prot · GN0980 · 2000-03-15 00:00:00 — Det bara sköljeröver oss hela tiden.GBL, som är det lösningsmedel man tillverkarGHB av, är väldigt lättåtkomligt. Det används förrengöring av klotter och finns att köpa. Alltså måstevi på något sätt bromsa även försäljningen av det.Men även om vi gör det här i är det inte såhimla enkelt. Du kan via Internet köpa GBL. Jaghörde från polisen att man hade hittat ett kuvert med650 gram som en man hade tagit hem från Kanada.Det kommer att generera i intäkterför den mannen.Jag vädjar till utskottet, ansvarig minister och re-geringen att fundera över möjligheterna att se påpreparatets verkan och inte stirra sig blind på denkemiska sammansättningen för att vi ska kunna klas-sa preparat som narkotika. Det kommer hela tidennya blandningar, men verkningarna är likartade.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § betänkande 1999/2000:SoU6Socialtjänstfrågor.Anf. 143 ():Fru talman! Det betänkande vi nu ska debatterabehandlar en rad motioner inom området socialtjänst-frågor. Det är motioner som avvisas av majoriteten.Ofta gör man det med hänvisning till den social-tjänstutredning som just nu bereds i Regeringskanslietoch att det kommer en proposition senare under vårenpå området. Jag har stor respekt för det argumentet.Socialtjänstutredningen innehåller en rad förslagpå området som är bra. Det är också förslag somVänsterpartiet har drivit . Det handlar omrätten att överklaga biståndsbeslut, att begränsningentill akut tandvård ska upphöra samt att man även kanfå bistånd till annan tandvård. Det handlar också omatt lyfta grupper från socialbidragssystem till andraförsörjningssystem. Det gäller t.ex. invandrare sominte har intjänat pensionspoäng i Sverige.Det är positiva förslag, och det är en del av detområde som vi nu debatterar. Det har lyft bort en delfrån den debatt vi har . Det säger också ut-skottsmajoriteten, och jag har respekt för det. Vi hardärför valt att inte motionera runt dessa frågor, utanvi avvaktar den kommande propositionen. Det finnsett stort behov av att seriöst titta på detta område ochatt förstärka arbetet inom socialtjänsten.Likaså finns ett stort behov av att stärka livsvill-koren för de människor som lever under dåliga villkoroch har dålig ekonomisk försörjning under kortareeller i sitt liv. Personligen tror jag attdet viktigaste vi kan göra för den gruppen för attförstärka villkoren är, utöver rätten och möjlighetentill arbete och löneinkomster, att öppna våra generellasystem så att fler omfattas.Jag tänker då främst på sjukförsäkringssystemet,a-kassan och pensionssystemet. får alltförmånga sin försörjning via socialbidragssystemet fast-än deras enda problem är att de är arbetslösa, äldreutan intjänade pensionspoäng i eller sjukautan att ha en sjukpenninggrundande inkomst. Jagtror att det är i den riktningen vi ska arbeta. Vi fåråterkomma till den debatten. Dessa grupper borde fåsin försörjning i andra generella system.Den vidare debatten ska jag och Vänsterpartietåterkomma till när socialtjänstlagen ska behandlas ikammaren. I stället ska jag nu använda resten av mintalartid till frågor som dessvärre inte finns med iSocialtjänstutredningen. Det är en brist. Det är frågorsom vi har motionerat om och som utskottsmajorite-ten har avvisat.Det gäller bl.a. kopplingen mellan generella bi-drag och socialbidrag. Vi menar att höjningen avgenerella bidrag även ska innebära en höjning för defamiljer som lever på socialbidrag. Ett tydligt exem-pel är just barnbidragen, som en gång kom till för attutjämna skillnader för familjer med och utan barn.När nu barnbidragen höjs så höjs de inte för alla barn-familjer. Det blir en skillnad. De familjer som i daglever helt eller delvis på socialbidrag får inte del avhöjningen eftersom socialbidragen minskas i motsva-rande mån.Vi anser att det är alarmerande att de barnfamiljersom har det sämst ställt i inte får del av barn-bidragshöjningen. Ofta handlar det om ensamståendekvinnor med barn. Utskottsmajoriteten