prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — har regeringen, efter det attriksdagen har ställt sig bakom regeringens förslag,beslutat om förändringar i domstolsorganisationen.I den budgetproposition som vi behandlar här har regeringen anmält att den avser att ge i uppdrag att lägga samman ytterligaretingsrätter. Närmast följer , Klippansoch tingsrätter som ska läggas sammantill en tingsrätt med kansliorter i ochÄngelholm. Vidare ska Falu, och Ludvikatingsrätter läggas samman med kansliort i Falun.Mora och tingsrätter läggs samman medkansliort i . Tingsrätterna i och Falkö-ping läggs samman med kansliort i . Slutligenska tingsrätterna i och läggassamman med kansliort i Ystad.Regeringen och vi socialdemokrater här i riksda-gen har fått mycket kritik för den förändring som harvarit och är på gång i organisationen, också här i dag.Det är kritik för att inte har mer inflytandeoch för att regeringen fattar beslut om nedläggningarav tingsrätter utan en övergripande diskussion medövriga partier.Jag anser att det är en oberättigad kritik. Rege-ringen har försökt få till stånd en så stor enighet sommöjligt, inte minst genom den domstolsutredning därjag själv deltog , dom-stolsutredning. Det var dessvärre inga konkreta för-slag som kom fram från de partier som klagar . Istället sade man nej till allt vad en översyn av denyttre organisationen hette. Här fanns det möjlighet attforma ett förslag till en framtida organisation med enbred uppslutning, men vad gjorde man? Jo, man kriti-serade det besparingskrav som fanns med i direktivenmen utan att ta ansvar och lägga några egna förslag.Kritik till besparingskravet kan jag i och för sig haen viss förståelse för, men man borde enligt min me-ning ha tagit på sig ansvaret genom att påverka merän vad man gjorde.Såvitt jag förstår är flera av oss överens omatt en reformering måste komma till stånd om vi skaåstadkomma ett modernt domstolsväsende som upp-fyller angivna krav.För inte så länge sedan överlämnade regeringenen handlingsplan till där regeringen lyftefram vikten av de förändringar som måste ske för attdomstolsorganisationen ska kunna utvecklas ochförbättras ytterligare. Denna handlingsplan debattera-des och beslutades här i kammaren. Det var en majo-ritet som sade ja till de förslag som regeringen pre-senterade.Likaså är det med den budget som vi beslutar omhär i kammaren . De aktuella organisationsför-ändringar som regeringen aviserar har vi full rätt attställa oss bakom eller förkasta. Trots att det enligt lagär regeringen som ytterst beslutar har jag svårt atttänka mig den regering som skulle ta ett beslut sominte en majoritet stöder i denna kammare.Fru talman! Det föreligger flera motioner på dettaområde. Vad som särskilt gör mig förvånad är Cen-terpartiets gemensamma reservation med Kristdemo-kraterna, där man i princip vill att antalet tingsrätterbör behållas och att den pågående organisationen skaavbrytas. Såvitt jag förstår har Kristdemokraternayrkat medel till detta, men vad har förpengar förstår jag inte.Inte heller kan jag få ihop detta yrkande med denmotion som m.fl. har väckt. Enligtmotionen är berett att ta ansvar för attreformera och modernisera domstolsväsendet, menkravet är att det måste ske under överinse-ende.Därför vill jag fråga företrädaren för Centerparti-et: Har jag uppfattat motionen fel? Eller vad är Cen-terns mening? Är man beredd på vissa förändringar,eller ska det inte göras någon som helst översyn ellerförändring av tingsrätterna? Vidare vill jag veta hurCentern tänker finansiera en eventuellt oförändradorganisation.Till sist, fru talman, vill jag kommentera reserva-tionen från och vad beträffarutnämningen av domare. Jag kan tydligen överraskaAnders G Högmark med att just lämnade kom-mittén för utnämning av de högsta domartjänsternasitt betänkande till regeringen. Själv har jag företrättSocialdemokraterna i utredningen. Det har varit ettmycket roligt och främst intressant uppdrag. Vi hardykt djupt