prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — Projektet andades optimism och framtidstro,berättade de.För dem var det ett stort ögonblick att få upplevadetta samhällsbygge. Då gick västsaharierna ochväntade på rapport. Man hade börjatbygga upp infrastrukturen inför en inflyttning. att vissa viktiga institutioner skulle finnas för attsamhället skulle kunna fungera när människorna frånlägren flyttade dit. Mina sageskvinnor kände att väst-saharierna genom att visa detta ville förmedla tillomvärlden hur läget är , att kraften och viljan tillåteruppbyggnad finns.Fru talman! En glädjande nyhet är att exilrege-ringen har en kvinnlig minister som basar för kulturoch idrott. Hon har också besökt . Hon vill attvästsahariernas historia berättas och skrivs ned, attdet nationella arvet bevaras och att den västsahariskatraditionen presenteras. Kulturen kan fungera som enbrygga mellan nationerna.1999 upptäcktes gamla klippmålningar nära Tifa-riti. De är målade på klipporna under utskjutandeklipputsprång, men väder och vind tär hårt på dem.De är mycket värdefulla och borde skyddas och beva-ras. I ett av lägren har man uppfört ett museum därvästsahariernas historia finns beskriven på storaskärmar med ett stort bildmaterial.Fru talman! När min sageskvinna besökte Västsa-hara och det befriade området varvapenvilan ännu inte ett faktum, och hon fick då semilitärförläggningarna och hur soldaterna övade. Denhär gången låg tonvikten hos de männi-skor som hon talade med. Men de uttryckte också enstark oro och möjligheten till en folk-omröstning.Det är mycket trafik mellan det befriade områdetoch lägren. Som jag sade har västsaharierna fått hjälpmed att bygga institutioner, bl.a. ett sjukhus och enskola. Och man har utvecklat en stor farm med egenvattenförsörjning. I Tifariti vill också de flesta sahari-erna i lägren rösta i en kommande folkomröstning,och man har en viss planering för detta. En av FN:sövervakningsstationer ligger i närheten, och man harmycket kontakt med dem.Fru talman! Det är viktigt att vi och den svenskaregeringen sätter hård politisk press på ochatt regeringen driver frågan inom EU, så att Marockoaccepterar en folkomröstning om . Arbetetmed att identifiera röstberättigade har dragit ut påtiden. Många har överklagat, och resultatet är attnästan allt identifieringsarbete måste göras om. Än engång har tidpunkten för folkomröstningen skjutits påframtiden. Det finns ett starkt engagemang i Sverigeför , och det är viktigt att vi även i fortsätt-ningen, på sätt som FN:s generalsekreterare bedömerlämpligt, bidrar till att omröstningen kan ske underdemokratiska och öppna former.Förhoppningarna och förväntningarna på ochtilltron till är stora i . Vi får intesvika dessa människor. 50 ():Fru talman! Detta är situationen i FokrepublikenKina, jordens största kommunistiska diktatur:massavrättningar, dödsstraff för mer än 60 brott,politiskt styrda skenrättegångar, utbrett bruk blandpolisen av tortyr och misshandel, förtryck och fängs-landen av oliktänkande och religiösa, repressalier motoppositionella och statlig kontroll av Internet, tid-ningar och andra medier.Det beräknas att man 1998 höll 200 000 männi-skor fängslade utan rättegång i arbetsläger där deskulle omskolas genom hårt arbete. Grundarna av detkinesiska demokratiska partiet förföljs och fängslas.Amnesty registrerade över 2 700 dödsdomar i Kina1998. Förmodligen är siffran en grav underskattning.Mellan 1990 och 1998 registrerade Amnesty 25 400dödsdomar och mer än 16 500 verkställda avrättning-ar.Ostasien har vuxit snabbt i ekonomisk och därmedockså politisk betydelse under de senaste decennier-na. Den snabba ekonomiska tillväxten i , speci-ellt i delar av , har särskilt lyfts fram. kom-binerar starkt politiskt förtryck med inslag av mark-nadsekonomi. Även om handeln med är betydelsefull är potentialen ännu mycket stör-re. Viljan till handel får dock inte hindra största tyd-lighet vad gäller situationen för mänskliga rättigheteroch avsaknaden av demokrati i Kina.Men det är inte bara demokratin i enskilda länder,som , som är utsatt. demokratier är ocksåutsatta. , och lever som gran-nar till kommunistiska diktaturer som inte bara för-trycker den egna befolkningen utan också är mycketutrikespolitiskt aggressiva.Nyårsbudskapet från diktator var attlandet måste öka satsningarna på militären trots attden egna befolkningen svälter. Landet strävar efterkärnvapenkapacitet. har genomfört missil-prov där roboten passerade i riktning över Japan.USA har gjort betydande ansträngningar för att för-hindra nya prov.Kina skickade missiler mot 1996, efter-som höll fria och demokratiska presidentval.Sammantaget har avfyrat ett hundratal missiler isundet mellan och . 