prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Det pågår som be-kant inom ett arbete där man avseratt ta in synpunkter från berörda myndigheter ochandra . Med det som underlag utgår vifrån att regeringen återkommer i frågan. Därför finnsdet ingen anledning att bifalla reservationen.I reservation 5 vill att betänke-tiden vid äktenskapsskillnad om det finns barn under16 år ska, oavsett föräldrarnas inställning, förlängastill . Med tanke på att det oftast har gått lång tidinnan kontrahenterna kommer så långt som till äkten-skapsskillnad anser majoriteten att betänketidbara skulle förlänga lidandet för alla parter, inte minstför barnen.Reservation nr 6 från handlar ommöjligheterna att anta dubbelnamn. Frågan om dub-belnamn behandlades av utskottet , och dåansåg utskottet att namnlagen fortfarandehåller. Vi anser återigen att det finns praktiska pro-blem med dubbelnamn samt att frågan kan lösas medmellannamn, som är lätta att anta och som t.ex. gerhela familjen möjlighet att anta samma namn.Också reservation 7 kommer från Vänsterpartietoch tar upp transsexuellas möjligheter till namnbyte.Byte till namn som gäller för motsatt kön är inte till-låtet om inte kirurgiskt ingrepp i samband med köns-byte planeras. Utskottet har inte för avsikt att ändrapå detta nu utan hänvisar till den möjlighet som redanfinns att byta till könsneutralt namn.Avslag också på den reservationen!I reservation 8 från och mode-raterna tar man upp frågan om kusiners arvsrätt. Ut-skottet anser inte att det finns anledning att ändra denlagstiftning som infördes när det gäller kusinersarvsrätt. Det sätt som man lever på föranledeross inte att tro att kusiner generellt sett har kommitvarandra närmare. Om så skulle vara fallet finns delsmöjlighet att gå testamentsvägen, dels möjlighet tilltillämpning av undantaget i Allmänna arvsfondensregler. Vi tror inte heller att släktbanden skulle stär-kas bara därför att arvsrätt för kusiner skulle återinfö-ras.Jag har här en fråga till : Vad ären socialistisk inställning till familjen? Det är möjligtatt jag borde känna till det, men det gör jag inte. Jagförstår inte heller vad det har med kusiners arvsrätt attgöra. Det är kanske någonting som jag har missat. Jagskulle vara glad för ett besked, så att jag kan svara påen sådan fråga.I reservation 9 från återkommerfrågan om en värdekommission. För att hänvisa tillvad som anförts tidigare i debatten vill jag säga direkt inser att en värdekommission knappasthade kunnat ena folk till en gemensam vär-degrund när vi faktiskt inte kan enas om en så grund-läggande sak som familjepolitiken här.Jag tycker att förra årets argument mot reservatio-nen är lika motiverade nu som som de var då. Dengenomlysning av samhällets fundament och värdebassom och efterlyserhar redan gjorts och görs på olika sätt i vårt land. Vihar t.ex. arbetet med värdegrunden i skolan. Det ar-betet har pågått och fortsätter alltjämt.Demokratiutredningen, som lagt fram sitt betän-kande, har som utgångspunkt att varje människa harrätt till full delaktighet i samhället. Det pågår ett stän-digt arbete dels från samhällets sida, dels från mångafria debattörer för att lyfta fram det arbete som mo-tionären anser viktigt.Dessa frågor måste diskuteras i skolan, i arbetsli-vet och i hemmet, ja, på alla de arenor där människorträffas. Jag tror att det bara är så vi kan få en något sånär gemensam plattform att stå på. En förändring avvåra värderingar kan bara komma i samtal och dis-kussion människor emellan och kan inte tryckas påuppifrån.Fru talman! Jag yrkar återigen bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Anf. 167 () replik:Fru talman! I den här diskussionen om äktenska-pet har vi inte tänkt att ta bort några samlevnadsfor-mer. Vi tycker bara att det inte ska vara ett ekono-miskt straff att vara gift och en ekonomisk vinst attskilja sig. Det är det vi vänder oss emot, och därförstöder vi den här motionen.Anf. 168 () re-plik:Fru talman! I så fall skulle ni väl