prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Jag kan tänkamig att det även går att söka pengar till den formen avprojekt, så att man kan stödja sådant med nationellapengar.I betänkandet kommenteras också detta: Utskottethar inhämtat att en revision påbörjats av det s.k.slamdirektivet av en arbetsgrupp under . Frågan om fosfor är sålunda underövervägande även på EU-nivå. Därför tycker jag kan invänta det här och ta med det i dessa dis-kussioner.Anf. 22 () replik:Herr talman! Det som står i betänkandet är själv-klart sant. Men det innebär ju inte att det görs någothandfast arbete på området. Att det bedrivs någrapraktiska försök och att man har omarbetat direktivleder ju inte till att något konkret sker i det här avse-endet.Jag vill uppnå att vi både i ord och med pengarhjälper de kommuner och andra som håller på med ettutvecklingsarbete på det praktiska planet i det häravseendet. Om vi inte gör det från det nationella pla-net innebär det ju att det är avfallskollektivet i denkommun som bedriver det här arbetet som får betalakakan. Det kan ju inte anses rättvist. Det här är junågot som vi alla har nytta av i och förhopp-ningsvis också andra delar av världen. Då måste vi tadet nationella ansvaret. Därav min förundran över inte har valt att i ord och med pengar vid dettillfälle som vi har ge en positiv signal till demsom håller på med detta ytterst viktiga arbete.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag är inte riktigt överens med EskilErlandsson om att det inte pågår någonting. Det pågårmycket av den här typen av utvecklingsarbeten ikommunerna och även regionalt. Man kan naturligt-vis stödja ännu mer, men det säger vi inte frånden nationella nivån eller här från riksdagen.När det gäller slammet är det inte alltid problem-fritt. Jag har jobbat på den lokala nivån. Därförvet jag att lantbruket, även om det är bra kvalitet påslammet, inte alltid vill ta emot det. Det är cykler ochtrender när det gäller det här med slam. Men jagtycker naturligtvis att det är viktigt att det pågårforskning när det gäller detta område. Jag tycker ävenatt det är viktigt att utvinna fosfor ur slammet.Anf. 24 ():Herr talman! blev jag ännu mer oro-lig över den utveckling som vi har. Jag tänker alltsåpå de rapporter som vi kunde ta del av som handladeom sopförbränningen.För mig som kommer från var det myck-et oroande och överraskande rapporter. Men det fannsockså fakta från sopförbränningar på andra håll ilandet som talade om giftutsläpp i en omfattning somär mycket större än vi har trott. Då tänker jagtillbaka på ärendet om att belägga sopförbränningenmed skatt. Det var inte många i den här kammarensom biträdde det förslaget, och det är att beklaga. Nubör vi ändra inställning. bör vi alla inse att det härär en hantering som inte hör hemma i strävandena attåstadkomma ett hållbart samhälle. Då är det oerhörtförvånande för mig att man fortsätter att tala emot enskatt på sopförbränningen.Socialdemokraternas företrädare sade att deåtminstone inte nu är beredda att ompröva. Vad är detsom krävs för att vi ska ompröva ställningstagandensom visar sig oriktiga? Är det ännu mer alarmeranderapporter vi måste få? Är det dioxinutsläpp av enomfattning som borde få oss att redan nu säga: Vi kaninte acceptera det här. Vi måste vidta åtgärder.Jag skulle acceptera resonemanget om det fannsandra förslag i stället för att belägga sopförbränning-en med skatt. Det finns inte. Man bara säger nej. Detär beklagligt.Ska vi nå ett mer kretsloppsanpassat samhälle ärdet A och O att både producenter och konsumentertar miljöansvar. Vi måste sträva efter bättre fungeran-de marknader för material som kan återvinnas ochåteranvändas och inte gå tillbaka till förbränning ochdumpning. Det är samma sak som att ge upp.Grundtanken med producentansvaret är enligt våruppfattning riktig. Men visst kan utformningen ut-vecklas. resonemang villjag instämma i. Grundtanken är riktig, men man be-höver utveckla systemet.Den totala vikten av förpackningar som kastas harminskat med en femtedel under de senaste