och stöd och resultatet avdessa års fördelning. analyserades kommu-nernas skattning av de lokala investeringsprogram-mens miljö- respektive sysselsättningseffekter. Stödetkan sökas endast av kommuner och kommunalför-bund. Beslut om stöd fattas av regeringen efter be-redning av Miljödepartementet.Satsningen är i jämförelse med tidigare satsningarmed liknande inriktning betydligt mer omfattande.Valet av modell för fördelning av stödet avviker frånmer traditionell bidragsfördelning som de modellersom har använts för fördelning avstöd till satsningar på ett hållbart samhällsbyggande.Det bör också påtalas att regeringen i budgetpro-positionen för föreslår ett antal förändringarav fördelningsmodellen. Bland dessa märks tydligarekopplingar till de regionala tillväxtavtalen, ett systemmed successivt beviljande av bidrag samt att en mind-re del av anslaget bör kunna användas för stöd tillenskilda åtgärder av hög kvalitet med avseende påmiljö- och sysselsättningseffekter. Dessutom betonarregeringen att åtgärder som omfattas av statliga ener-gistöd inte bör kunna beviljas stöd inom ramen för delokala investeringsprogrammen.Fru talman! Utskottet konstaterar att granskningensom genomförts är en värdefull del av den löpandeuppföljningen och utvärderingen av verksamhetensom förutsattes när stödet inrättades. Utskottet kon-staterar också att förslagen från revisoreri flera frågor sammanfaller med synpunkter och för-slag som redovisade för rege-ringen hösten 1999.Regeringen har i budgetpropositionen för år 2000framhållit sin avsikt att genomföra en analys av och under innevarande årredovisa resultatet av denna tillsammans med förslagtill ändringar av systemet.Bostadsutskottet förutsätter att även den nu aktu-ella skrivelsen kommer att beaktas i regeringens be-redningsarbete och att den av regeringen aviseraderedovisningen och förslag till ändring redan i våråterkommer till i samband med årets vår-proposition.Fru talman! Det är positivt att miljöministern ärnärvarande och kommer att medverka i debatten. Detstatliga stödet till det lokala investeringsprogrammetför en ekologiskt hållbar utveckling är ett omdiskute-rat program, vilket är bra. I antagna bud-getlagar betonas vikten av uppföljning och utvärde-ring av beslut. Och när det gäller de lokala investe-ringsprogrammen är detta mål väl uppfyllt.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på reservationer-na.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja ställa en litenkort fråga till är inne på att regeringen i bud-getpropositionen skriver att man ska ta till sig RRV:srapport. Min fråga blir: Ska inte någongång kunna gå före regeringen? När vi nu har fått ensådan enhällig kritisk rapport från reviso-rer, vore det då inte på sin plats att åtminstone bifallarevisorernas förslag?Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är ett konstigt kon-staterande av , som helt vill avskaffabidraget. På det sätt som regeringen har hanterat dethär och med den kritik som vi ofta får av de borgerli-ga partierna för att byråkratisera tycker jag att dettakan vara ett sätt att se om man snabbare kan kommatill åtgärder, till gagn för kommunerna.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det var inget vidare svar. Javisst, vivill avskaffa stödet. Vi ville aldrig införa det. Men förden skull kan ju även vi läsa och ta till oss alla kritis-ka rapporter.Min slutsats måste bli att efter alla de här kritiskarapporterna som har kommit fram borde det åtmins-tone vara dags att flytta besluten från regeringen myndighet, detta för att trygga rättssäkerheten ocheliminera godtycke.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag har inte uppfattat att de förslagenfanns med i reservation. Där avstyrkerman i stort sett bara skrivelsen.