avstyrker vårtkrav på att utreda frågan. Det här är som vi ser detinte en ekonomisk fråga som man nu måste åtgärda,men man måste utreda frågan. Men se det vill inteutskottsmajoriteten!Vi har också lyft frågan om föräldrars skyldighetatt försörja barn som har avslutat gymnasiet. Härsänder nämligen samhället dubbla signaler. Oftanekas myndiga personer socialbidrag för eget boendeoch egen försörjning som bostadsbidragetär konstruerat så att det reduceras när barnen blirmyndiga. Då räknas de inte längre in i hushållet. Dethär är inte rimligt. Föräldrar som kanske har litenekonomi ska försörja vuxna barn som nekas försörj-ningsstöd, och mister de bostadsbidraget förde personer som de ska försörja. Här borde man kun-na göra någonting.Vi menar också att den arbetsplikt för ungdomarsom finns i socialtjänstlagen ska tas bort. Dels striderden mot socialtjänstlagens portalparagraf om respektför individens självbestämmande och integritet, delsanser vi att ungdomar ska ha samma rätt och möjlig-het som alla andra att få tillgång till arbetsförmed-lingens kompetens och åtgärder. De ska inte stängasin i rum med socialbidrag som för-sörjning, kopplat till ett aktivitetskrav. De ska stå tillarbetsmarknadens förfogande och kunna utnyttja denaktivitet och kompetens som arbetsförmedlingenerbjuder.Vi har även lyft andra frågor. Vi vill ha en utred-ning av det vi kallar sociala lån. Det fanns tidigare iform av en borgen. Läget är att omman inte har en tillsvidareanställning kan man inte fålån i bank, och man kan inte få förstahandskontraktpå en bostad. Man kan inte ens få ett telefonabonne-mang utan att någon går i borgen.Vi menar att det är dags att utreda ett system medsociala lån av den modell som finns i därmänniskor som inte är i direkt behov av socialbidragändå kan få ett lån för att t.ex. kanske köpa en gam-mal bil för att kunna ta sig till jobbet. Dessvärre villmajoriteten inte ens utreda den frågan. Det är synd.Vi har lyft orättvisan att människor som får ettideellt skadestånd för psykiskt lidande efter en våld-täkt, misshandel eller sexuella trakasserier tvingasleva upp skadeståndet, äta upp pengarna, i stället föratt använda dem t.ex. till psykoterapi eller andra åt-gärder som ska lindra den skada man utsatts för. Vimenar att den typen av skadestånd inte ska räknas in iunderlagsberäkningar när det gäller bostadsbidrageller ekonomiskt bistånd. Oavsett om man har enegen inkomst eller ekonomiskt bistånd ska man kun-na använda det till att försöka mildra den skada somman åsamkats.Inte heller detta vill utskottsmajoriteten tillstyrka.Man hänvisar till att frågan kan komma att övervägasinom ramen för . Jag upprepar:kan komma att övervägas.Vi har också väckt en motion där vi lyfter behovetav både kunskaper om och åtgärder mot nya formerav prostitution och pornografi på Internet, i TV och iandra medier. Vi säger att det är akut att få ökad kun-skap och nya åtgärder på det här området.Vi har också pekat på att man behöver ha bättrekunskap om hur man bemöter och leder individer somvill ut ur pornografi- och prostitutionsträsket vidare,tillbaka till ett annat liv. Det har vi gjort genom att visäger i vår motion att vi vill vidga Socialstyrelsensuppdrag när man ska utveckla metoder mot doldprostitution. Även detta har avvisats. Det är synd.Vi har också reservationer om behovet av att ut-veckla det förebyggande arbetet mot drogmissbruk.Det är viktigt att koppla det tillbaka till föregåendedebatt. Det är bra att vi har en gemensam syn när detgäller narkotikapolitiken. Låt oss också utveckla engemensam syn och ta ett vidgat ansvar för åtgärdernanär det gäller att förebygga drogmissbruk och när detgäller att förstärka missbrukarvården.Fru talman! Givetvis står jag bakom alla våra re-servationer, men för tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 11 och 17.Anf. 144 ():Fru talman! Jag vill börja med att uttrycka en vissförvåning över socialutskottets ordförandes inledning.Fru ordföranden