prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — I rent praktiskt hänseende har inte myckethänt för att leva upp till den uttalade önskvärda in-riktning som väldigt många ställer sig bakom, att helaSverige ska leva.Å andra sidan kan man tillägga i förståelse förvarandra att de starka tillväxtområdena, som får taemot en allt intensivare inflyttning, också får pro-blem. Trafikstockningar och otillräcklig trafiklogistikär ett problem, liksom bostadsbrist och ökad efterfrå-gan på sjukvård, skolor och barnomsorg. Allt dettakräver på dessa orter nybyggnad och nödvändigtkapital till dessa investeringar - detta somnödvändiga bostäder, i mycket gottskick, står tomma. Byggnader och utrustningar likasåfinns tillgängliga, men för tillfället är de på fel plat-ser.Är detta en utveckling som vi vill ha i ,eller är vi beredda att göra någonting åt detta?För mig som socialdemokrat och uppvuxen utan-för de stora tillväxtområdena är det mycket enkelt attsvara på den frågan. Jag anser att vi måste skapaförutsättningar så att hela vårt land kan bestå av enbefolkning som möjliggör en god utveckling i helalandet. Befintliga kommuner måste ges möjlighet attlivskraftigt fortsätta med den mycket goda verksam-het som de ofta i grund och botten har. somnation tror jag också mår bra av att vi har ett land somär någorlunda jämnt befolkat. När vi från centralt hållsäger att nu går bra, ska också hela befolk-ningen känna av det och känna att det berör ocksåmig.Vad kan man då göra från statligt håll åt den situ-ation som vi befinner oss i? Först kan man nog slåfast att det inte finns någon enkel patentlösning somlöser hela problematiken över , det har vi välinsett vid det här laget.Inflyttning till expansiva områden är inget nytt.Det är ett fenomen som har pågått under lång tid.Sverige är dessutom långt ifrån ensamt om problemet.Vi kan konstatera att en likartad utveckling med ur-banisering finns i princip i alla industriländer. Detsom för oss dock är väldigt påtagligt är att dennabefolkningsström just nu accelererar väldigt kraftigt.Gammal hederlig regionalpolitik som den förreindustriministern skriver om i sinmemoarbok hjälper inte längre i den föränderligavärld som vi lever i. Jag är inte heller så säker på attdet bara hänger på arbetstillfällen och tillgången påjobb i glesbygd. Drivkraften hos de nya generationer-na är stor att vara där det händer saker och ting.Exempel finns också hos företag som verkar ute ilandet att det är svårt att få tag på kvalificerad arbets-kraft på grund av att man inte gärna bosätter sig utan-för de mera expansiva områdena av en rad olika skäl.Man väljer ofta att pendla med risk för att företagenförlorar arbetskraften om annat lämpligt arbete dykerupp på närmare håll för den enskilde.För den skull ska inte tillgången på arbetstillfällenunderskattas då det gäller att utveckla bygder utanförstora tillväxtområden. Det är fortfarande en av deviktigaste faktorerna att det finns tillgång på arbete.En fortsatt satsning på högskolorna ute i landet ären mycket viktig regionalpolitisk insats, kanske justnu den allra viktigaste. Men dessa satsningar måstenaturligtvis kompletteras med andra åtgärder.Kommunerna själva måste jobba effektivare ochenvisare med de frågor som är viktiga för människorsom vill bo kvar och som vill finna även mindre orterattraktiva att bo på. Kanske måste man finna helt nyasätt att planera boendet på, nya typer av bostäder,bättre lägen för bostäder osv. Tillgång på fritidsakti-viteter är också viktigt vid sidan av arbetet.Det finns många som har åsikter om regionalpoli-tik. Men av allt som har skrivits och sagts är det väl-digt lite konkreta åtgärder som har kommit fram.Frågan är helt enkelt: Vet vi inte i grund och bottenalldeles för lite om vad det är som styr dessa befolk-ningsströmningars mönster som vi nu ser? Vi tror ossveta en del, men långt ifrån allt. Om vi inte vet vadsaker och ting beror på och hur de hänger samman,hur ska vi då kunna konstruera en politik som ledertill åtgärder som kan avhjälpa de felaktigheter som viser?Fru talman! : Min fundering är därför ganska borde genomföra ett ordent-ligt forskningsprojekt om vad det är som i grund ochbotten styr dessa befolkningsströmningar så att dettablir klarlagt så långt det går vetenskapligt. Utifråndetta kan vi försöka att utforma en politik så att vikan få en jämnare utveckling i hela landet.Anf. 299 () replik:Fru talman! Han talade om att ekonomin är bra, och det kän-ner vi till. Vi i har ju varit med och tagitansvar och lagt grunden för att vi har en bra ekonomi.Sedan fortsatte med att sägaatt sysselsättningen ökar, och då blev jag mycketorolig. Jag funderade: Varifrån kommer detta? Mensenare i anförandet fick jag veta att bor utanför tillväxtområdena. Då tror jag att jagförstår hur det kan förhålla sig.Jag kommer från , men där ökar intesysselsättningen överallt. Det finns flera kommunersom har en arbetslöshet som ligger på . Som jag sade tidigare är det som största arbetslösheten, , och