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga vilka råd hon kommer att ge vad gäller den fort-satta uppföljningen och utvärderingen av vad som harförsiggått. Jag vill fråga hur man ska kunna ta tillvara den kunskapsbas som finns för att kommunernaändå ska kunna dra nytta av det som förevarit. Jagundrar också hur sysselsättningseffekten bättre skakunna mätas eftersom AMS inte har varit inne i dethela och eftersom det tydligen finns bristfälliga upp-gifter.Anf. 94 () replik:Fru talman! Regeringen har lovat att ta till sig desynpunkter som har kommit in. Man har också lovatatt ta med AMS roll i processen. Frågan om på vilketsätt regeringen kommer att ta till sig detta hoppas jagatt miljöministern kan svara på.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Då kan vi alltså förvänta oss att vikan återkomma till och få reda påvad som har hänt med uppföljning och utvärderingoch att vi kan få reda på om det blir någon kunskaps-bas där man samlar de kunskaper som har kommit in.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag hoppas att man kan återkommatill både regering och riksdag och få reda på vad åta-gandet har lett till, och jag hoppas givetvis att fler kanta del av det.Anf. 97 () replik:Fru talman! De pengar som har gått till investe-ringsprogram för ekologisk hållbarhet finns redovisa-de under det ämnesområde som vi behandlar i bo-stadsutskottet. Jag skulle vilja fråga , som sitter i utskottet för majoriteten: Känns detinte ganska besvärande att inte ha något som helst attsäga till om när det gäller en så stor post som det härhandlar om?Anf. 98 () replik:Fru talman! När bidraget och förutsättningarna fördet infördes var med om det, och dåmåste man också ha ställt sig de frågorna.Nej, det är inte besvärande. Vi i tillhör enfemtedel av jordens befolkning, men vi förbrukar fyrafemtedelar av jordens resurser. Jag tycker att det ärviktigt att alla länder gör vad de kan för att kommatill rätta med miljön. Precis som revisorersäger är det svårt att kunna mäta det på en gång.Anf. 99 () replik:Fru talman! Det var inget svar på min fråga. Jagskulle vilja veta vad man som parlamentariker egent-ligen vill göra med en så stor summa pengar, så attdet verkligen blir miljöeffekter i hela . Det ärju helt klart så att det bara är vissa kommuner somhar fått del av det här. Hur ska man kunna få del avde här medlen i hela ?Tänker ni verkligen ta till er all den kritik somkommer? En samlad opposition i har nutagit till sig revisorernas kritik och den utvärderingsom utskottet har gjort. Det kan väl ändå inte vara såatt man i bostadsutskottet begär utredning - det kostarockså pengar - och att man sedan inte tar till sig nå-gonting, att man liksom inte lär sig någonting av det.Hur tänker ni göra?Anf. 100 () replik:Fru talman! Visst tar vi till oss kritiken. Det är judet vi säger i uttalandena.Att som socialdemokrat försvara detta besluttycker jag går alldeles utmärkt. Tror man att man kanförändra en sak borde veta att miljöför-bättringar är ingenting man åstadkommer på kort tid.Det är bara populism att tro att det går på två år.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! redovisar de olikamiljömål som har satts upp, t.ex. lokala miljöförbätt-ringar och samverkan mellan kommuner och andra.Det finns ingenting att invända mot det.Men, , vi vänder oss i förstahand mot att regeringen själv, så som sker i det härfallet, fördelar pengarna efter sin egen bedömning.Det har , så vitt jag vet, inte kom-menterat i sitt anförande. Därför vill jag gärna vetaom riksdagsmajoriteten fortfarande tycker att det härär ett bra sätt att hantera skattebetalarnas pengar på.Anf. 102 () replik:Fru talman! Vi tycker att detta är ett bra sätt atthantera skattebetalarnas pengar på eftersom vi tyckeratt det är angeläget att komma till rätta med de mil-jöproblem som finns. I vissa fall måste det drivasliknande projekt så att man kan sätta i gång en pro-cess.Sedan måste det här stödet utvecklas och kanskegå i en annan riktning. Man måste se, precis som vihar gjort när vi har bett revisorer att följaupp det, om man kan förbättra det.Regeringen och vi måste också hitta andra mät-metoder, precis som regeringen säger, för att kunna tatill vara den erfarenhet man har fått. Vi vill hellregöra någonting i stället för att bara överlämna dettatill marknadskrafterna. Vi tror att staten måste bidra.