talade under hela sitt anförande medbeklagande om att utskottsmajoriteten inte hade till-mötesgått krav och motioner i diverseolika sammanhang. kan man konstatera,om man räknar de reservationer som finns till betän-kandet, att en väsentlig del av reservationerna kom-mer från det parti som utskottsordföranden represen-terar. Om jag har förstått förhållandena rätt, både ivåra utskott och i vår kammare, utgör Vänsterpartieten del av regeringsunderlaget, dvs. inte en del avoppositionen utan en del av den majoritet som Soci-aldemokraterna brukar luta sig mot både i utskottenoch i kammaren.Jag vill också säga till fru ordföranden i socialut-skottet att jag har samma uppfattning när det gällerförväntningarna på den proposition som vi räknarmed kommer med anledning av Socialtjänstutred-ningens senaste betänkande. Det finns ett antal frågordär som vi ser fram mot att behandla, även om jaginte är så säker på att vi i slutändan kommer att ham-na på samma uppfattning. Jag tror t.ex. inte att manlöser de grundläggande principiella problemen medden sociala stabiliteten ute i samhället genom att bytamellan olika former av försörjningssystem. Problemetär ju att vi har en alltför stor utslagning i samhället idess helhet.Vi har från moderat sida lagt fem reservationer tilldet här betänkandet. Jag kommer framför allt attuppehålla mig vid reservation nr 1, om de allmännautgångspunkterna för . För att spara tidnöjer jag mig med att yrka bifall till den reservatio-nen, dvs. nr 1.Jag vill ändå kommentera några av de övriga re-servationerna.En av huvudprinciperna för vår syn på socialpoli-tiken är att de allmänna insatserna till stöd för männi-skor med särskilda behov framför allt ska inriktas motdem som är allra mest utsatta och att insatserna iförsta hand ska syfta till att mobilisera och stödjamänniskornas egna resurser. Det är bl.a. av det skäletsom vi har varit så konsekventa och ihärdiga när detgäller bl.a. den s.k. assistansersättningen för funk-tionshindrade.Det är också därför som vi vill garantera även för-äldrar till funktionshindrade som inte omfattas avLSS rätten till avlösning, genom en förändring av 6 §socialtjänstlagen. Det här har vi tyvärr inte fått stödför från majoriteten i utskottet.Ibland måste också rätten till stöd kombinerasmed krav för att man ska nå syftet att mobiliseramänniskornas egna resurser. Passivt försörjningsstöd- oavsett om det är genom socialbidrag eller andrabidragssystem - utan krav på motprestation riskeraratt passivisera människor i ett långsiktigt bidragsbe-roende. Vi anser därför att regeringen ska återkommamed förslag till bestämmelser som gör det möjligt förkommunerna att villkora försörjningsstödet till olikaformer av rehabilitering, utbildning eller kompetens-höjning på annat sätt eller till arbetsmarknadsåtgär-der.Vi anser också att socialt bistånd i form av för-sörjningsstöd ska bedömas utifrån de lokala förutsätt-ningarna och det kostnadsläge som gäller på denaktuella orten, framför allt därför att försörjningsstö-det inte ska ses som en isolerad del av de socialainsatserna utan ses som en del tillsammans med fleraandra aktiva insatser för att få tillbaka människor i ettaktivt samhällsliv.Fru talman! Vi moderater har som huvudinrikt-ning i vår socialpolitik att vi vill stärka de skyddsnätsom utgörs av de naturliga gemenskaper som varjemänniska lever i, "den lilla världen" - familjen, släktoch vänner, grannar, medarbetare, arbetskamrater ochföreningsliv m.m.Det är i den lilla världen som människors person-lighet formas. Det är där människor utvecklas i frihettill självständiga och ansvarstagande personer. Det ärockså där som den första försvarslinjen går mot socialisolering, segregation och utanförskap.Vi ser det som ett egenvärde att en familj kan levapå den egna lönen och har möjlighet att själv göra deviktiga prioriteringarna. Vi vill uppmuntra och stödjamänniskors egen framtidsplanering och göra det möj-ligt att påverka sin situation och ta ansvar för