prot · GO0910 · 2000-10-12 00:00:00 — Har jaguppfattat det rätt så har miljöministern uttalat att såska ske.Konsekvenserna för de översvämningsdrabbadehade blivit åtskilligt lindrigare om vattenmagasinenhade börjat tömmas och därmed haft störrekapacitet för att ta hand om sommarens regn. Vatten-kraftbolagen måste ta större hänsyn till lokal känne-dom om var det finns snö kvar som leder till storavrinning när den smälter. Så hade också varit falletom hänsyn till samhällsekonomin och lokalbefolk-ningens intressen hade varit överordnat bolagensavkastning. Vattenkraftbolagens ansvar för det inträf-fade behöver utredas närmare för att även dessa skafå ta ett ekonomiskt ansvar för följderna av beslut omreglering av magasin m.m.I höst har lämnat in en motion omkatastroffond. I motionen begärs att regeringen till-sätter en utredning med uppgift att utreda förutsätt-ningarna för uppbyggandet av en katastroffond. Nor-ge kan vara ett gott exempel för den modell sombehövs för att lindra konsekvenserna för dem somdrabbas av de naturkatastrofer som vi sannolikt haratt räkna med också.Anf. 7 ():Fru talman! kan vi inte chansa mer. De storaöversvämningar som skakat främst södra isommar är inte bara tragedier för enskilda utsattamänniskor, företag eller kommuner. Nej, trots attvattenmassor förstört hus och hem, raserat vägar ochbanvallar, förorsakat katastrofinsatser också för bön-der och potatisodlare, raserat campingplatser ochfritidsanläggningar, skadat fiskebiotoper och biolo-gisk mångfald på grund av erosion m.m. - trots alltdetta är det ändå något mer som värker i människorshjärtan och hjärnor.Det är naturligtvis inte oväsentligt att man analy-serar vad som har gått snett. Varför drabbar egentli-gen allt det här så många människor trots erfarenheterfrån tidigare liknande situationer? Naturligtvis finnsdet skäl att se över ansvarsfrågorna. Visst måste eko-nomiska insatser till som hjälp för att återställa detsom skadats. Det är viktigt att infrastrukturen åter-ställs så att näringsliv och enskilda människor kan fåersättning och nytt mod. Man måste sannolikt se överde gamla vattendomarna och skapa bättre beredskapför att minimera risker för framtiden. Många dammarmåste också åtgärdas m.m.Inte är det någon tröst att extrema väderförhållan-den drabbat andra områden i världen också. Vi hördetalas om orkanen . Det nämndes också här Ki-na, , och översvämningar i Mo-çambique med närmare 20 miljoner hemlösa männi-skor, 25 000 döda och därtill stor materiell förödelsesom följd.Fru talman! Det som värker inombords handlarnaturligtvis om klimatfrågan. Frågan är om det somvi upplever som accelererande naturkatastrofer berorpå av oss påspädd växthuseffekt. Om de scenariersom flera av våra forskare presenterar är sannolika såhar vi all orsak att ta klimatfrågorna på allvar. Ävenom historien kan visa på klimatförändringar förrgenom århundradena, och trots att vissa forskaretvekar om uppgifterna, måste vi ta till oss signalerna.Vi kan inte chansa längre. En bred politisk front måste möta med åtgär-der.Men vad då för åtgärder? Ja, inte löser man pro-blemen, , genom att chockhöjabensin- och dieselpriser t.o.m. upp till 30-kronorsnivån som antytts från miljöpartihåll. Är detvåra glesbygds- och landsbygdsbor som dagligenmåste använda bilen för att klara sin livsföring, somska stå för notan? Bilen är i stora delar av vårt land enförutsättning för ett decentraliserat samhälle medbosättning på glesbygden.Priset på drivmedel är så högt att höjdaskatter slår direkt mot de svaga grupperna i samhället.En större prisdifferentiering av miljöklasserna påbränslet är en mer framkomlig väg. Förnyelsebarabränslen måste ges konkurrensmässiga fördelar. Ochinte löser man väl problemen, miljöministern, genomatt säga nej till att utveckla produktionen av etanol urskogsråvara eller genom att säga nej till reduceradkoldioxidskatt på etanol. Vad är det för vits med attbelasta fossila bränslen med koldioxidskatt när skat-ten inte lyfts av