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Vi har då inte sagt att man ska över-lämna det här till marknadskrafterna. Vi har sagt ska använda en annan modell för att fördelapengarna.Anf. 104 () replik:Fru talman! Om inte jag missminner mig stårYvonne och med på Modera-ternas reservation. Man säger att bidragen ökar byrå-kratin och snedvrider konkurrensen och att man intevill ha dem.Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig börja med att lämna någrakommentarer till revisorernas överväganden ochförslag. Det är ändå det som den här debatten utgårfrån.Man kritiserar det man kallar för en oklar målbild.Det är en kritik som lite grann skjuter förbi målet.Själva syftet med stödet är att det baserar sig påkommunernas egen miljöanalys och kommunernasegna miljöprioriteringar. Det är kommunerna sombestämmer innehållet i sina lokala investeringsprog-ram.Man pekar på att sektorsmyndigheterna skulle haen för svag roll. Jag var inte med då, men det är möj-ligt att det gäller 1998, som ju är den ansökningsom-gång som man främst har tittat på hos Riksdagensrevisorer. har det hänt väldigt mycket,inklusive att sektorsmyndigheterna har fått en betyd-ligt större roll och en betydligt fastare medverkan idet här arbetet. Det gäller en rad av sektorsmyndig-heter.Detsamma gäller länsstyrelsernas roll som ocksåhar fått en starkare utformning genom de förändringarvi har gjort under hand. Länsstyrelserna deltar på ettmycket mer aktivt sätt än från början.Regeringens avslagsmotiveringar tar man ocksåupp. Jag håller med om att det här är en lite knepigfråga. Den avslagsmotivering som används är attdet inte finns pengar till programmen. Det hängerihop med att vi har till uppgift att stödja de bästaprogrammen, och när vi har hittat de bästa program-men måste vi säga nej till ett stort antal kommuner.Det har varit en plåga för mig att tvingas säga nej tillså många kommuner som ändå har bra program. Jagska fundera på om man kan göra en förändring av detslag som revisorerna efterlyser även om jag vet att detär en komplex sak att genomföra. Men det är möjligtatt det går.Det är inte så att kommunerna inte får veta vilkakrav som ställs, vilka diskussioner som förs, ochvarför de inte får bidrag. Vi samlar , vilket inteskedde 1998, alla ansökningskommuner till mötenmed . I den ansökningsomgångsom vi nu håller på med har jag träffat ungefär 200kommuner på det sättet. Jag tror att kommunerna haren väldigt tydlig bild av vad som krävs för att få delav programmen, just genom de mötena.Man pekar på att det skulle finnas hinder förkommungemensamma satsningar. Det enda hindret ärkommunallagen, som gör att en kommun inte kanansöka om pengar på en annan kommuns vägnar.Däremot stöder vi flera projekt som bedrivs i samar-bete mellan olika kommuner. Förutsättningen är dockatt varje kommun ansöker om medel för sina egnaåtgärder.Det har diskuterats om stöd till ny teknik och tillnya arbetsformer. Investeringsprogrammen innehållerväldigt lite av rent ny teknik. Det hänger givetvissamman med att kommunerna själva tar en väldigtstor risk när de genomför de här investeringarna.Kommunerna riskerar i regel , medanstaten riskerar . Det finns däremotmånga exempel på projekt där man använder en ickeetablerad teknik. Det är väldigt viktiga projekt, efter-som de kommer att skapa erfarenhter som så små-ningom kommer att göra bra teknik etablerad.Man diskuterar också kunskapsspridningen. Ock-så här har det skett stora förändringar och förbättring-ar . Vi har helt andra möjligheter attgöra utvärderingar och att sprida erfarenheter. Härvidspelar den nya myndigheten , som har inrättatsefter 1998 med just detta syfte, en viktig roll, ocksåför framtiden.Det har alltså skett väldigt många förändringarunder den tid som har gått efter den ansökningsom-gång som revisorer främst har granskat.De förändringarna har inte skett slumpmässigt, utandet har varit ständiga försök att förbättra programmenoch att ta till sig den kritik som har funnits. Det ärockså min bestämda uppfattning att kritiken harminskat genom de förändringarna. Vi har fått ettsystem som är väldigt bra.Jag ska inte gå igenom var och en av dessa för-ändringar, men jag tror att mina kommentarer tillrevisorernas rapport ger en ganska bra bild