sitt liv.Det ska vara värt att göra en extra ansträngning. Sköt-samhet ska belönas. Att spara är inte bara en dygdutan också ett sätt att skapa trygghet och oberoende,och det ska därför inte bestraffas.Vår politik syftar också till att skapa incitamentför det civila samhället att öka insatserna inom densociala sektorn. "Konkurrens" mellan offentliga,ideella och privata insatser ökar dessutom förutsätt-ningarna för olika former av t.ex. professionella in-tressen, ideella och religiösa organisationer ellerinriktningar - med olika etnisk eller kulturell bak-grund - att engagera sig i socialt arbete. Ett varieratutbud av olika vård- och behandlingsformer och olikahuvudmän skapar en flexibilitet som ökar förutsätt-ningarna för att finna adekvata insatser för människormed olika sociala problem.Skattepolitik och socialpolitik måste gå hand ihand. har visatatt en genomsnittlig socialbidragstagare betalar mer iskatt än han eller hon får i socialbidrag, dvs. att hus-hållen betalar skatter med ena handen och tar emotbidrag med den andra, vilket skapar ett behov avytterligare skattehöjningar och ett ökat bidragsbero-ende. En naturlig princip borde vara att den som be-talar skatt inte ska vara i behov av bidragför sin försörjning och att den som får bidrag inte skabehöva betala skatt.En aspekt på de höga skatterna är förstås risken attäven de som har möjlighet att leva på sina inkomsterinte finner att det lönar sig att arbeta då skattetrycketgör skillnaden mellan arbete och bidrag så liten.Problemet med en inlåsning i ett passivt bidrags-beroende är inte unikt för . Det gäller inteheller bara behovsprövade bidrag utan också för soci-alförsäkringssystemet och olika former av arbets-marknadsersättning. Det är sannolikt så att olika for-mer av bidragssystem kan påverka lönebildningen isamhället.Generellt anser vi att man så långt möjligt ska ef-tersträva ekonomiskt stöd som aktiverar människoroch stimulerar till en återgång till arbetsmarknadenframför passiva bidrag som låser människor i ettbidragsberoende. Det innebär bl.a. att alla former avbidrag ska vara tidsbegränsade. Framför allt gäller detde behovsprövade bidragen. Det innebär också attstödet ska kunna vara kopplat till ett krav på en mot-prestation.I dag hyllar många den danska kommunen ,som bl.a. lyckats att helt avskaffa det behovsprövadesociala försörjningsstödet. I stället har man infört enarbetsgaranti. Effekten har varit påtaglig inte bara påkommunens socialbidragskostnader utan också påden lokala arbetsmarknaden och inte minst på densociala situationen i sin helhet i den kommunen.Farum är en kommun med mycket ogynnsam be-folkningsstruktur, en stor andel invånare med invand-rarbakgrund och många av de sociala problem i bot-ten som finns i den typ av kommun som repre-senterar. Men där har man lyckats att mobilisera detcivila samhället som motvärn till social utslagningoch som kraft för att återföra människor med socialaproblem till arbetsmarknaden. Man har i princip ing-en arbetslöshet alls. Som enda kommun i Danmarkhar man i princip lyckats utrota arbetslösheten.De metoder man tillämpar där är i hög grad sam-ma typ av åtgärder som vi förordar i vår reservation.Jag är övertygad om att en förändring av socialpoliti-ken i den riktningen skulle få samma effekter i vårtland som de har fått i Danmark.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag är minst sagt förvånad över detmått av okunskap om det parlamentariska läget somLars Elindersons påpekande gav uttryck för. Han ärförvånad över att jag, som representerar Vänsterparti-et, inte alltid delar socialdemokraternas uppfattningnär det gäller socialtjänstfrågor. Jag ska då be att fåupplysa om att det pågår ett samar-bete mellan tre partier. Det är Socialdemokraterna,. Men däremot finnsdet ingen samregering. Det finns alltså en socialde-mokratisk regering som samverkar med två partierbåde när det gäller budgetfrågor och när det gäller enlång rad propositioner där vi har en bred