när alternativt bränsle finns?Miljöskatter, särskilt höga sådana, gynnar inte ut-vecklingen av biobränslen utan ökar i stället statensberoende av skatteintäkter och minskar intresset för,och möjligheten av, att släppa fram alternativen.Regeringens handlande och egna svarpå frågor tidigare visar tydligt på det. Med andra ord:Varför medverkar inte regeringen bättre tillsammansmed och andra för att snabbt introduceraalternativa bränslen och motorer på marknaden?Ett annat välkänt dåligt exempel är ju förtidsav-vecklingen av innan man färdigutvecklatalternativ, miljövänlig energi fullt ut. Resultatet harblivit ökade koldioxidutsläpp genom import avkolkraftsel från och . Eftertankenskranka blekhet har möjligen slagit åtminstone nä-ringsminister , som aviserat senare-läggning av avvecklingen av 2.De ökade koldioxidutsläpp som blir följden av attenergibortfallet kompenseras med kolkraft har tvingatSverige att begära ökade utsläpp. mål attutsläppen inte skulle vara större än år 1990har inte gått att uppfylla. Utsläppen har i stället ökatmed . förslag är nu att dettamål ska uppfyllas och att utsläppen år 2010ska vara lägre än 1990.Låt de politiska instanserna på ett bättre sätt vändasig mot hela energiområdet och inte fokuseras mottransportsektorn! Vindkraften är naturligtvis bra, menupp till bevis, miljöministern! Vi väntar på det.Anf. 8 ():Fru talman! med att säga att han hade begärt en debatt omväxthuseffekten och klimatpolitiken. Men så står detfaktiskt inte på den begäran som talmanskonferensenhar fått. Där står det att man begär en särskild debattmed anledning av översvämningarna i Norrland.Varför blev det en så regnrik sommar? Det harflera talare redan tagit upp, så därför tänker jag inte taupp det.Vilka blev skadorna, och hur har de hanterats? Jagvar där och har sett skadorna, och jag har talat medväldigt många av de drabbade. Under de dagar närvattennivåerna var som högst kunde vi alla se drama-tiska bilder på vad som hände - hus som rasade ned ivattendrag som inte var reglerade. Vi kunde se enalldeles ny bro som invigdes och somrasade. måste det byggas en helt ny bro på grundav att ån har blivit mycket bredare efter översväm-ningarna. Strömfårorna ser helt annorlunda ut.Otaliga är de vägar och mindre broar som följdemed vattenmassorna. Järnvägsvallar undermineradesoch fick stängas av för tågtrafik, osv.Nu tänker jag faktiskt vältra mig lite grann i de-taljer från sommarens händelser, trots att KarinSvensson inte tyckte att vi skulle göra det.Många frågor hänger i luften, sade kommunalrå-det i när jag undrade hur man hanterade ska-dorna. Därför tänker jag ge några exempel från verk-ligheten.Tre familjer har blivit utan en bro. Det beräknaskosta ca att bygga upp den igen. Skadessa tre familjer bekosta det med egna pengar på ca200 per familj?Hustomter har rasat ned i åar och älvar. Vatten-brunnar har förstörts. Jordmassor har spolats in pååkermark, gräsmattor och in i källarvåningar på hus.Vem ska betala?Ett företag, Dyno i , behöverkylvatten till sitt företag. Vattendraget som man ut-nyttjar drabbades av att stora mängder grus, uppskatt-ningsvis , rann in i deras kylvatten.Hittills har företaget självt fått bekosta reparationerav ställverk och pumpstation och utgrävning av delarav kanalen till en kostnad av . För att åt-gärda allt kommer det att kosta minst lika mycket till.Jag är medveten om att detta handlar om enskildafall och som inte leder till något beslut. Men jag troratt kunskapen om det ändå kan vara viktig.Det beordrades att ett hus som stod väldigt närastrandkanten, vilket redan harberättat om, skulle brännas ned. Ägaren godtog detmed tanke på det scenario som man förväntade skulleske om huset skulle råka rasa av sig självt. Då skulledet kunna täppa till vattenflödet vid en bro, vilketskulle kunna leda till att bron rasade, och nedanförligger en bensinmack, vilken skulle kunna följa med.Det skulle kunna leda till en fruktansvärd katastrof.Men vad händer nu för den här mannen? Är