prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Först vill jag påpeka att i den budgetvi behandlar nu finns det mera pengar på konstnärer-nas villkor som också kommer de fria teatergruppernatill del. Det påverkar deras verksamhet positivt.Samma sak gäller förändringen i arbetsmarknadsför-säkringen. Den kommer delvis att beröra de fria tea-tergrupperna.Min uppfattning i alla frågor är att utskottet måsteha en så bra bild som möjligt av den verklighet somrör de verksamheter som utskottet ansvarar för. Detgäller de förutsättningar de fria grupperna har för attgöra kvalitativt bra teater, dans och musik. Det ärviktigt att vi har detta arbete. Jag hoppas att vi kom-mer att reda ut frågan och få ett positivt beslut iframtiden för de fria teatergrupperna.Anf. 148 ():Fru talman! I raden av "borrande" - för att talamed - moderata talare i denna debatthar jag ansvar för avsnitten om kulturmiljövård ochmuseer samt medier och folkbildning. Jag kommer attbehandla dem i tur och ordning. Tiden tillåter inte attjag alltför utförligt uttrycker mitt gillande för någraav de initiativ som regeringen presenterar i budget-propositionen, utan jag inskränker mig till opposi-tionspolitikerns roll att i första hand tala väl om våraegna förslag.Det moderata budgetförslaget innehåller 25 miljo-ner kronor mer i bidrag till kulturmiljövård än rege-ringen och utskottsmajoriteten är beredd att anslå. Detinnebär en 10-procentig höjning. Just nu är intressetför kulturmiljövårdande insatser mycket stort ävenbland enskilda ägare av kulturminnesmärkta byggna-der. Dessutom finns det byggprojekt i t.ex. gamlastadskärnor som kräver arkeologiska undersökningarför att kunna förverkligas. Det är då utomordentligtviktigt att det anslag som kan lindra de överkostnaderdetta innebär är tillräckligt stort för att möta de aktu-ella behoven. Risken är annars att andra angelägnaändamål under denna anslagspost, t.ex. satsningen påindustrisamhällets kulturarv, får stå tillbaka.I sammanhanget vill jag också, även om vi inte iden nu aktuella motionen har lagt fram något förslag iärendet, uttrycka vår otillfredsställelse över att fråganom ställning ännu inte har fåttsin lösning. En stark sektorsmyndighet utan egnabetungande utföraruppgifter är nödvändig för atthävda kulturmiljövårdens ställning. Angelägna in-formations- och uppföljningsuppgifter kan bli lidandeav den dubbla ansvarsrollen, och stödet till länsstyrel-serna på det området kan tvingas stå tillbaka.På många andra områden är denna renodlingsdis-kussion aktuell. Jag hoppas att kulturmiljövården inteblir det område där myndighetsorganisationen förblirolöst.Fru talman! Organisationsfrågan är också en länköver till mitt nästa område, nämligen museerna. Ävendenna gång måste vi konstatera att det inte finns nå-got förslag om en ny struktur på museiområdet. Ut-skottet konstaterar att "arbete fortfarande pågår inomRegeringskansliet med här aktuella frågor ." Ut-skottet uttalar sedan att man "förutsätter att det sedanlång tid pågående arbetet bedrivs skyndsamt".Obekräftade rykten gör gällande att det innan budgetpropositionen skulle läggas framfanns med ett organisationsförslag för museisektornmen att detta drogs tillbaka. Låt oss hoppas att detfinns med i nästa budgetproposition och att det kom-mer att präglas av saklighet och god förankring.I år har uppräkningen av delproblem utökats medde centrala museernas magasinssituation. Moderater-na har i annat sammanhang förordat en utförsäljningav det statliga bolaget , varshyresnivåer för lagerlokaler enligt uppgift är för högaför att museerna ska ha råd att hyra magasinslokalerhos dem. En privatisering och konkurrensutsättningkan vara en del av lösningen på de problem som äraktuella.Följetongen Arbetets museum fortsätter i de mo-derata kulturmotionerna. Vi anser fortfarande att detinte är en statlig uppgift att innan det övergripandeförslaget till museistruktur har lagts fram gå in medstora ekonomiska resurser i en verksamhet där stiftar-na så uppenbart inte visar någon uttalad vilja att