samsyn.Däremot är det tre olika partier som väcker olikamotioner, och runt de motioner formas det olika ma-joriteter. Detta borde inte förvåna vill också säga att jag i mitt inlägg underströkatt den viktigaste åtgärd vi kan vidta är att ge allamänniskor rätt och möjlighet till arbete och lönein-komster. Sedan talade jag om behovet av att utvecklade generella systemen.Jag har en fråga. Det gäller just de tidsbegränsadestöd som föreslår. Man tidsbegränsar detsista skyddsnät som samhället sätter upp för männi-skor som har behov av försörjning. Sedan, då? Vadhänder som jag tror att modera-terna säger att man ska ha rätt till en försörjning un-der?Anf. 146 () replik:Fru talman! Det är självklart att detta ska kombi-neras med andra åtgärder. Det jag hänvisade till i dediskussioner vi har haft tidigare och de förslag vi harfört fram är att syfte nr 1 är att aktivera människor.Passiviserande och passiva bidragssystem ska alltidvara tidsbegränsade. Det är vår principiella uppfatt-ning. I stället ska det naturligtvis finnas en skyldighetatt erbjuda andra sysselsättningar och andra försörj-ningsformer som stimulerar människor att komma utpå arbetsmarknaden.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att jag fick ett riktigtbra svar på min fråga, men jag ska be att få komplet-tera den. Man ska alltså se till att individen aktiverarsig. I mina öron låter det som om poli-tik utgår från att individen är lat. Individen tar ingaegna initiativ, och därför ska vi med ekonomiskaincitament se till att människor väljer aktivitet. Sålåter det i mina öron.Det system vi har säger att skyddsnätet skafinnas där under kortare eller närmänniskor behöver skyddsnät. Men vi ställer ocksåkrav på att människor ska stå till arbetsmarknadensförfogande. Gör man inte det faller detta system.Senast var det en dom som gällde en kvinna med sjubarn, tror jag, där man drog undan just detta skydds-nät. Det finns ett krav på att människorska använda sin förmåga, men vi drar inte undan detsista skyddsnätet annat än i extrema fall. Men det jaghör att och säger är attde vill dra undan det sista skyddsnätet efter tre måna-der. Det måste vi göra, för annars tar inte människor-na egna initiativ - annars är inte människor aktiva.Jag tror att det är fel utgångspunkt. Jag tror att viska ha ett system som innebär att skyddsnäten finnsdär i krissituationer. I övrigt ska vi ha en arbetsmark-nadspolitik som leder människor in i arbetslivet. Denska vi utveckla, men vi ska inte jobba med repressali-er.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag tror att vi i alla fall i teorin äröverens om principen att socialbidraget inte ska sessom en långsiktig försörjningsform, utan det skaersättas med andra former av aktiverande och aktivainsatser för att människor ska komma tillbaka till ettriktigt samhällsliv och till arbetslivet. Det har vi somprincip. Men det sociala försörjningsstödet har defacto för en stor grupp människor blivit en del av enlångsiktig försörjning, eller för ganska många heladen långsiktiga försörjningen, därför att det sätter enspärr på andra insatser. Man har löst problemet frånden sociala myndighetens sida genom att klara för-sörjningen. Man har kanske inte ork för, eller priorite-rar inte, aktiva insatser som får in människorna i detsociala livet och i arbetslivet.I har man gjort precis det vi säger, dvs. har sagt att man inte kommer att betala ut passi-va försörjningsstöd av den typen - man kallar detnågonting annat än vi kallar det - men man erbjuderalla en utbildningsplats eller ett arbete med en an-ställning. Det är precis vad vi säger att vi vill göra.Självklart innebär det sociala skyddsnätet att vihar ett ansvar inte i första hand för att försörja männi-skor utan för att få ut människor i ett aktivt samhälls-liv och ut på arbetsmarknaden. Det den nuvarandeordningen gör är att den passiviserar människor. Jagsäger inte att människor är lata, men de flesta är för-modligen som jag och har en tröskel att gå över.Tröskeln har en tendens att växa och bli jobbigare jumer problematisk situationen blir. Jag tror att ävenIngrid i en besvärlig situation skulle se densvårighet det innebär att själv aktivera sig om mansåg ett alternativ där man kunde få sin försörjning påett annat sätt. Det är vårt resonemang.