prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Då skulle vi förmodligen också möta störreförståelse från skattebetalarna när vi bedriver svenskskattepolitik. Ett bra exempel på detta är "raka rör"till skatteförvaltningen och till . Regeringenanslår drygt 6 miljarder till utgiftsområde 3.Kristdemokraterna anför i sin motion att behovetär större än vad regeringen anser. Det är dessutom såatt pengar som investeras i större och bättre verksam-het i detta sammanhang kommer tillbaka med godavkastning. Jag påstår inte att verksamheten ärdålig, men genom ett högre anslag blir insatsernaännu mer effektiva. Därför anser vi att denna investe-ring kommer att ge god avkastning. Kristdemokrater-na anvisar ytterligare till skatte-myndigheterna och 50 miljoner till Tullverket.Ett väl fungerande beskattnings-, uppbörds- ochfolkbokföringsväsende är av grundläggande betydelsesåväl från statsfinansiell som från samhällsekonomisksynpunkt. anser att den svartamarknaden har en skadlig omfattning i . Ettflertal studier och utredningar bekräftar detta. Densvarta sektorn snedvrider konkurrensen mellan före-tag och förändrar affärsmoralen på ett negativt sätt.Enbart när det gäller redovisning av mervärdesskattberäknas undanhållandet uppgå till minst 20 miljarderkronor. Det totala skattefelet beräknas ligga i stor-leksordningen 80-90 miljarder per år.I syfte att hålla tillbaka den svarta sektorn måsteman effektivisera skattekontrollen ytterligare. Därförvill vi anslå mer än rege-ringen för ökad skattekontroll. Det handlar delvis omatt öka beskattningens effektivitet, dvs. förhållandetmellan debiterad skatt och faktiskt inbetald skatt.Tidigare dokumenterade erfarenheter, bl.a. från Riks-dagens revisorer, visar att satsningar på detta områdeger minst sex gånger pengarna tillbaka skattemässigt.Vilken finansminister säger nej tack till en så passsäker och effektiv investering? Det torde varadumdristigt att inte anslå ännu mer medel till förmånför en effektiv skatteförvaltning och indrivning. Jaginser att denna kurva planar ut, avförklarliga skäl.Under innevarande år har det skett stora föränd-ringar i tullsystemet i . Vi har upplevt föränd-ringarna inom taxfreeområdet och höjda gränser förinförsel av bl.a. alkohol. Dessa förändringar kommerinte nämnvärt att påverka den smuggling som finnsutmed gränser. Vi har dock ett ökat samar-bete mellan medlemsländerna, och detta är alldelesutmärkt. Vi har redan sett tydliga exempel på effektivtullverksamhet i , men det kommer att behövasännu mer. Vi måste fortsätta vår kamp mot smugglingoch annan ekonomisk brottslighet. Detta kräver ökaderesurser.Kristdemokraterna anser att anslaget till Tullver-ket ska ökas med utövervad regeringen har föreslagit. Dessa medel ska in-vesteras i människor som ska arbeta med en förstärktkontroll och med spaning mot illegal införsel av bl.a.narkotika, vapen, alkohol och tobak. Utöver dettafinns det många exempel på varor som är skatte-pliktiga, och dessa ska solidariskt bära sin del avinförselskatterna.Kristdemokraterna har med anledning av härnämnda synpunkter avgivit ett särskilt yttrande, somjag härmed refererar till.Anf. 24 ():Fru talman! Jag vill understryka argumenten föratt skatteförvaltningen och borde få litemer resurser . har föreslagit att deska tillföras 50 respektive 25 miljoner extra för nästabudgetår. Behoven är stora, även om utmaningarna ärdelvis olika.Låt mig först beröra skatteförvaltningen.Skattemyndigheterna tillförs ett välkommet ochförhoppningsvis välmotiverat resurstillskott om 125miljoner. De senaste årens besparingar inom statsför-valtningen har ofta motiverats med att ny teknik harutvecklat produktiviteten. Den nya tekniken har spa-rat in många sköna skattekronor för medborgarna,och det är bra. Den omfattande och snabba datorise-ringen hos bl.a. skattemyndigheterna var sannoliktdock inte så bra förberedd som man kunde ha önskat.Detta har vi diskuterat tidigare. Trots modern teknikfortsätter kontrollverksamhetens omfattning stadigtatt minska. Så har skett under