lång-siktigt ta sitt ansvar. Jag kan inte låta bli att citerautskottsbetänkandet på s. 85, där man beträffandemedel till regionala museer skriver om Nordiskaakvarellmuseet att utskottet erinrar "om sina principi-ella ställningstaganden i museifrågor, som bl.a. inne-bär att det ankommer på lokala och regionala intres-senter att inrätta avdelningar inom ett länsmuseumoch lokala museer samt att - när initiativ till nyamuseer tas - det är initiativtagarnas ansvar att inves-teringar och drift kan finansieras." Detta ställningsta-gande upprepas två gånger på s. 87 i betänkandet.Det är alldeles uppenbart skillnad på initiativtaga-re och initiativtagare. Heter man LO, ABF, KF ochTCO behöver tydligen inte ansvarstagandet vara likalångtgående. Att dessutom, som regeringen gör, blan-da bort korten genom att överföra bidraget till Arbe-tets museum till det anslag som är avsett för sådanamuseer i stiftelseform vars stadgar fastställts av rege-ringen är något svårförklarligt. Kulturministern hardessutom på en skriftlig fråga svarat att något rege-ringsfastställande av stiftelsen inte är aktuellt. Inkonsekvensen är bara alltförtydlig.Jag vill också kort beröra en annan aktuell mu-seifråga. Det gäller Lunds universitets historiskamuseum, LUHM. har valt att lägga endel av de besparingar de ålagts av Utbildningsdepar-tementet på humaniora, bl.a. på arkeologin, vilket hardrabbat LUHM.Som ett antal arkeologiprofessorer påpekat i enartikel på har enav världens mest krävande skyddslagar för det arke-ologiska kulturarvet. utförs omfattande arke-ologiska undersökningar i landet. är med allsannolikhet det land som per capita lägger ned mestpengar på detta.Om de beräknade nedskärningarna genomförskommer det att innebära att den fyndfördelningsprin-cip som gäller för fornfynd för stora delar av Skå-ne inte kan tillämpas längre. Föremålen ska då över-lämnas till i ,som åsamkas kostnader för att ta hand om dem.Det är min förhoppning att alla goda krafter, ditäven och kanräknas, kommer att nå fram till en bra lösning. Forn-fynd ur jord kan då ställas till förfogande förforskare och allmänhet inom regionen på en lättill-gänglig plats.Moderaterna har i fyra reservationer utvecklat sinsyn på budgetpropositionens skrivningar under dennya rubriken . Vi står självfallet bakomdem alla, men jag kommer för att spara kammarenstid inte att yrka bifall till någon av dem.Fru talman! Regeringen har föreslagit att målet förmediepolitiken ska vara att stödja yttrandefrihet,mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglig-het samt att motverka skadliga inslag i massmedierna.Förutom att vi har velat konkretisera målen mångfald,oberoende och tillgänglighet ytterligare vill vi byta utordet "stödja" mot "säkerställa".Den semantiska diskussionen engagerade utskot-tet men slutade med att regeringsförslaget fick majo-ritet. Vi anser att stödja innebär ett större mått avingrepp och risk för politisering än säkerställa, som vitolkar som vaksamhet och beredskap för regelkorrige-ringar men utan klåfingrighet i detaljer.I vår andra reservation motsätter vi oss den före-slagna utbyggnaden av det digitala marknätet. Dengenomförda första utbyggnadsetappen har ännu inteutvärderats av på ett fullvärdigtsätt. Det enda man med säkerhet kan konstatera är attallmänhetens intresse trots marknadsföringsinsatserför tresiffriga miljonbelopp varit svalt. Den aktuellanoteringen ligger kring 35 000 mottagarhushåll.Svenska hushåll har i större utsträckning tillgångtill digital-TV genom kabel eller satellit. Det pågår ensnabb teknisk utveckling som kommer att medföranya distributionsformer. Telenätet, elnätet, små ra-diolänkförbindelser, m.m. kommer att kunna överföradigitala signaler med stor bandbredd sombehovet av sändningsfrekvenser i mobila telefon- ochdatanät ökar.Post- och har av detta skäl föreslagitatt utbyggnaden av det digitala marknätet ska stoppas.Moderata samlingspartiet delar den uppfattningen.Den bild målar upp om ett hotande mo-nopol om inte det digitala marknätet byggs ut medstatliga