prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Det är möjligt att är tillräckligt bra för att komma ihåg perso-nen , men han har uppenbarligeninte förstått särskilt mycket av den politik som BengtWesterberg försökte förmedla, nämligen att jäm-ställdhet handlar om makt till kvinnorna.Delad makt, delat ansvar - så hette vår jämställd-hetsproposition, och socialdemokraterna anslöt sig iefterhand till de flesta förslagen. Men er jämställd-hetspolitik handlar inte om delad makt och delat an-svar, utan den handlar om mer makt åt staten ochansvaret åt kommunerna.Jag behöver möjligen påminna föräldraförsäkringens konstruktion. Man får baraut pengarna genom att vara ledig och inte arbeta, ochdet ökar knappast arbetskraftsutbudet - tvärtom.Folkpartiet har aldrig någonsin haft på förslag attförlänga föräldraförsäkringen från , varesig med eller utan fyller inte heller maxtaxan den funktionsom vi skulle önska. Den ger ju minst sänkning avmarginaleffekterna åt de människor, kvinnor, som harde minsta marginalerna och de högsta marginalef-fekterna. De största sänkningarna, såväl fördelnings-politiskt statiskt som dynamiskt, ges åt dem somredan har ganska stor frihet och ganska låga margi-naleffekter, dvs. mammor som jag själv. Det tyckerinte jag är det stora problemet.Det stora problemet är alla de lågavlönade kvin-nor med höga marginaleffekter och små marginaler.De får väldigt lite hjälp av er maxtaxa, och de fårdefinitivt ingen hjälp att kunna styra och ställa litemer i sin egen vardag. Men det är de som ska arbetamer.Ni har inget svar på hur vi ska kunna lösa de lång-siktiga framtida utmaningarna att klara äldreomsor-gen, sjukvården och produktionen. När 40-talisternadrar sig tillbaka är det tydligen småbarnsmammornasom ska lösa den uppgiften, och det tycker jag är trist.Jag skulle i stället vilja att socialdemokraterna ochhela vänsterblocket funderade lite över vad jämställd-het och välstånd handlar om. Det handlar om männi-skors frihet och möjlighet att kunna skapa välståndoch bestämma mer i sin egen vardag. Där tror jag atter politik lämnar en hel del övrigt att önska och attvåra förslag ligger betydligt bättre i linje med attkunna jobba och verka för både kvinnor och män.Anf. 69 Finansminister () replik:Fru talman! En viktig princip i jämställdhetspoli-tiken är att ge alla människor möjlighet att försörjasig själva, att ge alla möjlighet att få ett jobb. Folk-partiet tyckte tidigare att det var viktigt att vi, som ettled i jämställdhetspolitiken, skulle kunna utformavåra taxor i barnomsorg och annat på ett sådant sättatt det underlättade människors - inte minst kvinnors- inträde på arbetsmarknaden. Men där har uppen-barligen övergett sin gamla linje och lieratsig med de moderata krafterna.Det är glädjande att kunna konstatera att vi nu harnått 4-procentsmålet. Vi hade arbetslöshet imaj månad för kvinnorna i . Det visar att vigenom stora insatser har nått ett oerhört betydelsefulltoch omstritt mål, som har betvivlats av många i deborgerliga partierna.Men det är inte slutmålet för oss socialdemokra-ter. För oss är det full sysselsättning som gäller försåväl kvinnor som män. Därför tror vi att maxtaxere-formen, föräldraförsäkringen och annat också skakunna underlätta för fler personer att komma ut påarbetsmarknaden i framtiden.Jämställdhetspolitiken handlar om makt, menmakten går via jobbet. Makten över sin egen situationgår via att ha ett jobb och kunna försörja sig. Jagbeklagar att numera har slirat över i hö-gerfilen och övergett den jämställdhetsprofil som manhade tidigare.Anf. 70 () replik:Fru talman! Jag måste inledningsvis säga att ocksåjag gläder mig åt att vi i försvarsuppgörelsen harkunnat nå en överenskommelse om att föra över 8miljarder till vården. Av de fyra särskilt utpekadeområdena tycker jag att det är bra att man läggerpengar på psykvården och äldreomsorgen.Finansministern tar upp satsningen på barnen somen av de stora sakerna i vårpropositionen och fi-nansutskottets betänkande, som vi nu diskuterar. Jagskulle