in i de frågor som direktiven gett. I storthar vi varit överens, men det finns några delar där viär oense, bl.a. vad gäller utnämningsförfarandet.I det stora hela har det varit väsentligt för kom-mittén att finna en ordning för utnämning av högredomare som ger ett gott uttryck för domstolarnas ochdomarnas oavhängiga ställning och som är väl fören-lig med den standard som utvecklats i samarbetetmellan de länder som ingår i Europarådskretsen.Vidare ska förfarandet säkra kvaliteten, bredda re-kryteringsunderlaget och inge förtroende hos allmän-heten.Kommittén föreslår ett mer öppet förfarande . Det centrala inslaget i kommitténs förslag är ensärskild förslagsnämnd, med domare, advokat ochmedborgarrepresentation. Ordningen med en särskildförslagsnämnd innebär att i stora stycken kommersamma principer för förfarandet att gälla hos dennämnden som hos tjänsteförslagsnämnden. Relatio-nen till regeringen för den särskilda förslagsnämndenkommer att likna relationen för tjänsteförslagsnämn-den. Skillnaden i förhållande till tjänsteförslagsnämn-den gäller främst nämndens sammansättning. Meddenna ordning blir förfarandet med utnämning avhögre domare i jämfört med många andraländer, såsom de i Europarådskretsen, synnerligenöppet.Till skillnad från majoriteten i kommittén skiljersig ordföranden och vi två företrä-dare för Socialdemokraterna oss från övriga i kravetom intresseanmälan vad gäller utnämning av leda-möter i de båda högsta domstolarna, justitieråd ochregeringsråd. Vi anser att om det inte finns en vissmöjlighet till ett undantag under en viss övergångstidskulle det kunna medföra en risk för att kompetentakandidater avhåller sig från att träda fram som intres-serade av att bli utnämnda för att inte löpa risken attstå tillbaka i konkurrensen. Det kan exempelvis gällasådana jurister som befinner sig utanför domarbanan.Därmed skulle denna lösning medverka till att dessadomarämbeten riskerar att inte bli tillsatta med deskickligaste juristerna, och inte minst till att möjlig-heten att i ökad grad locka personer från andra ju-ristyrken än domarna inte skulle förverkligas.Kommitténs förslag innebär att ett visst medbor-gerligt inflytande i beredningsförfarandet förs in. Föratt skapa en särskild tyngd för denna nya form avrepresentation har kommittén föreslagit ett nytt förfa-rande, som innebär att det är som väljerdessa nämndledamöter.En särskild fråga är om regeringen ska vara bun-den till att utnämna någon av de personer som nämn-den föreslår. Vi anser inte att regeringen ska varabunden till nämndens förslag. Regeringen utövar juutnämningsmakten under konstitutionellt ansvar.Därmed ligger det med all sannolikhet i regeringensintresse att den vid granskning kan motivera avstegfrån nämndens förslag. Om regeringen vill utnämnaen person som förslagsnämnden inte har förordatföreslår en majoritet i kommittén att justitieutskottetska ges möjlighet till en offentlig utfrågning. Dettaskulle innebära att man öppnar för en principiellt settny funktion för och vårt konstitutionellasystem. Med det som är sagt tidigare reserverar vi ossockså mot detta förslag i kommittén.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 144 (m) re-plik:Fru talman! säger att 1995års domstolskommitté var oförmögen att få framnågonting. Det är helt riktigt; det gick i stå. Även omdet kanske är meningslöst att kritiseradet, är det ingen tvekan om att det som jag personli-gen, Moderata samlingspartiet och många andra trorvar den väsentligaste orsaken var den blockering somåstadkoms med besparingsdirektivet om 200 miljonerkronor. Jag förstod att antyd-de något liknande. Vi är nog ganska överens om denbedömningen. Det var beklagligt, som har sagts tidi-gare, men kan vi konstatera att tiden har löpt vida-re.Jag kan också säga att i den kommittén fanns enmängd konstruktiva förslag, inte minst från den mo-derate ledamoten, hur man skulle kunna använda nyteknik etc. Det blockerades tyvärr av besparingsdi-rektivet. Men blåser