prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:35Tisdagen den 28 novemberKl. 14.00 - 16.3418.00 - 22.19Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 november.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som ledamot i biföll denna avsägelse.3 § Kompletteringsval till EU-nämndenTalmannen meddelade att på grund av uppkomnavakanser i hade Socialdemokraternasriksdagsgrupp anmält som ledamotefter och som suppleantefter förklarade valda tillledamot i (s)suppleant i EU-nämndenInge ()4 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:132Till riksdagenInterpellation 2000/01:132 av omfristående skolor.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt medver-kan vid statsbesök.Stockholm den 27 november 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonInterpellation 2000/01:133Till riksdagenInterpellation 2000/01:133 av idrott och hälsa i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt medver-kan vid statsbesök.Stockholm den 27 november 2000UtbildningsdepartementetIngegerd Wärnersson5 § Svar på interpellation 2000/01:97 om verk-samheten vid Lunds universitets historiska muse-umAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att medverka till att till-sammans med och Lundsuniversitet utreder huvudmannaskapet för i syfte att bibehållamuseiverksamheten, med bevarad fyndfördelning, iSkåne. Vidare har frågat om jag ärberedd att denna utredning arbetar skapaen samfinansiering mellan , och för attupprätthålla verksamheten vid Lunds universitetshistoriska museum.Lunds universitets historiska museum är ett stat-ligt museum inom , och det är såle-des som är huvudman för den vid museetbedrivna verksamheten. Universitetsstyrelsen harunder beslutat om besparingar för muse-et på 1 miljon kronor.Som jag sagt här i utför museet,utöver de rena utbildnings- och forskningsinsatserna,värdefulla insatser bl.a. när det gäller att bevara arke-ologiska föremål från och göra dessa tillgäng-liga. Det vore mycket beklagligt om den verksamhe-ten inte kan fortsätta.Lunds universitet har i ett pressmeddelande den12 informerat om att universitetetfinner museerna viktiga och noterat intresset för bl.a.Historiska museet. har beslutat utredamuseifrågorna för att få till stånd en långsiktig lös-ning för museer och samlingar. Utred-ningen ska ske i dialog med bl.a. Statens historiskamuseum, , ochKulturen i . Ambitionen är enligt universitetetatt snabbt komma fram till en konstruktiv lösning.Från har jag inhämtat att utredningen skatillsättas så snart som möjligt.Eftersom har beslutat utreda fråganom en långsiktig lösning för museet vill jag avvaktautredningens förslag och det beslut som universitetetfattar med anledning av förslaget.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka kulturmi-nistern för svaret. Jag kan i grunden se att vi är över-ens om att det vore beklagligt om verksamheten vidLunds universitets historiska museum i princip upp-hörde.Lunds universitets historiska museum används mycket aktivt både i utbildningssyfte och förforskning men man visar också fram det skånskakulturarvet för allmänheten. Detta anser jag måstekunna fortsätta.Situationen som har uppstått kommer att inne-bära att dagens omhändertagande av och forskning påfornfynd i stor utsträckning kommer att försvinnafrån , men också att vården av dagens samling-ar inte tillfredsställande kommer att kunna skötas.Detta är mycket beklagligt.I dag är situationen den att om inga ytterligaremedel tillförs för , vilket ministern måste varamedveten om är mycket snart, kommer museetsfyndtilldelning från att drastillbaka. Detta kommer de facto att betyda att ansva-ret förs över till spelar det ingen roll om Lunds universitetska påbörja en utredning eller inte, skadan kommeratt vara skedd. Personalen kommer att vara uppsagdoch verksamheten bedriven på ett minimum. Attåterställa redan starkt nedbantad verksamhet ärmycket svårt.Det mest intressanta i hela åtgärden är att