prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — taladeom att sänka skatten, men vården måste ha sitt. Folk-partiet talade om skolan och talade omjordbruksstödet och regionalpolitiken. Vad blev re-sultatet? Man klarade av att sänka skatten, men manklarade inte av att minska utgifterna. Det var nödvän-digt att få en bättre budgetdisciplin.Nu har vi, inte minst genom ett samarbete mellanSocialdemokraterna, , ocksåmed , och med , åstadkommit ettpå gränsen till ekonomiskt underverk. Ett underskottpå av BNP i den offentliga sektorn totalthar förbytts i ganska kraftiga överskott framöver.Men om det ska vara möjligt att i längden upp-rätthålla budgetdisciplinen måste också budgetpro-cessen vara begriplig och möjlig att förklara försvenska folket.Det är inte rimligt att tolka budgetprocessen ochutgiftstaken på det oerhört doktrinära och nästanhögkyrkliga sättet som de borgerliga politikerna villgöra. Jag vill, i likhet med vad gjorde iutfrågningen av , påminna om denförre finansministern anförande om budget-processen inför . Hantalade om att man i har lärt sig att bygga flex-ibla skyskrapor så att de ska tåla åtminstone mindrejordbävningar.Läser man budgetlagen ser man att den ger ut-rymme för ganska vida tolkningar. Det är möjligt attuppfatta utgiftstaken som mål, som ibland när detskakar till i ekonomin måste vara möjligt att tolka omoch något förändra. Vi har den pågående utred-ningen om budgetprocessen. Jag är övertygad om attvi ska nå en enighet om att göra budgetprocessennågot mera flexibel och begriplig.Mats säger att vi lever i landet med världenshögsta skatter, och ändå har vi inte råd med skola,vård och omsorg. Ja, det var det där med poesi ochsånger. Hur är det den går? "- - - falsk matematik -- - Noll och noll är noll - - - dé é falsk matematik. "Jag minns inte så mycket mer. Det här handlar omskrymteri.Jag kommer att tänka på den unge man som komfram till mig i den förra valrörelsen och sade att hanhade sådana problem om han skulle rösta på Kristde-mokraterna eller . Det var de två parti-erna som stod för de svaga. Han tyckte att och var så jätteschysta, menhan kunde inte välja för han tyckte att de stod församma sak. Jag försökte förklara att det faktiskt interiktigt var så. vill sänka skatternaosv. Men han hade svårt att förstå att det fanns någrastörre skillnader. Han kanske tillhörde den lilla rännilav väljare som enligt den senaste SCB-mätningengick över från till Vänsterpartiet.Han kanske hade upptäckt att det faktiskt fanns enskillnad.Mats frågar om änkorna. Vi har lyckatsåstadkomma ett litet första steg. Det är otillräckligt.30 miljoner kronor anslås . Jag lovar att viska kämpa vidare.Gunnar gillar poesi. Den här gången vardet . har en poäng. Även NilsFerlin har en poäng i att det inte står någonting iClarté om de allra fattigaste. Det är en försummelsesom har funnits inom arbetarrörelsen och Vänstern.Det som kallas för trasproletariatet i den marxistiskatraditionen har negligerats. Det är en riktig kritik.Att höra citera är lite grann somden förra debatten med . ochHökmark är inte riktigt på samma våglängd. För attpåminna sig lite grann om Ferlindikter finns sångenom grämelsens son. Fundera på, , om haninte är befryndad med grämelsens son som sjunger pågrammofon osv. Det finns också sången om dispo-nenten, som högst belåten aldrig smakat ångesten ochgråten. Det påminner också lite grann om Hökmark.Det är inte ofta som man har saknat kunde lite grann om . Han hadeelementär kunskap om , planekonomi, kapital-ism, marknadsekonomi och de marxska begreppen.Hökmark säger att det finns ett parti som tror på pla-nekonomi. Frågan är vilket. Är det möjligen Mode-rata samlingspartiet som älskar den militära appara-ten? Det är planhushållningens högborg.Någon äktliberal sade att det är EMU som är detnu existerande bästa exemplet på planekonomiskttänkande, dvs. den monetära unionen.Hökmark måste försöka sätta sig in i elementa. Vivill inte avskaffa marknadsekonomin. Det handlar