vilja ställa några frågor om hur den verklighetsom finns utanför det här huset sammanfaller medfinansministerns ambition.Det första jag funderar över är förstås situationen iskolan, där var femte elev går ut medotillräckliga läs- och skrivkunskaper. Var tionde elevär inte behörig att fortsätta på gymnasiet, men vi vetatt det nästan är omöjligt att få ett jobb om man intehar en ordentlig grundutbildning.Maxtaxan är ju ingen barnreform. Finansministernsjälv nämnde den i samband med sysselsättningenoch tillväxten, där maxtaxan ska vara en viktig pus-selbit. Jag tror faktiskt att har rätt in-gångsvärden i den här diskussionen.Dessutom är det så att vissa föräldrar tjänar på förslaget, kanske upp till3 , medan andra bara tjänar hundralappar. Detär ett heltokigt förslag fördelningspolitiskt.Fördelningspolitiken är också heltokig i föräldra-försäkringen som den ser ut . För vissa barn ärdet värt att de får ha sina föräldrarhemma genom föräldraförsäkringen. Men för andrabarn är det värt nästan att de får föräldrar hemma genom föräldraföräkringensreglering.Den här skillnaden i hur man ser på olika grupperav barn gagnar inte barns rättigheter. Barn i t.ex.familjevåldssituationer har en väldigt utsatt position,och jag tycker sammantaget att den här satsningen påbarnen klingar ganska tomt.Anf. 71 Finansminister () replik:Fru talman! Jag lyssnade noga på anfö-rande , och det var ganska välgö-rande att hon tog avstånd ifrån skatte-politik. Den skattepolitiken skulle inte tillföra sam-hället några ytterligare resurser, vare sig till skolan,sjukvården eller omsorgen.Därför är jag på samma sätt som gladöver att vi har nått en överenskommelse om en storsatsning på sjukvården. Jag är medveten om att detfinns andra områden, som skolan och jobben, somockså behöver ännu större satsningar tiden framöver.Därför hoppas jag naturligtvis att också ärberedd att diskutera och stödja en ekonomisk politiksom gör det möjligt att få fram mer resurser för denoffentliga vården, skolan och annat som vi har, ocksåi fortsättningen.Jag tror att kanske inte riktigt inser vil-ken väldig satsning på barnen som finns i vårproposi-tionen, eftersom hon säger att det ekar tomt. Vi satsaröver på barnfamiljerna, ochmaxtaxan är väl någonting som i högsta grad är braför barnen. Om föräldrarna får bättre inkomsterkommer det barnen till del. Om båda föräldrarna kanfå jobb och maxtaxan underlättar det, så är det väl braför barnen och deras situation? Om det blir mer per-sonal på dagis och fritids så är väl det också bra förbarnen?Anf. 72 () replik:Fru talman! Maxtaxeförslaget diskriminerar 25 %av barn. Man har ju valt konstruktionen attinom den gemensamt och offentligt finansieradevälfärden lägga fram ett förslag som riktar sig till debarn som finns i den offentliga barnomsorgen, nämli-gen av barn. Men av Sverigesbarn ställs utanför detta stöd, och det är barnen somhar privat ordnad barnomsorg.Det gläder mig att finansministern tar upp fråganom tillväxt. I vissa kommuner i har vi ettskoluppror, och vi har också ett . Dethandlar om det andra stora problemområdet som jaghade tänkt ta upp, nämligen att skillnaden i bruttona-tionalprodukt mellan olika regioner är enormt stor iSverige just nu.Om man utgår från en snittgräns på 100 för Sveri-ge, så har vi en tillväxt på 130 i Stockholmsområdet.Men i stora delar av ligger man på faktor 70-75, jämfört med 100. När man inom EU diskuterarregionalpolitik är fattigdomsgränsen 70, och då pratarvi om sådana områden inom den europeiska unionensom . Där sätter man in ett massivt utveck-lingsstöd.I är regionalpolitiken just nu frånvarande,höll jag på att säga. Den digitala allemansrättenkommer inte till stånd. Utgiftsområdet kommunika-tioner får en halv miljard mindre i anslag de närmastetvå åren. Polisen har utryckningstider imånga distrikt.Detta innebär att politiken just nu går ut på attplocka bort de verktyg för regional utveckling somhar funnits och inte lägga till några nya. Detta försät-ter stora delar av i en mycket besvärlig