många år.Varje år går staten och kommunerna till följd avden bristande effektiviteten hos skattemyndigheternamiste om stora skatteintäkter. Det s.k. skattefeletbrukar ibland uppskattas till närmare 100 miljarder.Det faktum att det genomförs väldigt få revisio-ner, både av företag och av privatpersoner, har inne-burit att alltfler utnyttjar den låga kontrollfrekvensen.Den särskilda skatterevisionen vid Skattemyndighe-ten i gav en upptaxering om 5,8 mil-jarder. Med en bolagsskatt om innebär dettamer än 1,6 miljarder i ökade skatteintäkter att använ-das för goda ändamål, som t.ex. vård, skola och om-sorg.Det handlar inte bara om att i princip få in merskattepengar i enlighet med gällande lag, utan jagtycker att det lika mycket handlar om att hederligamedborgare ska skyddas mot att andra skor sig påderas bekostnad. Det gäller att försvara en sundmarknadsekonomi och rättvisa villkor för småföreta-gare. Rätt skatt behöver faktiskt inte vara hög skatt.Fru talman! När det gäller kan mannotera att snart ska omsättas iverkligheten. Det kommer att innebära nya utmaning-ar för . Vi vet att man har storaproblem med bl.a. smuggling av alkohol och narkoti-ka. Få saker är så personalkrävande som en kontroll-verksamhet i enlighet med lagens föreskrifter.Jag hade möjlighet att besöka verklighe-ten. vid tullen i gav mignya insikter. Där finns det milt uttryckt stora utma-ningar. Färjorna lastar av bilar, bussaroch lastbilar från . Med de resurser somfinns står tullen sig slätt. Här har man verkligen intemärkt av bron så att det stör.Mest intressant var det väl att följa kontrollen avde s.k. spritbussarna. Tullarna för en nästan löjeväck-ande kamp mot alkoholsmugglarna. Man hinner pågrund av resursbrist kontrollera kanske endast varåttonde buss som rullar av, men den kontroll som skerresulterar i skatteintäkter som inte är att förakta ochframför allt i hundratals eller ibland tusentals litersprit i beslag per buss.Jag och tror att ett ökat anslag ävenhär skulle kunna generera en bättre kontroll och kraf-tigt minskad smuggling av alkohol, narkotika ochillegala vapen.Anf. 25 PER ():Fru talman! Det betänkande från skatteutskottetsom vi nu behandlar gäller anslagen till skatteförvalt-ningen och för det kommande budgetåret.I betänkandet tillstyrker utskottet regeringens förslagi budgetpropositionen till anslag och avstyrker samt-liga motioner.Skatteförvaltningen och ingår tillsam-mans med exekutionsväsendet i politikområdet skatt,tull och exekution.Utskottet är enigt om att det av regeringen före-slagna målet för politikområdet ska vara att eftersträ-vade skatte-, tull- och avgiftsintäkter ska säkerställaspå ett rättssäkert och ekonomiskt effektivt sätt, samti-digt som enkelhet ska eftersträvas och brottslighetmotarbetas.I regeringens proposition anges vidare vilka verk-samhetsmål för enheterna som ska gälla för att det härgemensamma målet ska uppnås. I fortsättningen skajag begränsa mina kommentarer till skatteförvalt-ningen och , eftersom anslaget till exeku-tionsväsendet inte behandlas i detta betänkande.Målet för politikområdet ska främst underlätta av-vägningar och prioriteringar inom de gemensammaverksamhetsgrenarna. Med den utgångspunkten ärutskottet enigt om att kan godkänna rege-ringens förslag till målformulering.Samstämmigheten om målen och de förslag somförs fram i de särskilda yttrandena tolkar jag så attsamtliga partier är överens om vikten av att bekämpasmuggling, annan ekonomisk brottslighet och skatte-fusk.Jag vågar t.o.m. påstå att vi är eniga om att det ärviktigt att myndigheterna har tillräckliga resurser föratt bedriva verksamheten på ett kraftfullt sätt.När det gäller anslagen till ,skattemyndigheterna och råder däremotinte enighet om nivåerna. Moderata samlingspartietoch begränsar förslagen om ökning avresurserna riktade till , medan Kristdemo-kraterna och har, som vi tidigare hört,förslag på ökningar av resurser till såväl skattemyn-digheterna som till . vill försin del minska resurserna till Riksskatteverket.Utskottsmajoritetens uppfattning är att myndig-heterna med de av regeringen föreslagna anslagen börkunna ha förutsättningar för att lösa sina uppgifter påett tillfredsställande sätt.Fr.o.m. 2001 får, med utskottsmajoritetens för-slag, skattemyndigheterna ett varaktigt resurstillskottpå som bl.a. ska användas för atthöja kontrollen i riktning mot nivå, en kon-trollnivå som anses vara en rimlig utgångspunkt föratt klara målsättningen för skattekontrollen.