pengar tror jag bygger på en felaktig uppfatt-ning om den nya teknikens möjligheter.Med samma kraft avvisar vi subventionering medstatliga medel av dekodrar som det till statligaföretaget ägnar sig åt. I sin iver att öka attrak-tionskraften i marknätet har man försökt att binda uppde kommersiella kanalerna i sitt utbud. Enligt propo-sitionen finns det nu tillstånd till 18 kanaler. Jag ärinte säker på att alla sänder över hela landet.För att kompensera sig för bortfallet av reklamin-täkter har Viasat velat ta ut en avgift av dem somtittar på dess sändningar i det digitala marknätet. Detprogramkort till Boxers dekoderboxar som tillhanda-hålls mot en kostnad gör detta förfarande möjligt. Nuhar Boxer förklarat sig villigt att självt betala förViasat. Det sker förstås med statliga pengar, som dåkan användas av företag.Samtidigt kräver SVT bra betalt för att distribuerasina program via satellit. Det moderata kravet harhela tiden varit att alla oberoende av sändningsteknikska ha tillgång till SVT:s sändningar. Den tekniskatermen för detta i den digitala TV-världen är att SVTska ligga "framför kortet".Förutom argumentet att man inte ska behöva be-tala för public service-programmen två gånger, bådevia TV-avgiften och via dekoderavgiften, tillkommerett starkt argument som rör det nordiska samarbetet.På detta sätt kommer man nämligen att kunna se desvenska programmen i våra grannländer. I annat fallskulle den möjligheten upphöra när de analoga sänd-ningarna stängs av.Till sist inom detta område motsätter vi oss denföreslagna höjningen av TV-avgiften. Vi anser inte attden nuvarande Public service-beredningen kan avståfrån att även utvärdera finansieringsalternativ. Enfortsatt avgift på innehav av TV-apparat blir i ljusetav den tekniska utvecklingen alltmer obsolet.Att datoraffärer ska registrera och rapportera kö-pare av datorer med är redan en realitet.Snart kan det komma att krävas att kylskåpsköpareregistreras, eftersom deras nya kylskåp också harförmåga att ta emot och visa rörliga bilder. Då är dethög tid att se över finansieringsformerna. I dagensSvenska finns uppgifter som pekar på attskolket från att betala TV-avgiften är större än vadRadiotjänst har räknat med. Det finns ingen anledningatt tro att betalningsmoralen skulle öka.Låt den möjlighet till nytänkande som finns in-för den nya tillståndsperioden resultera i en förutsätt-ningslös analys av finansieringen av public service-uppdraget. Alltfler röster i medierna har de senastedagarna höjts för en finansiering över skattsedeln. Jaganser att det finns skäl att lyssna på dessa och värderade argument som man fört fram.Fru talman! Det har uppstått ett fel, eller rättare:Vi har tänkt fel när det gäller anslaget till folkbild-ningen. Det skulle väl med sinabingoord kalla för hjärnsläpp. Vi har föreslagit att1 ska överföras till utgiftsområde16. Kvar finns då ca på ansla-get Bidrag till folkbildningen.När man tittar på preliminärastatsbidragsfördelning säger det att studieförbundenkan räkna med att få ca . Då blirdet drygt 140 miljoner kvar av det anslaget. Vår be-sparing behöver alltså inte innebära någon besparingför studieförbunden.Jag vet inte vilka logiska kullerbyttor vi ägnadeoss åt när vi skrev motionen. Men de siffror som häroch redovisas bygger på be-räkningar. Den enda orsak jag kan se är att vi inteuppmärksammade att de särskilda medlen till folk-högskolorna för arbetslösa ingick i totalbeloppet.Fru talman! Med den korrigeringen hoppas jag atten del av de påpekanden som har gjorts kring Mode-rata samlingspartiets besparingar på studieförbunds-området i varje fall för ögonblicket kan avblåsas.Anf. 149 () replik:Fru talman! Jag ska inte försöka att göra någonpoäng av att har tänkt fel. Jag ska i stäl-let göra ett par kommentarer.Det gäller först övergången till digitala marksänd-ningar. Det finns ingen som förnekar behovet av attsatsa på det digitala nätet. Det analoga är på väg ut.Då är frågan om vi ska eftersträva att ha en mångfaldpå det eller inte. Jag föredrar en mångfald.Jan angriper