prot · GN0975 · 2000-03-07 00:00:00 — Ministrar har olika uppfattningar, ochregeringen bereder, bereder och fortsätter att bereda.Det är inte jag som har sagt detta - jag kunde ha sagtprecis samma sak - utan detta läser jag i en annonsdär HSB och ABF bjöd in till ett seminarium i med rubriken till vitt - så kan få bort svarta städtjänster.Då kan man fråga sig varför det jobbas svart ochvarför människor köper svarta tjänster. I sitt svarhänvisar finansministern till den kartläggning ochundersökning som har gjort avdet svarta arbetet. Jag har också läst den och tagit delav vad som står där. Och jag kan bara dra slutsatsenatt både när det gäller varför människor jobbar svartoch varför människor köper svarta tjänster så uppgerså många som som huvudskäl att det har medskatterna att göra. Ändå försöker finansministern sägaatt det inte finns något samband däremellan utan attdet är helt andra faktorer som styr det hela.Riksrevisionsverket säger i sin rapport att i stortsett samtliga respondenter som Riksrevisionsverketsrevisorer intervjuat vid de företagna fältstudierna haruppgett att skatten utgör en viktig förklaring till var-för man agerar på den svarta arbetsmarknaden. Dess-utom anger man dessa procentsatser.Hur ska man då komma till rätta med detta? Dåsäger finansministern att det inte är sänkta skattersom är svaret på det hela utan att vi ska ändra påattityderna och öka kontrollen. Det är ungefär vadfinansministern säger.Jag skrev den här interpellationen efter att ha tittatpå TV. Flera inslag visade en skattechef på som ganska rakt på sak uttryckte att valetstår mellan skatteavdrag och en urholkad skattemoral.Han sade också att skulle ge rege-ringen någon form av skrivelse där man bad om sänktskatt. Men det är riktigt att det inte har kommit innågon sådan, men såvitt jag erfar håller man på att seöver detta. Bl.a. ser man på vad den finska modelleninnebär. Förmodligen kommer man att inlämna enskrivelse till regeringen. Jag utgår från att regeringenkommer att se väldigt positivt på en sådan.Jag ska återgå till det som jag började med. Rege-ringen har hållit på med detta . Det harvarit en långbänk. Det senaste är att regeringen hän-visar till skattesamtalen - som ingen vet om de pågåreller inte, vilket vi kanske kan få ett svar på om degör eller inte - och att det är där som detta ska lösas.Men om man för samtal och ska tala med andra parterså måste man väl i grunden ha en egen uppfattningom det hela? Därför undrar jag vad finansministerntycker. Behövs det sänkta skatter på hushållsnäratjänster?Egentligen är det väl inte så konstigt, finansmi-nistern, att det finns en stor svart marknad i dettasammanhang? Om någon ska betala någon vitt såbehöver man enormt stora inkomster. Det blev ganskauppenbart när statsministerkandidaten ha en hushållerska. Han skulle behövt ,inklusive arbetsgivaravgifter, mer för atthushållerskan skulle kunna få ut . Från39 så blir det för den som utförtjänsten. Där ser man ju incitamenten för att inte göradetta vitt.Min fråga till finansministern, förutom detta medsambanden mellan höga skatter och svartarbete ochvad regeringen har för uppfattning, är: Var är detskon klämmer? Jag har haft många debatter även medandra ministrar, men jag får aldrig grepp om var detär skon klämmer när det gäller denna fråga.Anf. 30 Finansminister ():Fru talman! Interpellanten har fel när det gällersambandet mellan skatter och svartarbete. Om inter-pellanten hade tagit del av min redovisning så fram-gick det där att det inte finns något samband mellanländer med hög skatt och en stor andel svartarbete.Det framgick av statistiken som jag också redovisadeatt länder som har lägre skatt än har en avse-värt större andel svartarbete. Därmed faller interpel-lantens hela tes och teori.Anf. 31 ():Fru talman! Det är väldigt intressant om ländersom finansministern vet har lägre skatt enligt finans-ministern har en större andel svartarbete. Varför hardå finansministern i EU medverkat till att man inomEU får ha ett försök med sänkt moms