prot · GO0926 · 2000-11-14 00:00:00 — känner jag stor oro, och jag troratt många människor utanför denna kammare gördetsamma.Nu talar försvarsministern om flygskolans lokali-sering, och att det finns en promemoria som ocksåligger till underlag för en eventuell proposition. Jaghar funnit att det finns brister i den promemorian.Därför har jag bara en rekommendation till försvars-ministern vad gäller den frågan: Skjut på det avgö-randet! Det ska ju fattas ett mer långtgående försvars-beslut . Tänk till, och dra slutsatser av deekonomiska problem vi har inom försvarsbud-geten! Vänta med att ta ställning till någonting sominte är överhängande! Det är nämligen så att flyg-skolan fungerar alldeles utomordentligt bra för närva-rande. Det vore synd att riva upp detta och sedan ståinför nya investeringskostnader som är mycket höga.Försvarsministern är uppenbarligen inte beredd atttill oss ge någon som helst synpunkt på vad detska kosta i om man ska flytta dit och omman dessutom ska bygga in någon form av JAS-investeringsstöd i denna flygplats. Allt finns ju redan!Investeringarna är gjorda. Det måste vara slöseri medskattebetalarnas pengar om man inte inser det, ochjag hoppas verkligen att statsrådet så småningominser det.Ta det lugnt , och gör en omprövning och enöversyn så att man får fram verkligt bra underlaginnan man fattar ett mer långsiktigt beslut för den nyaförsvarsperioden. Om inte jag är fel underrättad såska förslag läggas fram och beslut sedanfattas . Det finns alltså tid.Vi har problem, men gör dem inte värre. Analyse-ra, gör en snabb översyn och kom med ett bättre för-slag!Anf. 25 Försvarsminister ():Fru talman! Råder den typ av kris som interpel-lanten hävdar? Innevarande budgetår har vi ett stortanslagssparande inom Försvarsmakten. I huvudsakkommer det att ligga under det som är våra investe-ringar i ny materiel. Det har olika orsaker. Det finnsanledning att bedöma vad som inte blir beställt inne-varande år. Det anslag som vi har för utbildning ochövning visar inte den typen av kris. Vi har välkunnat finansiera våra internationella operationer.Jag menar alltså att det inte finns något underlagsom för mig pekar på att innevarande år är ett svårtekonomiskt år i den meningen att vi har stora kostna-der utöver angivna anslag. Överbefälhavaren har förnästa år icke anmält till mig att han ser några storasvårigheter att genomföra det som är statsmakternasutgångspunkter anslagsmässigt och verksamhetsmäs-sigt.Beträffande 2002 och framåt har Försvarsmaktenoch flera utredningar fått i uppgift att ge ett underlagför , 2002-2004. Det betyder attutgångspunkten enligt min åsikt är att försvarsrefor-men pågår utan den bild som interpellanten har försin del om att vi befinner oss i en krissituation.Jag vill här inför kammaren icke redovisa enståndpunkt som ännu inte finns från regeringens sidabeträffande flygförarutbildningen m.m., utan jaghänvisar till den promemoria som är upprättad i de-partementet och som vi har haft samrådsförfarandeomkring. Tack, fru talman!Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:58 om sä-kerhetspolitikenAnf. 26 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindraatt företrädare för Försvarsmakten försö-ker uttolka och diktera svensk säkerhetspolitik.Bakgrunden till frågan är att två generaler på För-svarsmaktens högkvarter enligt haruttalat sig om ur ett säkerhetspolitiskt per-spektiv för att främja sina karriärer. De har framförtatt baltiska stater i Nato "skulle ha en negativ påver-kan på vårt gynnsamma läge".Låt mig först slå fast att jag inte avser att inskrän-ka yttrandefriheten!Varje land har rätt att självt välja sin säkerhetspo-litiska linje. Detta har lagts fast i Parisstadga.De baltiska staterna har valt att söka sin säkerhetgenom medlemskap i och Nato.Enligt regeringens uppfattning är en gynnsam sä-kerhetspolitisk utveckling för de baltiska staterna tillgagn för och hela regionen.Nato och dess samarbete med partnerländer spelaren central roll för säkerheten