prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Men det som är före-slaget tror jag inte räcker till.Däremot ställer jag mig positiv till regional plane-ring. Som statsrådet kanske vet driver vi frågan omregionparlament i , att man ska kunna haen regionparlamentarism som kanske också skullekunna ta över sådana här frågor. Det är klart att det ärrätt att man måste samverka mellan olika kommuneroch att man på det sättet kan få en bostadsförsörjninginom ett arbetsmarknadsområde. Det måste ju finnasnågot slags parallellitet även till de infrastrukturellainvesteringarna.När det sedan gäller fastighetsskatten har vi iFolkpartiet skrivit till skatteutskottet och bett dem taupp frågan. Vi tror att höjningen av taxeringsvärdenagör att man tar in mer pengar än man hade förut-skickat. Därför blir det obalans. I själva verket ökarobalansen på boendeområdet på grund av den härtaxeringen, även om flerfamiljshusen naturligtvis harfått det lindrigare. Men det skapar nya problem.Anf. 228 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag ska göra så att jag ställer en frågatill , därför att jag tyckte att jagmärkte en glidning i den tidigare debatten. Det hand-lar om hyressättningssystemet.Moderaterna förespråkar ju öppet marknadshyror.Gör också det? Jag tyckte att jag märktenågon sorts glidning i inställningen tidigare i debat-ten. Jag skulle vilja ha ett konkret svar på den frågan.Ansluter ni er till linje om marknadshy-ror?Sedan är det så, , att vi redovi-sar i propositionen en rad åtgärder för att få upp bo-stadsproduktionen. Det går i rätt riktning. Bostads-byggandet ökar ganska kraftigt procentuellt sett, menfrån en utomordentligt låg nivå, så vi behöver göramer för att få upp bostadsproduktionen.Vi redovisar en rad åtgärder i propositionen. Jaghar nämnt fastighetsskatten. Jag har nämnt investe-ringsbidraget för studentbostadsbyggandet. Jag harnämnt de investeringsbidrag som vi genomför nu förett ekologiskt byggande som ska inriktas på nypro-duktionen. Några åtgärder för att komma till rättamed den bristande konkurrensen i branschen och dehöga produktionskostnaderna är också direkt avseddaatt få till stånd en ökad produktion av bostäder tillmer rimliga kostnader. Förändringarna när det gällerBostadskreditnämndens avgiftssättning är ett annatmedel i syfte att åstadkomma större förutsättningarför en bostadsproduktion. Marksaneringsåtgärderna,att vi ställer statlig mark till förfogande för bostads-produktion, en snabbare och enklare planprocess.Vårt arbete med att skynda på utvecklingen när detgäller EU:s byggproduktdirektiv för att få en ökadkonkurrens utifrån gentemot den svenska byggmark-naden. En rad åtgärder för att underlätta en ökadbostadsproduktion, så att vi kommer upp till nivån25 000-30 000 lägenheter om året.Anf. 229 () re-plik:Fru talman! På en rak fråga ska statsrådet få ettrakt svar. Vi förordar inte marknadshyror. Däremothar vi sagt att vi ska ha ett mer marknadsliknandeinslag i det hyressättningssystem vi har. Jag förstårmycket väl att ett införande av marknads-hyror i skulle skapa ännu störreproblem. Det är därför vi för ett resonemang. Menmarknadshyror förordar vi inte.De åtgärder statsrådet tar upp är bra. Men jagtycker inte att kraften bakom orden är tillräckligtstark för att jag ska tro att det kommer att bli möjligtatt genomföra ett bostadsbyggande i den här storleks-ordningen.Även småkommuner som , som är Sveri-ges näst minsta kommun, har problem med att maninte får i gång något bostadsbyggande i en utflytt-ningskommun, så det måste till mycket kraftfullaåtgärder inom en mängd områden. Fokusering på ettbostadsförsörjningsprogram tycker jag är för lite föratt det ska lösa de problem som vi har i dag.Anf. 230 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag håller med en sak som han tar upp. Det är en allvarlig sak. Viresonerar om bostadspolitik mycket utifrån Stock-holmssituationen. Det blir väl Stockholmsfixeratibland, om jag uttrycker det så. Det finns ett behovrunt om i landet, kanske