åtta åren.Minskningen skulle ha varit ännu större om resurs-systemen med återanvändningsbara förpackningarutvecklats bättre. Det är därför viktigt att vi rättar tillsystemfel och går vidare. Det är viktigt att ekonomis-ka incitament upprättas och skärps så att den enskildeupplever att miljöengagemang lönar sig även ekono-miskt.Dessutom måste förstås systemet verkligen utfor-mas så att det resulterar i både upplevda och mätbaramiljöresultat. Målet måste ju vara att minska dentotala volymen material som flödar runt i kretsloppet.Hushållen måste ges incitament för en fortsattkällsortering. Tydligare differentierade taxor medavseende på sorterat respektive osorterat avfall försåväl hushåll som industri måste införas, taxor sombör kopplas till mängden lämnat avfall, så att upp-komsten av sopor verkligen minskar.Jag lyssnade intresserat på debatten mellanGudrun och om koldioxids-katten. Vi får inte föra den debatten . Vi kommeratt föra den , när förslagläggs fram. Det är en oerhört viktig debatt. Är viberedda att belägga förbränning av fossilbränsle medkoldioxidskatt? Hur ser man på koldioxidskatt vidförbränning av torv? Jag lovar att jag återkommer tillde frågorna.Vi från socialliberalt håll ställer oss tveksammatill revisorernas förslag att låta regeringen pröva möj-ligheten att lagreglera samrådet mellan producenteroch kommuner. Det är naturligtvis viktigt att kom-munikationen mellan de aktörerna fungerar bra, mendet är inte skäl nog att ytterligare lagreglera. Vi tyck-er att det är viktigare att jobba med ekonomiska inci-tament, med en medvetenhet i linje med Agenda 21.Vi vill hellre betona det revisorerna påpekar omvikten av att allmänhetens positiva inställning tillkällsortering värnas och att hushållen ges incitamentför en fortsatt källsortering. Här tycker jag att vi fort-farande, det har jag sagt från den här talarstolen tidi-gare, från politiskt håll är dåliga på att för medbor-garna tala om vart vi vill.Man fortsätter att ifrågasätta från politiskt håll.Jag kan också förstå att en del medborgare ifrågasät-ter den utveckling vi har. Från politiskt håll är vidåliga på att stå upp och tala om vart det är vi vill ochvarför vi vill utveckla viss verksamhet, nämligen föratt nå hållbarheten. Vi måste bli bättre på att betonavad vi vill åstadkomma.Jag är också lite besviken över att vi har så svårtatt samlas kring åtgärder som vi alla ändå borde inseär riktiga. Det finns åtgärder. Jag tänker på motionenom biocells- och rötcellstekniken. Varför skulle viinte brett kunna ställa upp bakom den motionen? Detär en teknik som bör utvecklas därför att den hörhemma i strävandena att åstadkomma hållbarhet.Varför skulle vi inte kunna enas om att stimuleratill skrotning av gamla bilar? Det kan tyckas vara enliten fråga, men vi borde kunna ställa upp bakom denmotionen för att snabbare få bort de bilar från trafikensom är mest miljöovänliga.Herr talman! Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 2, 14 och 15.Anf. 25 () replik:Herr talman! Tror att en skatt påsopförbränning skulle minska utsläppen? De smutsigabränslena kommer alltid att vara de billigaste. Är detden bästa styrprincipen? Jag tycker att det är bättre attutsläppsvillkoren får styra utsläppen och på det sättetstyra vad man eldar.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Ja, jag tror och känner mig överty-gad om det. Jag tycker att erfarenheten visar att om vibelägger sopförbränningen med skatt skulle man hållatillbaka den. Eftersom sopförbränningen innebär storamiljöolägenheter är det för mig en riktig åtgärd.Jag kan rapportera från hemmafronten, Uppsala.Nyligen kunde man läsa i en tidning: Energifördubblar sopförbränningen. Jag tror inte att manskulle göra det om det skulle kosta mer att brännasopor.Anf. 27 () replik:Herr talman! påpekade att manden har läst väldigt mycket om sopför-bränning. Det är inte så konstigt, eftersom man måsteuppfylla EU:s krav och de är hårda när det gällerutsläppsvillkor. Jag tror att de incitamenten är enbättre styrprincip än skatterna. Jag är helt övertygadom att det är därför frågan har uppmärksammats ochkommer upp till diskussion.