Boxer för dess prispolitikför dekodrarna. Det är tämligen poänglöst om maninte menar att man ska förbjuda ett företag att inomkonkurrensreglernas ramar bedriva den prispolitik detanser vara riktig. Det är nu en stor diskussion ochmycket turbulens i den här världen, där också Viasatär inblandat.Det andra jag ska säga gäller att man här har för-sökt måla upp bilden att det är en kraftigt sviktandebetalningsmoral när det gäller TV-avgiften. Det är en ökning av antalet betalda TV-avgifter.Det hindrar inte - och det kan väl ha en poäng i - att vi ser att det kan varaproblem med det framöver. Det är därför man harberedningen och tittar på frågan. Dessutom har ensärskild enmansutredare tillsatts för att titta på en deljuridiska aspekter i dessa sammanhang.Anf. 150 () replik:Fru talman! vill också se en mång-fald i distributionsformerna för digitala TV-program,. Problemet för oss är att vi inte rik-tigt kan svälja det faktum att det är statliga företagsom ger sig in i subventioneringsdansen med pengarsom skulle kunna användas på annat sätt i den statligabudgeten. Det åstadkommer något som vi uppfattarsom en konkurrenssnedvridning.Vi kan naturligtvis inte förbjuda företagen att gesubventioner. Men det måste ske på samma affärs-mässiga villkor som Viasat och hargjort.När det sedan gäller huruvida TV-avgiftsbetalningsmoralen ökar eller minskar pekade ivarje fall den siffra som jag hade tillgång till via Ex-pressen i går på att det var färre avgiftsbetalare 1999än vad det var 1995. De siffror som tidigare i debatten angav att det under år2000 har skett en ökning. Var den slutar kanske ännuär för tidigt att säga. Men har detskett en minskning av betalningsmoralen.Anf. 151 () replik:Fru talman! Det där senare kanske vi inte skagräla så mycket om. Jag utgår från att de siffrornafinns tillgängliga på Radiotjänst. Men den informa-tion som jag har lämnat tidigare om detta är korrekt ide här avseendena.I min fråga som gäller den nya digitala världen ärhuvudfrågan huruvida man ska förbjuda ett bolag attbedriva den prispolitik som man anser rimlig på enkonkurrensutsatt marknad därför att företaget råkarvara till statligt ägt och till privat. Denkonkurrens man har att möta är ju bl.a. just Viasat idet här fallet. Jag har inga synpunkter på det, allrahelst som det inte handlar om några skattepengar sompumpas in. Det är en del av den verksamhet somfinansieras av ägarna till Boxer i det här fallet.Anf. 152 () replik:Fru talman! Det är väl just där som striden om på-vens skägg står. Kan ett statligt ägt företag driva sinverksamhet med underskott utan att därvid användastatliga pengar? Jag menar att det inte kan det, ochÅke menar att det kan.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! För det första ska jag be att få in-stämma med när det gäller Lunds uni-versitets historiska museum. Jag besökte det i förrgår.Det är oerhört viktigt att de nio miljoner föremåleninte splittras nu utan stannar kvar nere i efter-som detta handlar om , och därmed Danmarksoch , historia till stor del. Då ska föremåleninte samlas här i Stockholm.Den nuvarande osäkerheten om framtiden görockså att eventuella tilltänkta sponsorer stannar upp,och man hamnar på det sättet i en ond cirkel. Det äralltså oerhört viktigt att man sätter ned foten i det häravseendet och hittar en lösning som gör att museetkan fortsätta.För det andra vill jag ta upp det som var en över-raskning här. I mitt anförande sade jag att moderater-na är pratbara när man hamnar i koalition vad gällerpengar till kultur. Men jag visste inte att jag skulle blibönhörd så snabbt! Här verkar det ju som att det somstår på s. 159 i utskottsbetänkandet, där isitt eget särskilda yttrande säger att vi gjorde en be-sparing på 300 miljoner på folkbildningsansvaret, nuplötsligt försvinner. Det är ju oerhört glädjande i såfall - 300 miljoner minskar av de moderata kulturbe-sparingarna! Då kan vi väl fortsätta debatten ett tagtill, så kanske vi hamnar uppe på samma nivå.Anf. 154 () replik:Fru talman! Jag kan delvis tillmötesgå LennartKollmats begäran genom att säga att vid den nettobe-sparing på 368 miljoner som uppstår om vi bara tittarpå den s.k. lilla kulturpolitiken, dvs. politikområdekulturpolitik, så är vårt belopp där 266 miljoner. Vihar då kvar 4 247 miljoner. Jämför vi det med ansla-get 1999 så har vi sparat 77 miljoner. Det är intefelräkningspengar - det är slarvigt att säga så ommiljonbelopp - men det bör i alla fall innebära enganska rimlig möjlighet till omfördelning på olikasätt.