det nya vindar, och vi har enny justitieminister. Jag ser fram mot, måhända, en nyöppenhet i det avseendet.Jag vill bara kort säga en sak när det gäller ut-nämningen av domare. Eftersom nu sitter inne med i stort sett hela kunskapenoch kan läsa vad som står i betänkandet i form avsärmeningar etc. är det svårt för mig att kommenteradetta. Det verkar andas en större öppenhet, och dethälsar vi välkommet. Sedan tycker vi genomgåendeatt man bör ha en modell där man frikopplar rege-ringens roll så mycket som möjligt från utnämnings-förfarandet. Rent formellt i slutet måste regeringenutnämna, men beredningsförfarandet bör frikopplas.Det lät på som om man hadegått en bit på den vägen.Vi får självfallet återkomma när regeringen läggerförslag. Det är viktigt att ha ett förfarande som äröppet och att man förmår rekrytera de yppersta do-marna till dessa ämbeten.Anf. 145 ()replik:Fru talman! Det är helt riktigt att detta betänkandeär ett förslag, som vi ska ta ställning till så småning-om. Det är så, som framför ochhar en önskan om, att det är ett mycket mer öppetförfarande . Det är regeringen som ytterst kommeratt vara den som beslutar, enligt vårt förslag. Mensom jag sade i min inledning kommer det att tillsättasen tjänstenämnd - om nu detta blir verklighet - somkommer att föreslå.Det är den reservation som vi tillsammans medordföranden i utredningen har. Vi tycker att maninledningsvis ska frångå intresseförfarandet vad gäl-ler utnämningen till och Rege-ringsrätten. Som jag sade tycker majoriteten tvärtom.1995 års domstolskommitté har vi talat om vidflera tillfällen här. Själv har jag också lyft fram frå-gan. Jag vill hålla med ; det ärkonstigt, men så är det. Konstruktiva förslag komfram från alla i denna utredning - många goda såda-na. Vi fick ett betänkande till slut som det är väldigtbra att se framtiden an utifrån.Som jag sade i mitt anförande tycker jag efter denkritik vi ofta möter - det har vi gjort här i kammaren också - att det är väldigt viktigt att påtala just attvi socialdemokrater anser att man hade möjlighet.Man ges möjlighet. Regeringen har öppnat famnen,om jag får uttrycka det så, för att välkomna förslagäven från övriga för att vi ska få det rättsväsende ellerden domstolsorganisation som vi vill ha och som kanmöta framtiden. Det är där jag vill kritisera.Anf. 146 (m) re-plik:Fru talman! Om denna öppenhet nu finns från re-geringens sida skulle vi förhoppningsvis kunna av-sluta dessa års långa debatt kring den samlade planen.Regeringen skulle ta fasta på detta och lägga framplanen just av det skälet - det kunde vara intressantatt höra vad säger - att ettriksdagsbeslut i botten gör att det skapas en högregrad av legitimitet i reformarbetet, vilket skulle väl-komnas av domstolsväsendet och vara till gagn fördem som ska jobba med reformarbetet.Det skulle vara intressant att höra om det finnsnågon förståelse för synpunkterna på behovet avlegitimitet i reformarbetet.Anf. 147 ()replik:Fru talman! Jag ser ingen skillnad mellan dettaoch det förfarande som finns . Det finns ett riks-dagsbeslut om att regeringen ytterst beslutar, och vi ikammaren har all rätt och möjlighet att tala om vad vitycker. Som jag sade i mitt anförande har jag svårt atttänka mig att regeringen skulle göra annorlunda änvad majoriteten i kammaren skulle vilja att man gjor-de när det gäller de förslag som ligger framme. Jagser ingen skillnad vad gäller det.Anf. 148 ():Fru talman! Kristi-anstad: 0. Detta kan låta som väderleksrappor-ten för en normal vinter, men så är detinte. Det är nämligen listan över lediga platser påMalmöregionens häkten söndagen den 12 novemberinnevarande år.Fru talman! var det krispå häktet i . Personalen är visserligenganska van vid detta, men trots det, och kanske justdärför, sliter denna arbetssituation hårt på personalen.Häktet är oftast helt fullt, och det är svårt att hittaplatser till dem som kan komma att häktas underdagen.Efter påpekanden från tortyrkommittén har häktetbyggts