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! Jag har uppmärksammat frågan där-för att rapporterna säger att utsläppen är mycket hög-re än vi har trott. Det är tillräckliga skäl förmig och borde vara det för oss alla att reagera kraftigtoch säga: måste vi göra någonting, för det här äroacceptabelt.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag hade tänkt att fråga vilken av re-servationerna tänkte stödja. Jag ärglad att vi får stöd för reservation 14. Man kanskekunde önska att även tittade på reserva-tion 8 som handlar om dioxiner. Jag skulle vara gladom vi kunde få stöd även där.Jag delar uppfattning om att viinte ska gå in i ett sopförbränningssamhälle. Uppsalahar alltid jagat mer sopor. I , som jag kom-mer från, har vi under alla år fått propåer från Upp-sala om att man har velat öka sin sopförbrännings-mängd. Det är naturligtvis mycket oroande att sådantsker.Vi är överens om att ha något slags förbrännings-skatt. Vi är tre partier som tycker så. Vi måste kanskeförsöka skärpa diskussionen och se om det kan kom-ma andra intelligenta förslag till regeringen - somtydligen inte är riktigt intresserad. Går det att tänkasig ekonomiska styrmedel för att hindra förbränning-en? Går det att tänka sig skatt på dioxin? Hur ställersig till den typen av förslag, dvs. attvi försöker att hitta ekonomiska styrmedel som inte ären allmän avfallsskatt utan även är specifik?Anf. 30 () re-plik:Herr talman! Jag menar att situationen är sådan attvi tillsammans måste diskutera alla möjliga vägar.Mitt svar till här och är att vi ärberedda att diskutera. Mer går det inte att säga. Vimåste brett diskutera en mängd åtgärder därför attsituationen är alarmerande.Anf. 31 ():Herr talman! Producentansvar för varor låter till-talande och resurssparande. Som vi har hört finns detdelade meningar om utfallet. Det finns ju nackdelarmed systemet. När man bestämmer sig för sådanasystem går det inte alltid att förutse alla effekter, ochibland fungerar det inte som man hade tänkt sig. Dethar varit svårt att överblicka effekten av avfallsskat-ten.Riksdagsrevisorerna har granskat hur systemetfungerar beträffande producentansvaret för förpack-ningar och har kommit med fyra förslag. De redo-gjorde för. stårbakom förslagen från revisorerna.Revisorerna önskar en samhällsekonomisk analysav producentansvaret. I diskussionen i skrivelsenframhålls att detta producentansvar kostar tid ochpengar, vilket även drabbar konsumenten. Det harockså framhållits av andra skribenter.Jag ville försäkra mig om att även miljönyttanskulle inräknas i analysen. Därför har jag väckt enmotion om detta. Bl.a. den motionen ligger till grundför det tillkännagivande som utskottet gör beträffandeen bred översyn av producentansvaret.Producentansvaret är ytterst konsumentens ansvar.Om inte konsumenten tar det ansvaret fungerar inteproducentansvaret heller. Men konsumenterna harhitintills gärna ställt upp. Det är meningsfullt - detgår att se förpackningsavfallet. Men det är viktigt attta till vara motivationen hos konsumenten.Eldandet av förpackningsavfall kan minska moti-vationen när det framgår att det inte lönar sig. I ensådan åtgärd bör ingå samrådet mellan kommuneroch producenter. Även revisorerna har synpunkter påhur det ska lagregleras.Här finns också alternativ, som utskottet hitintillshar velat gå förbi. Det gäller framför allt bioceller.Därför är vi med på reservation 15. Vi tycker attfrågan om bioceller har behandlats styvmoderligt. Detär en metod som är väl värd att satsa på.Jag tror också att en höjd skrotningspremie för-hindrar skrotbilar i naturen och innebär också attgamla miljöovänliga bilar tas bort ur trafiken. Vi hartalat om skadade aluminiumburkar. Det borde ocksåvara ett producentansvar.Det finns önskemål om utökningar av producen-tansvaret. Som ni har hört ligger elektronikbranschennära till. Men mycket kan göras även utan obligato-riskt producentansvar. Fler produkter bör miljövaru-deklareras och märkas beträffande demonterbarhet,materialslag och energieffektivitet. För detta kan enlagstiftning om ekonomiska styrmedel behövas.Samtidigt med projektering bör en plan beträffan-de demontering göras. Det gynnar utvecklingen avs.k. baklängesfabriker för återtillverkning. Jag sågnyligen hur man demonterade Viggenplan. T.ex.visste man inte innan att limmet i vingarna innehöllasbestfibrer för att göra det starkt. Det var en betydel-sefull upptäckt med tanke på arbetsmiljön. Vi menaratt en demonteringsplan ska göras redan vid projekte-ringen. Jag yrkar därför bifall till reservation 6.