statenskostnader för fyndverksamheten totalt sett kommeratt öka med detta agerande. Om inte kulturministernanser att de kulturpolitiska skälen är starka nog talarhur som helst de ekonomiska effekterna sitt tydligaspråk. En flytt av fynden från till Stockholmkostar betydligt mer än vad besparingen ger. För attinte hamna i den här olyckliga situationen krävs fak-tiskt konkreta åtgärder nu.En lösning under utredningsskedet skulle kunnavara att en samfinansiering mellan staten och museet,på liknande sätt som skett med i ,kommer till stånd för att därefter med hjälp av utred-ningsresultatet nå en långsiktig lösning både vadgäller de kommande fynden men också för att vårdade nuvarande samlingarna. På detta skulle alla partertjäna: skattebetalarna, personalen och alla vi som bori . Jag kan här bara vädja till kulturministern attfrågan tas på allvar nu - inte sedan när skadan redanär skedd.Som landets professorer i arkeologi påpekade igårdagens har en av världens mestkrävande skyddslagar för det arkeologiska kulturar-vet. Då måste i konsekvensens namn åtaganden föratt omhänderta detta arv följas upp. Det går inte attlåta i princip obegränsade resurser pumpas in för attutföra arkeologiska undersökningar och intetillse att fynden blir omhändertagna på bästa sätt. Dåhaltar på något sätt lagstiftningen.Av vilket skäl är ministern inte beredd attvidta någon konkret åtgärd?Anf. 3 ():Fru talman! Det här ämnet om som tar upp har ju redan varit föremål för diskussion. Jaghade en interpellation i samma ärende . Detföreligger också en flerpartimotion i detta ämne ihöst.Situationen är ju den, som sa-de, att vi har ett museum som av historiska skäl liggerunder men som utför ett uppdragsom är fullt jämförbart med i . har juansvar för att samla in, katalogföra, systematisera ochta hand om allt uppgrävt material från Sydsverige.Med det besparingsförslag som genomförs harhelt enkelt museet inte någon som helst möjlighet attuppfylla det uppdraget. Vad händer om museet intekan uppfylla uppdraget? Jo, då får någon annan taöver, i det här fallet . Detinnebär också att allt material kommer att flyttas tillStockholm.Det finns två stora negativa konsekvenser av attflytta det sydsvenska arkeologiska materialet tillStockholm.Det ena är att man har byggt upp ett regionaltkulturarv som har betydelse för en historiskt intresse-rad allmänhet och för forskare vid Lunds universitetsom går förlorat.Det andra är att det rent ekonomiskt, som EwaThalén Finné sade, förefaller vara en väldigt dåliglösning. Om man ser på första årets kostnader finnerman att skulle spara ungefär 1 mil-jon, medan den extra kostnaden för Statens historiskamuseum skulle bli 3 ½ miljon. Det skulle alltså bli enutökad kostnad. Mycket talar också för att det kom-mer att bli ökade kostnader även kommande år.Fru talman! Jag tror att det är dags att ni slutar re-sonera om vems ansvarsområde det här tillhör ochverkligen engagerar er i detta oavsett vilket departe-ment ni råkar tillhöra. För mig är det rätt uppenbartatt det är som har det övergri-pande ansvaret för kultur och för museer. Därförefterlyser jag , när debatten har pågått så mångamånader utan att några lösningar kommit till stånd,att kulturministern ger ett besked om att hon är be-redd att engagera sig i frågan.Jag tycker att interpellantens begäran till kultur-ministern om en utredning som ska pröva huvudman-naskapet och komma fram till eventuella lösningar ärväldigt modest och rimlig. Jag upprepar därför: Anserinte kulturministern att det här tillhör kulturministernsansvar och område? Är det intelite farligt att bara vänta på att besparingar ska göraatt museet självdör? Är det inte sedan en flyttning harägt rum alldeles för sent att ställa saker och ting tillrätta igen?Anf. 4 Kulturminister ():Fru talman! Först till : Jag ärinte alldeles säker på att vården av dagens samlingarskulle behöva drabbas alltför hårt av en förändring iLund och att man skulle