omkapitalismen. Det är en helt annan sak. Jag citerar AlfSvensson, partiledare i , som i enbok 1976 skrev att kapitalismen uppmuntrar egoism,och det leder till en omoralisk samhällsordning. Jagvill helhjärtat instämma i denna Alfsvenssonska ana-lys.Det finns en välberättigad kritik av kapitalismen.Det är en brist på ansvarsfulla ägare. Vi måste kom-ma till rätta med den kortsiktiga spekulativa inrikt-ningen på ekonomin, inte minst inför höstens pen-sionsval. Då måste svenska folket och löntagarnaorganisera sig och ikläda sig ett mer långsiktigt äga-ransvar och därmed på och med förnuftavveckla detta omoraliska system som vi vänsterpartister ibland kallar för kapitalism.Därmed vill jag yrka bifall till hemställan i betän-kandet.Anf. 23 () replik:Herr talman! har ett rörligt intel-lekt, och det är alltid spännande att debattera medhonom. Det händer saker.Johan började med att förvåna oss allagenom att säga att det som skiljer regeringen frånVänsterpartiet är fotbollen. Fotbollsområdet är detenda återstående problemet. Då frågar man sig ominte har ägt rum.Johan säger att han fick knäppar på nä-san. Man måste ha blivit förvånad på vänsterkongres-sen när man fick höra att det inte finns några problemnu. Det är bara fotbollen kvar. Jag säger då: utgiftsta-ket. Struntar i kongressens uttalandeom utgiftstaket? Det är bara fotbollen kvar. Det skulleha förvånat vänsterstämman om hadehållit det här anförandet där.Sedan säger att det inte är rimligtatt tolka utgiftstaket så högkyrkligt som regeringengör. måste ändå bestämma sig. Dethär är ändå, trots allt, en så fundamental princip somvi talar om. Ni vill på er kongress lyfta bort hela ut-giftstaket. Det vore bra om till kam-marens protokoll kunde läsa in vad det är som gäller.Är det kongressens beslut eller är det bara fotbollensom återstår i meningsskiljaktigheter? Det finns ettbefäst svalg mellan dessa två ståndpunkter.Johan säger att det finns de som vacklarmellan Vänstern och . Han sägeratt jag hävdar att vi inte har råd att ta hand om gamlaoch barn, trots att vi har världens högsta skatter.Sedan kommer till svaret om än-korna. Det Vänstern har åstadkommit är verkligennågot av änkans skärv. 30 miljoner av de 650 miljo-ner som det hela kostar har ni kommit fram till. Kominte och tala om att andra partier inte klarar av detta.Här har såvitt jag vet såväl Moderata samlingspartietsom och finansierat ett slo-pande av den inkomstprövning som sker avänkepensionen.Anf. 24 () replik:Herr talman! Jag kan lugna med attdet finns annat än fotboll som vi är oeniga om mellans, v och mp. Om hade legat under bordetdå och vi andra diskuterade arbets-tidsfrågan eller skatteväxlingen skulle han ha blivitbetydligt lugnare. Okej, det var lite av en överdriftnär jag sade att det bara var fotbollen som återstod.När det gäller kongressen hann jag inte rätta tillvad sade om i sitt första anförande. Vårkongress skrev inte in i kongressuttalandet att vi skaavskaffa utgiftstaken. Vi skrev in att vi vill ha enbudgetprocess som möjliggör att vi bygger välfärden,dvs. skolan, vården, omsorgen och den allmännavälfärden.Jag tycker att t.o.m. borde kunna varaöverens om att vi inte ska ha en process som inte gördet möjligt att utveckla välfärden. Jag hoppas i allafall att också kan skriva under på det.Sedan sade jag inte att regeringen tolkade budget-processen högkyrkligt, utan det var de borgerligapolitikerna som i kritiken av det som de kallar mani-pulationer tolkade det hela högkyrkligt. Gå och läs påbudgetlagen, ! Den är inte skriven på detextremt högkyrkliga sätt som ni tydligen skulle viljaha den.Till sist kan jag säga om änkorna: Okej, det är litegrann av änkans skärv över de 30 miljonerna. Det ärhelt otillräckligt. Men eftersom ni finansierar eraökade anslag till bl.a. änkorna genom att slå mot ännusvagare grupper klarar vi inte det här ihop med er,utan vi måste tillsammans med Socialdemokraternaoch fixa till detta.Anf. 25 () replik:Herr talman! säger nu att han villha en process som möjliggör