prot · GN0997 · 2000-04-13 00:00:00 — Det räcker bra.Dessutom skulle jag vilja ha besked om detta:Kommer ni att höja energiskatterna som och kräver att ni ska göra?Är det ett sätt att möta globaliseringen?Jag tror som sagt att det är bättre att satsa på attvara finansminister än rolighetsminister. Svara påfrågan!Till slut vill jag säga att hela denna propositionborde handla om hur vi får ut fler människor på ar-betsmarknaden. Är det så att ni seriöst överväger attgenomföra lagstiftad arbetstidsförkortning när beho-vet av jobb och arbetskraft är större än någonsin?Jag föreslår att finansministern talar om den eko-nomiska politiken. Det är inte säkert att det blir bätt-re, men det blir värdigare.Anf. 11 Finansminister () replik:Herr talman! Jag är ledsen om det som att han var Galne . Jagsade att han kanske ger mer skäl för att vara GnälligeGunnar än Galne . Men jag inser att han var-ken vill vara det ena eller det andra, utan han vill istället vara Mästrande . Då får han väl ta påsig den kappan, om han tycker att den är mer tidsen-lig för hans inlägg här i kammaren.Vi har i vårpropositionen anmält att vi tänker till-sätta en internationaliseringsutredning för att skaffamer kunskap om vad som händer - inte minst på deninternationella ekonomiska arenan.Av det drar slutsatsen att vikommer att nöja oss med en utredning. Då tror jag attGunnar känner regeringen och oss social-demokrater ganska illa. Vi kommer självfallet att setill att kunskapen som vi samlar ska användas ocksåför att göra en rad insatser.Jag kan gärna berätta att vi tillsam-mans med medlemsstaterna i den europeiska unionengör en rad insatser för att komma till rätta med deproblem som finns med exempelvis den internatio-nella kapitalflykten och skatteflykten.Det har gjorts ett stort och förtjänstfullt arbeteinom EU när det gäller att exempelvis gå igenom allade olika ländernas olika skattelagstiftningar. Dessainnebär att man snedvrider konkurrensen mellanföretag i olika länder. Det har visat sig att det finns ettpar tre hundra sådana här lagstiftningar i de 15 EU-länderna - varav bara några enstaka i fak-tiskt. Man är gemensamt överens från ländernas sidaatt man måste minska den här typen av snedvridning.Detta är ett exempel.Ett annat exempel är att vi nu diskuterar att försö-ka hitta någon form av europeisk EU-beskattning påobligationer och andra ränteinkomster. Det är ett svårtkapitel, och ett svårt område att nå resultat på. Menjag tycker att det är viktigt att vi kan hitta ett europe-iskt snitt och göra en europeisk insats.Vi är självfallet också intresserade av att samver-ka på rader av andra områden - inte minst på Europa-nivå och internationell nivå - för att nå framgång.Ofta säger och attdet går så dåligt för just . När det går braför retirerar man och säger att det går bra förSverige just , men det kommer att gå dåligt i mor-gon. Det är därför jag tycker att det finns så mycketpessimism kring Moderata samlingspartiet och Gun-nar . De befinner sig kvar på det lite halv-trista med de stora budgetunderskottensom han och den tidigare Bildtregeringen stod för.Det är faktiskt så, , att det nuäntligen, tack vare det här budgetsaneringsarbetet, förförsta gången har skapats utrymme för att sänkaskatten genom en finansierad skattesänkning. Det häråret sänks skatten för alla löntagare i med10-12 miljarder kronor. Det här året sänks skatten förföretagen med 3, 4, . Det är finan-sierade skattesänkningar. Det är någonting som och hans tidigare regeringskolleger iModerata samlingspartiet aldrig har varit med omtidigare. De sänkte skatten genom att låna till skatte-sänkningar. När vi sänker skatten genom samver-kan mellan Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet sker det genom finansierade skattesänk-ningar.Vi för en diskussion om vilket ut-rymme det finns för fortsatta skattesänkningar, och dåhandlar det fortfarande om finansierade skattesänk-ningar, . Det är någonting helt annatän det som funnits i den moderata föreställningsvärl-den.Anf. 12 () replik:Herr