om. Matsal och skolsal har rättats till så ska kunna uppfylla kraven på gemensamhet,men man har ingen personal så att man kan utnyttjade ombyggda lokalerna. Då några i personalen är påhäktesförhandlingar blir situationen ibland ohållbar.Chefen på häktet, , är med rätta all-varligt bekymrad.Det är allt svårare att få personal. Fyra av demsom har kunnat gå in och vikariera står intelängre till förfogande. De har fått andra, mer attrakti-va jobb. Det är lätt att inse att det är svårt att rekryterapersonal till häktet då ingångslönen är 12 800 och dånyanställda alltmer sällan kan räkna med att få dengrundutbildning som de utlovas.Tommy har arbetat på motiva-tionsavdelningen på Karlskronaanstalten. Där fick tiointerner med drogproblem behandling. Men för någraår sedan fick motivationsavdelningen stänga på grundav besparingar.Samma dag var situationen om möjligt ännu meransträngd på häktet i . Där var det heltfullt. För att klara situationen var man tvungen attanvända besöksrummen för att få plats med de häkta-de. Detta var ingen ny situation. För dem som arbetar ihäktet är dessa båda dagar inte alls unika. Kriminal-vårdsstyrelsens verksamhetsberättelse och statistik föroktober visar att häktet var överfullt 14 av månadensdygn.För att få verksamheten att gå ihop tvingas Anni-ka , som var ansvarig, ringa runttill andra häkten. Hon ringer inte bara till dem i när-heten - i - utan det förekommerfaktiskt, fru talman, transporter ända till ,, och även till . Tala om kost-nader! Den ansträngda situationen orsakar dessutomextrakostnader för andra verksamheter, då polis ochadvokater ibland får förflytta sig ganska långa sträck-or när de ska förhöra häktade.I våras JO-anmälde personalen sig själv. Ännu harJO:s uttalande inte kommit.Det är inte bara i och somsituationen är svår inom kriminalvården. Liknandeförhållanden råder på många anstalter och häkten. Istatistiken finns exempel på ännu värre överbelägg-ning. Norr hade t.ex. med över-beläggning under oktober månad.Under en dag besökte jag Kronobergs-häktet. Också här har man problem med hög belägg-ning och svårigheter att rekrytera personal. På en avavdelningarna hade faktiskt den som hade längstanställning varit anställd . Ingen på den-na avdelning hade en fullständig grundutbildning.Fru talman! Jag vill ta två citat: "Åtgärder som bi-drar till att den dömde inte återfaller i brott skall hafortsatt hög prioritet." Jag vill citera vidare: "Arbetetmed att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivasmed ökad intensitet." Citaten är hämtade från rege-ringens budgetproposition för och avsnittetom kriminalvård. Rubriken är Prioriteringar.Dessa och andra målsättningar är bra, men måloch medel stämmer inte överens. De fina ambitioner-na riskerar att bli bara ambitioner, somalltfler ur personalen mår dåligt och riskerar att brän-na ut sig.Brotts- och missbruksrelaterade program har i storutsträckning ersatts av enklare och billigare program-verksamhet. För att klara av ålagda besparingar harman också stängt många motivationsavdelningar.De brotts- och missbruksrelaterade programmenhar enligt uppgifter från kriminalvården mer än hal-verats . Övriga enklare och billigareprogram har ökat . Dentotala programverksamheten har minskat, men allvar-ligast är naturligtvis att dessa program med hög kva-litet har bytts ut mot enklare och billigare.Våld och hot blir allt vanligare. Det gäller bådehot och våld mellan intagna och mot personalen.Situationen är allvarlig, och detta bekräftas av under-sökningar som gjorts av både och ST Krimi-nalvård, dvs. de fackliga organisationerna.Hot och våld mot personalen förekommer inte ba-ra inne på anstalter och häkten utan också utanför.För sedan blev en vårdare på anstaltenBeateberg beskjuten utanför anstalten. harpersoner som arbetat på Asptuna och Åby blivit be-skjutna. Personal som arbetar på Kumla har i sitt hemblivit nedslagen. Senast kända allvarliga händelse ärgisslantagningen på Österåker.Fru talman! På