knappast stödjahela reservationen. Det blir väl lite fel.Men tala gärna om för mig vad det är för ekono-miskt straff med att gifta sig. Jag tog upp att det fak-tiskt är så att om två människor bor i hop delar demånga av de stora utgifterna, framför allt hyran somjag tycker är den absolut största kostnaden. Men mandelar även sådana saker som telefon och tidningar.Det blir billigare att laga mat. Det är massor av sakersom blir billigare när man bor ihop. Det är väl intemärkvärdigare än att två pensionärer som är ensam-stående har mer utgifter om de bor isär än om de bortillsammans. Det tycker jag är ganska naturligt ochinget straff.Anf. 169 () replik:Fru talman! Vi anser att det finns ekonomiskastraff att vara gift och att det lönar sig att skilja sig,och det står jag fast vid.När det gäller socialistisk familjepolitik under-känner socialisterna familjen som trygghetsfaktor ochframhåller staten som bäst skickad att ta beslut ombarnens uppfostran och omsorg. Det är det jag menar.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Först och främst fick jag fortfarandeinget besked om vad det är som missgynnade demsom gifter sig. Men det kanske åter-komma till när det är undersökt. Vi kommer väl att hafler debatter här under åren.Sedan till det här med socialistisk familjepolitik.Nu blir jag ännu mer förvirrad. Jag är socialdemokrat.Jag vet inte vad talar om eller varhon har läst att vi skulle underkänna familjen. Vi ärinte så snäva att det alltid bara gäller de biologiskafamiljerna. För oss är det viktigt att barnen har en bravuxenkontakt och att någon tar hand om dem, meninte alltid familjen.Varför skulle inte vi stödja familjen som samlev-nadsform? Peka ut var det står i det socialdemokratis-ka partiprogrammet.Anf. 171 () replik:Fru talman! Jag vill börja med att instämma i denkritik som har riktat mot krist-demokraterna och när det gäller derasreservationer. Men till min fråga.Fru talman! säger, vad gällerfrågan om namnbyte för transsexuella, att det kanvara okej för dem att ta ett könsneutralt namn.Jag kan inte låta bli att återigen fråga. Jag tyckernämligen inte att jag har fått något bra svar eller nå-gon motivering från till varförman tar detta ställningstagande. Skulle någon här ikammaren acceptera att Patent- och registreringsver-ket eller Patentbesvärsrättens praxis skulle bestämmaens eget namn?Varför måste en transsexuell person genomgå ettkirurgiskt ingrepp för att få byta sitt namn, t.ex. föratt ska få lov att heta ? Man får intelov att heta Gunvor.Av myndigheten kan man däremot tilldelas detkönsneutrala namnet . Det här är någon-ting som enbart diskriminerar de transsexuella, för detär bara de som befinner sig i den situationen att manbyter könstillhörighet.Jag vill återigen fråga : Varförär ni inte beredda att göra en ändring i lagstiftningensom faktiskt innebär att de transsexuella får den härmöjligheten så fort det har fattats ett beslut om att dekommer att byta könstillhörighet, vilket inte innebäratt man måste göra ett kirurgiskt ingrepp?Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Det här är ju en mycket kompliceradfråga och, tycker jag, svår att ta ställning till. Men jagtycker nog ändå att det känns rätt att man ska den härrestriktionen kvar. Jag tror inte att vi är mogna för enförändring just . Något bättre svar har jag inte idenna fråga.Anf. 173 () re-plik:Fru talman! Jag skulle egentligen bara utnyttjaden här replikrätten till att yrka bifall till reservation 1under mom. 1, vilket jag glömde under mitt anföran-de. har ju på ett tydligt sätt redo-visat majoritetens och socialdemokraternas stånd-punkt i de olika frågorna.Anf. 174 (mp):Fru talman! Jag kommer att prata om arvsrättsligafrågor i detta betänkande med underrubriken särkull-barn. I den frågan har och jag skrivit enmotion, L417.Anledningen till denna motion är egentligen detärende som togs upp i det förra betänkandet när detgäller att häva talerätten. Änkor har -det är tredje gången vi pratar om denna