i Europa.Försvarsmakten och regeringen är helt överens idenna fråga. Tack, fru talman!Anf. 27 ():Fru talman! Om det var så att försvarsministerntrodde att jag ville inskränka yttrandefriheten vill jaghär, nu och slå fast att det aldrig har varitmin avsikt och inte heller kommer att bli det.Däremot frågade jag vilka åtgärder som statsrådetavser att vidta för att förhindra företrädare för För-svarsmakten att uttolka och diktera svensk säkerhets-politik, och den frågan har jag inte fått något svar på.Ett naturligt svar vore att regeringen av-såg att själv, tillsammans med , tydligt ange,diktera och uttolka svensk säkerhetspolitik.Om regeringen tydligt hade stått fast vid den åsiktsom statsministern gav uttryck för i för några årsedan, nämligen att skulle bistå de baltiskaländerna i deras strävan att ansluta sig till Nato samtatt det vore bra för säkerheten i vår del av världen omde baltiska staterna blev Natomedlemmar, hade inteproblemet uppstått. En tydlig politik, fru talman, somuttalas klart och tydligt utan att inskränka yttrandefri-heten ger inget utrymme åt missförstånd, även omgeneraler, eller för den delen andra, själva försökeruttolka svensk säkerhetspolitik.Det är i själva verket bristen på politiskt ledarskapsom gjort att generalernas utspel fick så stor upp-märksamhet och sådde tvivel om säkerhets-politik. Det bristande ledarskapet visar sig vara sär-skilt olyckligt i det här fallet eftersom generalernasåsikt publicerades precis som amerikans-ka ambassaden i samarbete med UtrikespolitiskaInstitutet och anordnade den femte årliga kon-ferensen om säkerhet i . bi-trädande utrikesminister uttryckte,såväl på en presskonferens som direkt till mig, storförvåning över det som han uppfattade som en om-svängning av inställning i säkerhetspolitiskafrågor.Fru talman! Jag vill fråga om vikan bli överens om att det är bra för att debaltiska staterna blir Natomedlemmar. Kan statsrådethär också lova att verka för att tydligt och klart iregeringsarbetet ta på sig ledaransvaret för uttolk-ningen av svensk säkerhetspolitik?Anf. 28 Försvarsminister ():Fru talman! säkerhetspolitik i det här av-seendet är klar. Vi är medlemmar i och driverenergiskt att de baltiska staternas medlemskapsansö-kan ska beviljas, och vi kan ha ett inflytande över det.Vi är inte medlemmar i . Följaktligen är detNatos länder som har att fatta det beslutet.Vår bedömning är att varje lands självständigaväg i säkerhetspolitiken är till gagn för alla. Det ärockså det som har blivit utvecklingen efter det kallakriget. Det uttrycks på ett bra sätt av det som Förentastaternas president och de tre baltiska presidenternaformulerade i den s.k. Baltic Charter.Där skriver de klart under på att ett Natomedlemskapska kunna vara förenligt med deras egen förmåga tillstyrkor och politik och med ett vaktslående om deneuropeiska säkerheten och om Natoalliansens egenförmåga.Det är ställningstaganden som jag många gångerhar refererat och som jag anser på ett bra sätt svararemot den syn som man kan och bör ha när det gällerde baltiska ländernas strävan efter sin säkerhetspoli-tiska linje.Interpellanten har också frågat vilka åtgärder jaghar vidtagit. Överbefälhavaren kom upp till mig nå-gon dag efter det att detta hade varit publicerat ochmeddelade att han på eget initiativ talat med de tvågeneralerna. Han konstaterade att de icke hade uttalatsig på Försvarsmaktens vägnar. Han gjorde också ettpressmeddelande där han klargjorde att statsmakternahar uttalat att Nato och dess samarbete med partner-länder spelar en central roll för krishanteringen iEuropa och att varje land har rätt att självt välja sinsäkerhetspolitiska linje. Försvarsmaktens uppfattningavviker inte från den som uttalats av statsmakterna.Det är alltså överbefälhavarens ställningstagande.Myndigheten Försvarsmaktens ståndpunkt är följakt-ligen lika med statsmakternas.