talman! Jag ska inte kommentera rolighetsin-satserna mer. Jag kan bara konstatera att det ibland ärbäst att inte försöka upprepa sig.När det gäller utflyttningen, globaliseringen ochden nya ekonomins krav fick vi ett besked. I denfråga som är den största och mest omvälvande förförändringen av världsekonomin och för villkoren förvälstånd och välfärd är regeringens politik att manska tillsätta en utredning. Det är ett besked så gottsom något, men det visar också att vi har en regeringsom inte kan föra den politik som behöver.När vi resonerar om den ekonomiska politiken här,, är det inte så att vi kan bedöma erefter konjunkturen utan efter den politik ni för. Därförvar det bra att vi fick ett tydligt besked.Vi fick inget besked om fastighetsskatten ochenergiskatten. Mot den bakgrunden skulle jag faktisktvilja ställa en fråga till . I dagensDagens Nyheter finns det två olika artiklar från rege-ringskoalitionen. Det är där hansäger att det är den bästa budgeten sedan Strängs tid.Och det ligger väl någonting i det, eftersom den hörhemma . Det finns inte mycket med omglobalisering och annat. Sedan har vi GudrunSchymans artikel.Det är intressant att lägga samman vad skrev , vad nu och vad skriver . Fak-tum är att jag inte riktigt ser hur ert regeringsprogramser ut inför valet . De borgerliga partierna pekarut de strukturreformer som behöver genomföras föratt öka företagandet, ge ny tillväxt och skapa starkalivskraftiga regioner i hela vårt land. Men hur ser ertregeringsprogram ut? Kommer ni tre partier att skrivaer samman om hur den ekonomiska politiken ska seut så att väljarna vet om det är vänsterpolitik, utgift-spolitik eller reformpolitik det blir frågan om 2002?Anf. 13 Finansminister () replik:Herr talman! Det socialdemokratiska partietkommer före valet att redovisa sittprogram. Det bygger bl.a. på den extra kongress somvi hade för en månad sedan där vi mycket klart slogfast våra prioriteringar. De återfinns i den vårpropo-sition som vi lämnar till riksdagen.Gunnar talar om fastighetsskatten. Låtmig då erinra honom om att vi inte bara har gett etttydligt besked om att vi inte diskuterar några skatte-höjningar på 8 miljarder, utan vi har också gett ettannat ännu tydligare besked, nämligen att vi har sänktfastighetsskatten . Fastighetsskatten sänks förhyresfastigheterna, . Det är ettmycket tydligt bevis på hur vi utnyttjar den nya eko-nomiska situationen.Gunnar oroar sig för utflyttning av ka-pital, arbete och företagsamhet från . Jagtycker att det finns ett mycket tydligt svar på det, intefrån mig utan från i deras vårpro-gnos som de lämnade i går och som jag förut åbero-pade. Där visar de på punkt efter punkt att Sverigetillhör de allra främsta när det gäller tillväxt, jobb,inflation, sysselsättning och budgetresultat. Det är välett uttryck för det förtroende som den svenska eko-nomin har också i vårt näringsliv. Antalet jobb växer.Det har skapats 150 000 nya jobb de två senaste åren.Det är väl ingen utflyttning av jobb när växerså det knakar på många håll i vårt land.Det som är problemet, och som inte GunnarHökmark berör med ett ord, är att det inte växer likamycket över hela . Det finns regionala obalan-ser. Det finns grupper, långtidsarbetslösa, invandrareoch arbetshandikappade, som inte får del av dennatillväxt på det sätt som vi skulle önska. Det är ettproblem som vi jobbar med. Det finns ett antal för-slag på det området i vårpropositionen. Men det finnsinte ett ord om arbetslösheten och de arbetslösa i denmoderata världen.Anf. 14 () replik:Herr talman! Det finns kanske andra debattörerjag hellre hade velat ta replik på, men debattordning-en är som den är. Vi kan väl visa att även politiskasläktingar kan debattera i god ton.Jag tror att vi är överens, , om attden viktigaste frågan är sysselsatta ochtillväxtpolitiken. Där är vi nog överens. Men när vihar dessa tak lagda har vi faktiskt en reserv på 6 mil-jarder 2002 och 20 miljarder . Hur ska vi priori-tera där? Det får vi ha fortsatta överläggningar om.Men låt oss vara öppna! Jag