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! Jag har två frågor till . Hon säger att ytterst är avfall ettansvar för konsumenten. Det kan jag väl till en vissdel ställa upp på. Men varför är inte skrotbilar ettansvar för konsumenten? finns en skrotning-spremie, men det finns ingen premie för att återlämnaannat som är uttjänt. Varför ska skrotbilar hanteras påett så speciellt sätt? Är inte en bil som har gjort sittockså ett ansvar för konsumenten?Varför är kd inte nöjd med det som står om bio-celler? Det står klart och tydligt i detta betänkandeoch i ett tidigare betänkande att bioceller kommer attbehandla avfall på samma sätt som de andra röt-ningsmetoderna, dvs. att avfallet inte blir kvar på tipputan verkligen kommer ut i ett kretslopp och ska dåbehandlas på samma sätt som andra rötningstekniker.Är inte det tillräckligt tillfredsställande? Inte är detväl så att kd anser att bioceller är okej om avfallet ärkvar på tippen? Så kan det väl inte riktigt vara?Anf. 33 ()replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt argumente-ringen om skrotbilar. Vi menar att en höjd skrotning-spremie stimulerar konsumenten att lämna in bilen.Ett köp av en ny bil kan kombineras med att produ-centen tar tillbaka den gamla bilen. Det kan bli så attbilarna blir stående och man bryr sig inte om att göranågonting åt dem eftersom det kostar pengar. Därförmenar vi att en höjd skrotningspremie kan gynna detkretslopp vi vill ha.Det är helt nödvändigt att konsumenten tar sitt an-svar. Det förstår vi alla. Det gäller vilken producenteller vara det än är fråga om. Jag utläser av betänkan-det att bioceller är någonting för framtiden. Eftersomdet tar så för en biocell att avge några pro-dukter som går att sälja räknas den som en depone-ring. Då får man betala för den. Det hindrar utveck-lingen och arbetet med biocellerna. Jag kan inte läsaut samma sak som av betänkandet.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Frågan om skrotningspremier haltarbetänkligt. Folk ska ha betalt för att inte slänga utsina bilar i skogen, men ingen vill införa betalning föratt få folk att källsortera tidningar. Naturligtvis skaman källsortera eller ta hand om en skrotbil. Dessutom finns möjlighetenför kommunen, om man så önskar, att göra insatser. kommun jag kommer från hade vi tidigare ensådan verksamhet där vi såg till att bidra till att tahand om de gamla bilarna.Jag vet inte hur det kommer sig att man ska anseatt det är så svårt för människor att lämna tillbaka enbil för återvinning men att det tydligen är lättare attlämna tillbaka annat för återvinning. Jagvet inte om det är könsrelaterat, men det ska vi intespekulera i.Det som har stått i flera betänkanden är att omman ser att detta är ett sätt att deponera ska det natur-ligtvis belastas med avfallsskatt. Om det är ett sätt attbehandla sopor och organiskt avfall så att det kommerut i cirkulation igen belastas det inte av avfallsskatt.Det är en riktig princip. Man ska inte kunna göra omtippen till en biocellsanläggning och därmed slippaavfallsskatt, även om produkterna blir kvar där.I dag kan man utvinna energi ur en vanlig soptipp,och det görs på många håll i . Det intressantaär att man får ut mycket mer energi än vad man trod-de. Det är en mycket enkel teknik. Det visar sig dess-utom att man får ut energi under en mycket längre tidän vad man hade trott. Det innebär att om avsiktenmed en biocell bara är att utnyttja energi, är detegentligen att jämställa