t.o.m. i kommuner som harett visst överskott på lägenheter, att ha en viss nypro-duktion. Det blir för många ett omöjligt trick.I många av de här kommunerna kan man byggatill ganska rimliga kostnader, om man ser det ur ettStockholmsperspektiv. Man kan bygga en villa för1,1 miljoner. Man kan bygga flerfamiljshus till enproduktionskostnad på per kvad-ratmeter, en kostnad som framstår som utomordent-ligt gynnsam om man ser det ur Stockholmsregionenssynpunkt. Likväl är det för högt just på de orterna,därför att det finns en andrahandsmarknad där mankan köpa en villa eller en bostadsrätt till mycket lågapriser. Diskrepansen mellan nyproduktionskostnadenoch andrahandsmarknaden är väldigt stor. Det är fåsom vågar ta risken med nyproduktion då. Det är ettproblem. Jag är väl medveten om det problemet. Detär svårt att hitta någon bra lösning på det. Jag är välmedveten om situationen.Anf. 231 ():Fru talman! Jag får väl först tacka statsrådet för att han stannar kvar i kammaren.Det är nu dags att våga ta klivet för att skapa enny boendepolitik, där de som bor står i centrum.Människors valfrihet är grunden, och då behövs deten mångfald. Människors egna önskemål och vilja ärviktigare än politiska planer. behövs fasta,stabila och långsiktiga spelregler. Klarar vi dettaskapas de rätta förutsättningarna för en fungerandebostadsmarknad i hela landet. Då kan även dagensstora regionala skillnader i tillgång och efterfrågan påbostäder minska.Boendepolitikens utgångspunkt måste vara att deboende ges möjlighet att fullt ut själva ta ansvar försitt boende och för sin bostad. Det innebär att densom vill ska kunna äga sin bostad, oavsett om det ärfråga om småhus eller flerbostadshus. Därutöver skanaturligtvis de boendeformer i övrigt som efterfrågasfinnas tillgängliga: hyresrätt, bostadsrätt och koope-rativ hyresrätt.Att äga sin bostad skapar en känsla av trygghetoch inflytande över den egna bostadens utformningoch skötsel. Genom ägandet får man dessutom störremöjlighet att själv förutse sina boendekostnader.Därför borde möjligheten till ägande av bostaden varaden främsta frågan för oss som arbetar med bostads-politik.Självklart måste även den ensamstående ha möj-lighet att äga sin bostad. För att öka möjligheten ävenför ensamstående att äga sin bostad är införande avägarlägenheter faktiskt en väg att gå, men också infö-rande av slutna bosparkassor.I de allra flesta hushåll krävs det någon form avsparkapital för att det ska kunna förvärva en bostad.Därför är det angeläget att marknaden kan erbjudaolika former för sparande. Jag tycker att det är trist atten majoritet här i inte kunnat ställa sigbakom det förslag som vi i de borgerliga partierna harlagt fram. Motiveringen för avslag var att detta redangår att erbjuda. Men för att öka konkurrensen mellanbankerna och skapa förutsättningar för aktörer frånandra länder krävs, tror vi, några smärre lagföränd-ringar.Att affärsbankerna i inte är intresseradeav en sparform som ger dem lägre avkastning än vaddagens system gör är princip självklart, men om viska lyckas öka konkurrensen krävs det tydliga lagaroch klara signaler.Fru talman! Att bo är dyrt i förhållande tillden disponibla inkomsten. Boendet är kanske inte sådyrt i kronor och ören, men när skatten är betald ärbostadsräkningen en mycket stor utgift. Vad måste vidå göra för att bostadskostnadens andel ska minska?Några förslag är ökad konkurrens, bättre planbered-skap i kommunerna och en översyn av plan- ochbygglagen vad gäller möjligheter till överklagande.Dessa förslag är vi väl mer eller mindre överens om.Dock har vi faktiskt möjlighet i denna kammare attsänka boendekostnaderna , nämligen ge-nom att minska skatteuttagen. Något som slår direktpå kostnaden för att bo är fastighetsskatten. Förmånga utgör den en stor del av kostnaden, oavsett omman äger eller hyr. Det totalt höga skatteuttaget frånmänniskor gör att vi beskär deras möjligheter attbetala för sitt boende. Inte minst gäller det för demmed låga inkomster. Lägre skatter ger högre dispo-nibla