det är ett stortproblem. Men eftersom kommerfrån en region som ligger utanför ska jag inte förlängadebatten med den diskussionen. Men jag tror attSven-Erik väl känner till dessa problem.Anf. 300 () re-plik:Fru talman! Mycket kort: När jag säger att syssel-sättningen ökar menar jag naturligtvis somhelhet. Vi kan se att det kommer till nya jobb, framförallt inom nya branscher i den privata sektorn.Men, precis som jag sade senare, är det stora pro-blemet att sysselsättningstillväxten är oerhört ojämn.Det finns också många orter som har en stagnationoch andra orter som har en tillbakagång. Alltså drarSverige ojämnt, och det är ett stort problem som jagupplever det.Anf. 301 () replik:Fru talman! När vi talar om att sysselsättningenökar tycker jag att det är väldigt viktigt att vi talar omatt den ökar på vissa platser, så att vi inte faller till routan fortsätter att ha höga ambitioner för att utjämnaden regionala obalansen och verkligen når målet attöka sysselsättningen även i områden som inte är till-växtområden i dag.Anf. 302 () re-plik:Fru talman! Om man lyssnade ganska noga påmitt anförande hörde man att själva poängen med dethela var vikten av att ha en jämn utveckling i helalandet och en god tillväxt, vilket faktiskt somnation har, som kommer alla regioner och så mångamänniskor som möjligt till del.Det som är vårt stora problem är att vi harett antal orter som växer riktigt ordentligt, medanman på andra ställen inte känner av tillväxten. Dettaskapar en obalans, en oro och framför allt en spän-ning mellan olika människor som vi får försöka attgöra något åt, så att vi får en bättre balans och ett merharmoniskt land.Anf. 303 () re-plik:Fru talman! efterlyser forsk-ning om hur befolkningsströmmarna ser ut och vadsom är skälen bakom dem. Det kanske verkar tjatigtatt hänvisa till utredningen igen, men jag kan tala omatt vi har lagt ut flera uppdrag just på detta område tillolika forskningsinstitut. Resultatet kommer ungefär islutet av mars.Anf. 304 () re-plik:Fru talman! Jag säger som sadehär tidigare, att då väntar jag med tillförsikt på vadden regionalpolitiska kommittén kommer med förresultat. Jag tror säkert att den tittar på detta ordent-ligt.Jag vet att många kommuner och även landstinggör egna enkätundersökningar där man tillfrågarinvånare om vad som gör att de rör på sig. Man får dåen ganska mosaikbetonad bild av resultatet. Jag tyck-er att man ibland borde eftersöka ett mer samlat grepppå detta för att kunna få en mer klarlagd bild. Men detär möjligt att vi får svar, åtminstone till viss del, närden regionalpolitiska utredningen lämnar sitt betän-kande så småningom.Anf. 305 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte att någon utredning kankomma fram till ett fullständigt svar på den här frå-gan, men jag tror att det material som utredningen fårfram blir bättre än det som kommunerna själva gör.Anf. 306 () re-plik:Fru talman! Jag tror heller inte att forskningenhelt kan klarlägga och lösa problemen. I så fall kan-ske vi skulle tillämpa forskningen ännu mer i detpolitiska arbetet.Precis som sades här, och som jag också tror, kanvi komma en liten bit på väg när det gäller att formaen politik och beslut som bättre träffar de mål som vivill nå.(forts. 53)5 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 19 januari1999/2000:454 av () till utrikesministerAnna LindhTurkiet och folkmordet på armenierFrågan redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 januari.6 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 19 januari1999/2000:407 av () till näringsmi-nister /2000:419 av () tillstatsrådet roll i förskoleverksamheten1999/2000:420 av () tillstatsrådet av skatte- och socialförsäkringssystem1999/2000:424 av () till justitie-minister i Dalarna1999/2000:427 av () till justitieminis-ter vid kriminalvårdsanstalter1999/2000:429 av () till justitiemi-nister av kretskort1999/2000:431 av () till statsrådetLars-Erik LövdénKommunsammanslagningar1999/2000:432 av () till justitiemi-nister /2000:434 av () till justitiemi-nister av polisens uppgifter1999/2000:436 av () till nä-ringsminister på svenska vägar1999/2000:438 av () till statsrå-det för bostadsbyggande1999/2000:439 av () till nä-ringsminister i Stockholmsområdet1999/2000:441 av () till utbild-ningsminister /2000:443 av () till utrikesministerAnna LindhEU:s linje mot dödsstraff1999/2000:444 av () till kulturministerMarita UlvskogJämställdheten i församlingarna1999/2000:446 av () till näringsmi-nister finansieringSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 25 januari.7 § Kammaren åtskildes kl. 22.47.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 1 §anf. 32 (delvis),av förste vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 12.26,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 115(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 174 (del-vis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 217 (del-vis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.