situa-tion.Det här är extra problematiskt eftersom vi nu är påtoppen i en högkonjunktur. Det kommer kanske atthålla i sig , men vad händer med dessaområden när vi går ned i en lågkonjunktur? Det ärlikadant med arbetslöshetssiffrorna. Där finns sammastora regionala skillnader.Anf. 73 Finansminister () replik:Fru talman! Om vill tillhöra de krafter isamhället som vill värna den gemensamma välfärden- det hoppas jag att hon vill - genom att bygga utbarnomsorg, skola, sjukvård och mycket annat trorjag att det vore en fördel om vore lite mervarsam med sina uppgifter om hur det verkligen för-håller sig.Vi minskar inga väganslag. Anslagen till vägaroch järnvägar ökar i vårpropositionen. Vi ökar insat-serna för rättsväsendet, för polisen, kraftigt. Det ökarju möjligheterna att göra insatser i fortsättningen. Vihar behållit anslagen till arbetsförmedlingarna oför-ändrade, trots att arbetslösheten snart bara är hälftenav vad den var . Det har vi gjortjust därför att vi vill satsa mer på dem som är kvarsom arbetslösa och ge dem chansen att komma in påarbetsmarknaden.Jag tycker kanske att ska vara lite försik-tig när hon beskriver våra insatser när det gäller polis,arbetsförmedlingar, vägar och annat, så att vi i allafall talar om samma korrekta bild.För den som då vill bygga ut välfärden på sammasätt som regeringen och och göra är det naturligtvis oerhört viktigt att se till attförhindra att får en chans att via sinskattepolitik underminera de resurser som vi behöverför det här. Jag upprepar gärna det som jag sade förut.Jag tycker att det var välgörande att togavstånd från skattepolitik på den punk-ten, men det handlar också om att i god ordning för-söka skapa ett utrymme för de insatser som vi villgöra åren framöver. Det innebär, och kanskeockså andra, att vi inte kan göra allt på en gång, utanvi måste hitta en viss turordning. Turordningen harvarit att vi har satsat väldigt mycket på vården, sko-lan, omsorgen och jobben. Och barnen står nu i cent-rum i denna vårproposition. Jag tycker att det är denstörsta och bästa framtidssatsning som vi kan göra.Anf. 74 ():Fru talman! Det finns något unikt med varje män-niska och med mänskligheten i dess helhet. De flestapartier i står upp för den enskilda männi-skans unika värde.Vi moderater tar vår utgångspunkt i den enskildamänniskans möjligheter att förverkliga sina egnadrömmar och idéer. Det handlar om att själv välja hurman vill leva, var och med vem och om rätten attforma sitt eget liv och sin egen framtid.Men har under det senaste seklet utveck-lats i en annan riktning. Idén är att statens behov,önskningar och ambitioner är större och viktigare änden enskildes. Idén är att kollektivet går före indivi-den. Detta är en människosyn och en inriktning påpolitiken som vi moderater har varit och alltid kom-mer att vara i opposition mot, vare sig vi är i rege-ringsställning eller inte.Det är för den enskilde individens räkning somjag står här , för att förbättra hennes möjligheteratt förverkliga sig själv, sina drömmar och sina idéer.Det är på hennes uppdrag som jag och mina partivän-ner tjänstgör i denna kammare.Fru talman! Den enskilde är illa klämd i dagensSverige. År har den svenska staten rullat utsin makt på den enskildes bekostnad. Lagarna blirfler, reglerna likaså. Statens, kommunernas ochlandstingens utgifter ökar stadigt, och med dem skat-terna. Den enskildes makt över sitt eget liv, sin fram-tid och sin vardag minskar i takt med att staten tar försig. Det blir allt mindre frihet, allt mindre ansvar ochallt mindre egen makt.Det är egentligen först under det senaste decennietsom verkligheten har börjat komma i kapp den storastatens försvarare. Högskattestatens problem harblivit bitter verklighet för många, inte minst de ar-betslösa och de familjer som inte får ekonomin efterskatt att gå ihop av egen kraft.Vi har sett ökande brister i en offentlig sektor, såupptagen med att göra det mesta att man knappt kla-rar av det väsentligaste. Det är världens högsta skattermen inte världens