det , kommunen ellerVattenfall? Kommunen säger att man har möjlighetatt betala vad huset var värt när det hade runnit genom huset. Men är det inte det faktiskavärdet som mannen i fråga skulle behöva få?Fru talman! Vi måste ta lärdom av det inträffade,så att vi är beredda om det händer igen. I utredningenom en svensk klimatstrategi har man ju tydligen talatom att detta kommer att hända . Det stodatt det skulle kunna hända i södra , vilketockså hände. Därför måste lagstiftningen och ersätt-ningsansvaret sättas i fokus när det gäller förebyg-gande och skademinimerande åtgärder.Vi har under debatten talat om växthuseffektenoch om att vi måste minska koldioxidutsläppen. TillMatz kan jag säga att jag just hartagit del av en rapport från Europeiska kommissionensom säger att har bilarna minskat med5,. Att säga att de inte har minskat något är alltsåinte riktigt rätt. Däremot är det tyvärr så att det ändåär alldeles för mycket. Tyvärr är det också så attStockholmsbänken är tom, och det är ju i Stockholmsom de största koldioxidutsläppen från bilarna sker.Vi måste i alla fall se till att skapa långsiktigaspelregler. Vi i accepterar inte den lös-ning som regeringen och dess stödpartier driver ifinansplanen, där man föreslår att biobränslen skabeskattas. Hur kan ställa sig bakom det?Vi tycker att det är viktigt att man ser över hurräddningstjänsten ska arbeta. Det står att statenska ersätta kostnader för räddningstjänsten. Gävleprocessar fortfarande om vem som ska ersätta demerkostnader som snöovädret sedanorsakade.Vi tycker att det är värt att titta på en katastrof-fond, kanske med utgångspunkt i hur man har det it.ex. och Kanada.Vattendomarna måste självfallet ses över. som arbetar med miljöbalksuppfölj-ningen hade inte fått något upp-drag från miljöministern. Jag hoppas att denna debattleder till att det kommer.Det är många frågor som vi funderar över, inteminst om kommunen ska bekosta , som är avkulturhistoriskt värde.Anf. 9 ():Fru talman! Jag kan hålla med omatt det är synd att Stockholmsbänken är alldeles tom.Jag hoppas att åtminstone någon lyssnar på sitt rum.Fru talman! Rubriken på dagens debatten är, somnämnts, Översvämningarna i . Debattenhittills har ju i stor utsträckning handlat om växt-huseffekt och klimatpolitik, vilket givetvis är över-gripande och ödesfrågor.FN:s klimatpanel har, precis som miljöministerntidigare sade, konstaterat att sammanvägningen avtillgängliga observationer visar att det är vi männi-skor som har påverkat klimatet. Det är alltså, sommånga sagt, i högsta grad angeläget att vi reducerarutsläppen av koldioxid, vilket vi måste göra bl.a.genom att begränsa användningen av fossila bränslen.Folkpartiets representant i harframhållit att beslutet om stängning av en reaktor iBarsebäck, som tre partier stod bakom, leder till enökning av vårt lands koldioxidutsläpp med flera mil-joner ton . Men detta hade, såvitt jag har fåtthöra, inte mandat att behandla, utanman inriktade sig i huvudsak på transportsektorn.Folkpartiet har i sin reservation till kommittén före-slagit en strategi i fyra steg för att nå en minskning avutsläpp av växthusgaser - inte2 % som några har nämnt. Ett viktigt steg i den stra-tegin är enligt vår mening att vi behåller de kärn-kraftverk som vi har till dess att vi hittar miljövänligaersättningar, precis som bl.a. var innepå.Jag är alltså lika orolig som tidigare talare överväxthuseffekten och dess påverkan på bl.a. vattenni-våerna. Men jag vill ändå koncentrera mig på det somi dagsläget är mest akut för de människor i Norrlandsom har drabbats av stora skador på sina fastigheter.