på just den härsektorn, där ett av skälen var att komma åt svartarbe-te? har finansministern inte sagt att vi ska få göradet i . Men trots att man i dessa länder harlägre skatt så tycker finansministern att det är okej gör det. Då finns det väl ännu fler skäl att man iSverige, som har väldigt hög skatt, försöker få nedskatten så att människor kan köpa tjänsterna vitt ochockså utföra tjänsterna vitt, så att de kommer in i helasystemet och så att det inte blir denna snedvridandekonkurrens.Finansministern svarar fortfarande inte på minfråga var skon klämmer. Är det finansministernsslutliga svar att ingenting behöver göras här, trots attmånga organisationer närstående finansministernsparti, HSB och ABF, anser det? Vi vet att fackföre-ningen har ett förslag om sänkta skatter för att fler skakomma in på arbetsmarknaden och för att man skakomma åt svartarbetet. Men av hänsyn till socialde-mokraterna väntar man med att presentera det tillefter s-kongressen.Det som jag tycker är ett lysande exempel på attdetta har lyckats är ju ROT-avdraget som gav ettnetto till staten och tillskapade ungefär 16 000 nyahelårsarbeten. Alla vet att man antingen utför mångaav dessa jobb själv, inte gör det alls eller också gördet svart. Än en gång finansministern: är det skonklämmer när det gäller att man inte gör någonting åtdetta? Man kan ju inte bara sticka huvudet i sandenoch säga att detta inte finns. Det gör inte heller fi-nansministern, utan han redovisar hur många männi-skor som deltar i den svarta sektorn och hur mångamiljarder den omsätter. Men lösningen är tydligenmer kontroll. Men, som skattechefen på sade, vi kan ju inte ha en polisstat i ,utan det krävs ju någonting annat, och det är sänktaskatter på dessa tjänster.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:205 ommärkning av hundarAnf. 32 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att avgöra människorskompetens för att bli hundägare.Bakgrunden till frågan är det förslag till lag ommärkning och registrering av hundar som nyligenpresenterades i en departementspromemoria (Ds1999:74). Förslaget har remissbehandlats och jag haräven för att inhämta ytterligare synpunkter hållit ettsärskilt möte med berörda parter. Majoriteten avremissinstanserna är positiv till förslaget. Vid rege-ringssammanträdet beslutade rege-ringen därför att inhämta Lagrådets yttrande överförslaget.Ett antal myndigheter och organisationer, däri-bland , har påtalat att det ofta ärstora problem att fastställa vem som är ägare till enviss hund och att detta leder till att det blir svårt attställa någon till ansvar för de skador som en hund kanha orsakat. Särskilt har det snabbt ökande antaletkamphundar gjort att problemet blivit ytterst påtagligtoch akut. Det är inte möjligt att hänföra de farligahundarna till någon särskild ras. Alla hundar, oavsettras, kan utveckla aggressiva eller på annat sätt farligaegenskaper genom bl.a. felaktig avel eller olämpligthandhavande. Det är inte heller möjligt att avgränsapotentiellt farliga hundar. Ett märkningskrav kandärför inte begränsas till vissa bestämda raser eller tills.k. farliga hundar.Att införa en obligatorisk märkning och registre-ring av hundar innebär att polismyndigheten får ettanvändbart redskap i sitt arbete med att förebyggaoch bekämpa brott, t.ex. djurplågeri eller annanbrottslig verksamhet där hund används på ett otill-börligt sätt.Lagen har dock många fler fördelar än så. Myn-digheternas djurskyddstillsyn underlättas av att enägare till en vanvårdad hund snabbt kan identifieras.En registrerad ägare får snabbare tillbaka en bort-sprungen hund. Sannolikt kommer även möjlighetenatt få tillbaka en stulen hund att öka. Det kan även avsmittskyddsskäl finnas behov av att kunna identifierahundar. Lagen innebär en klar förstärkning av hund-ägarens ansvar och bör uppfattas som en ökad säker-het för omgivningen liksom för hunden och dessägare. tycker majoriteten av hundägarnaatt detta är tillräckligt starka skäl för att låta märka sinhund. Av landets ca 800 