inkomster.Fru talman! För att skapa tydliga regler för enframtida bostadsmarknad måste man ge klara besked.Räntebidragen och andra subventioner har bidragit tillatt driva upp boendekostnaderna. För fastighetsbe-ståndet i det äldre systemet bör räntebidragen minskai snabbare takt än vad som sker , somfastighetsskatten avvecklas. I sådana fastigheter kansubventionen helt avskaffas i samband med att fastig-hetsskatten försvinner. Dock anser vi att nyproduk-tion ska, till dess att fastighetsskatten är avvecklad,tillförsäkras räntebidrag i samma utsträckning som idag.Majoritetens text i dagens betänkande är utformadmed en öppning mot investeringsbidrag. Jag skulle idagens debatt vilja ha ett besked: Kommer socialde-mokraterna att införa någon sorts nytt stödsystem?Om svaret är ja, finns det en uppenbar risk att helabostadsmarknaden åter sätts i vänteläge. Vi kan hörahur man inom byggbranschen säger: Vi väntar ochser. Nej, det behövs ett klart besked : inga nyastatliga stöd.I våra tillväxtregioner har bostadsbyggandet börjatta fart, även om det främst byggs ägande- och bo-stadsrätter men i princip inga hyresrätter, som ocksåefterfrågas. För att vi ska kunna komma till rätta meddetta problem krävs det andra åtgärder än de somföreslås i bostadsutskottets betänkande BoU2.Bruksvärdessystemet måste återfå sin ursprungligafunktion, såsom systemet var utformat då det infördes1968. Det betyder att allmännyttans hyresledandeställning måste avskaffas.Det måste också bli möjligt för hyresgäst att vidinflyttning i nybyggnation träffa hyresavtal med fas-tighetsägaren vilket sedan inte direkt därefter kanöverklagas. Det måste också bli möjligt att tecknalängre avtalstider än vad som är brukligt.Om dessa mycket marginella förändringar kankomma till stånd och byggbranschen får tydliga sig-naler om att inga investeringsbidrag kommer att infö-ras, kommer även nyproduktionen av hyresrätter attskjuta fart, och det behövs, framför allt i storstads-,universitets- och högskoleorterna.I debatten framför allt om hyresrättens varandeframhålls de kommunala bostadsföretagen som räd-darna i nöden. Det framhålls att det är tack vare dessaföretag som vi tidigare i har löst samtligabostadsproblem. När dessa växte fram tog minsannbåde staten och kommunen sitt ansvar. Men hur serdet egentligen ut runtom i vårt land? Jo, vi har påmånga håll en mycket ensidig hyresmarknad, där det iprincip råder monopol och där hyrorna ligger långtöver marknadsnivån. Ändå har dessa bolag med högahyror förskräckande dålig ekonomi och tomma lä-genheter. Många, många kommuner runtom i landetbrottas i princip med det kommunala bo-stadsbolagets dåliga ekonomi. Det är ett fåtal kom-muner som har bostadsföretag som går bra.Staten har sanerat sin ekonomi. Enav åtgärderna var att förändra de subventionssystemsom byggts upp under . När nu kommu-nerna upplever att de vill minska sitt ekonomiskarisktagande och avveckla eller omdana sina kommu-nala bostadsföretag är det stopp. Då införs i dennakammare en stopplag för att hindra kommunerna frånatt göra de förändringar i det egna bostadsbeståndetsom naturligtvis de är allra bäst på att bedöma. Dennainskränkning i den kommunala självstyrelsen måstebort. Det nuvarande sanktionssystemet ska inte er-sättas med något lika dåligt eller värre. Det måsteavvecklas.De kommunala bostadsföretagen ska lyda undersamma regler som andra bostadsföretag. Särregle-ringar i hyreslagen och i andra författningar måstebort. När dessa är borttagna är det upp till den enskil-da kommunen att självständigt besluta om nödvändi-ga och önskvärda åtgärder i det egna bostadsbestån-det.Fru talman! Som jag tidigare sade spelar skatte-trycket i en stor roll för människors möjlig-heter att betala för sitt boende. Men även med sänktskatt kommer det att finnas människor som har behovav hjälp från staten.Det leder tanken till bostadsbidragen. Dagens ut-formning är inte bra. Att den som betalar skatt inteska behöva bidrag tycker vi är en mycket god grundför en fortsatt