att man kan satsa påsvaga grupper. Den processen finns redan. Det är dennormala budgetprocessen, där man omprövar de ut-gifter och inkomster som staten har.Jag kan tala om för att det i Krist-demokraternas budgetalternativ egentligen bara ärca som vi omfördelar. Jag tror att det för de sam-hällsomstörtande handlar om att de för-ändrar i den här budgeten. Det är alltså fulltmöjligt att klara av detta utan att ge sig på utgiftsta-ken.Det ni vill är trots allt att skapa en situation därutgiftsanden helt släpps ur flaskan. Vad detta leder tilli nedgångstider, när ekonomin går in i en svagareutveckling och när lågkonjunkturen kommer, är stän-digt nya nedskärningar, som då kommer igen.Nu rättar mig och säger att rege-ringen inte är så högkyrklig när det gäller utgiftsta-ken. Nej, men det är ju detta som vi kritiserar. Rege-ringen har ägnat sig åt ett kvalificerat tricksande.Om jag hade legat under bordet hade jag förstått attdet är i första hand som krävt dettaför att över huvud taget stå kvar på trepartikoalitio-nens fundament. Vi märker hur det knakar i fogarna.Det skulle vara intressant att höra hur JohanLönnroth ser . Tror han på en vänsterre-gering med tre partier efter valet ? Kommer niatt kunna skriva er samman? Är detta det politiskaalternativ som står mot de fyra borgerliga partierna,som mer och mer samlar sig i mer och mer avgemensamma skrivningar? Hos er har däremot decentrifugala krafterna accelererat undan för undan.Nu är snart varenda ledande socialdemokrat ute ochtalar om att samarbetet måste brytas. Vad är det somgäller, ?Anf. 26 () replik:Herr talman! omfördelar bara2 % och , säger . Ja,det ligger något i det. När vi var i en mer renodladoppositionsställning brukade vi själva notera att våraalternativa förslag totalt sett låg ganska nära i pengarräknat. Man kan ju fundera igenom vad det är somgör att inga partier förmår prestera riktigt radikalaalternativ till budgeten. Budgeten är kanske i grundenganska låst.Vad tror jag om framtiden och samarbetet? Ja, jagtror till att börja med att vi ska kunna komma över-ens, åtminstone de tre samarbetande partierna - jaghoppas faktiskt på en bredare enighet - om att göraom budgetprocessen något så att den blir mera flexi-bel och begriplig för allmänheten. Jag tror att det ärmöjligt.Sedan tror jag också på ett fortsatt brett samarbetemed Socialdemokraterna, är t.o.m. så att jag inte helt har gett upp hop-pet ens om och . Jag ser i fi-nansutskottet varje gång hur problematiskt det är förLena Ek att lyssna på kamraterna med deras höger-politik. Jag tror att det kanske ska vara möjligt attockså få att ta sitt förnuft till fånga så attvi får till stånd ett ännu bredare samarbete.Framtiden är ljus. Jag är ledsen, men nog finna sig i att förpassas till den position somni nu också har förpassats till i min hemregion. Detkänns väldigt bra. borde ha varit med,men det kanske kommer där också.Anf. 27 () replik:Herr talman! Det är ganska roligt att den här de-batten har vidgats från ekonomiska fundament övertill kulturens område. Det berikar alla att ha en visskunskap runt detta.Det var den gamle skånske proggaren Peps Pers-sons låt Falsk matematik. Jag kommer ihåg en annanlåt, en jättebra blueslåt, som han sjöng, nämligen Högstandard: "Vad är hög standard?" Han hade ett orddäremellan också, som kammarens regler förbjudeross att uttala - vi får inte svära här.Då kommer jag tillbaka till skoldiskussionen, därockså säger att skolan är ett angelägetreformområde. sade samma sak. Jagkommer att fråga om , och jag ärsäker på att de också kommer att säga att skolan ärviktig.Men när vi tittar på det material som finns frammehär, den ekonomiska politikens inriktning, finns detde facto ingen rejäl satsning på skolan, trots att dethär har diskuterats i utbildningsutskottet under helahösten, vintern och våren, trots att vi ser den enaföräldragruppen efter den andra i desperation ta utsina barn i skolstrejk, lärare som slutar tro på ett yr-kesliv i den svenska skolan och elever som självaklagar över att de inte får lära sig tillräckligt mycket.Det bevisar i sig att unga människor är fullt kapablaatt ta ett stort ansvar för sin egen framtid.Jag måste fråga, i likhet med Peps : Vad ärhög standard? Och vad är det som gör att ni sägerdetta men inte gör någonting?