000 hundar är redan i dagbetydligt fler än hälften märkta och registrerade. Föratt äldre hundar ska slippa utsättas för den påfrestningsom en märkning kan innebära föreslås lagen intetillämpas på hundar som för lagensikraftträdande är äldre än åtta år.Sten är förvånad över förslaget till lagom märkning och registrering av hundar och framföratt skälen för förslaget enbart är att några människorinte kan hantera sina hundar. Jag hoppas att jag i vadjag nu framfört har förklarat bakgrund och syfte medden föreslagna lagen. Jag delar således inte synpunkt att förslaget är för ingripande föratt komma åt ett begränsat problem. Tvärtom anserjag att den föreslagna lagstiftningen tjänar mångagoda och efterfrågade syften. vill jag passapå att säga att det är min avsikt att, så snart frågan omhur djurskyddstillsynen ska vara organiserad fått sinlösning, göra en översyn av lagen (1943:459) omtillsyn över hundar och katter och övrig lagstiftningpå området. Avsikten är att skapa ett samlat regelverkmed skärpta bestämmelser och vidgade möjligheterför samhället att ingripa mot oönskade beteenden.Sten frågar om inte människor bordeavlägga ett hundkörkort innan de tillåts bli hundägareoch vilka åtgärder jag avser att vidta för att avgöramänniskors kompetens för att bli hundägare. Mininställning är att det självfallet är viktigt att hundäga-re hanterar sin hund på ett ansvarsfullt och insiktsfulltsätt. Det är för övrigt fallet beträffande majoriteten avlandets hundägare. Utbildning av hundägare sker på frivillig basis bl.a. i Svenska Kennelklubbensregi. Organisationerna gör i detta sammanhang envärdefull insats. En statlig kontroll av blivande hund-ägares lämplighet skulle, enligt min mening, dockföra alltför långt.Anf. 33 ():Fru talman! Jag tackar för svaret men anser attförslaget om att märka hundar är överdrivet och attdet är resultatet av att en minister vill visa handlings-kraft utan att det i praktiken ger någon som helsteffekt.I går fick jag två svar. I det första svaret står detatt man ska presentera en proposition för riksdagenföre denna månads utgång. Den meningen är struken idet andra svaret. Varför är den meningen struken?Beror det på att man misstänker ett minskat stöd iriksdagen eller beror det på att Lagrådet, som propo-sitionen i fråga ska underställas, kan misstänkas haeller ha haft synpunkter?Remissmajoriteten är positiv, säger ministern. Ja,det är möjligt. Men hur många och vilka är negativa?Gäller det jägarorganisationer eller gäller det ? Jag har hört att sistnämnda myndighethaft synpunkter på den här märkningen.Visst finns det problem med kamphundar. Meninitialt är problemet faktiskt inte hundarna, utan pro-blemet är hundägare som egentligen inte skulle få lovatt ha hundar. Att märka alla hundar, alla pudlar ochalla taxar exempelvis - jag tänker på min egen hundSussie, en liten llasa apso som aldrig gjort en flugaför när - tycker jag är att skjuta mygg med luftvärns-kanoner.Vad är det för påfrestning som en märkning kaninnebära och som gör att man undantar hundar somhar fyllt ? Det skulle vara intressant att få vetadet.Hundstölder kan lättare upp, säger minis-tern. Men vilken ansvarsfull hundägare sätter sinhund utanför en butik? Om hundar stjäls så är det väldär som det sker. Jag tror inte att det stjäls så mångahundar i att man av den anledningen måstesätta i gång en sådan här stor apparat.Det är riktigt att 400 000-500 000 hundar ärmärkta. Det beror på att har ett avtalom att uppfödare som är med i skamärka sina hundar. Den som vill köpa en hund måsteacceptera att hunden är märkt. Där har jag några frå-gor till ministern.Vad händer den som inte låter märka sin hund?Kommer man att föreslå en straffsats för ett sådantagerande? Det kanske allra viktigaste är följande: Dehundägare som har haft, eller som har, kamphundarbetraktar jag som icke seriösa hundägare. I det sam-manhanget är det precis som då vi hadehundskatt i . Vem var det som inte betaladehundskatt? Jo, det var de som icke skötte sina hundar.Jag kan inte tänka