en fråga i till nye justi-tieministern om vad han avser att göra för att kommatill rätta med hot och våld inom kriminalvården sva-rade han följande: "Kriminalvården kommer nästa åratt tilldelas ett ekonomiskt tillskott. Jag anser attkriminalvården härigenom bör ha bättre resurser attutveckla verksamheten och förse sin personal med deverktyg och den kunskap som de behöver för att kun-na utföra sitt arbete på ett målinriktat och tryggt sätt. "Många socialdemokrater har varit ute ochtalat om de stora satsningarna på rättsväsendet. Ochdet har även gjort här i denna kam-mare. Efter att ha synat verkligheten bakom orden villjag påstå att satsningarna faktiskt påminner om van-ten som bidde en tumme. Jag tror t.o.m. att man kanskönja ett litet hål i tummen.Kriminalvården får 271 miljoner varav 105 är ettengångsbelopp. Engångsbeloppet måste man användatill att betala av skulden, som innevarande år, enligtprognosen, kommer att uppgå till 190 miljoner. Ram-höjningen blir alltså 166 miljoner, men från dennamåste vi dra utebliven kompensation när det gällerpriser och löner, ungefär 40 miljoner i kriminalvår-dens fall. Kvar blir alltså 125 miljoner, och detta skavara den gigantiska satsningen. Det ska då räcka tillungefär 70 nya platser. Det ska också räcka till attfinansiera de platser som vi har öppnat på helårs-basis. är behovet av grund- och vidareut-bildning skriande. Jag befarar faktiskt att man ute påde enskilda fängelserna, häktena och frivårdsområde-na inte kommer att märka så mycket av de här gigan-tiska satsningarna, vilket jag beklagar.Jag kräver naturligtvis inte att den nye justitiemi-nistern ska kunna sätta sig in i alla problem, menföreträdare för majoriteten här i kammaren bör varaväl insatta i hur situationen ser ut inom kriminalvår-den. De som har läst majoritetens text i detta betän-kande kan ju inte ha undgått problemen.Jag kan nämna två citat som exempel. På ett ställei majoritetstexten står det att det inte är acceptabelt"att andelen narkomaner i behandling kraftigt mins-kat." På ett annat ställe står det så här:"Utskottet vill vidare framhålla vikten av att kom-petensutvecklingen bland personalen fortsätter. "Majoritetstexten innehåller mängder av konstate-randen om att kriminalvården har problem, men deträcker inte. Det går inte att förändra verklighetenenbart med ord.Socialdemokraterna brukar nästintill som ettmantra upprepa att kriminaliteten ska bekämpas medförebyggande insatser. Jag delar den uppfattningen,men verkligheten är tyvärr sådan att en del människorhitintills, trots goda förebyggande insatser, har blivitkriminella. Dessa måste vi ta hand om på bästa sättför att skydda samhället mot brottsligheten, naturligt-vis, men också för att de som döms efter avtjänatstraff om möjligt ska kunna fortsätta utanför fängelsetoch leva ett liv utan kriminalitet och droger.Fru talman! I reservation nr 25 tar vi upp viktenav drogfria anstalter. Majoriteten brukar ibland försö-ka göra sig lite lustig över att vi som ett första stegvill ha åtminstone en drogfri anstalt i varje kriminal-vårdsregion. Vårt mål - det vill jag påpeka och slåfast - är naturligtvis att alla anstalter ska vara drog-fria, men man måste ju börja med åtminstone en.Utskottsmajoriteten konstaterar att "såväl antaletanstalter med daglig förekomst av narkotika somantalet nyintagna som missbrukar droger ökat underår 1999." Men vad gör ni åt problemet? Ni är ganskaduktiga på att beskriva och på att konstatera att vi harproblem. Vi lägger trots allt fram ett antal förslag ivåra reservationer även om ni kritiserar dem.Då jag besökte framförde re-presentanter för personalen att man i vissa fall skulleha stor användning för den s.k. glasrutan vid besök.Detta tar vi upp i ett särskilt yttrande. Majoriteten harhitintills alltid sågat förslaget, men enligt vad vi harerfarit och enligt i alla fall de fackliga på Krono-bergshäktet kan det här vara till nytta. Och lite råg iryggen känner vi när vi har anat att