Översvämningarna var inte de första.Problemen började , och mångamänniskor har lidit svåra förluster, både ekonomisktoch mentalt, när deras hem har kommit till skada.TV-programmet visade för se-dan skrämmande bilder av det som hände undersommarens översvämningar - hus som rasade ochföljde med vattenmassorna, hus som brändes upp,kringflutna gårdar och vägbankar som har skurits av,precis som här har nämnts.De som har drabbats ställde frågor om vem sombar skulden. Landshövdingen i fram-förde t.ex. uppfattningen att det inte fanns skäl attpröva om vattendomar - en fråga som jag har intres-serat mig speciellt för - medan landshövdingen iVästerbotten sade att han ansåg attdet behövs. Och jag vill gärna ställa frågan till densom kan svara, nämligen miljöministern. Vem avdem har rätt?Jag har , senast under den gångnasommaren, ställt frågor till regeringen om ompröv-ning av vattendomar. Detta har flera talare också varitinne på.Svaret till mig från miljöministern inne-bar i korthet att regeringen tillsatt en kommitté meduppdrag att utvärdera tillämpningen av miljöbalken,bl.a. prövningsordningen och andra regler för mål omtillstånd enligt denna balk. Han har också anfört atthan har för avsikt att föreslå regeringen att reglernaför omprövning av gällande tillstånd för vattenan-läggningar och vattenreglering ses över. Såvitt jag vethar det inte skett, men jag ber miljöministern att svarapå om så är fallet.Om översynen har startat, hur länge dröjer ett be-sked? Det har i många sammanhang påtalats hurviktig översynen av gällande vattendomar faktiskt ärför de människor som bor längs älvarna. Det är bråt-tom. Vi har hört många exempel från flera talare påhur människor lider skada.Det är ju länsstyrelsernas försvarsenheter som hartillsynsansvaret i de här frågorna, men enligt uppgif-ter som jag har fått fungerar det dåligt, åtminstone påsina håll. Information till berörda människor kommeralldeles , eller inte alls, trots att riskerna föröversvämningar har varit uppenbara. Det är därförangeläget att det påpekas för de ansvariga att det härär viktiga uppgifter. Om de inte har resurser till detfår vi väl se till att de får det.Jag vill nu på det bestämdaste uppmana alla riks-dagsledamöter, framför allt från de norra delarna avSverige som ju är mest berörda, att ställa sig bakomett samfällt krav till regeringen att mycket snabbtagera för att göra det möjligt att få en omprövning avgällande vattendomar, och olika skadeersättningaroch sådant som vi tidigare varit inne på. Det räckerinte att hänvisa till sittande utredningar och förslagsom ska lämnas till regeringen. Någonting måstegöras nu.Anf. 10 Miljöminister ():Fru talman! Visst bryr vi oss om de drabbademänniskorna i . , försvars-ministern, jag själv och ytterligare en kollega varsnabbt på plats för att skaffa oss en bild av vad somhänt, men också för att skaffa oss en bild av hur män-niskor hade drabbats.Regeringen var väldigt snabb med att anslå ensumma pengar för stöd till de här områdena, ochgaranterade dessutom ett snabbt återställande av denskadade infrastrukturen. Det stödet kan man se somett första försök till en katastroffond av det slag somefterlysts i diskussionen. Det är en fråga som jagtycker bör diskuteras vidare.Ett viktigt svar för dessa människor är att vi görklart vad vi vill göra för att i möjligaste mån förhind-ra framtida olyckshändelser, framtida oväder av dethär slaget och framtida översvämningar. Det är det vii första hand diskuterar i debatten i dag.Per-Richard Molén är litet oförsiktig, tycker jag,när han ifrågasätter om klimateffekten egentligen harnågon betydelse. Jag hoppas att såsmåningom kommer att ansluta sig till den övervä-gande majoritet av experter och politiker som nutydligt ser det sambandet, och som också ser att dettainnebär ett ansvar för oss att reagera och agera. Vimåste hitta bra strategier för att möta det här hotet iframtiden, inte minst för människorna i de bygdersom hotar att drabbas av framtida oväder och kata-strofer, i och naturligtvis även i andra ländersom är mer utsatta.Det har ställts några frågor om vad regeringen nugör. Vi ska se över vattendomarna. Vi har haft kon-takter med miljöbalksutredningen. Det är litetknepigt, för det finns olika ansvarsområden. Jagkommer därför att sammankalla ett möte med kom-merskollegium, som har ett ansvar i den här frågan,och landshövdingarna