fråga här ikammaren - framställt en önskan om att få häva tale-rätten när barn som har varit särkullbarn, alltså barnsom inte är biologiskt födda inom äktenskapet, kräversin arvsrätt och änkan kanske får gå ifrån sitt hus föratt det är så i lagstiftningen.För många år sedan nu ändrades lagen när detgällde just biologiska barn inom äktenskapet. De harinte rätt att kräva ut sin arvsrätt på detta sätt. Men jaghör inte till dem som biföll den reservationen om atthäva talerätt i faderskapsärende. Jag håller med ut-skottsmajoriteten. Man skriver: "När det gäller hä-vande av faderskap anförde utskottet att reglernagenerellt sett måste bygga på tillfredsställande avväg-ningar mellan de olika intressen som gör sig gällandeoch att bestämmelserna i hög grad bör präglas avhänsynen till barnets bästa. "Det tycker jag är oerhört viktigt. Men ärdet ju en annan part som drabbas och som mår dåligt.För att få en kompromisslösning, fru talman, har jagskrivit den här motionen. Men det finns ingen reser-vation till betänkandet därför att man anför att detredan finns en utredning som faktiskt har sagt någotliknande, som har sagt att det måste ses över igen.Den utredningen, som heter ,bereds nu i departementet.Jag tycker att det är lite vaga skrivningar. Det ståratt utskottet anser att utredningens överväganden ochförslag först bör avvaktas. Man förutsätter att det härbehovet då kommer att beredas.Jag tycker att jag i detta läge inte kan propsa på atten ny utredning ska tillsättas när det finns möjlighetatt föra in de här frågorna i detta ärende. Det skulle gåfortare. Därför avvaktar jag. Men jag hoppas verkli-gen att lagutskottet bevakar denna fråga så att vi intenästa år här i kammaren en fjärde gång kommer attdebattera det här ämnet. För de människor som ärberörda är det också viktigt att det blir en översyn.Det är ju som sagt lite tragiska fall som sker.Ett barn kanske vet vem fadern är ochså plötsligt ska man stå utan tryggheten i att veta vemfadern är. Jag tänkte just på . Jag troratt det var han som sade att sanningen till varje prisska blottläggas och de verkliga förhållandena priorite-ras.Men så enkelt är det inte när det gäller den härfrågan. Ett barn har trott sig veta vem fadernär, och så plötsligt ska detta, för ett ekonomiskt pro-blem som det egentligen är i basen, rivas upp. Denhär personen som plötsligt blir utan fader ska då sökaen ny fader. Jag tycker att det är onödigt att gå denhär vägen. Därför önskar jag att det finns en majoritetsom stöder det här förslaget och ivrar på i utskottet.Anf. 175 ():Fru talman och övriga! Först yrkar jag bifall tillreservation 4. I övrigt instämmer jag i lagutskottetsskrivningar.I det här betänkandet behandlar vi frågor på fa-miljerättens område. En del beslut har ju under årenslopp tagits för att stärka kvinnornas situation vidupplösning av äktenskap eller samboförhållande.Jag tycker att vi i har kommit ganskalångt då det gäller att likabehandla människor. Sam-levnad behandlas i stor utsträckning ganska likartatmed äktenskap.Angående behandling av motioner rörande äkten-skap och sambor anser jag att äktenskapet, med till-hörande kyrkvigsel, ska vara en möjlighet för en manoch en kvinna. Däremot bör sambolagen genomgåen-de vara likvärdig för heterosexuella och homosexu-ella sambor.Det har framförts att äktenskapet missgynnar vis-sa grupper medan andra påstår att äktenskapet harfördelar framför samboförhållanden. Ja, vi är med-vetna om att det finns olikheter - mycket beroende påvar i livet man befinner sig - men för den skull ser viingen anledning att utjämna skillnaderna.Vi i är inte beredda att ändra lag-stiftningen rörande två enskilda personer i en hus-hållsgemenskap. Två syskon eller goda vänner somlever tillsammans gör det av fri vilja, var och en meddisposition över sin egen ekonomi. I stället bör manuppmana dem som lever under de här förhållandenaatt ha klara papper på vad de äger var för sig ochtillsammans för att undvika rättsliga åtgärder videventuell