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det är nödvändigt att se till att intebara skolan utan också kommuner och landsting, somju i huvudsak har hand om skolan, får en ökad del avnationalinkomsten. Det ser jag som en av Vänster-partiets huvuduppgifter, att i fortsatta budgetprocesserfå till stånd sådana ökade ramar.I den långtidsutredning som jag harpratat om finns det en kalkyl som visar att fram till2015 skulle man kunna åstadkomma en privat kon-sumtionsökning på och samtidigtöka den offentliga konsumtionen med en flera gångerlägre siffra. Det måste vara möjligt att åstadkommaen omfördelning, så att vi får en lägre ökning av denprivata konsumtionen och en högre andel som går tillbl.a. skolan.Jag hoppas, som sagt var, att vi också ska kunnafå med i ett sådant omprioriteringsar-bete.Sedan är det en sak som förvånar mig lite grann iert budgetförslag som jag kan passa på att ställa enfråga om. Ni har en mycket kraftig reduktion när detgäller studiebidragen. Det räcker inte med att se tillatt skolan i sig har stora resurser, utan eleverna måsteockså ha rimliga ekonomiska villkor när de väljer attstudera. Då är alltså frågan: Vad är bakgrunden tillera ganska kraftiga minskningar av studiebidragsan-slagen?Anf. 29 () replik:Herr talman! Snacka går ju. Frågan är fortfarande:Vad är hög standard? Är det acceptabelt? Ni har lagtett förslag som åtminstone - det här handlar - permanentar en situation där var femte elevhar bristande kunskaper när det gäller att läsa ochskriva och där var tionde elev inte kommer in i gym-nasieskolan, trots att hela samhället är uppbyggt påatt man måste ha gymnasieexamen för att få jobb idagens läge. Det livslånga lärandet och utvecklingenpå arbetsmarknaden gör att en elev som inte har kla-rat och inte har kommit in på gymnasiethar en fruktansvärt dålig utgångspunkt i livet ochkommer att få jättesvårt att klara sig.Det är ett mänskligt slöseri, men det är också ettnationalekonomiskt slöseri av stora mått. Det är ändåen situation som ni med detta förslag permanentar.Det har heller inte förts fram förslag i utbildningsut-skottet där man har använt de medel somfinns för att förbättra situationen i skolan, och detfinns inga nya pengar. Det är någonting som ni intekommer ifrån. Detta är faktiskt planering som framåt, från nu.Situationen är redan nu bekymmersam och myck-et besvärlig på skolsidan, särskilt i vissa områden därdet också redan innan är en svår social situation ochdär man skapar en social segregering som kommer attbli ett väldigt bekymmer för oss alla - inte bara förden enskilda människan, utan för oss alla framöver.Vår satsning på skolan, som vi har valt att göra ivårt budgetalternativ, handlar faktiskt också om fi-nansieringen på det viset att om man kopplar ihopfamiljepolitiken med studiebidragen och med vårtstudiemedelsförslag, som också är bättre än ert - merpengar till studenten och hälften lån och hälften bi-drag - ger det en helhetslösning där man faktisktförsöker göra någonting åt den sneda rekrytering somvi också har dragits med i detta land, därvi inte utnyttjar alla elevers fulla kapacitet.Anf. 30 () replik:Herr talman! Det är sant att vi inte har klarat av attinom de utgiftstak och ramar som finns åstad-komma mera pengar till kommuner och landsting år2001 och 2002. Vi åstadkom lättandet på Ludvika-momsen, och vi har klarat av en del andra justeringarsom ger kommuner och landsting bättre ekonomi,men det är alldeles otillräckligt. Det är en klen tröstatt jag inte kan se något borgerligt alternativ somskulle ge mera pengar - tvärtom. Med era skattesänk-ningar sammantaget vet vi att det i verkligheten blirännu mindre pengar till skolan.