diskussion om hur ett framtida bostads-stöd ska se ut.På sikt anser vi moderater att bostadsbidragen skaavvecklas och i stället ersättas med sänkt skatt. I ensituation där skattetrycket på boendet kraftigt hardrivit upp bostadskostnaderna och där inkomstbe-skattningen lämnar alltför lite kvar av lönen låterdetta sig emellertid inte göras annat än stegvis.Ett individuellt bostadsstöd i form av bostadsbi-drag har därför blivit ett nödvändigt instrument för attmotverka de effekter som de höga skatterna orsakar.En samordning bör ske mellan bostadsbidragen ochövriga socialpolitiska åtgärder. I avvaktan på en så-dan mer rationell ordning finns enligt vår meninganledning att justera de regler som gäller förbostadsbidragen.Vi anser att hushållsinkomsten ska ligga till grundför bidragen. Ytnormen för bostaden ska avskaffas.Barnpensionen ska inte ingå i den bidragsgrundandeinkomsten om den inte kan användas för att täcka delav bostadskostnaden. Reglerna för beräkning av nä-ringsidkares inkomst ska ändras. Bidrag för ungdo-mar utan barn ska avskaffas. För studenter anser vi attdet ska lösas inom ramen för studiemedelsfinansie-ringen.Fru talman! Naturligtvis står vi bakom samtligamoderata reservationer, men jag väljer här att yrkabifall endast till reservation nr 1 i bostadsutskottetsbetänkande nr 1. Jag vill också klargöra att vi inte stårbakom förslaget till budget som finns angivet imom. 1 och att vi där inte deltar i beslutet. De mode-rata ståndpunkterna finns i ett särskilt yttrande.Anf. 232 () replik:Fru talman! Det finns en del som nämnde som jag inte begriper och som honkanske kan förklara för mig.Hon nämnde att man skulle avskaffa räntebidra-gen. Räntebidragen är den enda rest som är kvar avdet system som en moderat bostadsminister hade,nämligen ett räntebidrag på som motsvararränteavdragen för villaägarna.Nu säger att räntebidragen skaavskaffas. Eftersom man slopar fastighetsskatten tardet ut vartannat. Det är bara det att de som harräntebidrag för hus som är byggda de senaste femeller tio åren över huvud taget inte har någon fastig-hetsskatt eller så har de halv fastighetsskatt.Det betyder att parti med denekvationen kommer att höja boendekostnaderna i deflerfamiljshus som byggts under de senaste tio åren.Anf. 233 () re-plik:Fru talman! Vi vill förändra räntebidragen ochminska dem i en snabbare takt i förhållande till hurfastighetsskatten sänks för de äldre husen. Nypro-duktionen ska till dess fastighetsskatten är avveckladtillförsäkras räntebidrag i samma utsträckning som idag.Den dagen vi kommer dithän att vi inte har enfastighetsskatt får vi sätta oss ned och diskutera hur vigör med resten av det mer nyproducerade bostadsbe-ståndet. Men fram till dess har vi kvar räntebidragenför nyproduktionen.Anf. 234 () replik:Fru talman! Anser att det ärlämpligt att man har en neutralitet mellan olika boen-deformer? Hela hennes resonemang utgår från exempelvis inte skulle införa något investerings-stöd. Där vill hon ju ha ett besked av bl.a. mig här . Det vet hon om att hon inte kan få.De diskussioner som pågår hänger ihop med bl.a.frågan om neutralitet mellan olika boendeformer. Vadär det för neutralitet om man slopar räntebidragen förflerfamiljshusen men behåller ränteavdragen för vil-laägarna? Det innebär bara att det blir ännu störreskillnader mellan olika boendeformer.Jag tror nog att får tänka till en gångtill innan de kommer med förslag som inte leder i rättriktning.Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Det får stå för att deinte leder i rätt riktning. En av de väsentligaste bitar-na för oss som jobbar med bostadspolitik är att ökamöjligheten för människor att äga sin bostad. Detgäller även dem med lägre inkomster. Det var ävensocialdemokraternas inriktning i bostadspolitiken engång för många Herrans år sedan. Det verkar manhelt ha tagit bort.