för min del tror attdet viktigaste är att fler får inom sjukförsäk-ringen och inom arbetslöshetskassan. Jag tror ocksåatt det kan finnas utrymme för ett ännu högre ökatbistånd. Vad tror om den priorite-ringen? Vad sade ni på er kongress om det?Sedan har vi en annan sak också. Trots de härökade utgifterna har vi ett överskott på 27 miljarder2001 och 36 miljarder . Det är väldigt storasummor. Vi i Vänstern säger att huvuddelen av dettanog bör gå till amorteringar just för att ta ansvar förden uthålliga tillväxten så att vi har sunda stabilafinanser. har jag börjat låta som en riktig rikshus-hållare. Vad tror finansministern? Är det inte välbe-tänkt att lägga huvuddelen av detta på amorteringar?Det är klart att vi ska lägga en del på skattesänkning-ar, t.ex. fastighetsskatten, men det är ju så stora be-lopp.Med våra ganska lågt beräknade kalkyler ser detut som 2003 skulle ha 60 miljarder i över-skott trots de här ökade satsningarna. Då måste väländå finansministern dela min bedömning att detfinns ett ekonomiskt utrymme för arbetstidsreformer?Sedan är det en annan sak om man genomför dem.Men nog kan väl finansministern dela min bedöm-ning att det finns ett utrymme för det? Hur det sedanska fördelas är en annan sak.Anf. 15 Finansminister () replik:Herr talman! Det är naturligtvis viktigt att inte ba-ra diskutera vad som händer och 2001 utan ocksåvad som händer 2002 och 2003. Jag har en bestämduppfattning att vi inte ska använda de överskott vi harinnan vi har klarat ut två saker. För det första måste visäkerställa att vi har en kostnadsutveckling som vihåller ordning på så att vi inte försätter oss i en situa-tion där vi har använt mer resurser än vad vi egentli-gen har utrymme för. Detta skulle kunna leda till attvi får en kostnadsutveckling som vi inte kan hantera.För det andra får vi självfallet inte skjuta proble-men och låta framtida generationer tahand om ett stort budgetunderskott eller en storstatsskuld som vi inte har amorterat av tillräckligtmycket på, vilket också var inne på.Men, , jag tycker också att det ärviktigt att säga, om nu uttrycket tillåts i samman-hanget med min bakgrund, att man inte heller ome-delbart ska supa upp alla pengar, så fort man får någ-ra. Man ska faktiskt se till att man sparar och har litemarginaler och resurser för framtiden.Jag skulle kanske vilja ha lite mer draghjälp frånLars när det gäller att inte rusa iväg medutgifterna utan att se till att vi också håller margina-lerna och framtidsberedskapen. Är vi överens om dettror jag också att vi kan hålla utgiftstak och annat ischack i fortsättningen.Anf. 16 () replik:Herr talman! Uttrycket tillåts, !Vi är helt överens. Man ska tillämpa måttlighet i detmesta och t.o.m. avhålla sig från farliga saker. Menjag får erkänna att jag själv tar något glas vin iblandvid någon festlig middag. Det tror jag ökar mitt all-männa välbefinnande. Sedan har jag respekt för and-ra.Vad jag säger när det gäller prioriteringen är:Visst, om vi har reserver på 6 miljarder och 20 mil-jarder, om vi har säkerställt att vi inte får en kostnad-sexplosion i t.ex. sjukförsäkringen, om vi har tagitned de kostnaderna - då har vi dock en reserv vi kananvända. Och sätter jag i allra första rummet- till fler i a-kassa, till fler i sjukkassa.Och jag sätter biståndsfrågan i första rummet. Jag gören klar och tydlig prioritering. Det är den jag efterly-ser.Det kan väl inte vara rimligt att lägga ut 27 mil-jarder på sänkt skatt. Att lägga ut 27 miljarder i sänktskatt 2001 och 36 miljarder kan väl inte vara enrimlig bedömning. En stor del av det måste gå tillökade amorteringar just för att samla i ladorna. Det ärden grova bedömningen, inte på miljarden när. Menvisst ska väl en betydande del av det här kunna an-vändas för ökade amorteringar, det är min poäng.Finansminister , 2003 har vi 60 miljar-der i ett ekonomiskt utrymme. Jag vill bara säker-ställa: Visst finns det ett ekonomiskt utrymme förarbetstidsreform om viljan finns.Anf. 17 Finansminister () replik:Herr talman! Jag skulle vilja