Överbefälhavaren har också klargjort för de tvågeneralerna att de i sina tidigare uttalanden icke före-trädde Försvarsmaktens och statsmakternas uppfatt-ning i denna betydelsefulla fråga. De framförde enegen uppfattning. I enlighet med de regler för yttran-defrihet som vi har i vårt land är det en möjlighet somman har. De företrädde icke Försvarsmaktens ställ-ning. ÖB förklarade för generalerna att den var likamed den som statsmakterna fastställt.Anf. 29 ():Fru talman! säkerhetspolitik är klar, sä-ger försvarsministern här. Men det var väl just detsom var problemet. Det rådde oklarhet. Det gjorde attbåde medier och representanter för främmande maktuppfattade generalerna som företrädare för Sverigeoch Försvarsmakten. har vi fått klarlagt av för-svarsministern här att så inte var fallet. Överbe-fälhavaren har också uttalat att så inte var fallet.Men då, , är det väl angeläget attbåde statsrådet själv och regeringen i sin helhet tar påsig ledartröjan och tydligt tar ställning för den för-svarspolitik som faktiskt ska ligga fast? Vi måste väländå kunna bli överens här i kammaren om attdet är bra att man är alldeles tydlig när det gäller såviktiga frågor som rikets säkerhet?Anf. 30 Försvarsminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det är viktigtmed klarhet. Det är också det som överbefälhavarenhar redovisat i medierna. De synpunkter som de tvågeneralerna förde fram hade icke föredragits föröverbefälhavaren. De var följaktligen icke uttryck förFörsvarsmaktens ställningstagande. Försvarsmaktensställningstagande är det som jag har redovisat här.Det förefaller som om interpellanten anser att det ärett sakligt sett berättigat ställningstagande. Det är detcentrala. Överbefälhavaren har gjort klart att uttalan-den kring dessa centrala säkerhetspolitiska och för-svarspolitiska ställningstaganden ska ske efter det atteventuella förslag till förändringar har föredragits föröverbefälhavaren.Anf. 31 ():Fru talman! Men då frågar jag återigen vonSydow: Är vi överens här i kammaren om ska inta en tydlig hållning så att den här typen avmissförstånd inte inträffar? Här har ju många av ri-kets medborgare och många företrädare för främman-de makt trott att två generaler företrädde närde uttalade sig om säkerhetspolitiken. Det är olyck-ligt, . Kan vi inte bli överens om attdet faktiskt ligger på försvarsministern och regering-en att tydligt företräda landet och inte svikta överhuvud taget, utan vara så tydlig att det inte rådernågon som helst tvekan vilken säkerhetspo-litiska linje är?Anf. 32 Försvarsminister ():Fru talman! Jag har för min estniska kollega redovisat precis samma sak som jag har redovi-sat här i kammaren för interpellanten. Han förklaradesig vara nöjd med det jag sade. Jag har också redovi-sat dessa förhållanden för journalister från Lettlandoch , och för övrigt även från . Jag troratt man har fått klart för sig att det här är frågan omuttalanden från personer som varken företräder stats-makterna eller Försvarsmakten. Det är frågan ominlägg som har gjorts av personer i enlighet med våryttrandefrihetslagstiftning. Jag tror att man har fåttklart för sig att det är statsmakterna som har hand omsäkerhetspolitiken. Överbefälhavaren har klargjort attFörsvarsmakten självklart följer, respekterar ochdeltar i den utformning av säkerhetspolitiken somstatsmakterna gör. Det finns inga oklarheter.Jag har refererat det grundläggande, och som jaganser positiva och avgörande, förhållningssätt somFörenta staternas president och de tre baltiskastatspresidenterna redovisat.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:74 om ettförbättrat företagsklimatAnf. 