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § (forts.) Socialtjänstfrågor (forts. SoU6)Anf. 149 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 2, men jag står självfallet också bakomövriga reservationer där förekommer.Fru talman! För de flesta människorna i välfärds-landet är tryggheten självklar. Det socialanätverket är starkt och den ekonomiska standardenbra. Men en del människor, inte så få, har det mycketsvårt i välfärdslandet . Det handlar om en-samhet, otrygghet, vilsenhet, hemlöshet, psykiskohälsa och missbruk. Listan kan göras lång. Denekonomiska tryggheten handlar för många om att fådet att gå ihop för dagen. bedömningär avgörande för mat och härbärge. Det finns en riskatt går mot ett tiondelssamhälle där den storamajoriteten har det bra medan den resterande delen avbefolkningen har det svårt och har små möjligheter attförändra den egna situationen.Centerpartiet vill ge makten åter till människor.Samhällets uppgift måste vara att ge lika möjlighetertill människor och stötta enskilda initiativ i stället föratt påtala människors underlägsenhet. Vi ska fokuserapå människors inneboende kraft och vilja att förändrasitt eget liv. Vi måste bort från ett samhälle där män-niskorna står med mössan i hand. Det kräver ett ny-och omtänkande, en förnyad välfärd med inriktningpå att skapa trygghet för alla och lika möjligheter föralla.En väl fungerande socialtjänst är en grundläggan-de del i välfärdssamhället. Människor ska kunnakänna trygghet i att det finns ett yttersta skyddsnätom de inte klarar upp sin situation på egen hand ellergenom anhöriga. är det viktigt att social-tjänsten inte ersätter det civila samhällets uppgifter.Ett väl fungerande civilt samhälle har också ettskyddsnät som skyddar den enskilde. Det viktigaste isocialt arbete, oberoende om det sker inom denkommunala ram eller genom frivilli-gorganisationer, är att det finns ett skydd för denenskilde mot övergrepp och hjälp till den enskildemed att stå på egna ben.Fru talman! anser att det behövergöras en total översyn av hela socialtjänstlagstiftning-en. Den nuvarande socialtjänstlagstiftningen är från1980. Därefter har enbart en del mindre justeringargjorts. Mycket har hänt. Det har skett större reformer,t.ex. ädelreformen och psykädelreformen. Enriksnorm har införts m.m. Antalet medborgare somhar tvingats till socialbidrag har under ett antal årdrastiskt ökat.Vi föreslår således en total översyn av social-tjänstlagstiftningen. Utredningen bör få i uppdrag attgöra en samlad översyn av den enskildes rätt i helalagstiftningen, samarbete med detomgivande samhället och klarlägga om det finnsuppgifter inom som bör flyttas bortdärifrån. Jag och vill dessutom poängte-ra hur viktigt det är att barnperspektivet får genom-slag såväl i arbete som i lagstiftning.I utvärdering av försörjningsstödkonstaterar man att riksnormen har blivit en en-hetsnorm i stället för en riksnorm. Det varnade Cen-terpartiet för när riksnormen infördes. Vi sade attriksnormen kommer att bli ett tak i stället för ett golv.Centerpartiet anser alltjämt att det är ,och ytterst de förtroendevalda, som ska ha ansvaretför de bedömningar som behöver göras utifrån delokala förutsättningarna. helhetsbe-dömningar, alltid med medborgarens bästa för ögo-nen, när det gäller ekonomi, social situation m.m.måste väga tyngre än riksnormer.Nuvarande system gör att biståndet i vissa delarav landet är otillräckligt medan det i andra delar kanupplevas som alltför generöst. Vi har även föreslagitkonkreta förändringar, att den enskilde ska tillförsäk-ras en social grundtrygghet, inte enbart skälig lev-nadsnivå, och att medborgaren ska ges möjlighet attta eget ansvar.