erinra om det gamla talesättet att man inte ska skjutabjörnen, osv. Tvärtom.Det finns skäl att inte ta ut ett överskott som ärprognostiserat 2003 och använda . Det är väl-digt farligt att många gör det. Vi är inte där ännu.Därför skulle jag vilja säga att för mig är det vik-tigt att väcka en annan diskussion som jag hoppas attLars också har stort intresse av, nämligenatt det finns risker i all utveckling när konjunkturengår bra. Riskerna består i de sjuka arbetsplatser, desjuka arbetsmiljöer som vi har på många håll i vårtland och som leder till långtidssjukskrivningar, tillförtidspensioneringar, till skador på människor.Det är för mig inte i första hand ett kostnads-problem. Det är för mig i första hand ett mänskligtproblem. Jag tycker inte att det är rimligt att vi skabetala en höjd tillväxt med att det är några få männi-skor som slås ut från sina arbetsplatser och får betaladet med förtidspensioneringar och långa sjukskriv-ningar. Det är inte rimligt att det är det som är prisetför en hög tillväxt. Vi måste kunna organisera detgoda arbetet, den friska arbetsplatsen och se till att viändrar utvecklingen där.Vi bjuder in, vi tre partier via vårpropositionen,till samverkan med hela arbetsmarknaden: arbets-marknadens parter, fackliga organisationer, arbetsgi-vare, företag, försäkringskassor, arbetsförmedlingen -alla som vill vara med i arbetet för att skapa bättrearbetsplatser, bättre arbetsmiljöer.Det är viktigt ur i första hand mänsklig synpunkt.Men det har naturligtvis också en kostnadssida. Får viinte stopp på den här utvecklingen kan det komma attäta en stor del av det överskott som vi annars hadefått framöver. Därför ska vi inte säljaskinnet innan björnen är skjuten, . 18 () replik:Herr talman! Bland det mest häpnadsväckande avdet som finansministern sade - jag ska gärna erkännaatt det var i knivskarp konkurrens med mycket annat- var att ingen i den borgerliga oppositionen taladeom arbetslösheten. Jag tyckte att det såg ut som omfinansministern var vaken under större delen av mittanförande. Men gå gärna tillbaka till protokollet ochtitta på hur jag tog upp att arbetslösheten håller på attövergå till utslagning och att det görs alldeles för liteåt detta.Sedan frågar han mig om förmynderiet är ett ex-empel på att regeringen nu satsar på barnen, på pen-sionärerna och på vården. Nej, förmynderiet, BosseRingholm, ligger i att ni inte erkänner att föräldrarnaduger, att det inte finns någon som är bättre skickadän föräldrarna själva att bedöma hur de vill ordna sinbarnomsorg. Ni satsar alla dessa miljarder på ett endakort, på den kommunala barnomsorgen. Alla andrafår noll. Däri ligger förmynderiet.Sedan blir jag också mycket förvånad när BosseRingholm här riktar sig till ochefterlyser förslag till ytterligare avregleringar på te-lemarknaden. När jag som kommunikationsminister1993 för den här kammaren lade fram förslag omavreglering av telemarknaden, bolagisering av ,motarbetades detta av två partier med näbbar ochklor. Det var Socialdemokraterna och Vänsterpartiet.Nu efterlyser förslag från oss omökad konkurrens på detta område. Det är ett tecken itiden. Ni backar in . Er ideologiska kom-pass pekar åt fel håll.Bosse förstod heller inte riktigt mitt re-sonemang om det här med överskottsmålen. När detgäller den offentliga sektorn tycker han att det intespelar någon roll. Den består ju av staten, kommuner-na och pensionssystemet, och det viktiga är att det ärett överskott totalt.