högsta välfärd. Det är ett oroväck-ande resultat av decennier av socialism.Vi moderater har konsekvent förespråkat andralösningar än den stora statens väg. Vi skiljer oss frånde flesta andra partier i denna kammare genom attalltid ta avstamp i idén om den enskildes rätt till frihetoch makt över det egna livet. Men vi skiljer oss dess-utom från regeringen genom att vi tar avstamp i denverklighet som vi ser omkring oss. Den stora starkastaten har inte bara drabbat den enskildes frihet. Dethandlar också om de negativa effekterna på arbete,ägande, sparande, företagsamhet och ekonomiskutveckling som de höga skatterna för med sig.Det handlar om en svart sektor som breder ut sig.Det handlar om en ökad otrygghet bland landets fa-miljer om pengarna ska räcka till när skatten är be-tald.För att den enskilde ska kunna förverkliga sinaegna drömmar och idéer och för att vårt samhälle skakunna utvecklas på bästa sätt finns det några principersom jag hoppas att alla i den här är villigaatt ställa upp på.Vi borde kunna vara överens om· att man ska kunna leva på sin lön och att männi-skor själva ska kunna utforma sina egna liv,· att det är viktigt att man tar ansvar för sig självoch sina nära och kära och att det bör uppmuntras,· att det är viktigt att vi har en stark ekonomi medframgångsrika företag som kan ge jobb och till-växt långsiktigt,· att det ska löna sig att arbeta, utbilda sig och varaduktig på det man gör,· att det ska löna sig att ta risker och våga investerai egna eller andras idéer och· att vi har ett samhälle som uppmuntrar den en-skilde att givet sina egna förutsättningar försökaförverkliga sina egna drömmar och idéer. Det ärkanske viktigast av allt.Dessa principer ställer dock krav på att statenhåller tassarna borta. Det handlar i stället om att geverktyg, inte pekpinnar, att erbjuda valfrihet i detgemensamma och att låta folk få behålla en större delav resultatet av det egna arbetet och de egna an-strängningarna. Dessa principer ställer krav på sänktaskatter.Fru talman! Vi har valt att rikta in oss på de om-råden där vi tror att lägre skatter skulle vara särskiltnyttiga och välkomna, såväl för den enskilde som föross alla.Vårt främsta krav är en omfattande långsiktig in-komstskattereform. Det är de små inkomsterna som vivill värna. Det är alltid låg- och medelinkomsttagarnasom drabbas hårdast av klåfingriga politiker medambitioner att lägga andra människors liv till rätta.Vi föreslår därför en kombination av åtgärder. Tillskillnad från en del andra partier har vi börjat medinriktning, syfte och omfattning. Men vi lämnar öppetför tekniken, ordningen och den rätta avvägningenmellan höjda grundavdrag och sänkta skattesatser.Vår målsättning är att helt avskaffa denstatliga inkomstskatten. Det vill vi göra av flera skäl:Om vi avskaffar den statliga inkomstskattenkommer det att löna sig bättre att utbilda sig, att för-bättra sin egen inkomst genom att byta jobb eller blibättre på det som man gör. Det tycker vi är en braprincip.Att avskaffa den statliga inkomstskatten är enrättvisereform. Alla kommer att betala samma pro-centandel av sin inkomst i skatt, som desom tjänar mest också betalar mest skatt i kronor ochören.Vi får dessutom ett enklare skattesystem. Behovetav särskilda regler för fåmansföretag minskar. Pro-blemen med beskattningen av personaloptioner, somdrabbar många anställda i nya, snabbväxande företag,minskar. Behovet av en särskild expertskatt för ut-ländska experter minskar. Vårt samhälle skulle bli enattraktivare plats för företag och människor att verkai, till gagn för alla.Steg för steg vill vi genomföra denna reform, meden kombination av höjda grundavdrag och sänkt stat-lig inkomstskatt. Det förbättrar möjligheterna för denenskilde att kunna leva på sin lön.Vi moderater vill även, i motsats till dagens riks-dagsmajoritet, se sänkta kommunalskatter. Menmånga kommuner har, till följd av statliga pålagoroch ett orättvist utjämningssystem, svårt att ge män-niskorna makten åter.Utrymmet för kommunala skattesänkningar