hamna i en situation där manmåste flytta de befintliga samlingarna. Det finns i allafall delade meningar på denna punkt.Däremot kan jag vara fullständigt överens medEwa när det gäller att tillgänglighetentill de befintliga samlingarna helt skulle gå förlorad.Framtida fyndfördelning skulle naturligtvis inte kun-na vara aktuell.Det är däremot helt fel att det skulle finnas någraobegränsade resurser för att finna och gräva upp ar-keologiska fynd. Det finns inte obegränsade resurserpå något område som finansie-rar. Det är ett oerhört väsentligt förhållande. Däremotär det naturligtvis viktigt att led nummer två fungerar.Jag kan hålla med om att kostnaderna sannoliktökar om framtida fyndfördelning måste skötas av ettmuseum i . En flyttning innebär inte baraökade kostnader i största allmänhet utan också attkostnaderna flyttas från tillKulturdepartementet, som inte har några medel fördetta, varken för den verksamhet som bedrivs iLund eller för en framtida verksamhet överflyttad tillHistoriska museet.Jag kan alltså försäkra er att mitt engagemang ärväldigt djupt i själva sakfrågan. Det är viktigt attLunds universitets historiska museum, som frivilligthar begärt att få ta på sig uppgiften att sköta dessaarkeologiska fynd, får en möjlighet att fullgöra sittuppdrag. Det kan jag emellertid påverka endast ge-nom att hävda att man inte kan överge ett uppdrag pådet sätt som vi i värsta fall skulle kunna tro är på vägatt ske.Jag utgår dock från att de besked som jag har fåttfrån om att man vill utreda frågan självoch att man söker en långsiktig lösning t.ex. tillsam-mans med , ochKulturen i är av stor betydelse för det beslutsom ska fattas.Engagemanget är det alltså inte fel på. Däremotblir det förmodligen ingen flyttning av befintligtmaterial men en överflyttning av kostnader från ettdepartement med betydande resurser till ett departe-ment med obefintliga resurser för att ta på sig dettanya uppdrag. Det oroar mig, eftersom verksamhetenär viktig.Anf. 5 ():Fru talman! För att bemöta resonemanget om vår-den av dagens samlingar kan jag säga att chefen förLunds universitets historiska museum i ett samtalmed mig har uttryckt en mycket stor oro övervården av dagens samlingar med den besparing som åligger museet. Den frågan kommer vi därförtyvärr att få komma tillbaka till. Som det ser ut i dagkommer museet inte att ha möjlighet att vårda de härsamlingarna på ett sådant sätt som skulle behövas.Det som jag tycker är mest olyckligt i den härhistorien är att museet som lyder under Lunds univer-sitet, dvs. under , inte fårtillräckligt med resurser från universitetsledningenoch att det som konsekvens härav blir merkostnaderför . Detta ligger, somministern påpekar, under , sominte har några pengar. Totalt får staten ändå högrekostnader.Jag har i en skriftlig fråga tagit uppdetta med utbildningsministern, och han uttryckte dåatt det är självklart att man departementen emellanska ha överläggningar om man kommer i den befara-de situationen. Jag vill höra om ni har haft någotsamtal mellan och Utbildnings-departementet för att hitta en lämplig lösning. Det är,som sagt, befängt att större kostnader totalt sett påförsstaten därför att departementen inte kan samordnasina uppgifter.Anf. 6 ():Fru talman! Lunds universitets historiska museumhar engagerat många enskilda människor, företag ochinstitutioner. Man har bl.a. haft aktiva kontakter medfinansiärer som har varit beredda till och ibland ocksågenomfört sponsring och finansiering av olika ut-grävningar. Det har även förekommit diskussionerom sponsring av en förbättring av den utåtriktadeverksamheten.Problemet är att under en sådan här svår period,när museet ifrågasätts, drar sig alla sådanayttre finansiärer undan. De har inte lust att läggapengar i någonting som det kanske inte blir någontingav. Detta understryker ännu mer vikten av att detväldigt snart kommer ett besked om att museets verk-samhet är räddad.Kulturministern höll