Även tullen tillförs ytterligare resurser genom ettvaraktigt resurstillskott på för attmöta merkostnader i samband med den nya Öre-sundsförbindelsen. På tilläggsbudget i årets vårpropo-sition har tullen fr.o.m. bemyndigatsatt uppbära vissa av de avgifter som tas ut i verketsverksamhet. Detta tillskott beräknades uppgå till 25miljoner kronor.Resursförstärkningarna bör som vi i utskottsmajo-riteten ser det öka effektiviteten i myndigheternasarbete med att bekämpa och förebygga felaktigheteroch skattebrottslighet.Jag har själv tillsammans med parti-vänner och kolleger i utskottet besökt skattemyndig-heter ute i landet. Vid de träffarna har jag fått be-kräftelse på att myndigheterna nu verkligen kan ökasina resurser. Vi kan också se att det pågår ett arbetemed att rekrytera personal.Naturligtvis kan inte resursförstärkningen genom-föras på en gång. Det tar tid att rekrytera och utbildany personal. Resursförstärkningen kommer därför attgenomföras på ett väl planerat sätt och ske successivt.Förutom att tullen har ett långtgåendeinternationellt samarbete har dels beslutatgodkänna den s.k. tullsamarbetskonventionen, delsantagit en lag om internationellt tullsamarbete. Häri-genom ökar tullens möjligheter att ytterligare skärpakampen mot den organiserade och grova gränsöver-skridande brottsligheten.Även genom beslut om ny smugglingslag harriksdagen markerat en skärpt hållning till den gräns-överskridande brottsligheten. kommer ocksåriksdagen att behandla förslaget om en ny tullag.Utskottsmajoriteten bedömer att dessa åtgärder,tillsammans med ökade resurser, ytterligare kommeratt förbättra tullens möjligheter att ingripa mot t.ex.smuggling av narkotika, sprit och cigaretter.Fru talman! Med det som jag här har anfört yrkarjag bifall till skatteutskottets hemställan i betänkandeSkU1.Anf. 26 () replik:Fru talman! Per säger att vi äreniga om att myndigheterna ska ha tillräckliga resur-ser för att kunna bedriva en effektiv verksamhet. Visserligen ligger vi på lite olika nivåer, mendet stora är hur man finansierar de extra tillskotten.Per bekräftar själv att Tullverketstillskott 25 miljoner finansieras genom att man ärbemyndigad att använda en del av de avgifter man tarin. Då vill jag fråga om Per anser attprincipen att myndigheten, t.ex. som vi nudiskuterar, får behålla en del av sina avgifter för attfinansiera sin verksamhet är en bra och långsiktigthållbar lösning.Anf. 27 PER () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är bra med denmarkeringen. Vi är eniga om målen, men jag sade imitt inlägg att vi inte är eniga om nivåerna.När det gäller finansiering genom avgifter tycktejag att de gjorde en brabeskrivning i sitt anförande. Den effektivisering avverksamheten som håller på att arbeta medinnebär minskade avgifter. Det ska förhopp-ningsvis slå igenom genom att tullen då får en sänk-ning av sina kostnader.I ett långsiktigt perspektiv kan det finnas vissarisker om det får den effekt som anförde i sitt inlägg, om tullen inte an-vänder möjligheten att effektivisera sig. De föredrag-ningar från tullmyndigheten som åtminstone jag hartagit del av har visat att tullen inte har för avsikt att tadetta till intäkt för att avstanna i sin effektiviserings-strävan. Med det menar jag att det långsiktigt är möj-ligt att tillämpa den princip som vi nu infört.