mig att det fåtal människor som har kamphundar kommer att låta märka sinahundar.Dessutom har vi det här med ägarbyten och dekretsar som är aktuella och där det kan misstänkasatt man har kamphundar eller hundar som är aggres-siva. Jag tror inte att de ägarbytena kommer att regist-reras.Till sist: Kommer polisen att få ökade resurser föratt kolla upp det här, och vem ska fånga de hundarsom är aggressiva? Blir det nya hundbussar av detslag som man kan se på tecknade filmer i ?Hur fr.o.m. att propositionen kommer tilldess att märkning ska ske, kommer man att ge för dehundar som inte är märkta?Anf. 34 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag ska svara på några frågor, bl.a.den om vilka organisationer som inte har varit positi-va. Ja, det är riktigt att och har varit negativa. Vad man kan förund-ras över när det gäller t.ex. är attverket självt i stället har föreslagit att alla husdjur skamärkas. Det förslaget är för övrigt nu ute på remiss.Jag måste säga att jag är något förvånad över derasinställning i just den frågan.Jägarorganisationerna borde vara tillskyndare avdet här eftersom det är jakthundar somkommer bort. Inte minst vid den hearing som vi hadefick vi ju höra att många jakthundar inte ärmärkta och registrerade. Därför har polisen ofta svårtatt hitta deras ägare, inte minst . Jagkan trösta med att hans är förgammal för att komma in i det här systemet. För StenAndersson och hans är detta inget problem.Sedan var det frågan om varför märkningen kanvara svår för äldre hundar. Motivet för att äldre hund-ar ska undantas är att det kan behövas bedövning elleren spruta som lugnar ned hunden, och för hundar somär lite äldre kan det vara en större påfrestning än förde yngre. Konstigare än så är det inte.Vad händer med omärkta hundar? Polisen får enmöjlighet att omhänderta en omärkt eller oregistreradhund. Det innebär ingen skyldighet för polisen attgöra det. Om ägaren inte låter märkasin hund anses hunden sakna ägare. Då får polismyn-digheten besluta om vad som ska ske med hunden.Det kan bli fråga om försäljning, bortskänkning elleravlivning. Sanktionen är alltså att hunden omhänder-tas.Det här är ett förslag som har uppkommit ur dendebatt om kamphundar som har varit rätt intensivunder . Det är ett förslag som hartillkommit på initiativ av polisen. Polisen skulle sedetta som en stor hjälp när det gäller både att identifi-era vem som äger en hund men också när det gälleratt snabbare få fram ägaren till bortsprungna hundar.Det är från polisen som förslaget kommer från början.Det kan vara av ett visst värde för en moderat riks-dagsman att få reda på denna omständighet.Anf. 35 ():Fru talman! Jag har inte alltid haft de högsta tan-karna om statliga myndigheter, men förklaringen atten myndighet, , är så tjurig att mansäger nej till märkning av hundar därför att man intefår märka alla katter, ekorrar, kor och andra djur inaturen kan inte vara korrekt. Jag ska här inte tala omministerstyre, men om det är så är det illa ställt medledningen i Jordbruksverket.Sussie är märkt - det kontrollerade jag häromda-gen. Det är grönt.Sedan var det frågan om åldern . Jag harpratat med veterinärer. licensierar s.k.hundmärkare för valpar. De hundar som har nått övervalpåldern och som inte är märkta måste, såvitt jagförstår, bli märkta av en veterinär. Det kan vara gottatt vara veterinär i dessa tider, för det kan bli en ellerannan krona extra i plånboken. Märkning är integratis. Det kostar att märka hunden. Detär förvånansvärt att det tydligen inte blir någon sank-tion om hunden inte är märkt. Men vem betalar för attpolisen gör ett omhändertagande? Har man tänkt pådet? En lag utan sanktioner är väl tämligen värdelös?Sedan är det problemet med kamphundar och dekretsar där det finns kamphundar. Jag tror inte där bekymrar sig om att registrera ett byte avhund. Det är samma sak i de kretsarna när man får tagpå en stulen cykel eller TV. "Den köpte jag av denoch den." "Vem är det?" "Det vet jag inte, jag kännerinte honom." Hur löses det