Äganderätt är det allra viktigaste. Sedan ska mannaturligtvis titta på hela utformningen också utifrånett neutralitetsperspektiv. Men jag vill hellre slå ettslag för äganderätten. Det tycker de allra flesta män-niskor känns väldigt tryggt.Anf. 236 ():Fru talman! Jag tänker i första hand uppehålla migvid frågor som berör betänkande BoU1. När det gäl-ler utgifterna för område 18 kan man se två punkterdär majoriteten och de borgerliga partierna skiljer sigåt. Det handlar om räntebidragen och de lokala in-vesteringsbidragen.För de borgerliga partierna är tydligen ordet bi-drag ett rött skynke. I sak vill man avveckla bådastöden men drar felaktiga slutsatser i sina resone-mang. Boendekostnaderna blir inte lägre och miljönblir inte bättre av att avveckla dessa anslag. Det blirtvärtom dyrare att bo och sämre miljö.Att boendekostnaderna skulle ha ökat på grund avräntebidrag och andra subventioner, som moderaternapåstår i sitt särskilda yttrande, är felaktigt. Tyvärr harhöjda skatter i samband med skattereformen ochförsämrade räntebidrag lett till betyd-ligt högre produktionskostnader och därmed högreboendekostnader.Produktionen av hyresrätter för människor medvanliga inkomster har avstannat. Därmed har speku-lationen i boendet tagit ny fart. Det har varit ombild-ningar till bostadsrätt i spekulationssyfte, andra-handsuthyrning till ockerpriser och en fastighetstaxe-ringskarusell som ger orimliga villkor när fastighets-skatten ska betalas.Den stora utmaningen är naturligtvis att se till attnyproduktionen av bostäder ligger på en nivå som pånågra års sikt bygger bort bostadsbristen och därmedden värsta bostadsspekulationen. Det kommer ocksåatt ha en dämpande effekt på boendekostnaderna.De borgerliga partierna vill lösa detta med mer avavreglering och mer av marknadslösningar. Det hjäl-per nog inte, eftersom deras förslag leder till ökadeboendekostnader och inte minskade.Det kommer inte att ge någon större volym på ny-produktion av bostäder. Vi kommer att ligga kvar påen nivå om ca 20 000 lägenheter fast vi skullebehöva bygga 30 000, ja kanske 40 000, lägenheterper år.För att komma upp i de nivåerna måste det tillbyggande av hyresrätter för människor med små ellermedelhöga inkomster. Hyresnivåer på 1 000-2 000 krper kvadratmeter är alldeles för dyrt. liggernivån i t.ex. på ca kvad-ratmetern.Vänsterpartiet vill medverka till att dessa problemblir lösta och tror inte att det är enbart beslut i dennakammare som är avgörande. Vi tycker att regeringenbör ta initiativ till en bred samling i den här frågandär alla som påverkar boendekostnaderna bör finnasmed.Vi vill tillsätta en boendekostnadskommission,där representanter för stat, kommun, fastighetsägare,byggentreprenörer och inte minst boendeorganisatio-ner finns med. Var och en ska granska sin roll förkostnadsutvecklingen i boendet, komma med förslagom hur man får ned dessa kostnader och i någon formav avtal medverka till att detta genomförs.Staten kan föregå med gott exempel genom att taitu med fastighetsskattefrågorna. Vi i Vänsterpartietdelar uppfattning att fastighetsskattenska bort, men enbart på hyresrätten. Bostadsrätt ochegnahem ska även i fortsättningen betala skatt i formav en schablonintäkt inom kapitalbeskattningen.Vi tror att en boendekostnadskommission kan va-ra startskottet för att lösa upp knutarna runt nypro-duktionsproblemet av hyresrätt.Därför, fru talman, yrkar jag bifall till reservation9 i BoU1.Utskottets avslag på vårt förslag, liksom de motiv-reservationer där man yrkar avslag, innehåller få ochmycket dåliga argument för varför en boendekost-nadskommission inte skulle inrättas. Utskottsmajori-teten tror att alla problem kan lösas av , ochi motivreservationerna avvisas förslaget för att detinte innehåller några krav på sänkta skatter och av-gifter. I vår motion är vi mycket tydliga; ett av statensåtgärder i boendekostnadskommissionen ska varalöftet om att fastighetsskatten ska bort på hyresrätt.En annan fråga som staten bör ta itu med är hurman på lång sikt vill ha det med de eviga räntebidra-gen. menar att de kan fasas ut ochersättas med ett investeringsbidrag riktat till hyres-rätten. De ska ha en sådan utformning att de bidrar