med om att om Lunds uni-versitets historiska museum kan ta handom arkeologiskt material, kommer det att bli högrekostnader för staten, även om en framtida fyndfördel-ning flyttas över på Utbildningsdepartementet.Min logiska fråga blir då om det inte då vore be-tydligt enklare att låta verksamheten fortsätta somden bedrivs , med lägre kostnader totalt för staten.Jag kan inte förstå detta skyfflande av pengar, som iverkligheten leder till ett minus. Välj en billigarelösning, som låter behålla det regio-nala kulturarvet!Det är bra att kulturministern och utbildningsmi-nistern är engagerade i den här frågan, men det räckerinte med engagemang, utan det behövs nu ett budskapom ett kraftfullt deltagande i utredningar och diskus-sioner, så att man väldigt snart - redan inom någramånader - kan säga att det här museet kommer attfortsätta sin verksamhet och så att sponsorer ochintressenter kan känna sig välkomna, eftersom det härär något som kommer att hålla i framtiden.Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! I är vi vana vid attarbeta med s.k. gemensam beredning. Det är inte detsom är problemet.Lunds universitet har att självständigt fatta beslutom hur man vill disponera sina medel. Universitetethar valt att göra omfördelningar som innebär att justdet historiska museet skulle drabbas av en neddrag-ning, en besparing på . Det är ett be-slut som det självständiga har valt attfatta.Vi - statsråd, riksdagsledamöter och andra enga-gerade - har deklarerat att det historiska museet be-driver en mycket viktig verksamhet. Dessutom hardet historiska museet frivilligt tagit på sig ett uppdragdär man måste följa kulturminneslagens bestämmel-ser. Det får långtgående konsekvenser om det upp-draget inte kan fullföljas.Det är som har fattat beslutet. harman på sagt att man har lyssnat på reak-tionerna och att man tillsätter en utredning. Det skri-ver man bl.a. i ett pressmeddelande. Det är alltså intestaten utan som tillsätter en utredning föratt finna en långsiktig lösning. Dessutom samarbetarman med just de partner man bör samarbeta med. Jagutgår från att det kommer att leda till att vi kan blilugnade, efter de farhågor vi har uttalat i olika sam-manhang. Jag tror att man på har klartför sig att det är en viktig fråga som snabbt bör få enlösning.Det vore fel om vi från regeringens sida i dettaskede kom med ukaser till Lunds universitet.Anf. 8 ():Fru talman! Kulturministern säger att det är för ti-digt att på regeringsnivå försöka nå en lösning påproblemet. kan det vara för sentatt arbeta kraftfullt för att hitta en lösning som skullevara den bästa för det skånska kulturarvet och Lundshistoriska museum. Det är oroväckande. Det är därförjag har väckt frågan . Jag ställde också en fråga tillutbildningsministern . Det är därför man måste göra någonting nu.Jag vet att det är som har fattat be-slutet. Jag vet att ansvaret ytterst ligger hos universi-tetet. Problemet är att inte har de resur-ser, de pengar man hade . Universitetetmåste göra sina prioriteringar. Om någon säger attmuseiverksamhet inte tillhör ett universitets kärn-verksamhet, kan jag köpa det. Men detta är olyckligtoch mycket allvarligt för det skånska kulturarvet ochför skåningarna. Jag önskar att man tillsammans -universitet, utbildningsdepartement, kulturdeparte-ment och övriga aktörer som ministern nämnde tidi-gare - försökte finna en lösning. Det hastar tyvärrmed en kortsiktig lösning, innan verksamheten drasned till ett sådant minimum att det inte finns någotkvar att rädda.Överläggningen var härmed avslutad6 § Svar på interpellation 2000/01:98 om tal-tidningstjänster via InternetAnf. 