osämja eller vid dödsfall. Jag kan däremotinstämma i utskottets skrivning, att det kan finnasskäl att överväga utformningen av arvsskattelagstift-ningen för vissa av dem som bor tillsammans i annanhushållsgemenskap.Då det gäller vigsel stöder jag utskottets ställ-ningstagande att begreppet vigsel ska bibehållas. Detska även vara möjligt att ingå äktenskap vid en kyrk-lig vigsel eller ingå äktenskap i ett rådhus, om man såönskar. För många har kyrkvigseln en religiös inne-börd. Jag tycker att det är fel att de som inte delar denupplevelsen inte kan unna andra att få den.En motionär har föreslagit en förenklad vigselva-riant på grund av brådska. Av just sådana här skälborde de som har tidsbrist ges särskild betänketid.Däremot finns det skäl att se över ersättningen tillvigselförrättarna i enlighet med den centermotionsom väckts. Nuvarande ersättning med pervigsel och för påbörjad efterföljande vigsel ärinte tidsenligt. Dessutom handlar det om följande:ingen ersättning för förlorad arbetsförtjänst, inte hel-ler för resekostnader till vigselförrättare men däremottill registreringsförrättare. Detta har påtalats tidigaremen eftersom ingenting hänt vill vi att utskottet påta-lar att någonting måste ske.Då det gäller de arvsrättsliga frågorna och sär-kullbarnens ställning förespråkar vi i attbröstarvvingar och särkullbarn ska likabehandlas. Vitycker att särkullbarnen ges en alltför stor fördelpå både änkans och gemensamma bröstarvingarsbekostnad. Det synes orättvist och drabbar främst denefterlevande maken.Eftersom frågeställningen är under granskningoch pågår har justmed anledning av detta valt att inte reservera sig här idag.Anf. 176 ():Fru talman! Jag skulle vilja kommentera frånvänster och det gäller då ännu ett av Kristdemokra-ternas motionsförslag, nämligen motion L416 somMarianne tidigare tog upp. Där ställs detkrav på ett samlat grepp i värdefrågor. I motionenställs frågan om vilka värden som ska forma vårtsamhälle.Jag kan bara beklaga att nu läm-nat kammaren. Jag tycker att hon också skulle havarit med och lyssnat här men hon får väl läsa proto-kollet.Var och en av oss har, fru talman, en mängdåsikter om hur verkligheten är beskaffad. Dessutomhar vi åsikter om vad som är bra eller dåligt i just denhär verkligheten. Är det t.ex. bra eller dåligt att kvin-nor kan välja mellan att fullfölja eller avbryta gravi-ditet? Vidare kan vi fråga oss vad som är bättre ellersämre än annat, t.ex. att en kvinna själv avbryter ettoönskat havandeskap eller att samhället bistår hennemed denna rätt.Vad å ena sidan och Kristdemo-kraterna å andra sidan anser i denna fråga hoppas jaginte behöver utvecklas. Jag anser att motionären ef-tersträvar vad jag skulle vilja beteckna som drömmenom det enhetliga samhället. Detta ska uppstå genomen värdekommission som ska fastställa vilka värden,utöver dem som gäller i regeringsformen, som skavara vägledande i vårt dagliga liv.I den kristdemokratiska motionen finns det ensträvan att skapa ett samhälle som är så klart ochtydligt att det inte kan missförstås - ett samhälle somhar en norm som kan användas av alla människoroberoende av personlighet, nationalitet, kultur, poli-tiska åsikter, kön, sexuell läggning och annat somskiljer människor åt.Påfallande mycket av det vi tror oss veta om denvärld som vi lever i är konstruktionen om de här för-domarna.Diskussionen om vilka värden som ska vara väg-ledande i vårt samhälle eller under vilka former sompersoner väljer att samleva ska inte föras av en vär-dekommission eller enbart av den här lagstiftandeförsamlingen. I stället bör alla i hela samhället varamed i den diskussionen.Anf. 177 ():Fru talman! Jag noterade att sa-de: Den s.k. kvinnorevolutionen var i mångt ochmycket bra men männen flydde och kvar blev kvin-norna.Jag tolkar att det menar medkvinnorevolutionen är att vi kvinnor sökte oss ut påarbetsmarknaden och fick en egen försörjningsmöj-lighet och därmed inte längre var ekonomiskt beroen-de av en man. Men jag