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det tror jag också att tullen kommeratt fortsätta med, men det ger vissa signaler att detkanske inte alltid är så bra att ligga i frontlinjen närdet gäller teknikutvecklingen, för då får man inte depengar man behöver. Tullen har egentligen inte söktpengar för teknikutveckling utan sökt pengar för attkunna ge ett effektivt gränsskydd i samband medSchengen, osv. Det betyder att ju bättreman är på teknik, desto mindre pengar får man.Jag kan göra en jämförelse med polismyndighe-ten. Skulle polisen få behålla en del av de böter somman skriver ut och vara helt beroende av det för attbedriva sin verksamhet blir det lite snett. Som jagupplevt det är detta bara för att komma ifrån utgift-staket.Vi anser fortfarande att det är en mycket tvivelak-tig finansiering. Såvitt jag förstår säger man fråntullen att man klarar sig på den här finansie-ringen, men håller den inte längre. Dåundrar jag vad Per har för lösning omnågra år.Anf. 29 PER () re-plik:Fru talman! När det gäller Schengensamarbetetoch den gränsöverskridande brottsligheten har vi,som jag nämnde, i fattat beslut om ökatsamarbete. Att medverka i ärockså ett arbete som , som vi från socialdemo-kratin ser det, ger möjligheter att effektivisera verk-samheten. Skulle det däremot visa sig att användandetav avgifter skulle bli kontraproduktivt då får vi över-väga det i det skedet, men några sådana signaler harvi inte . Därför vidhåller jag det förslag som nuligger i utskottets betänkande.Anf. 30 () replik:Fru talman! Vi är självfallet överens om de tjusigamål som analyser och slutsatser leder oss fram till.Det är inga problem, men bakom detta finns en verk-lighet. har i en rapport för inte sålänge sedan redovisat hur det ser ut i bl.a. pågränsen mot , i och Helsingborg.Där görs enligt de människor som jobbar där denbedömningen att upp till 200 personer livnär sig, ochlivnär sig väldigt gott, på att göraspritsmugglingsresor över till vårt grannland - egent-ligen till med som transitland. Detär mycket billigare sprit där. En del människor gör15-20 resor per gång.Per talar om effektiviseringar. Detär självklart önskvärt i alla statliga förvaltningar, ochdet finns fortfarande mycket att göra. Men det gårinte att trolla. Den enkla vanliga kontrollen av sprit-bussarna kräver mellan åtta och tio personer per gång,och det tar beroende på hur ful-lastade bussarna är. Detta är verkligheten bakom dens.k. Det går åt så mångapersoner. Jag har väldigt svårt att se hur det skullekunna effektiviseras ytterligare.Slutsatsen : Om vi menar allvar med allaandra mål vi ställer upp här i på t.ex. alko-holpolitiken - vi upprätthåller höga skatter på alkoholpå goda grunder osv. - måste vi ha en effektiv gräns-kontroll, mycket folk som kontrollerar. Vad har PerErik för synpunkter på den verkligheten?Anf. 31 PER () re-plik:Fru talman! Det är väldigt bra att vi har den debattsom vi nu för, nämligen om vikten av att vi har ettgott gränsskydd, en bra efterlevnad av våra skatte-regler. På den punkten är vi överens. Den problembe-skrivning som här gör ställer jag tillstora delar upp på. Det är också därför som vi är be-redda att sätta in mer pengar till tullen . Det ärdärför som vi från socialdemokratiskt håll verkligenstöttar det internationella tullsamarbetet - för att viska bli effektivare när det gäller att följa kedjornafrån produktion till kund. På det sättet får vi en effek-tivare efterlevnad.Vi ska också komma ihåg att det i årets budget -om vi ser till den totala budgeten, utanför utgiftsom-rådet - anslås inte föraktliga budgetförstärkningar tillrättsväsendet för att hantera de här frågorna. De redo-visningar som vi fick i samband med tullens besök iutskottet visade också på att tillslagen ökar. Sedankan vi naturligtvis fråga oss om det är en effekt av enökad illegal verksamhet eller av effektivare övervak-ningsåtgärder. Det får vi anledning att även fortsätt-ningsvis diskutera både i utskott och i den här kam-maren.