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! Jag är ledsen att jag inte har ytterliga-re en replik, för då hamnar vi kanske i ett nolläge. Detblir ju mindre och mindre kvar av de moderata bespa-ringarna. Det var ju inte bara motionen, utan uppen-barligen även det särskilda yttrandet och tabellsam-manställningen som verkar vara fel. Jag vill nog senästa års budgetmotion innan jag till fullo har tillit tillden moderata kulturpolitikens minskade besparingar.Anf. 156 () replik:Fru talman! Beloppet 1 150 miljoner i besparingari posten 25:1 kan vi naturligtvis inte frånsäga oss. Men det som blir kvar på kontot räcker,som jag tidigare sade, till för de studieförbundsanslagsom preliminärt har tilldelat studi-eförbunden. Det är det som jag tycker är det väsentli-ga.Ett av skälen till att vi vill göra den här uppdel-ningen - som för övrigt presenterades av LennartFridén när vi hade besök av folkhögskolelärare här iförra veckan och som bemöttes mycket positivt frånderas sida - är att jag tror att studieförbunden riskeraratt få en minskad andel av ett sammanhållet anslageftersom antalet folkhögskolor har ökat med över 20de , och antalet studieförbund bara harökat med ett. Jag tror inte att folkhögskolorna i läng-den accepterar och nöjer sig med den andel av ansla-get som de har haft . har man ju löst dethela med omfördelning mellan folkhögskolorna, mendet kan man inte hålla på med hur länge som helstsåvitt jag kan bedöma.Anf. 157 () replik:Fru talman! Inte heller har någotstörre förtroende för moderat kulturpolitik. Modera-terna vill ha en finansiering av public service viastatsbudgeten. Det vill helt klart inte vi. Vi anser attmottagar- och licensavgifter fortfarande ska gälla,även om det råkar vara så att man väljer att se på TV ikylskåpet.Det vi dock är överens om är att sändningarnaäven i den digitala världen ska vara okodade.Min fråga till är: Vad är det som skautgå under budgetramen när public service s 5,3 mil-jarder ska in där? Kulturbudgeten är ju bara på 7,8miljarder. Kvar till övrig kultur blir alltså 2,5 miljar-der kronor. Det är det som folkbildningsanslaget är påi dag. Jag förstår inte det här - eller är det kanske såatt inte vill ha någon kulturpolitik?Anf. 158 () replik:Fru talman! I den tidigare debatten om TV-avgifter och skattefinansierad public service var viändå - i varje fall de som uttalade sig - ganska över-ens om att TV-avgiften av människor betraktas somett slags skatt. Vi har motsvarande förhållande när detgäller egenavgifter på socialförsäkringsområdet, somvad vi än kallar dem för ändå uppfattas som en skatt.Att välta in TV-avgiften i statsbudgeten måste kunnaske utan att det behöver göras på bekostnad av andraviktiga kulturutgifter. Den bild som man upprätthållerav att TV-avgiften på något sätt skulle vara fri frånpolitiskt inflytande när vi, som har sagts här,dels själva här i fastställer avgiftens storlek,dels dessutom fördelar den mellan de tre mottagarnaSVT, SR och UR är verkligen en chimär.Det är klart att det finns ett politisk inflytandeöver hur pengarna tilldelas public service, ochvåra företrädare i beredningen kommer säkert attunder resans gång komma med förslag på hur peng-arna ska användas för att stimulera en allsidig ochheltäckande public service-verksamhet.Anf. 159 () replik:Fru talman! säger att han vill attpublic service ska stå fri från staten. Men jag förstårinte på vilket sätt public service blir mer fri från sta-ten om den kommer in i våra budgetramar och in ibudgeten och även bekostas via skattemedel. Jagtycker att den är mer