9 Kulturminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta för att resurserna för taltid-ningstjänster används för att i första hand gagna desynskadade.Innan jag svarar på fråga vill jag in-formera om hur taltidningsverksamheten bedrivs och om bakgrunden till det uppdrag som rege-ringen gett Taltidningsnämnden.Taltidningar framställs på två olika sätt: somredigerad inläst tidning och som talsyntestidning. Deinlästa taltidningarna distribueras till abonnenten påtvå olika sätt, med postdistribuerade kassetter ellervia radions P 1-nät. Den senare distributionsformen ärden vanligaste. Talsyntestidningarna distribuerasockså på två olika sätt. Beroende på bl.a. antaletabonnenter på respektive tidning sker distributionenvia radio eller telefonförbindelse.Sedan mitten av 1990-talet har utbyggnadstaktenav nya taltidningar varit måttlig med någon ellernågra få nya taltidningar . ger85 dagstidningsföretag också ut taltidningar. Av des-sa är 64 s.k. radiotidningar, 12 kassettidningar och 12talsyntestidningar. Tre av de 85 tidningsföretagen gerut både en radiotidning och en talsyntestidning. Detsammanlagda antalet abonnenter uppgick den 1 okto-ber till 9 195. Av dessa hade 8 079 radiotidning,631 kassettidning och 485 talsyntestidning. Denövervägande delen hade alltså radiotidning, och enmycket liten andel hade talsyntestidning. Antaletabonnenter på kassettidningar har minskat undersenare år, medan antalet abonnenter på radiotidningarär relativt . har dettillkommit fyra nya talsyntestidningar, men det sam-manlagda antalet abonnenter har trots detta endastökat med ett knappt femtiotal.Bakgrunden till det uppdrag som regeringen gettTaltidningsnämnden är följande. Den nuvarandegenerationen av radiotidningsmottagare togs framunder och bygger på analog teknik medupptagning på vanliga kassettband. De komponentersom ingår i nuvarande mottagare förekommer intelängre på marknaden. För att säkerställa tillgången tilltaltidningar måste antingen stora och kostsammaomkonstruktioner göras eller en ny mottagare tasfram.Nu till fråga och de frågeställningari övrigt som aktualiseras i interpellationen.Ola har frågat vilka åtgärder jag avser attvidta för att resurserna för taltidningstjänster användsför att i första hand gagna de synskadade. Jag villpeka på att det inte bara är synskadade som har rättatt abonnera på taltidningar. Denna rätt tillkommerockså afatiker, dyslektiker och andra som inte kanhålla i eller bläddra i en dagstidning.Jag håller med om att kostnadernaför Internettjänster minskar som teknikenförbättras. Av särskilt intresse från taltidningssyn-punkt är förstås att talsyntesens kvalitet höjs samt attanvändargränssnittet mellan människa och maskinförbättras. Denna utveckling är välkommen för attkunna erbjuda taltidningar av hög kvalitet.Den stora gruppen läshandikappade efterfrågaremellertid fortfarande den inlästa taltidningen. Ettexempel på detta är följande: När Dagens Nyheterlade ned sin inlästa taltidning och övergick till tal-syntestidning minskade antalet abonnenter från ca500 till lite över 100. Samma förhållande kan ses närdet gäller de tidningar som har både inläst taltidningoch talsyntestidning. Andelen läsare av talsyntesver-sionerna ligger av det sammanlagda an-talet läsare av taltidningar.Detta kan hänga samman med att en stor andel avtaltidningsläsarna är äldre människor som på grundav ålder eller sjukdomar kan läsa denpapperstryckta tidningen. Denna grupp av äldre tal-tidningsläsare saknar ofta - till skillnad från mångayngre läsare - vana och kunskaper om hur man hante-rar en dator.När det gäller frågan om talsyntes kontra inlästatidningar kan jag konstatera att isitt beslut om överlämnande av AB:s rap-port framhållit just det förhållande som på, nämligen att framställning av talsyntestid-ningar är mycket billigare än inlästa tidningar.Nämnden har understrukit att dessa kostnadsskillna-der måste vägas in i det fortsatta arbetet med en nymottagare.När det gäller frågan om distributionsform re-kommenderar visserligen att DAB-tekniken ska användas. Men av rapporten framgårdessutom att det finns möjlighet att distribuera taltid-ningsmaterialet via bereds för närva-rande inom . Under beredningenfinns det flera viktiga aspekter som måste