är rättbegränsat i socialismens . Detta drabbar män-niskor med minst marginaler i den egna ekonomin.Det är de höga kommunalskatterna som äter upp delåga inkomsterna. Sänkta kommunalskatter är därfören viktig del i en inkomstskattereform. I flera borger-ligt styrda kommuner sker nu skattesänkningar. Detär något vi välkomnar och vill se mer av.Fru talman! Ett annat stort bekymmer i dagensSverige är fastighetsskatten. Denna djupt orättvisaskatt drabbar tusentals svenskar vars enda önskan äratt bo i det egna hemmet. Hyresgästerna drabbas.Villaägarna drabbas. De som bor i bostadsrätt drab-bas. Glesbygden drabbas.Det främsta argumentet för fastighetsskat-tens förespråkare är att det är en svårflyttad skattebas.Det ligger i sakens natur att kapital, utbildade perso-ner och företag är mer lättrörliga skattebaser än fas-tigheter. Men det gör inte fastighetsskatten till en braskatt. Det är en djupt orättvis skatt som egentligenbara har en enda fördel, och det är skatteindrivarensfördel. Alla måste bo någonstans; därför kan ingenundkomma att betala fastighetsskatt.Vilka skatteteoretiska argument förutom orörlig-heten finns för att beskatta fastigheter? Moms harbetalats när huset byggdes. Moms belastar alla drifts-kostnader. Att därutöver ta ut statlig skatt på boendeovanpå alla andra skatter kan inte uppfattas som rätt-färdigt.Ett hem ger ingen avkastning. Det är en konsum-tion av boende. Skatten varierar dessutom kraftigt ochoförutsägbart i både tid och rum. Fastighetsvärdenastiger brant i attraktiva områden och därmed ocksåfastighetsskatten. Resultatet blir att många inte harråd att bo kvar i sina hem. Är detta rättvist?Fastighetsskatten kan inte avskaffas över en natt.Men vi skulle i denna kammare kunnabesluta att frysa taxeringsvärdena, halvera markvärdetsom grund för beskattning och börja sänka skattesat-serna. Det är vad vi moderater föreslår. Den som villär välkommen att följa med.Men fastighetsägare riskerar att drabbas dubbelt.De höjda taxeringsvärdena innebär att fler tvingasbetala förmögenhetsskatt på sitt boende - inte för attlönen eller bankontot ökat i värde utan för att tomten,väggarna eller utsikten har det. Därför vill vi mode-rater också slopa förmögenhetsskatten, så att inte desom valt att äga sitt eget boende ska drivas från hemoch gård.Men förmögenhets- och kapitalbeskattningendrabbar inte bara dem som äger hus. Skatterna harblivit så höga att det numera inte bara är tennisstjär-nor och artister som tröttnat på våra absurt högaskatter. Även s.k. vanliga människor överväger attsöka sin framtid på annat håll, företag likaså. Dettahotar naturligtvis den svenska ekonominsutveckling. Därför vill vi steg för steg avskaffa för-mögenhetsskatten - först genom att den orättvisasambeskattningen av förmögenheter för äkta makarupphör och genom en höjd gräns för när skatten skabörja taxeras ut.Statsminister säger i Aftonbladetden att slopandet av sambeskattningen inte ären prioriterad fråga. För detta har han stöd i dennakammare, förutom av sina egna partivänner, avVänsterpartiet och . Vi vill slopa sambe-skattningen . Tillsammans med bl.a. avskaffaddubbelbeskattning på aktieutdelningar kommer dessaåtgärder att förbättra våra möjligheter att bli en före-tagarnation i världsklass. Det är något vi alla kommeratt kunna ha glädje av.Ett annat aktuellt problem är den vansinnigt högabensinskatten, som lett till rekordhöga bensinpriser.Bensinskatterna gräver djupa hål i hushållskassan,särskilt för dem som av olika anledningar är beroendeav bilen. Men den gör det även mindre lönsamt attpendla till jobb på annan ort. Där bilen tidigare ska-pade frihet och möjligheter ser vi nu inlåsningseffek-ter.Vi moderater är det enda parti som föreslår sänk-ningar av de höga bensinskatterna. Dessutom vill vise ett höjt reseavdrag och sänkt gräns för avdrag förresor till och från jobbet.Fru talman! Om är det förövriga partier att kommentera förslag.Det blir säkert den vanliga visan. Skattesänkningarnahotar välfärden, kommer det att heta. Men