med det som man gör på denvanliga soptippen , och det var väl inte riktigtmeningen.Anf. 35 ()replik:Herr talman! När det gäller skrotbilarna har violika åsikter. En höjd premie kan förhindra framförallt skrotbilar i naturen och gör att folk kanske lättarevill byta bil. Tvisten är om producentansvaretska gälla de gamla bilar som finns eller de bilarsom säljs nya . Skrotbilspremien kan då omfattabilar som är äldre.När det gäller biocellen förstår jag heller inte ar-gumentationen. Varför inför vi en deponiskatt överhuvud taget om vi kan utnyttja deponierna på det sättsom sägs? Biocellen är ju ett sätt att organisera dethär utnyttjandet och dra nytta av det. Det är bara detatt det tar så . Jag kan då inte förstå varförman inte ska skattebefria den . Vi tar bortavfallsskatten helt och hållet om vi ska kunna depo-nera och dra nytta av biocellen över huvud taget.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Jag satt spänt och lyssnade och hadeförväntat mig att få höra uttryck för oro över denutveckling som vi har beträffande sopförbränningen.Är det rätt tolkat av mig att intekänner någon omedelbar oro? Om oron finns där,vilka alternativa åtgärder vill ar-beta för i syfte att minska de giftiga utsläppen?Anf. 37 ()replik:Herr talman! När det gäller sopförbränningenkanske minns att vi i vår motiveringi utskottet var noggranna med att bioenergi inte skullebeläggas med avfallsskatt. Det var därför som vi gickmed på att skattebefria även sopförbränning. Vi ställ-de också upp på utskottets uttalanden som utgick frånatt det i så fall var sorterade sopor som skulle brännasoch icke osorterade. Utskottet uttalade också att viförutsatte att frågan skulle följas noggrant, och vardet så att utvecklingen blev icke önskad skulle viöverväga saken igen. Den formuleringen ställde viupp på.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Formuleringarna när det gäller ut-vecklingen tror jag inte är särskilt mycket värda, utandet som påverkar utvecklingen är ju de stimulanseroch styrmedel som vi använder oss av. Och klart äratt vi nu har en övergång till alltmer av sopförbrän-ning. Men jag är glad över uttalandet och noterar attkristdemokraterna ändå kan tänka sig att ompröva sittställningstagande, för det är väl ändå en riktig slut-sats?Anf. 39 ()replik:Herr talman! Det är naturligt att vi följer utveck-lingen, och det ska ju inte bli en oönskad utveckling.Det har vi sagt i utskottets uttalande och det står vifortfarande bakom.Anf. 40 ():Herr talman! Jag tillhör de ledamöter som harväckt en enskild motion i detta ärende, nämligenmotion MJ738, där jag har pekat på att det föreliggerbehov av en allsidig utvärdering av miljömässiga ochekonomiska effekter av producentansvaret för för-packningar. Jag kan konstatera att utskottet har till-mötesgått detta önskemål, som man ju harbehandlat revisorers rapport om produ-centansvaret.Men jag vill peka på att det nu föreligger en radrapporter och indikationer som visar att producen-tansvaret har en sådan utformning att det sannoliktinnebär miljömässiga och ekonomiska olägenheter.Man kan alltid säga att det kan gå att få fram någondeleffekt som är bra, men när man ser till helheteninnebär det olägenheter. Det är alltså ett typiskt ex-empel på suboptimering. Skulle man i stället anslå deresurser som förbrukas här till andra miljömässigaåtgärder, skulle miljöeffekten bli betydligt gynn-sammare.Herr talman! Jag vill uttrycka förhoppningen attden utredning som ska göras verkligen kommer attske på ett så allsidigt sätt att man lyfter fram faktaoch inte tro i det här ärendet.Sedan, herr talman, vill jag också tala lite grannom effekterna av utvidgad källsortering. Jag är ordfö-rande i kommunrevisionen i , och vi har haftanledning att göra en bedömning av effekterna av denutvidgade källsorteringen. Jag talar då inte om dennaturliga källsorteringen av glas, batterier och andrasaker som hushållen betraktar som ganska naturligtatt sortera bort, utan jag talar om effekten av denutvidgade källsorteringen när man har ett bra alterna-tiv, som i