beaktas ihela kedjan från framställning och distribution tillmottagning. Precis som påpekar måsteekonomiska överväganden göras. Dessutom måstehänsyn tas till de läshandikappades behov. Den fort-satta beredningen får utvisa på vilket sätt taltidning-arna ska framställas samt vilka tekniska lösningarsom ska väljas.Anf. 10 ():Fru talman! Låt mig först börja med att tacka försvaret, som var ett ovanligt fylligt svar.Taltidningarna är ett bra sätt för synhandikappadeatt delta i det demokratiska samtalet och följa med idet som händer i samhället och på den egna orten.Taltidningarna är därmed mycket viktiga för mångaav de läshandikappade.Det har därför gjort mig lite orolig när jag har lästtidningsmaterial och annat som tyder på att Teracomförordar DAB-tekniken. Mitt intryck har varit att det iförsta hand inte görs för att stärka de läshandikappa-de, utan det görs för att skapa en flytväst åt DAB-tekniken.DAB-tekniken har slagits . Trots flera hundra satsademiljoner är det ytterligt få mottagare ute på markna-den. DAB-tekniken har varit ett monumentaltmisslyckande för . Det vore synd om taltid-ningarna blev ett verktyg inte för att gagna de syn-skadade och läshandikappade utan för lyfta TeracomsDAB-teknik.Jag tror att radiotjänster går mot en digitalisering.Med det sagt tror jag också att det inte är självklart attdigitalisering av radion med nödvändighet måste hetaDAB. Det kan lika gärna vara radio på Internet, dvs.nätradio. Det innebär att man också kan distribueratalade tidningar via Internetteknik. Internet är intedetsamma som talsyntes.Om man nu mer skulle välja tekniken med tal-syntes så öppnar det för hela världen och inte bara förde lokala tidningarna. Det öppnar möjligheter att tadel av ett mycket större utbud av tidningar och annatskrivet material. Det finns många delar i detta ochmånga saker att bedöma.Teknikutvecklingen går fantastiskt snabbt. Tal-syntesprogrammen utvecklas också snabbt. Internet-tekniken vad gäller nätradio utvecklas också fantas-tiskt snabbt . Då är det fel att låsa in sig ien teknik som DAB-tekniken, som har visatsig ha väldigt svårt att lyfta.Än en gång: Låt mig tacka för ett fylligt svar. Jaghoppas att departementet verkligen ser till att det ärde läshandikappade och synskadade som ska stödjasoch inte enskilda teknikprojekt.Anf. 11 Kulturminister ():Fru talman! Jag är glad över att jag för förstagången i mitt politiska liv, tror jag, får vara överensmed är oerhört viktig att vi kan använda den nyatekniken på ett sådant sätt att de som har läshandi-kapp eller är synskadade blir mer jämlika de av ossännu inte har något funktionshinder. Det gäller sär-skilt tillgång till medier, något som är så viktigt föratt vi ska fungera fullt ut som demokratiska varelseroch samhällsvarelser. Vi är alltså helt överens om attdet är viktigt att tillvarata ny teknik för att stötta dessagrupper som fortfarande har svårt att få samma till-gång till information och debatt som vi andra.Sedan gillar jag inte demoniseringen av ett vanligtstatligt företag som ägnar en så bety-dande del av sin politiska verksamhet åt. Att Teracomfick i uppdrag att ta fram en rapport om tekniken pådetta område berodde på att Taltidningsnämndengjorde en sedvanlig upphandling. Upphandlingsförfa-randet ledde till att var det företag somskulle ha uppdraget om man skulle följa regelverket.Som jag sade i mitt första svar fortsätter vi själv-fallet beredningen av ärendet i . Detinnebär också att vi söker ytterligare kunskap ochytterligare information. För oss är det väldigt viktigtatt det syntetiska talet upplevs sommindre angenämt att lyssna till än en mänsklig röst.Det har vi tagit fasta på, vilket inte innebär att vi harfattat något som helst beslut heller i den frågan.Anf. 12 ():Fru talman! Jag ska först kommentera det allrasista som statsrådet sade. Att man bedömer syntetiskttal som mindre intressant innebär inte med nödvän-dighet att man måste välja DAB-tekniken.