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag återkommer till min ögonblicks-bild av tullen i . På den plan där manegentligen ska kontrollera lastbilar har man 15smockfulla stora containrar med sprit och ett överfylltlager med öl och sprit. Man kontrollerar varåttonde buss. Den cynism som finns här är att männi-skor glatt åker och hämtar fulla lastbilar. Blir mantagen så betalar många skatt och lämnar den sämstaspriten till tullen att ta hand om - det brukar bli mel-lan 100 och per buss. Man vet om att mankan åka igen och att man slipper då.Så här är det med de medel vi har . Inomtullen menar man på fullt allvar att de inte räcker till,utan det handlar bara om en sak om det inte ska bli såhär löjeväckande: Mer resurser eller sänkta spritskat-ter. Jag tror att man kanske behöver göra båda för attmotverka detta. Vi kan nämligen inte skaka fram såmycket resurser att man kan kontrollera varje buss,men det borde vara fler än var åttonde.Anf. 33 PER () re-plik:Fru talman! I princip är vi överens. Vi kommer attfå lov att följa frågan framöver. Utskottsmajoritetensståndpunkt är att när vi vägt samman den totala bud-geten så har detta varit den nivå som har varit lämpligatt ange till det här utgiftsområdet.I och med det, fru talman, så har jag inget mer attkommentera vad gäller repliker.Anf. 34 ():Fru talman! Jag har några reflexioner med anled-ning av betänkandet.För det första har vi en förnyad målformulering.Jag skulle vilja säga några saker kring den. Den är endel i ett nytt arbete som vi har inom för attuppnå en bättre mål- och resultatstyrning över huvudtaget. Vi håller inom ramen för det s.k. på att arbeta med att helt enkelt göra omvårt budgetsystem till att passa mer redovisningsmäs-siga principer. kommer det naturligtvis attförändra budgetarbetet och villkoren för oss här ikammaren. Jag tror också att vi på ett mycket bättreoch mer precist sätt dels kommer att kunna fastställaframtida budgetar, dels kommer att kunna göra enbättre avstämning gentemot statens årsredovisning,vilket inte minst är ett vällovligt syfte.För det andra har vi då skatte- och tullförvaltning-arna. Framför allt skatteförvaltningen får ett rejälttillskott . Jag tror att det gör att man i varje fall ärpå väg att komma uppemot kontrollnivå,som man själv har som målsättning inom förvaltning-en.Jag vill också notera att det s.k. skattekontosys-temet som medförde en hel del problem till att börjamed trots allt har börjat fungera. Det gör förhopp-ningsvis också att förvaltningen därmed har frigjortresurser.Till våren kommer vi att få en proposition somkommer att beröra problematiken kring reavinster iutländska aktiefonder. Det kommer förmodligenockså att påverka arbetssituationen vid våra skatte-myndigheter, där jag vet att man får ägna myck-et tid och kraft åt just problem kring rea- och kapital-beskattning.Tullen har diskuterats. Jag är nästan villig att sägaatt jag till viss del kan instämma i den kritik somkommer från det moderata hållet om den kreativabokföring som vi använder oss av. Jag ser detta mersom en del i den allmänna kritiken som jag och mittparti har gentemot det budgetsystem som finns i dag.Det inbjuder kanske till den här typen av abrovinker.När det gäller skattemyndigheten och de s.k.skattefelen som bl.a. tog upp och somi dag uppgår till ca så måste manta dem på stort allvar. Det handlar dels om ett pre-ventivt arbete, dels naturligtvis också om att informe-ra osv. Vi har alla ett ansvar här. Det stora problemetär att den yngre generationen är mer benägen att tasvartjobb och att inte ta så hårt på det här med attbetala skatt som man skulle kunna önska.Jag tycker också att vi skattedebattörer ska tadetta på fullaste allvar. Det finns framför allt ett partihär, det moderata partiet, som i alla lägen vill låtapåskina att det här med att betala skatt - det är nästanmer eller mindre av ondo. Man kan fråga sig vad detger för signaler till den uppväxande generationen ochdess vilja att göra rätt för sig och betala skatt. Fram-för allt måste vi koppla detta till att man också fårnågonting för sina skatter.Jag kan dra mig till minnes den aktuella debattsom själva kallade till i går angåendeden nya fattigdomen och vägarna till en ökad socialrörlighet, som man kallade det. Det genomgåendereceptet i debatten var att skatterna är för höga. Jagtycker nog att man kan tänka sig för lite grann. Detkan vara en viss hjälp för dem som jobbar med skatteratt man har de andra idéerna med sig också.