År 2001 tar man av BNP ur AP-fondernaoch ger till staten. Och mycket riktigt, där finns detett överskott i staten på grund av denna engångsef-fekt. är det minus i staten och ett över-skott i pensionssystemet på . Samma sak gällerår 2003. Det är ett överskott på också i kom-munerna.Men kan nu förklara för mig hurhan ska ta pengar ur pensionssystemet när konjunktu-ren vänder nedåt? Hur ska det gå till? Är det ur pre-miereservssystemet? Är det ur AP-fonderna? Hur kandetta anses utgöra en buffert för statsfinanserna? Dethär håller inte.Jag läser ur kapitel 4, s. 88. Där står det så här:"Engångseffekter förklarar därmed hela minskningenav statsskulden på 230 miljar-der kronor. "Så till tabell 4.17, ,"Statsbudgetens saldo samt justering för större en-gångseffekter". Där står det längst ned, vid"Statsbudgetens saldo efter beräkningsteknisk överfö-ring till hushållen" som ni räknat in i alla kalkyler:minus 27 miljarder , minus 45 miljarder år2001, minus 30 miljarder och minus 26 mil-jarder år 2003.Det här är inte så starka statsfinanser som rege-ringen vill ge sken av. Hela amorteringen bygger påutförsäljning av statlig egendom. När de pengarna ärslut budgeterar ni en ökande statsskuld. Detta tyckerjag att finansministern faktiskt bör ta lite mer seriöst.Och tala sedan också om, för dem som tittar ochdem som lyssnar, hur det blir med fastighetsskatten.Bosse försökte smita undan det tidigare. 8miljarder har ni budgeterat in. De finns med i kalky-lerna. De finns med i hela tabellsystemet. Hur mycketblir höjningen? Tala om det , . 19 Finansminister () replik:Herr talman! Den offentliga sektorns överskott,som vi nu talar om i motsats till den tid då i Bildts regering och då det bara handlade omunderskott, består, som säger, av en kombina-tion av det som finns hos kommunerna, staten ochpensionssystemet. Den är ju som en familjs ekonomi.Om mannen drar på sig större utgifter och har under-skott i sin ekonomi och hustrun är mer sparsam ochfår ett större överskott än det underskott som mannenhar medverkat till, har familjen totalt sett ändå ettöverskott. Det är som den offentliga sektorns ekono-mi. Jag tror inte kan hålla på och dribblavidare på det området.Faktum är att vi efter de hårda åren nu har lyckatspressa tillbaka statsskulden. Den andel av bruttona-tionalprodukten som vår statsskuld utgör, är snartnere på samma nivå som den var innan ,och andra drev upp den till - om uttryckettillåts - himmelska höjder under Bildtregeringen.Förmynderi, säger om våra förslag närdet gäller familjepolitiken. Det är förmynderi attinföra föräldraförsäkring som alla kan ta del av. Detär förmynderi när vi försöker sänka avgifterna i barn-omsorgen.Jag läste om en familj som flyttat till detmoderat styrda från . Det var envanlig familj. Mannen och hustrun hade tillsammans29 i månadsinkomst. De hade fått en höjningav sin daghemsavgift och fritidshemsavgift på 1 000kr i och med flytten från det socialdemo-kratiskt styrda till det moderat och kristde-mokratiskt styrda Nacka.Med det maxtaxeförslag som vi lägger kommer deatt få en sänkning med . Förmyn-deri, säger . Det ger den familjen möjlig-het att använda de nya resurserna på det sätt de öns-kar. Det är det som är maxtaxans möjlighet. Den kananvändas och stimulera till ett ökat arbetskraftsutbud,men det är i sista hand familjen själv som bestämmerom man vill använda den för att öka eller minska sinarbetstid eller hur man nu vill använda den förbättra-de ekonomi som man får via maxtaxan.1 440 kr mer för denna familj. Detkallar inte jag förmynderi, . 20 () replik:Herr talman! Låt oss först avhandla förmynderietinom föräldraförsäkringen. Det består i att ni pekar ut,och att ni vet bäst, vem av föräldrarna som ska ta utden här försäkringen av föräldraförsäkringen. Ni betror inte föräldrarna attgöra det valet själva.Bosse talar om den offentliga sektornsom en familjeekonomi. Det är verkligen en haltandebeskrivning. Det är mamman och pappan och kanskebarnen. Sanningen är ju att när det går dåligt ska ni istället ta pengarna av farfar, farmor, morfar ochmormor och de pensioner som de skulle leva på. Helaöverskottet uppstår ju i pensionssystemet.Bosse upprepar igen, det är ganska sen-sationellt, att det dragspel han ska ha i kommandekonjunktursvängningar är att hämta pengar ur pen-sionssystemet. Detta borde oroa landets pensionärerenormt.När det gäller fastighetsskatten står det i bilaganatt skatten på de trögrörliga skattebaserna ska upp-rätthållas i största möjliga utsträckning. Vi har ännuinte fått något besked om hur mycket fastighetsskat-ten ska höjas. 