33 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att genomföra de tret-ton punkter för ett bättre näringsklimat som den s.k.13-gruppen lagt fram.Interpellationen gäller i flera avseenden skattefrå-gor. Jag har kommit överens med finansministerBosse om att även besvara de delar avinterpellationen som rör områ-de.Den svenska ekonomin visar nu på en betydandestyrka när det gäller tillväxt och ökad sysselsättning.Arbetslösheten är nu enligt AMS statistik under 4 %.Nyföretagandet har också ökat och viser en mer positiv attityd till företagande, särskiltbland ungdomar. Statsfinanserna är i utmärkt skickoch inflationen är låg, vilket ger goda förutsättningarför tillväxt i småföretag.Bilden av den positiva utvecklingen bekräftas nuockså av flera tunga oberoende analysinstitut somnyligen presenterat sina rapporter om näringsklimateti olika länder. placerar sig i flera fall myckethögt. rankar t.ex. till det landsom har den högsta tillväxtpotentialen av samtligaundersökta länder. får också i många fallmycket höga betyg när det gäller utbildning ochforskning och utveckling.Denna mycket positiva bild hindrar dock inte attvi konstruktivt diskuterar vad vi kan göra för att yt-terligare förbättra det goda företagarklimatet i Sveri-ge. Det gäller bl.a. att se till att nyföretagandet har enstabil bredd där nya goda företagsidéer kan förverkli-gas och utvecklas. När det gäller de olika punkterna iinterpellationen skulle jag kort vilja kommenteranågra av dessa.När det gäller skattereglerna för hyresersättning såhar regeringen avskaffat den särskilda stopp-regel som tidigare gällde för uthyrning av företagsle-darens privatbostad till sitt företag. Hyresersättningenska numera, så länge den är marknadsmässig, be-skattas som kapitalinkomst. När det gäller inkomst-fördelningsreglerna inom familjen har regeringen föravsikt att påbörja en samlad översyn avdessa regler för både fåmansföretag och för enskildanäringsidkare.Ett antal av förslagen innefattar olika typer avsärlösningar inom ramen för skattesystemet. Allmäntkan sägas att särlagstiftning så långt som möjligt börundvikas eftersom den oundvikligen leder till gräns-dragningsproblem, krångliga regler och i många fallkonkurrenssnedvridningar. har nyli-gen i en rapport övergripande analyserat olika formerav schablonbeskattning. Här kan finnas motiv tillytterligare fördjupade studier av möjligheterna tillbl.a. förenkling för företagare och ett ökat förtroendeför skattesystemet.I en av punkterna föreslås ändringar i turordnings-reglerna. Som interpellanten känner till har riksdagennyligen beslutat om förändringar i turordningsregler-na. Regeringen har inte för avsikt att föreslå ytterliga-re ändringar i linje med det förslag som anges i inter-pellationen.När det slutligen gäller frågorna om sjuklön ochrehabilitering pågår ett omfattande arbete där rege-ringen tillsatt en arbetsgrupp som har till uppgift attskapa en struktur som bryter den negativa utveckling-en på ohälsoområdet. Regeringen avvaktar nu dettaarbete innan några åtgärder vidtas.Anf. 34 INGA ():Fru talman! Tack för svaret! Det är ett svar somgår efter det gängse formuläret - svara, undvik frå-gan, upprepa visan: Det går bra för den svenska eko-nomin.Jovisst, det gör det. Men krånglet för företagarnakvarstår, och det behövs fler åtgärder inom olikaområden som syftar till att ge näringslivet bättre för-utsättningar att utvecklas. Det är ju sådana åtgärderoch frågor som 13-gruppen pekar på som är viktiga.Tretton kvinnor i tog 1997 upp 13 punkterför ett bättre företagsklimat. 13-gruppens syfte är attkomma i kontakt med makthavare. Budskapet fråndem till makthavarna är tydligt: regeländringar, intebidrag.De här kvinnorna har jag träffat tillsammans medInger , och några till. Därav denhär interpellationen.Min interpellation börjar med konstaterandet attav Småföretagsdelegationens totalt 81 förslag harendast en tredjedel genomförts.I en debatt med sa-de statsrådet att regeringens samlade bedömning äratt åtgärder vidtagits för att ta bort hinder för tillväxt.Men inte är det tillräckligt att en tredjedel av Småfö-retagsdelegationens förslag genomförts.Samtidigt sade ministern att en fjärdedel av för-slagen inte föranleder några åtgärder från regeringenssida. Det anser jag vara alldeles för defensivt.I en undersökning gjord av SAF säger av fö-retagarna att de upplever en ökning av anta-let regler och att de åtgärder som vidtagits är verk-ningslösa. Samma utveckling noterar man när detgäller