fri som det är . Det finnsockså åtgärder som diskuteras i Public service-beredningen för att göra den ännu mer fri än vad denär i dag.Frågan kvarstår dock. Antingen vill ni radikaltbanta väldigt mycket av kulturpolitiken i andra delar- för ska det in under budgettaken så måste ändånågot annat utgå - eller så är detta bara en manöverför att på så sätt sälja ut public service. kanske på det sättet göra även public service frioch privatisera den.Anf. 160 () replik:Fru talman! Vi har ju kvar av det gamla av-talet och de där gällande tillståndsvillkoren. Jag tyck-er att graden av frihet fastställs just i tillståndsvillko-ren. Om beredningen kommer att vara lyhörd förkravet på en fristående public service-verksamhetmåste ju det återspeglas i tillståndsvillkoren. Det är jupå samma sätt med regeringens regleringsbrev somåtföljer andra bidrag inom kultursektorn, det må varatill länsmusiken eller till . Det är de endapolitiska riktlinjer som man ger dessa kulturella verk-samheter. Varför skulle det råda andra regler förpublic service om de också fick sin finansiering ochsina villkor fastställda på samma sätt? Det tycker jagär lite svårbegripligt.Anf. 161 ():Fru talman! Jag tänkte säga något om några mu-seer i . Jag börjar med Nordiska ak-varellmuseet.Jag har följt tillkomsten av det museet från början.Jag har aldrig varit med om en så målmedveten ochprofessionellt utförd process som den, och det är jaginte ensam om att tycka. Från början fanns det ettkompakt motstånd från många håll. Det vändes till ettstort stöd från alla inblandade. Jag skulle kunna be-rätta många episoder, men jag avstår från det. Jag villbara tala om att Stiftelsen gav ut enbok om processen i det här projektet. Det är rätt fan-tastiskt. Det är alltså en lysande framgångshistoria.Redan två månader efter öppnandet hade detförväntade besöksantalet kraftigt över-träffats. Än viktigare är att det professionella arbetetmed bl.a. utställningar, workshopar, utbildningar,barnverksamhet, forskning samt den konstpedagogis-ka verksamheten ger mycket goda förutsättningar fören fortsatt framgångsrik verksamhet. Det är också ettbra exempel på hur ett kulturprojekt kan få sprid-ningseffekter i form av företagsamhet, investeringaroch befolkningsutveckling i en kommun.Museet har också gett en betydandegoodwill i konstkretsar i hela och även i övri-ga . Från den regionala nivån har man på ettaktivt sätt medverkat till finansieringen för att kunnaetablera museet. bidrar tillfinansieringen av den årliga verksamheten. Museetbedriver ett kraftfullt utvecklingsarbete inom detkonstpedagogiska fältet och tar här ett ansvar somnärmar sig det man kan förvänta sig av de statligacentrala museerna. Det är precis det som framhållssom viktigt i budgetpropositionen.Därför är det viktigt att också staten finns med iden långsiktiga finansieringen. De nuvarande former-na, där större delen av statens bidrag är tillfälliga, gerinte den planeringshorisont som krävs. För att lång-siktigt säkra en kvalitativt högtstående verksamhetvid museet krävs ett statligt stöd. Jag är glad att kd, fpoch mp delar den uppfattningen. Tydligen gör inteSocialdemokraterna det, trots att det finns mångasocialdemokrater som verkligen stöder det här pro-jektet. Jag hoppas att alla vi från olika partier kanpåverka regeringen så att man tänker om och finneren väg till långsiktigt statligt ansvar för Nordiskaakvarellmuseet. Det är det museet verkligen värt. Detvore väldigt svagt om vi inte kunde klara det.Sedan ska jag gå över till form och design. Formoch design är profilområden i . Härfinns landets textila centrum i medTextilmuseet och Textilhögskolan med vävskolan,, , , dvs.Högskolan för design och konsthantverk i ,med sina slöjdtraditioner och Stenebyskolanmed sina hantverksutbildningar på högskolenivå.När Form- och designutredningen föreslår inrät-tandet av regionala form- och designråd är det natur-ligt med ett sådant i med tyngdpunkti i och i är enda museum för de-sign och konsthantverk. fick det ett s.k. na-tionellt nätverksuppdrag.