fall är sopförbränning. Där harman till mycket stora kostnader åstadkommit en sor-tering där man i andra ändan har utvunnit en miljö-mässigt icke godtagbar komposteringsmassa sombara kan användas till vägutfyllnad. Den utvidgadekällsorteringen har skett till mycket höga kostnaderoch med mycket stora olägenheter för medborgarna,konsumenterna. Den har dessutom lett till en i störstaallmänhet orationell hantering av stadens sopor iförhållande till tidigare, då man på ett bra sätt kundetransportera merparten till sopförbränningen.Nu har jag hört här tala om be-hovet av skatt på sopförbränning. Jag finner detmycket anmärkningsvärt då alternativen för att ta tillvara sopor är så få och då man har lagt enskatt på deponi. Eftersom deponi väl får anses vara ettmycket ogynnsamt omhändertagande av sopor, villHarald minska sopförbränningen genom attskattebelägga den. I själva verket borde väl HaraldNordlund i stället säga sig att det kan hända att vi skaställa högre miljömässiga krav på sopförbränningen.Det har ju tidigare gjorts i med mycket godaresultat, och är miljöcertifie-rad för sin moderna sopförbränningsanläggning.Anf. 41 () re-plik:Herr talman! Det är den här typen av motioneroch den här typen av uttalanden som bl.a. bidrar tillatt skapa osäkerhet hos medborgarna om vart vi är påväg och vad vi vill.Lennart säger bl.a. att det är mer mil-jövänligt att bränna, trots att vi kundeläsa om rapporter som talar om motsatsen. Jag harinte kunnat ta del av någon ekonomisk rapport somvisar att det skulle vara mer fördelaktigt. Om vi hän-visar till Radetzkys rapport är det väl så att den harmalts sönder för länge sedan. Det är många som harvisat hur ensidig den rapporten var.Jag tror att det här är viktigt, herr talman, och jagbeklagar att vi inte tillsammans kan stå upp och sägaatt vi måste åstadkomma mer av återanvändning föratt få den hållbarhet som vi väl alla ändå vill ha. Ochvi ser alltså nu rapporter från . hän-visar till dessa som positiva. Jag tycker att de är oer-hört oroande och alarmerande. Han hänvisar till dessaoroande rapporter och ser dem som argument för attytterligare öka sopförbränningen.Anf. 42 () re-plik:Herr talman! Jag har beträffande rapporten omsopförbränningen i , som till, bara sett ett tidningsreferat. Jag har intestuderat rapporten i sig. Jag har sett Energisreplik på det hela. Jag vill bara säga att det är fel vägatt försöka förbjuda eller skattebelägga sopförbrän-ning. I stället ska man möjligen ställa högre miljö-mässiga krav på sopförbränningen. Den vägen är, harman visat, framgångsrik.Sedan har jag i det här ärendet, beträffande denutvidgade källsorteringen och dess ekonomiska ef-fekter i , haft nöjet att samarbeta med parti-vänner till , förre generaldirektören iBostadsstyrelsen och förre chefenför , ,erkänd ekonom. Båda har ju tagit del av den här rap-porten, och står också bakom deneftersom han ingår i kommunrevisionen. Rapportenvisar hur ogynnsamt såväl miljömässigt som ekono-miskt det är med den här utvidgade källsorteringen.Jag tycker att mer ska studerafakta än att bara försöka hänge sig åt någon form avreligiös tro på att det här är bra. Det finns faktisktmöjligheter att göra miljömässiga vinster genom attanvända de resurser som slösas bort på helt oratio-nella former för tillvaratagande av sopor.Anf. 43 () re-plik:Herr talman! Det är inte så att det är fel på kravennär det gäller sopförbränningen. Rapporterna säger juatt man inte har levt upp till de högt ställda kraven.Det är det som är oroande. Om man inte klarar av attåstadkomma ren aska och rena luftutsläpp efter sop-förbränningen så hjälper ju inte kraven. Då måste vividta andra åtgärder. Då måste vi gå över till en an-nan hantering. Det är det som är grunden för mitt ochFolkpartiets ställningstagande.Anf. 44 () re-plik:Herr talman! Det är ju så att alternativet som detframstår t.ex. i , där man har en modern för-bränningsanläggning, är att man i stället till högakostnader åstadkommer en oren komposteringsmassasom inte är användbar till något annat än möjligenvägutfyllnad.