problemet?Den stora majoriteten hundägare sköter sinahundar perfekt. Det är trist att de ska tvingas att mär-ka sina hundar därför att ett fåtal hundägare har miss-uppfattat sin roll som hundägare. Vissa hundar hartyvärr gener i sig som gör att de med fel uppfostrankan bli mer aggressiva än andra. Då ska man inriktakontrollerna på den sortens hundar och hundägare änatt i praktiken tvinga 800 000 hundägare -det kan vara något färre, människor äger ibland merän en hund - att märka hundar. Jag trodde först attdetta var ett förslag från EU, men jag har förstått attdet inte är så. Det förvånar mig faktiskt.Anf. 36 ():Fru talman! Jag tänker inte ge mig in i debattenordentligt, för det finns än så länge inte en proposi-tion att diskutera. Men jag skulle dock vilja ställanågra frågor.Vilka regler kommer att finnas om märkning? Ärdet tatuering som avses? Jag har märkt hundar. Förstagången jag gjorde det var en chockupplevelse. Attmärka en hund i örat utan bedövning - som märkarengjorde - vill jag aldrig vara med om igen. Kommerdet att finnas speciella regler om hur märkning ska gåtill?Under de senaste åren har chips som placeras un-der skinnet på djuret för att identifiera hunden disku-terats. När det gäller kor håller EU på att forska ifrågan. Man räknar med att behöva tiden fram till år2001 för att se om chips verkligen fungerar - innandess är det inte möjligt. Hur ser jordbruksministern påden frågan när det gäller hundar?Den förordning som har tillkommit i anslutningtill djurskyddslagen - jag tror att det är i § 19 somfrågan om vilka hundar det gäller behandlas - harvisat sig vara svår att tillämpa. Den fungerar inte ipraktiken. Hur avser ministern att förändra förord-ningen så att det verkligen går att komma åt kamp-hundar som kan åstadkomma stora problem?Anf. 37 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag skulle uppskatta mycket om debåda debattörerna gav mig ett konkret förslag tillalternativ. Jag tror inte att vi är oense om att farligahundar bör tas om hand och ska bort från våra bo-stadsområden, så att gamla människor, barn och and-ra vågar gå ut.I dag är koncentrationen av dessa hundar så storpå en del ställen - är ett exempel, det harman vittnat om - att många gamla och barn är räddaför att gå ut. Det kan inte vara rimligt att det ska varaså i ett välfärdssamhälle. Hur ska vi då komma tillrätta med detta? Jag har frågat många. Det finns ingensom har kunnat ge mig ett besked. Jag vore myckettacksam om ni två hade något alternativ till detta. Jagska med glädje ta till mig det, bereda det och titta pådet. är det ingen som har kommit med någotalternativ. Detta är polisens förslag till hur man ska fåreda på vem som äger den farliga hunden. Därtillkommer att det är ett enklare sätt att få reda på bort-sprungna hundars ägare.Sedan var det frågan om hur tatueringen ska gåtill. Jag föreställer mig att i samband med propositio-nen kommer detta att beskrivas i en förordning, dvs.hur bedövning osv. ska gå till. Vi ska inte åsamkadjuren lidande. Det finns väl dokumenterat i vår djur-skyddslag.Chips har använts . Jag harsvårt att förstå att de inte skulle kunna användas ifortsättningen.Anf. 38 ():Fru talman! Jag har tidigare hört att chips kundevandra i kroppen på hunden eller kon. Men påståsdet att man har kommit långt med tekniken så att denfaran är eliminerad.Jag vet att gamla människor är rädda för hundar.Sedan ber statsrådet mig om tips. Jag kan ge ett tips:ta inte en liten tax, en pekines eller min llasa apsoSussie. Jag tror inte att polisen behöver rycka ut föratt se om är märkt. De varelser hon kan skadaär försumbara. Man ska gå på de hundar man vet kanutveckla sådana tendenser. Men man vågar eller kaninte peka ut ett antal hundar som är besvärliga. Manska koncentrera kraften på dem, inte på hela hund-och hundägarkollektivet. Det är att skjuta mygg medluftvärnskanoner.Sedan var det frågan om ägarbyten. Kan statsrådetge mig ett enda skäl till varför en , i dessa kret-sar, oseriös hundägare med en kamphund - han ellerhon vet om effekterna som hunden åstadkommer -vid ägarbyte skulle skriva ned adress, telefonnummeroch namn i laga ordning? Det kommer inte attske. Jag trodde att jordbruksministern var mer förank-rad i verkligheten än vad hon har visat här i dag.När det gäller polisens önskemål vill jag säga attpolisen inte har resurser till någonting, och nuska den börja jaga taxar och små foxterrier också. Jagtror att polisen ska syssla med viktigare saker.