i de berörda länen - landshöv-dingarna har redan på många håll dragit igång enundersökning - för att hitta det bästa, smartaste ocheffektivaste sättet att undersöka detta.Vi lägger ett uppdrag till för att se överom det behöver införas särskilda regler för hur manplacerar hus med tanke på den risk för översvämning-ar som vi nu har sett exempel på. Vi lägger ett upp-drag till för att de ska dra lärdomar av erfaren-heterna , så att rapporteringen kan bliännu effektivare i framtiden.Jag vill tillägga att vi naturligtvis kommer att lösade problem som pekade på.SMHI ska också även i fortsättningen vara en aktivaktör i det internationella samarbetet på det här områ-det.Matz frågade mig om min syn påkoldioxidbeskattningen . Jag är övertygadom att vi måste använda koldioxidbeskattning som ettaktivt instrument inom ramen för en skatteväxling iframtiden för att möta de hot som vi diskuterar här idag.Jag tror däremot inte att det hade varit bra om vinu hade satsat på massiva skattehöjningar efter derejäla prishöjningar på bensin och diesel som har ägtrum under ett och ett halv år. Notan för de svenskabilisterna har, för bensin och diesel, ökat med ungefär18 miljarder kronor under de senaste ett och ett halvtåren. Av det är de rena momshöjningarna 3-4 miljar-der kronor. Om vi sätter de siffrorna i relation till vårtmål för skatteväxling, som är , är det klart att vi redan har fått en oerhört kraf-tig effekt av det slaget.Anf. 11 ():Fru talman! Det var glädjande att sade att koldioxidskatt är nödvändig som en delav en aktiv klimatpolitik. Det är litet mer oroväckan-de att han sedan sade att vi ska anpassa våra möjlig-heter att höja koldioxidskatten till världsmarknadspri-set på olja. Vad gör vi om vi har höjt koldioxidskattenoch världsmarknadspriset stiger? Ska vi sänka koldi-oxidskatten då, eller hur ska vi bära oss åt?Vi måste föra en aktiv och rakryggad politik obe-roende av om världsmarknadspriset går upp eller ner.Till vill jag säga att det är bra attläsa hela texten när man läser ett dokument. I politis-ka sammanhang brukar sista meningen vara avgöran-de. Där står det, med anledning av den här debatten:Med anledning av ovanstående begär degröna härmed en särskild debatt om växthuseffektenoch klimatpolitiken.Jag tror att också har läst slarvigt iEU-skriften, eller bara citerade slarvigt. sade att har bilarna minskat med5,. Vad betyder det? Skulle det vara färrebilar, kör de mindre eller är utsläppen mindre? Det ärmöjligen så att utsläppen per bil har minskat med5,i genomsnitt, men vi har ofantligt många flerbilar, och körsträckorna är ofantligt mycket längre äntidigare. Vi har ett nettotillskott av koldioxidutsläpptrots att utsläppen per bil är mindre.Jag tycker att debatten har visat att det är dåligtbeställt med det politiska engagemanget för en radi-kal miljö- och klimatpolitik. I stort sett hela den bor-gerliga sidan väljer att ställa sig utanför. och väl-jer att i den här debatten fokusera mest på enskildaärenden som myndigheter och kommuner är ansvari-ga för och som vi alltså inte har någon rådighet överhär i riksdagen.Ulf från ifrågasätter,även om han hänvisar till försiktighetsprincipen, omdet verkligen finns något samband mellan koldioxid-utsläppen och temperaturhöjningarna. Om det berorpå mänsklig aktivitet, sade , om forsk-ningsrönen är sannolika, då kan det finnas ett sam-band.Jag tycker att vi borde ha kommit så långt att viinte ifrågasätter sambandet.Chockhöjning av bensinpriset, pratade UlfBjörklund om. Vi höjde dieselskatten med perliter. Det är inte direkt någon chockhöjning. säger såhär: Regeringens höjning av dieselskatten med tio örelitern kommer att få förödande effekter för svenskåkerinäring och svenska bönder. Vi kristdemokraterhar gång på gång framfört att vi vill ha sänkt diesel-skatt. Vart tog ansvaret och etiken vägen?Lika illa är det med . Partisekretera-ren har vid en massa olika tillfäl-len talat om hur tar fighten i riksdagenmot de rödgröna och lägger fram