vems väl-färd är det vi talar om - den enskildes, som får maktöver sin vardag, eller politikernas, som förlorar mak-ten över människorna?Skattesänkningar sägs äventyra statens finanseroch leda till ett ekonomiskt "moras". Det har intevarit en enda debatt i den här kammaren utan att fö-reträdare för regeringspartiet har talat om detta, istället för att tala om framtiden. Det är ett av finans-ministerns favorituttryck, och hans supportrar använ-der det gärna.Men när staten får mindre pengar att bestämmaöver får du som medborgare mer. När din makt överditt liv ökar minskar politikernas. Det är vad vi tror ärrätt och riktigt. Därför föreslår vi de förändringar vigör - för den enskilde individens och hennes närasoch käras skull, för våra barns skull, för att vi alla skakunna växa lite som människor och medborgare, inteför att kollektivets makt ska öka på din och min be-kostnad.Det är inget mindre än en frihetsrevolution vi fö-respråkar; i detta har mina motståndare här i riksda-gen rätt.Vi moderater vill gå längre än övriga. Vi villåstadkomma mer än andra. Vi vill ha mer frihet förden enskilde än alla andra. Det är ingenting vi stickerunder stol med.Fru talman! behöver sänkta skatter ochmer frihet för den enskilde. Det är vad vi moderatertror på och slåss för. Det är också en politik vi harföreslagit att ställa sig bakom och somkommer till uttryck i reservationerna till finansut-skottets betänkande . Man kan stödja den genomatt rösta bifall till de moderata reservationerna i da-gens betänkande. Det tänker i alla fall jag och minapartikamrater göra. Övriga är hjärtligt välkomna attgöra detsamma.För ordningens skull, fru talman, vill jag påpekaatt jag står bakom samtliga moderata reservationer idetta betänkande men nöjer mig med att yrka bifalltill reservation 12 under mom. 6.Anf. 75 ():Fru talman! Dagens debatt behandlar också skat-tepolitiken. Jag vill med anledning av detta lyfta framnågra kristdemokratiska aspekter på regeringens po-litik och även på utskottsbetänkandet.Jag vill redan nu meddela att jag inte ämnar yrkanågot ytterligare utöver vad harframfört. Vi yrkar alltså bifall till reservationerna 1och 13.När jag läser betänkandets skattedel finner jag enhel del att glädjas över. Jag tänker koncentrera mig påett fåtal områden, men jag vill också nämna Kristde-mokraternas skattepolitik i stort.Utskottet belyser flera områden som inger storförhoppning. Låt mig t.ex. ta meningen som säger attföretagsklimatet ska bli bättre. Reglerna för företa-garna ska bli enklare - bra! Brytpunkten för statligskatt ska höjas - även det bra! Detta är en bra inten-tion som stämmer överens med vad Kristdemokrater-na har verkat för . Jag vill med anled-ning av detta återkomma till vårt förslag om höjtgrundavdrag.Internationaliseringen nämns också som grund föratt se över olika delar av skattesystemet. Detta är enbra grund för att verkligen förbättra för landets skat-tebetalare. Även om regeringen har uttalat önskemå-let och målsättningen att vidta åtgärder som skullekunna gynna vanligt folk måste jag erkänna att detsaknas en hel del önskvärda reformer som borde varaen lämplig följd av internationaliseringen.Flera av förslagen som regeringen lagt fram skullevara enkla att genomföra fullt ut. Men frågan mankan ställa sig är varför det ska ta så att ge-nomföra goda idéer och förslag. Jag tänker på löftetom att det ska bli enklare för företagare att deklareraeller sköta sin rapportering till myndigheterna. Här ärvi kristdemokrater intresserade av att gå regeringentill mötes. Vi kan mycket väl tänka oss att lägga framkonkreta förslag som skulle tas emot med stor glädjeoch tacksamhet av företagare och övriga deklaranter,och säkerligen även av skattemyndigheternas perso-nal.I dag finns ett stort ogillande av det befintligaskattesystemet. Det är alldeles för komplicerat. EnligtTemos undersökning på uppdrag av RSV anser en-dast av företagen att skattesystemet är enkeltoch bra. tycker att det är lätt att deklarera ochlämna uppgifter om olika skatter.