kan ju ha fel. Därför skulle detvara intressant att få veta vad läggeri begreppet kvinnorevolution. Jag ser också gärna attRolf utvecklar vad han menar med "imångt och mycket bra".Anf. 178 ():Fru talman! Det är alldeles givet att det är bra attkvinnan har fått en jämställd situation och allt somhar följt med det. Men det som bekymrar mig är attutvecklingen blev den att man atomiserade relatio-nerna människor emellan. Där bör man alltså kunnaåterställa utan att jämställdheten mellan könen rub-bas.Anf. 179 ():Fru talman! Tack så mycket för det svaret. VadRolf säger är i och för sig intressant. Detväcker väldiga tankar. Vilken lösning har ni beträf-fande detta med återställare? Hur skulle det kunna seut? Är det vårdnadsbidraget som ni kristdemokrateravser eller menar ni att vi kvinnor ska gå tillbaka tillspisen? Kanske är det männen som ska till spisen.Anf. 180 ():Fru talman! Jag tycker att anslaget är så polemisktatt det nättopp är värt att besvaras.Jag tycker att jag sade precis vad jag menar -jämställda människor som arbetar på jämlika villkormen man ska ha en personlig relation makar emellanoch med sina barnAnf. 181 ():Fru talman! Jag tar fasta på det som säger om jämställdhet och betraktar därmed RolfÅbjörnsson som feminist. Välkommen in i gänget!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.14 § Vissa näringspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU13Vissa näringspolitiska frågor.Anf. 182 ():Fru talman! behöver ett näringsklimat ivärldsklass. har de förutsättningar somges enskilda individer, entreprenörer och företagutsatts för en så stenhård konkurrens som . Kra-ven på goda villkor för företagande, investeringar ochägande ökar i takt med den allt snabbare utvecklingeni den nya ekonomin. som individersöker sig till länder och miljöer som erbjuder de bästavillkoren för företagande och förtjänst.Tillväxtutvecklingen i är god. Deninternationella högkonjunkturen ger oss vind i seglenjust . Globaliseringen innebär inte bara ökad kon-kurrens utan framför allt bättre möjligheter. Fram-gångarna är även resultat av flera förändringar somskett under 90-talet.Murens fall, marknadsekonomins genombrott i deforna socialiststaterna, ökad frihandel, avreglering avkreditmarknaden tillsammans med EU-medlemskapetoch anpassningen till EU:s krav inför EMU är starktbidragande faktorer till dagens goda tillväxtutveck-ling. Och ännu starkare kan vi bli genom att gå med ivalutaunionen.Sverige har bl.a. med företag som ochTelia utvecklats till ett världsledande land inom IT-området. , och vår avancerade för-svarsindustris betydelse för teknologiutvecklingen fårinte heller glömmas bort i sammanhanget.Det är i den kunskapsintensiva IT-branschen somden mest dynamiska utvecklingen sker . Gro-grunden för detta lades genom de avregleringar inomtelemarknaden som socialdemokraterna kämpadeemot och motsatte sig.Det är nu som har en unik tillväxtmöjlig-het inom IT-området. Utvecklingen är rasande snabb.Det är nu som har ett gyllene tillfälle. Menför att det inte ska gå oss förbi måste vi kunna attra-hera och behålla kompetens, forskning och investe-ringar.Företagen i den nya ekonomin ser annorlunda utän i det gamla industrisamhället, och de är synnerli-gen lättrörliga. Ska vårt land lyckas i den nya ekono-min ställs det nya krav på anpassning av politiken.Regeringen har misslyckats i sin uppgift attskapa bästa möjliga klimat för företagande, entrepre-nörskap och jobb. Det räcker inte att pratglada minist-rar verbalt hyllar företagande. Det krävs konkretaförändringar så att enskilda människors initiativkraftoch vilja att satsa uppmuntras, och så att entreprenör-skap underlättas.Sverige har många starka sidor - ren miljö, bra in-frastruktur, goda språkkunskaper, hög datortäthet ochett försteg inom informationsteknologin samt, inteminst, internationellt erkänt skickliga företagsledare.Svagheter som riskerar att underminera våra möj-ligheter - och som och alla andra bedömare avSverige redogör för - är