förslag om hur viäntligen lyckas sänka skatterna på bensin och diesel.Var har vi ansvaret och etiken?Vi måste göra någonting radikalt och förebygga såatt vi förhindrar att den här typen av översvämningaroch katastrofer drabbar oss med ännu större kraft iframtiden. Jag, liksom ochmiljöministern, har sagt oss vara positiva till någonform av katastroffond. Från sida har vimotionerat om ett särskilt anslag för förebyggandeåtgärder. Vi vill också ompröva en del av de gamlavattendomarna. Men framför allt måste arbetet med-vetet och långsiktigt inriktas på att förhindra framtidaöversvämningar, och för det behöver vi ha en radikalklimatpolitik. Jag hoppas att även de borgerliga parti-erna i sinom tid ska inse detta och sluta upp bakom ensådan politik.Anf. 12 ():Fru talman! Den extra debatten om översväm-ningarna i visar att Socialdemokraterna,och i betydligt högre gradvill diskutera de offentliga systemen, klimatfrågoroch växthuseffekter. möts människorna i deberörda områdena av en lång rad av problem, inteminst inför vintern.Vad tror ni att de berörda människorna i de härområdena förväntar sig av den här extradebatten? Inteär det väl en debatt om växthuseffekter och klimat-frågor, hur viktiga de än må vara.Det har tidigare inträffat naturkatastrofer. En delav oss minns olyckan i , som ledde till långajuridiska processer där enskilda människor drabbades.Låt oss lära någonting av det här. Låt oss , medvet-na om att naturkatastrofer kan inträffa även i ,utforma något slag av katastroffond och någon typ avanvisningar som ger de enskilda människorna etträttesnöre för hur de ska agera.Jag håller med statsrådet om att nisnabbt var ute med att lova pengar, men efter olyckan saknas det från Finansde-partementet anvisningar om hur kommunerna skakunna disponera de här pengarna för att klara sinaegna problem och sina invånares mycket akuta svå-righeter inför den här vintern. Jag tycker att den extradebatten om översvämningarna i ska handlaom detta. De andra delarna kan vi ta upp vid ettkommande tillfälle.Anf. 13 ():Fru talman! Om riksdag och regering verkligen tarde drabbades lidande på allvar insisterar jag på att deska koncentrera sig på att vidta de förebyggandeåtgärder som behövs för att inte nytt lidande ska upp-stå. Vi kräver att så ska ske.Jag anser uppriktigt sagt att det är något skenhe-ligt att uttrycka sin medkänsla med de drabbade sam-tidigt som man motarbetar den absolut mest effektivaklimatåtgärden, nämligen att höja priset på fossilabränslen.Fru talman! Vi har pratat om ansvar. Varför toginte vattenkraftsbolagen varningar på allvar?Anledningen var förstås att man satte kortsiktigavinstintressen före samhällsekonomiska intressen.Det har skett tidigare - detta var inte första gången.Försäkringsbolag och kommuner har vid tidigareöversvämningar krävt att kraftbolagen och derasvattenregleringsföretag ska ersätta skadorna. Kravställs också på skärpta regler för vattenhushållningeni våra älvar. Generellt gäller strikt ansvar för industri-ella miljöolyckor. Undantag görs dock för den härsortens olyckor, där vållanderegeln gäller. Det inne-bär att kraftindustrin inte behöver betala skadorna sålänge regleringen fullföljs enligt vattendomarna.Samhällsekonomiska argument talar dock för ettstrikt ansvar i fall som detta, där industrin genomkontroll av flöden påverkar olyckornas storlek ochförlopp. Detta har i Västernorrlandpåpekat, och jag tycker att det är en mycket rimligsynpunkt.Frågan är vilka åtgärder vi kan vidta. Vad har viansvar för? Klimatåtgärder är det viktigaste, men attförebygga att nya sådana här olyckor sker på grundav vattenbolagen är väl så viktigt.Anf. 14 ():Fru talman! Jag skulle vilja ge ett exempel förMatz och miljöminister i får som konsekvens av denberömda gröna skatteväxlingen i minskadearbetsgivaravgifter och i ökade dieselkost-nader. Vad ska man kalla det?Matz ! Prishöjningen är 10 öre2001 och . Vi vet hur man i fördiskussioner om de nivåer som man helst av alltskulle vilja ha.