uppgiftslämnandet. får det alltjobbigare med att följa ett alltmer komplicerat regel-verk. Mer än var tredje företagare anser att antaletmyndighetskontakter ökat.Problemen är inte koncentrerade till några speci-ella branscher eller någon speciell företagsstorlek.Både stora och små företag drabbas. Men helt klart äratt de små företagen är värst utsatta då de relativakostnaderna för att administrera regelverket är betyd-ligt högre för dem. Dessutom är det svårast för demdå de inte har tillgång till juridisk och administrativexpertis så som ett större företag har.Alltså, : Sätt på allvar i gång ar-betet med regelförenklingarna - samtliga de somSmåföretagsdelegationen har tagit fram! Som nysmåföretagarminister borde det ligga varmt om hjärtat om han menar något med vadhan och regeringen säger, bl.a. detta som han harlovat att den administrativa bördan för de mindreföretagen, som orsakats just av regelverket, ska mins-ka. Alltså: Gå från ord till handling!Vad avser statsrådet göra för att genomföra Små-företagsdelegationens samtliga förslag?Anf. 35 ():Fru talman! Jag har två frågor som bägge tordeligga på näringsministerns bord.Först skulle jag vilja tala om en kommun som he-ter och ta det som ett exempel på hur livet kanse ut för småföretagare.Bräcke är en liten ort med ungefär 9 000 invånare.Den ligger i sydöstra . Där hade man engång en tygaffär som fungerade mycket bra. Sedankom en ny blivande småföretagare som tänkte: Attäga en sybehörsaffär är någonting för mig! Hon kunde köpa ett nytt bra lager, ochhon kunde hålla relativt låga priser. Och naturligtviskonkurrerade hon ut den "gamla" företagaren iBräcke så att det bara var en tygaffär i ettslag.Sedan gick också det företaget i konkurs eftersomstartbidraget inte räckte. Det tog slut. Resultatet blevalltså att det var två arbetslösa i i stället fören, och den som behövde köpa tyg fick åka de sju åttamilen till . Är det en bra effekt av stöd tillsmåföretagare, näringsministern?Min andra fråga tangerar den första. Det rör sigom infrastruktur. Man måste kunna röra sig fysiskt,runt den ort där man är verksam, i det här fallet iJämtlands län. Där måste man faktiskt ha bil. Det ärkostsamt med dagens beskattning av bilförmåner.Bilen är ett arbetsredskap i verksamheten. Därmedborde förmånen bil kunna beskattas som kapitalin-komst och anskaffningsvärdet avgöra förmånsvärdet.Dessutom är det kostsamt med dagens mycket högabensinpriser, som till stor del beror på högre skatter.Om man lyssnar på personer som representerar rege-ringspartiets samarbetspartner kommer bensinpriser-na att bli än högre, till följd av högre skatter. Det ären orimlig situation för glesbygden. Det finns i dagingen större fråga. Var man än rör sig i ,såväl vid kusten som i inlandet, är den frågan denstörsta.Småföretagare och deras kunder måste dessutomkunna ta sig till och från . I går läste jagannonser som visade att det är betydligt billigare attresa Stockholm-New tur och retur än Stock-holm-Östersund tur och retur. Det är orimligt.Ännu ett hot är det som kom frånLuftfartsverket, att det kan bli så trångt på Arlandaför flyget från att man tvingas landa i Väs-terås i stället. Det är inget fel på , men detligger en bra bit från Stockholm.Vad kan och vill näringsministern göra åt denproblematik som jag illustrerade med fallet i ?Vad gör näringsministern när det gäller infrastruktu-ren i , särskilt inland?Anf. 36 ():Fru talman! säger att den svens-ka ekonomin visar på betydande styrka när det gällertillväxt och sysselsättning. Det känner inte de småfö-retagare i som vi har träffat. De brottas medogina regler, höga skatter, bristande förståelse hosmyndigheter och banker, snedvridning av konkurrensoch utslagning. Kanske kastar man in handduken ochslutar att driva företag.Jag vill göra några fler kommentarer till det besöksom vi gjorde i . De kvinnorvi mötte hade träffat makthavare av olika schattering-ar på många nivåer. De hade inte fått de svar de villeha. Deras främsta budskap var: Vi vill inte