År 2003 år läget ljusare. Det borde finnas möjlig-heter att i de fortsatta diskussioner vi ska ha se till attkommuner och landsting får ökade anslag. Inte minsthandlar det om skolan. Men att man däremot, t.ex.genom olika sorters öronmärkningar av pengar, skullekunna åstadkomma mera pengar till skolan samtidigtsom totalanslagen till den offentliga sektorn minskartror jag inte på. Där kan man verkligen tala om mani-pulationer.Jag ska gärna sätta mig in lite bättre i det studie-bidragssystem som ni föreslår som tydligen är sågenialt så att man med ett antal miljarder kronormindre i pengar kan åstadkomma större studiebidragtill eleverna. Jag vill nog se det först, innan jag tror pådet.Anf. 31 () replik:Herr talman! Det är mycket prat om skolpolitik,och det är viktigt. Jag tror att en bättre skolpolitik ären av grunderna för långsiktig ekonomisk framgång.Johan talade mycket om historieunder-visningen. Sedan kom det någonting som visade attden interna historieskrivningen kanske är lite bristfäl-lig. Han säger nämligen att vi kunde komma överens om skattesänkningar,men inte om besparingar. Jag var med här då. Jagminns hur och de andra vänsterpar-tisterna tokskällde dag ut och dag in just om alla deförfärliga besparingarna. Men är de helt plötsligtsom bortblåsta. Jag tror nog att bordegå hem och läsa på även sin egen historia och fräschaupp minnet lite.Men det vi har är en situation där ni, trots alltert prat om det goda samarbetet, inte kan kommaöverens om någotdera - varken om skattesänkningareller om besparingar - när ni inte har kniven motstrupen. Det enda ni kan komma överens om är ut-giftsökningar, och jag tror att det kommer att ta enända med förskräckelse.Det pratas mycket om kultur här. Det citeras olikasånger. Som vanligt tänker jag mest på MagnusUggla. Han gav ut en skiva med sådana progglåtar. "Allting som ni gör kan jag göra bättre", kallade handen för. Jag tycker att det låg mycket i det. Där fannsdet också ett spår som hette "Vem i hela världen kanman lita på?" Det tycker jag är någonting som svens-ka folket borde tänka på när det ser dessa gamlaproggare som i sin förtvivlans jakt på en ny ism attersätta kommunismen med har bitit sig fast i femin-ismen. Jag tycker att det är ren och skär traditionellsolochvårpolitik.Med i ledningen för detta land ökarinkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, fick vijust se i . Man försvårar förkvinnor att kunna jobba och försörja sig själva medeget företagande. Vi får en feminisering av fattigdo-men i hela världen - vi vet det - men vi vet också attdet blir precis samma processer som sätter i gång idetta land. Vi har en könssegregerad arbetsmarknadsom ni vägrar att bryta upp, och ni vägrar att ge kvin-norna själva mera makt.Jag skulle vilja höra lite om hur på feminismen och frågan om makt åt kvinnorna.Är det bara en vanlig solochvårpolitik?Anf. 32 () replik:Herr talman! Det är faktiskt så attvi sänker skatter. sker det en viss sänkningav inkomstskatten som kompensation för egenavgif-terna, om nu skulle ha missat det. Jagtror nog att det kommer att bli nödvändigt attenas om vissa fortsatta skattesänkningar. Bl.a. ärfastighetsskatten på hyreshus ett mycket stort pro-blem. Det är ett område där vi vänsterpartister ärövertygade om att det är nödvändigt att göra någontyp av sänkning. För övrigt bygger också vår arbets-tidsreform på sänkta arbetsgivaravgifter.Vem i hela världen kan man lita på? Kan man litapå dessa gamla proggare? En annan gammal proggare- man kanske inte får kalla henne det, men jag gör deti alla fall - är från minhemstad , som valde att lämna Folkpartiet.Hon klarade bara inte av omvandlingen av det somhon upplevde som sitt gamla fina till en litenblek kopia av . Jag tror att det är en heldel av den gamla sortens folkpartister som uppleverdet just på det sättet. Vem i hela världen kan man litapå? Man litar inte på det nya moderniserade Folkpar-tiet - moderatkopian.Vad vill vi göra för att befrämja feminism ochjämställdhet? Jag tror att de två