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill bara poängtera att jag inte hargivit mig in i debatten om det här är ett bra förslageller inte. Jag har ställt ett antal konkreta frågor. Jagkan naturligtvis ge mig in i debatten om jordbruksmi-nistern så önskar, men det var inte min avsikt. Jagställde alltså ett antal konkreta frågor, ingenting an-nat.Jag undrar fortfarande om jordbruksministern tän-ker, och i så fall hur, ändra den förordning som gällerkamphundar. Vilka hundar bör då finnas med? Dethar visat sig att förordningen inte fungerar.Faktum är att om en hund är märkt finns det ingenmöjlighet för någon att ingripa enligt det nya försla-get, som jag alltså inte tänker ta ställning till ,eftersom vi inte har diskuterat det ordentligt i partiet.Då går det att med lagar kontrollera om hunden ärmärkt eller inte. Om den är märkt är det andra lagarsom måste vara bra för att man ska kunna ta hand omhunden. Därför är det viktigt att de andra lagarna,som inte heller har visat sig ha tillräckligt med tänder,kan fungera.Därför frågar jag: Hur avser ministern att stärkabl.a. 19 § i förordningen till djurskyddslagen som justgäller kamphundar? Hur avser ministern att stärka deandra lagarna så att polisen kan ta hand om hundarom det visar sig att de är märkta? Jag kan mycket vältänka mig att en del kommer att märka sina hundar,och då är lagen verkningslös såsom förslaget hittillshar sett ut.Anf. 40 Jordbruksminister ():Fru talman! Ta inte en liten tax och en liten peki-neser, säger . Vilka ska vi ta då? Varska gränsen gå? Ska vi väga och mäta dem? Ska vi taalla schäfrar, alla riesenschnauzrar och alla dober-mann? Hur ska denna avgränsning ske? Ska vi struntai korsningarna, som kanske är särskilt farliga? Om viinte kan ta alla schäfrar och andra olika typer av ra-ser, hur ska det då gå till?Problemet är ju att det inte är en ras som är farlig.Om det hade varit det kunde man ha sagt att t.ex.schäfrar får inte finnas, men det är inte så enkelt. Detär egenskaperna, som kan frammanas och framavlasoch som kanske inte alltid syns utanpå. Därför kanpolisen inte peka ut en hund och säga att den skamärkas men att en annan slipper. Det är det som ärdet svåra.Det är därför som jag har funderat mycket på dethär och kommit fram till att ska man göra en sådanhär sak är det väldigt svårt att begränsa det och sägaatt vi tar vissa hundar men inte andra. Det syns inteutanpå; man kan inte väga eller mäta dem eller pånågot annat vis se på en hund om den är farlig. "Det är inte min hund", säger de som har de verk-ligt farliga hundarna. "Det är grannens hund." "Det ären kompis hund." Så går det runt, och man kan inteutkräva ett ägaransvar. finns det nämligen ingetobligatorium att en hund måste vara märkt, dvs. att enhund måste ha en ägare. Det är också det som är pro-blemet. Om det finns en ägare till en hund kan manockså utkräva ett ägaransvar, men kan man integöra det.Jag måste säga att jag tror att polisen är klokare änatt springa och jaga taxar. Vi har en klok poliskår iSverige. Jag tror att håller med omdet. Men det låter ju väldigt käckt att säga så i talar-stolen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:218 omöronmärkning på oxarAnf. 41 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig hurjag tänker lösa de problem som finns då det gällerkravet på att märka två inkörda oxar med öronbrick-or. menar att det råder en konfliktmellan vilja till bevarande av gamla tiders liv pålandsbygden och EU-byråkratin.I samband med BSE-krisen skärptes reglerna omidentifiering av nötkreatur inom gemenskapen.