Narkotikakom-missionen kommer att lägga fram förslag i den härriktningen.I andra reservationer tar vi upp frigivningsförbe-redelser och utslussningsboende. Det är mycket vikti-ga led i kedjan från brottsling till ett liv utan krimina-litet och missbruk. På s. 90 i dagens betänkande stårdet vidare:"Utskottet kan nu konstatera att de åtgärder somkriminalvården vidtagit ännuinte har fått avsedd verkan. "Det här konstaterandet gäller det faktum att allt-fler dömda med verkställbar dom tvingas stanna kvarpå häktet. Ni konstaterar, men ni verkar inte reagera.Trots att majoriteten konstaterar att problemet harökat år och att ökningen fortsätter även dettaår lyser konkreta åtgärder från majoriteten med sinfrånvaro.Fru talman! Situationen inom kriminalvården ärminst sagt ansträngd både för intagna och för perso-nalen. Vi moderater kommer att fortsätta att arbetaför en bättre kriminalvård för intagna och för drägligaarbetsförhållanden för personalen.Jag står givetvis bakom samtliga våra reservatio-ner och särskilda yttranden men instämmer i det yr-kande som har gjort i den härdebatten.Anf. 149 () replik:Fru talman! Precis som säger harockså majoriteten i majoritetstexten pekat på de pro-blem som finns inom kriminalvården. Det är fortfa-rande otillfredsställande på många områden. Därkommer man att behöva arbeta med det här.Jag önskar också att det hade funnits mer pengaratt fördela till kriminalvård osv. Men vi kommeråterigen in på helheten i politiken. sän-ker anslagen till kommunerna, sänker skatterna ochdriver den politiken för att kunna finansiera t.ex.ökade anslag till kriminalvården. Vi i majoriteten ochi anser tvärtom att sänkta bidrag ut tillkommunerna kommer att skapa stora problem i fram-tiden.Vi ser klassrum där det kan finnas upp till30, 40 elever, där eleverna knappt kan få en egenskolbänk osv. Jag skulle kunna dra upp en lång raddamed sådana exempel. Man kan få sitta och ha stödun-dervisning ute i korridoren om man har tur och detfinns någon lokal.Jag håller med om att precis de här problemenfinns. Det finns problem med överbeläggningar påhäkten. Det finns problem med att få ut dömda tillanstalter. har man öppnat tolv nya platser ute påKumla för att kunna lösa det här akut. Man håller påatt planera för en ny man ska kunna fåut de dömda fortare.En mängd av de här problemen finns, men det härär ju inte någonting som man löser över en dag.Jag tycker att det är bra att vi ändå har en gemen-sam bild av hur utvecklingen inom kriminalvårdenska vara. Då handlar det om ökade behandlingsinsat-ser, och det finns många åtgärder när det gäller ut-bildning osv. som behöver förbättras.Sedan skiljer vi oss i frågan om hur mycket peng-ar det finns att ta av och hur mycket vi kan satsa.Anf. 150 () replik:Fru talman! Jag konstaterar att för-söker smita lite grann från ämnet och ta upp det härsom hon har debatterat med i stort sett samtliga minakolleger. får faktiskt nöja sig med detsvaret.Här och , , debatterar vi dem somtrots socialdemokratiskt styre i det härlandet, med aktivt eller passivt stöd från vänsterpar-tister och kommunister, har hamnat utanför i samhäl-let. Den här välfärdspolitiken har säkert varit bra,men den har inte gjort att antalet personer som harhamnat i svårigheter och blivit kriminella har mins-kat. Jag vill inte heller påstå att antalet har ökat. Menvi har de facto inte detta lyckliga samhälle somAlice tror att man kan få genom förebyggan-de insatser.Jag tror också att det kan bli bättre, men dethandlar om dem som redan har misslyckats, som sitter på anstalt. , ochsocialdemokraterna sitter och konstaterar att det blirsämre år . Folk sitter kvar längre på häktena iår än vad de gjorde . De brotts- och miss-bruksrelaterade programmen, som jag utgår från attbåde och jag tror på, minskar. VillAlice offra dem som , på grund av ellertrots välfärdssamhället, har hamnat vid sidan av?Anser att det är en förlorad generationoch att vi inte ska satsa på den?Anf. 151 () replik:Fru talman!