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 35 () replik:Fru talman! började med att iprincip instämma i den kritik som vi moderater harmot hur man finansierar tilläggsanslagen till Tullver-ket. Hon kallade det för en form av kreativ bokföring.Jag måste fråga en sak. Ni ingår ju idem som har förhandlat fram budgeten. Ni står jubakom den. Ni måste bestämma er för vilket ben nistår på! Är ni i opposition eller ingår ni i den s.k.majoritet som står bakom detta? Det är ofta som vihör någon säga från talarstolen: Vi tycker ju egentli-gen inte så här. Men ändå är ni med! Man måste be-stämma sig, tycker jag, för var man befinner sig nå-gonstans. Man får titta på sig själv och fråga: Är jag iopposition eller tillhör jag majoriteten? Det har ävenMarie tydligen väldigt svårt för.Hon säger också att vi moderater tycker att det ärav ondo att betala skatt. Ja, vi tycker att skatterna ärför höga. Det är alldeles riktigt. Men vi har aldrig,aldrig sagt att man inte ska följa lagen och betalaskatt enligt de regler som finns . Däremot vill visänka skatterna. Skulle vi komma i majoritet och fåmöjlighet till det så skulle vi också sänka skatterna.Men man ska inte göra sken av att sägertill folk att de inte ska betala sin skatt. Det har vialdrig gjort!Anf. 36 () replik:Fru talman! Jag tog upp denna fråga eftersom jagtycker att det är viktigt att man tar ett visst ansvar förvilka signaler man skickar ut till en uppväxande gene-ration. Här sätter man likhetstecken mellan högaskatter och fattigdom. Då tycker jag att man ocksåska tänka på vad detta kan leda till. Tycker man där-med att låga skatter leder till att vi inte har någonfattigdom? Det är bara att göra den jämförelsen ochdra den vidare.Vad gäller mitt deltagande i majoriteten så står jagsjälvklart bakom den. Jag avslutade hela mitt anfö-rande med att yrka bifall till utskottets hemställan ibetänkandet. Jag står bakom hela budgeten.Jag inledde mitt anförande med att prata om detnya budgetsystemet. Jag förbehåller mig rätten attframföra s.k. systemkritik. Jag tycker att vi har ettbudgetsystem som inbjuder till den här typen avkreativ bokföring. Jag tycker att det inte är hållbart ilängden, i synnerhet inte i det här fallet eftersom helasystemet därmed också kan bli kontraproduktivt.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag tackar för erkännandet att Mode-raterna prickat rätt när det gäller finansieringen avTullverket.Men det är fortfarande så att åena sidan tillhör majoriteten och å andra sidan oppo-sitionen. Det är ju inte bara inomVänsterpartiet som använder den tekniken. Den ärväldigt vanlig hos er.Sedan har vi plötsligt fått en skattedebatt också,och den tar jag gärna. Man kan börja med att fråga sigså här: Vems är pengarna som politikerna får för attanvända? Jo, det är faktiskt medborgarnas pengar.Det visar sig att väldigt många som behöver bidragbetalar ungefär lika mycket i skatt som de får i bi-drag. Vad ger det för självkänsla och trygghet? Det är därför vi moderater vill sänka skatterna såfolk kan känna att de faktiskt har sina egna liv i sinaegna händer och har makten över sig själva. Det harde inte . vill ju plocka in såmycket pengar som möjligt och sedan fördela ut dempå det sätt och , Miljö-partiet och Socialdemokraterna finner bäst. Ni vetalltså vad som är bäst för medborgarna. Vi anserfaktiskt att medborgarna vet det själva.Anf. 38 () replik:Fru talman! Detta är ju den bärande tanken somModeraterna alltid framför när det gäller skattefrågor.Man tar in pengar i ena änden, och samma pengar gårut i andra änden - något slags system med raka rör.Men så fungerar ju faktiskt inte skattesystemet, Mari-etta de . Det fungerar ju på det sättetatt man tar in skatter och fördelar om pengarna tilldem som bäst behöver dem. Det är det som är denbärande tanken med ett solidariskt skattesystem, ochjag har förstått att inte vet vad det är.Överläggningen var härmed avslutad.