ha bidrag.De visade oss tre stora tegelstenar med regler ochmöjligheter att få bidrag. Ändå tyckte de att det intevar mödan värt att bläddra i de stora tegelstenarna föratt eventuellt få pengar i bidrag. Det snedvrider kon-kurrensen och ger en falsk trygghet. Vi vill leva påvår lön, sade de. Vi måste kunna tjäna pengar, annarskan vi inte växa. Vi måste få pengar för att kunnaväxa och skapa en acceptabel arbetsmiljö utan orooch skräck för nya regler och ändrade ekonomiskaförutsättningar.Många småföretagare tackar nej till jobb i ställetför att expandera. Det kan bero på att de får ta så stortansvar för de personer som de anställer.Jag vill ta upp ett exempel på svårigheter med för-säkringskassan, något som ministern tog upp på slu-tet. Ett litet företag kan riskera att få en långtidssjuk-skriven anställd. Det räcker inte med lönen i ett antaldagar. En person kan ha varit sjuk . Försäk-ringskassan gör sig ingen brådska med att förtidspen-sionera. Tacka för det, när en liten företagare fårbetala sjukvårdskostnaderna, sociala avgifter, pensionm.m. för en långtidssjukskriven person. Det är renavinsten för statskassan.Jag har i min hand en europeisk stadga för småfö-retag. Den är antagen av EU. Jag vill fråga ministernom han ställer sig bakom förslagen i den. Där sägs attsmåföretagen utgör ryggraden i den europeiska eko-nomin och att det är småföretagen som är mest käns-liga för förändringar i företagsklimatet. De är deförsta som blir lidande om de ställs inför en alltföromfattande pappersexercis. De är också de första attblomstra tack vare initiativ som minskar byråkratioch belönar framgång. Jag skulle gärna vilja ha någrasynpunkter på stadgan för småföretag i . 37 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska be att få visa Finanstidningen.Där står att är bäst i EU på företagande. Nukrävs gemensamma patentregler. har detbästa klimatet för företagande och innovation inomEU. Forskningsintensiteten i industrin och antaletpatentansökningar är några områden där Sverigeutmärker sig. Det visar färska rapporter från . toppar tillsammans med Fin-land kommissionens rankningslista på flera av dessaområden jämfört med och andra. Det gällerockså småföretag.Hur vi än resonerar är världsledande närdet gäller både att starta och upprätthålla småföretag.Jag vill börja med den fråga som kom upp sist. Jaginstämmer helt i EU:s syn att småföretagen är vårryggrad. Det är där vi skapar nya arbeten. Det berorinte minst på de stora strukturella förändringar somsker inom den stora industrin. Där har vi förut anställtmånga människor. tar maskiner och informa-tionsteknik över. Där har lyckats bättre änandra länder. Vi har ett lägre antal konkurser. Vi harfler nya företag.Jag ska inte börja med att vara elak, men hur vardet när styrde? Arbetslösheten var dendubbla mot , både när det gäller åtgärder ochöppen arbetslöshet. Vi hade en konkursstatistik somman får leta efter. Jag känner mig ganska lugn. Mensjälvklart måste jag ha högre ambitioner än så.Enligt ligger bra till i frågaom forskning och nya patent. Enligt är det lätt att starta nya företag. Statenförsöker inte detaljstyra näringslivet. Det är en jämfö-relse man gör med andra länder, inte minst europeis-ka. Det är inte jag som gör den, utan en mycket er-känd, ledande bank.Det sägs i interpellationen att vi har genomförtendast en tredjedel av 81 förslag. Vi har försökt be-döma vilka förslag som är viktiga och möjliga. Vi hargjort bedömningen att ungefär en fjärdedel av försla-gen inte kommer att bli aktuella. De är, av mångaskäl, inte rimliga. Eller också kommer de i konfliktmed många andra intressen och är inte av den artenatt de medför någon revolutionerande förändring försmåföretagare.Vi har infört den s.k. Simplexenheten. Den har tvåuppgifter. Den ena är att noggrant gå igenom varjeregel som regeringen fattar beslut om. Om den kanvara störande för småföretagare godkänns den inte.Enheten har också en annan uppgift. Det ska erkännasatt man inte har hunnit med den .