av i vilkenriktning vi har förändrat systemet.Vi kommer också att lämna en redogörelse för dehär förändringarna i VÅP:en, som kommer att läggasfram om en månad. Vi kommer i nästa budgetpropo-sition att göra en djupare analys av Riksrevisionsver-kets och riksdagsrevisorernas granskning. Bostadsut-skottet har i sitt betänkande, som justerades , framfört önskemål om att helaredovisningen ska lämnas i vårpropositionen, och jagskulle gärna ha tillfredsställt utskottet på den punkten,men det är helt enkelt fysiskt omöjligt att genomföraen sådan granskning med hög kvalitet på den korta tidsom återstår. Det kommer dock en redovisning i nästabudgetproposition.Låt mig så övergå till det som det här egentligenhandlar om: konkreta investeringar i kommunerna föratt åstadkomma goda miljöeffekter och även för att fåmöjligheter att använda personer som annars är ar-betslösa till ett bra miljöarbete. Vi kommer med depengar som är anslagna att stödja rena miljö-investeringar för runtomi . Vi kommer att kunna räkna hem väldigtstora miljöeffekter och kommer också att kunna hjäl-pa till med att möta arbetslösheten, även om det ald-rig har varit huvudmotivet.Vad handlar det om? I byggs ettbiobränslebaserat energikombinat, som ska produceraenergi såväl till fjärrvärme som till stor energiintensivindustri. Upptagning av biobränsle kommer att ske iett område från . Detkommer att minska koldioxidutsläppen med 150 000ton . Det motsvarar en minskning av koldioxid-utsläppen i med ca 8 %.Sex kommuner - , , , , och - ska genomförasamlade åtgärder för att förbättra vattenkvaliteten iavrinningsområdet för sjöarna Roxen och Glan ochför . De åtgärder som planeras är bl.a. attanlägga våtmarker och skyddszoner utmedvattendrag. Utsläppen av kväve minskar med 400 tonper år och av fosfor med . Det motsvararca respektive av tillförseln inom detta av-rinningsområde.I kommun ska en rötningsanläggningbyggas såväl för slam från avloppsreningsverket somför vanligt hushållsavfall. Det producerade slammetska hanteras i s.k. vassbäddar innan detåterförs till odlingsmark. Den producerade rökgasensenergiinnehåll ska användas till uppvärmning. Mäng-den avfall till deponi minskar med per år.Borås ska genomföra en trafiksatsning som om-fattar såväl kollektivtrafikssystemet som cykeltrafiks-och gångtrafikssystemet. Dessutom ingår insatser förinformation med direkt koppling till de här investe-ringarna. Man räknar i med att öka bussresan-det med och cykelåkandet med hela 90 %.I kommun har man ett ambitiöst pro-gram inom naturvården. I ett projekt ska skärgårdensodlingslandskap bevaras. Det finns hagmark, slåt-teräng, åker och strandäng med stor artrikedom i bådedjur- och växtliv och även en värdefull kulturmiljö.I ett annat projekt i Norrtäljeåns vattensystem skastrandängar och vattendragsbiotoper återskapas.Kommunen har väl beskrivit vilka naturtyper ochvilka växter och djur som berörs.Detta var några exempel från olika kommuner ilandet. Vad innebär det här om man summerar unge-fär hälften av de projekt som vi har stött på det härsättet? Vi minskar utsläpp av kväve till vatten med1 . Det är av den kustbaserademassa- och pappersindustrins utsläpp av kväve 1995.Vi minskar utsläpp av fosfor till vatten med unge-fär . Det motsvarar av de kommunalareningsverkens utsläpp av fosfor. Vi ökar återföring-en av fosfor till odlingsmark med . Det ärungefär lika mycket fosfor som jord- och trädgårds-bruket tillförde genom handelsgödsel i Norrbotten.Vi minskar utsläppen av koldioxid med 1,2 miljo-ner ton. Det motsvarar utsläppen från ungefär390 000 personbilar eller av antalet registreradepersonbilar i Sverige.Vi genomför en energieffektivisering om . Det motsvarar 60 000-65 000 elupp-värmda villor i energieffektivisering, dvs. ungefärlika många villor som finns i län. Vi genom-för en energiomställning till förnybar energi om 1,04terawattimmar. Det motsvarar 40 000 eluppvärmdavillor, vilket är ungefär lika många villor som finns ihela Sörmland.Det är trots allt miljöeffekterna som det handlarom. Utöver de direkta miljöeffekter som vi nu kanräkna in kommer en väldig ökning av erfarenheteroch kunskaper.