tilllägre boendekostnader och villkoras med hyrestak vidinflyttningstillfället. Det ger möjligheter för ett byg-gande som de flesta har råd att efterfråga. Allmän-nyttan har naturligtvis en stor roll att spela i det härsammanhanget.Moderaterna och avvisar allaformer av nya statliga bidrag till byggandet. Det är enextrem inställning som inte har någon motsvarighetinom hela EU-området. föreslår ensänkning av byggmomsen. Det är helt i onödan, efter-som de vet att en särskild byggmoms inte är möjliginom ramen för EU-medlemskapet. Deras inställningkommer att leda till högre boendekostnader. Medandra ord: De är två stycken hyreshöjarpartier.Det investeringsbidrag som föreslås i betän-kandet är ett steg på vägen. Men det är naturligtvisotillräckligt för att täcka de behov som finns. For-merna för bidraget är också att betrakta som tillfälligaeftersom detta är ett treårsprojekt där regeringen haransvaret för hur det hela används.Ett investeringsbidrag av mer regelmässig karak-tär ska hanteras av i samspel med länssty-relserna. Det ska användas till hyresrätt och i en om-fattning så att målen för bostadspolitiken kan uppnås,nämligen rätten till en god bostad till en rimlig kost-nad.Det investeringsbidrag som utgår till student-bostäder bör inordnas inom ramen för ett mer gene-rellt investeringsbidrag. Särskild hänsyn bör tas tillbehovet av studentbostäder för funktionshindrade. Påvissa studieorter, däribland , saknas nästanhelt handikappanpassade bostäder. Regeringen böruppmärksamma högskolekommunerna på de särskil-da problem som gäller för funktionshindrade vidnyproduktion och ombyggnation av studentbostäder.Jag yrkar därför bifall till reservation 21 i BoU1.Räntebidragen till ombyggnation behöver ses överpå samma sätt och omvandlas till ett investeringsbi-drag. Den nödvändiga ombyggnationen har halveratspå senare år, och värdet på bostadsstocken minskar.Det är ett allvarligt bostadspolitiskt bekymmer. Reg-lerna för vad stödet ska omfatta behöver ses över ochinriktningen mot en hållbar utveckling stimuleras -dels för att hålla ned hyrorna, men också för att snab-ba på miljöanpassningen.Till sist ska jag säga några ord om bostadsbidra-gen. Bostadsbidragens bostadspolitiska funktion hardelvis förändrats senare hälft. De somfår bidragen har det sämre ställt än för fem årsedan. Större barnfamiljer är de som snabbast fallerur systemet. Bostadsbidragens inkomst- och hyresni-våer har inte justerats upp . Det är en avanledningarna till att kostnaderna för bostadsbidragensjunkit betydligt mer än vad som förutsades när deregelförändringar som gäller genomfördes. Störrehänsyn måste tas till de grupper som har osäkra in-komster som t.ex. arbetslösa, socialbidragstagare ochstuderande.Orimliga återbetalningskrav som inte kan relaterastill den levnadssituation som gällde när bidragenbetalades ut, utan är en följd av ändrade inkomstför-hållanden måste mild-ras.Även om bostadsutskottet påpekat flera faktorersom behöver ses över i samband med den familjepo-litiska utredning som pågår så är det lite i direktiventill utredningen som går i en sådan riktning. Tyvärrfår man en känsla av att utredningen i stället lutar meråt de tankar som förs fram i reservationom bostadsbidragen på . Det är ju bra attutskottet faktiskt klart avvisar ett sådant förslag.I övriga borgerliga bostadsbidragsreservationerspretar kraven åt alla möjliga håll. Höj bidragen!Sänk bidragen! Gör dem mer generella! Gör dem merindividanpassade! Moderater, kristdemokrater ochfolkpartister - hur ska ni få det här att gå ihop? Ochhur vill den samlade borgerligheten egentligen ha detmed bostadsbidragen?Anf. 237 ()replik:Fru talman! Jag vet inte riktigt om sig till sanningen när han sade att vi är emotbidrag. Vi har t.ex. i vår budget 500 miljoner mer tillbostadsbidrag än vad ni har inom Vänstern. Vadgäller investeringsbidrag har vi ställt upp för katego-riboende och för investeringsbidrag till studenter. Detdär förstår jag alltså inte riktigt.Jag förstår inte heller frågan om moms.