8 miljarder är för mycket, säger . Blir det 7 ½ miljard? att han sänker fastighetsskatten . I tabell 6.7"Fastighetsskatt fördelad på fastighetstyp" räknar han13,1 miljarder i intäkt från småhus , 17,2miljarder beräknar han i intäkt från småhus 2001,17,6 miljarder , 18 miljarder 2003.När det gäller flerfamiljshus och hyresgästernasänker från 5,2 till 4,9 i år.Men 2001 är det 8 miljarder.Landets hyresgäster kan se fram emot en kraftighyreshöjning. Finansministern har ju räknat in de härinkomsterna. De lösliga bortförklaringar som finns ipropositionen är ganska lite värda innan vi får hörahur mycket det blir. och andra harredan intecknat de här inkomsterna och vill höja ut-giftstaken ytterligare.Överskottsmålen finns, men de finns i pensions-systemet.Jag tycker att det här är ganska skakigt, ärligt ta-lat.(Applåder)Anf. 21 Finansminister () replik:Herr talman! Bevisligen kan läsa rättinnantill, men jag är inte säker på att han förstår vadhan läser.Jag har ett antal gånger sagt att om man låter nu-varande fastighetsbeskattningssystem slå igenomnästa år blir det en skattehöjning på 8 miljarder kro-nor. Jag har sagt, och regeringen skriver, och Väns-terpartiet och har instämt i det i vårpro-positionen: Det blir ingen sådan skattehöjning påfastigheter, varken på småhus eller flerbostadshus.Vi har sänkt skatten på flerbostadshus . Vi harfaktiskt - som du själv har åberopat, -utrymme att ytterligare sänka skatten på olika områ-den, om vi vill gå vidare . På samma sätt som vihar sänkt skatten både på hyresfastigheter förvanliga löntagare med 10-12 miljarder och för före-tagare med 3, 4, 5 miljarder har vi möjlighet att gåvidare med skattesänkningar , om vi vill. Men vivill inte nu ta ställning till hur vi utformar skattepoli-tiken eftersom vi vill väga in konjunkturpolitiska ochandra aspekter i detta. Vi lägger inga skarpa förslagpå det området nu.Fortsätt gärna att läsa innantill, , mentänk efter vad det du läser betyder. Det kanske inte ärmycket idé att gång efter annan går upp italarstolen och säger att han inte har fått något beskedom det blir 8, 7,9 eller 7,5 miljarder. Det blir ingasådana skattehöjningar i höst.Det blir en diskussion om skattesänkningar, omdet finns konjunkturpolitiska och andra förutsättning-ar för det. Det finns ett realekonomiskt sådant ut-rymme. Det har skapats därför att vi har fått ordningpå den ekonomi som och andra lämnadeefter sig efter sin regeringstid. Det är ett nytt läge.Det vore mer intressant att diskutera vad somskiljer oss åt i olika politiska frågor, än att tillvitavarandra bilder som inte stämmer.Jag skulle mycket hellre diskutera med MatsOdell vad man kan göra för att exempelvis förbättrakvinnors möjlighet att få jobb. Maxtaxan är ett jät-tebra exempel, men jag förstår att den bara stämplassom förmynderi av . 22 () replik:Herr talman! Jag förstår tydligen inte heller tex-terna om fastighetsskatten. Finansministern säger ska tänka efter. Men vad är det för människorsom avses? Det uttrycks så här: I vissa fall motsvarasinte skattehöjningen av en lika stor höjning av köp-kraften för det enskilda hushållet. Jo, det är männi-skor som med all kraft försöker kämpa sig kvar ibygder där de har bott länge, i hus som de kanske harärvt eller har haft länge, och har låga inkomster. Dedrabbas av fastighetsskattehöjningarna på ett sätt somingen hade kunnat tro eller planera för. De klarar heltenkelt inte av dem.Det är gamla människor som har byggt sina hussjälva och som helt enkelt har råkat ut för att byggapå en plats som förut var en billig tomt, men harstadskärnan växt och taxeringsvärdena har ökat.Det de tänker nu är: Klarar jag detta, eller måstejag sälja mitt barndomshem, det jag byggde tillsam-mans med min man eller där vi har bott i generatio-ner? Om man tänker efter och ser människorna bak-om formuleringarna sätter detta enskilda människor ien förskräcklig situation.Finansministern svarade också på min kritik närdet gällde regionalpolitiken. På papperet är vi heltöverens om att det ska vara livskraft i hela landet.