sakpolitiskt viktigastesakerna är följande. Det första är det jag redan harvarit inne på, dvs. att man ska slå vakt om den of-fentliga sektorn. Det är oerhört väsentligt, naturligt-vis, både för kvinnor och män. Men som det är kon-kret är det oerhört viktigt att vi ser till att vi fårmera resurser till kommuner och landsting. Sedan ärdet återigen arbetstidsreformen. Den är mycket viktigbåde för kvinnor och män, men det är kvinnor som ärmest helhjärtat för sextimmarsdagen, visar den färs-kaste undersökningen.Anf. 33 () replik:Herr talman! Unifem - för kvinnofrå-gor - är väldigt tydligt när det gäller att vägen tilljämställdhet och kvinnors framsteg just handlar omekonomiska framsteg. Jag tror att världens kvinnor avganska bitter egen erfarenhet vet att det inte är kortarearbetstid som ger mer ekonomiska resurser. En av destörsta skillnaderna mellan kvinnor och män handlarom just ekonomisk makt och att kvinnor har mindreekonomisk makt inte bara i samhället i stort utanockså i sin egen vardag. Det är väl ingen slump att dekvinnodominerade fackförbunden inte i sina avtals-förhandlingar driver arbetstidsförkortningar. De vetatt detta måste betalas. Kvinnor vet att det alltid ärkvinnor som får betala det högsta priset när man görden typen av reformer. Därför tycker jag att er ar-betstidspolitik är just rent och skärt solochvårande.Gå ut och fråga svenskar om de föredrar att vararika och friska eller fattiga och sjuka. Det är klart attde föredrar att vara rika och friska, på samma sättsom de föredrar att jobba mindre än att jobba mer.Men när man kompletterar med frågeställningen hurdet ska betalas är kvinnorna inte lika angelägna läng-re, utan de vill hellre ha mera pengar.Sedan tycker jag att den andra fråga som Vänster-partiet tar upp inte heller handlar om feminism utanraka motsatsen till det. Det handlar just om att manska se till att den könssegregerade arbetsmarknadenska bestå och att kvinnor även i fortsättningen skavara hänvisade till jobb inom den offentliga sektorn.Kvinnor ska inte få samma möjligheter som män attdriva verksamhet i egen regi, kunna förverkliga sinaegna idéer och vad gäller den service de är beroendeav kunna välja mellan olika företag eller olika servi-ceinrättningar som kan ge dem det de vill ha, som gerjust makt i den egna vardagen och möjligheter tillinkomstutveckling och till att t.o.m. kanske kunnatjäna lite mer pengar om man lyckas med någonting.Det är på denna punkt som jag menar att Vänster-partiet i sin jakt på en annan ism än den gamla, somman vill gömma undan, har bitit sig fast i feminismenutan att någonsin förstå själva begreppets innebörd.Jag ska citera , en av den li-berala feminismens riktiga grundmödrar.Hon skriver att kvinnorna har många olika för-pliktelser. "Men det handlar om mänskliga plikter,och jag vidhåller bestämt att de principer som börstyra uppfyllandet av dessa måste vara desamma förbåda könen" skriver hon.Det är det, , som jämställdhet ochfeminism handlar om. Kvinnor och män ska ha likavillkor.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag tror faktiskt att jag har begripitatt det är så och att det är den ekonomiska makten ivardagen som det handlar om. referera-de tidigare till ett FN-organ som har gjort en globalundersökning som visar att det trots alla brister är detså att kvinnors ställning här i relativt sett ärbäst i världen. Så är det faktiskt. Man kan ändå inteförneka att det historiskt har en mycket stark kopplingtill att vi här i detta land fick ett relativt sett högreskatteuttag och därmed också möjliggjorde en växan-de större offentlig sektor och en offentligt bedrivenbarnomsorg som hade oerhört stor betydelse förkvinnornas ekonomiska emancipation, frigörelse.Varför driver inte en del kvinnodominerade fackarbetstidsfrågan? Snarare driver man den inte avtal-svägen. Däremot har jag hört flera kvinnliga ledandeföreträdare för kvinnodominerade fack säga: Vi harinte råd att avtalsvägen med våra låga löner klara enrejäl arbetstidsreform.