skattetrycket, person-beskattningen, arbetsrättsreglerna och svårigheten attrekrytera och behålla kompetent arbetskraft.De höga skatterna på individnivå stöter bort väl-utbildade människor, och därmed företag. De högaskatterna gör det dessutom direkt lönsamt för före-tagsledningen att flytta. En gräddfil för utländskaexperter löser inte problemet.Fru talman! Näringslivet är en för liten del av densvenska ekonomin. har för få entreprenörer,och för få företag startas.Anell-Nygårds utredning Statens åtgärder för fleroch växande företag påvisar brister i näringsklimatet iett småföretagarperspektiv. Man beskriver hur ägar-beskattningen påverkar mindre företag negativt, ochhur nuvarande skatteregler missgynnar individuelltägande.Andra problem som försvårar småföretagande ochsom lyfts fram i utredningen är arbetsrättens inlås-ningseffekter och osund offentlig näringskonkurrens.Det beskrivs också hur nyföretagande i den snabb-växande tjänstesektorn försvåras av monopolisering-en av den offentliga sektorn.Inom den arbetsintensiva privata tjänstesektorn -den sektor som fungerat som sysselsättningsmotor imånga andra länder - finns det outnyttjade möjlighe-ter till framväxt av nya företag och jobb. Här krävsdet en radikal attitydförändring hos socialdemokratersåväl i riksdag och regering som i kommunerna.I många s-styrda kommuner motarbetas privatverksamhet inom vård, skola och omsorg. På mångahåll försvåras dessutom privat verksamhet genom attkommunal näringsverksamhet tillåts snedvrida kon-kurrensen. har regeringen här, som i så mångaandra frågor som är viktiga för företagen och jobben,visat brist på förståelse, vilja och handlingskraft.Brister gör det också när det gäller den för småföreta-gen så viktiga frågan om regelförenkling. Alltför litehar hänt.Trots en skönmålande redogörelse från Närings-departementet, och trots allt vackert tal från superde-partementets pratministrar, visar senastemätning att företagen uppleveren fortgående försämring. Förtroendet för och tilltrontill regeringen fortsätter att dala.Regelbördan ökar ständigt, medan det finns fåframgångsrika exempel på hur man lyckats avskaffaregler och administrativa hinder. Den solned-gångsprincip som nog de flesta här i kammaren minnsatt även varit anhängare av i den of-fentliga debatten borde regeringen pröva för att mins-ka regelmängden.Den har förhalat och fördröjtförenklingsarbetet. Simplexgruppen, som sedan star-ten motarbetats av krafter inom Näringsdepartemen-tet, havererade inför öppen ridå. inför näringsutskottet när han avgått somchef för , liksom den kvarvarande medarbeta-ren vittnesmål i den3 mars, visar hur Simplexarbetet stött på motstånd avsåväl tjänstemän inom departementet som på statssek-reterarnivå.Det är uppenbart att det krävs en attitydförändringi liksom i statliga verk och myn-digheter. Det måste finnas mätbara konkreta mål förförenklingsarbetet. I likhet med vad som är fallet iexempelvis måste regelförenklingsar-betet ledas och förankras på högsta politiska nivå.Fru talman! Teliaföljetongen är nu förhoppnings-vis på väg mot ett lyckosamt slut. Det bemyndigandeatt sälja som utskottets borgerliga partier före-slog att regeringen skulle få och som den socialistiskamajoriteten i utskottet avvisade har näringsminis-tern bett om. Märkliga kan turerna te sig i detta ären-de. Jag delar den glädje som står högt i tak påTelia, men ännu bättre hade det varit för omregeringen gått ur majoritetsägandet. Staten sommajoritetsägare är en black om foten för Telia.Fru talman! Det som är bra för är också braför övriga statligt ägda företag. Staten bör fortsätta attavveckla sitt företagsägande.Ett antal gemensamma borgerliga reservationervisar på den stora enighet som råder inom oppositio-nen när det gäller synen på näringspolitiken.Jag står självfallet bakom alla reservationer medmoderat underskrift, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation nr 1.Anf. 183 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 3.