1996slog fyra missiler ned i vattnet i närheten av Taiwan.Kina fruktade sannolikt det goda exemplets makt.Taiwan visar nämligen att demokrati av västerländskmodell alldeles utmärkt låter sig kombineras med denkinesiska traditionella kulturen. Fokrepubliken också vid upprepade tillfällen hotat medmilitärt våld och invasion. har inga offensivaambitioner. Dem avskaffade man 1991, men hardem fortfarande kvar.Den 18 mars håller på nytt fria presi-dentval. Den här gången måste världen vara tydlig. Vimåste stå på demokratins sida om den än en gånghotas av kinesiska aggressioner.Den säkerhetspolitiska utvecklingen i Ostasienmåste ges ökad uppmärksamhet. konventio-nella och nukleära styrka och rustningar påverkarbalansen i hela regionen. I politisk mening påverkarfientligheten mot grannarna oss . Kinahindrade fredsbevarande insatser i , efter-som hade erkänt Taiwan.Kina har ökat sin kärnvapenkapa-citet högst betydligt, vilket knappt ens har noterats iSverige. Jag frågade omvilka uttalanden utrikesministern hade gjort om Kinaunder . Ingenstans kan jag hitta attutrikesministern ens har nämnt kärnvapenrust-ningar. Det är högst anmärkningsvärt.Folkrepubliken har tillsammans medUSA och full nukleär kapacitet. Man kanavlossa robotar från marken, luften och havet. Manhar också såväl kortdistans- som medeldistans- ochlångdistanskapacitet. Man har enligt egen utsagoatombombsteknik, vätebombsteknik och neutron-bombsteknik. Enligt vissa uppgifter har man ocksåredan testat en neutronbomb. Man har testat den nyagenerationens militariserade stridsspetsar som är små,lätta och som gör det möjligt att utrusta en lång-distansrobot med ett antal styrbara stridsspetsar. På såvis kan man nå flera mål på längre avstånd. Senasthar man testat 41 som är en långdistans-missil som kan nå ungefär 12 000 kilometer.TV i har lyft fram att manklarar av att slå ut på den amerikanska väst-kusten. Också mål i ligger numera inom räck-håll.Jag avstår från fler tekniska detaljer. De finnsåtergivna i motion 1999/2000:U405. Men det ståralldeles klart att inte har varit tillräckligtobservant på kärnvapenkapa-citet.Jag frågade , som tyvärr harlämnat salen, om hon hade tagit upp kärnva-penprogram och hoten mot grannen medKinas utrikesminister när han besökte . Upp-seendeväckande nog hade hon inte det. Svaret blev:"kärnvapenprogram berördes inte, och inteheller , mer än indirekt. "sade också: "Många frågor återstår att dis-kutera, och det kommer att ges tillfälle vid våra fort-satta kontakter med ." Då instäl-ler sig frågan om så har skett. Jag har inte kunnat hittaatt så har varit fallet, trots oppositionens påstötningar,senast på utrikesdebatt här i Stock-holm.Den har varit alltför eftergivenmot . Man har tagit upp bristernanär det gäller de mänskliga rättigheterna med kinesis-ka företrädare. Det är bra - det fanns också med iutrikesdeklarationen - även om jag skulle önska en änstörre tydlighet. Det är likaså bra att man beklagadeatt hindrade fredsbevarande insatser i Makedo-nien. Men likväl finns det ett mönster där de riktigtstora frågorna, som kärnvapenupprustning, aggres-sion mot grannar och vilja och försök att styraen svensk linje, inte kritiseras nog tydligt.Den taiwanesiske vicepresidenten fick inte kom-ma in i trots att han kom som vetenskapsmanoch inte som politiker. Man anticiperade reak-tioner. vägrade att acceptera en viss kandidatsom kulturattaché i . Dessvärre är det ocksåsvårt att glömma statsministerns famösa stabilitetsut-talanden om politiken i Kina.Nyligen angrep för att landetskulle söka skapa ett skyddssystem mot angripandemissiler, som bl.a. skulle kunna skydda de asiatiskademokratierna mot angrepp. Demokratierna har ettlegitimt behov av att söka skydd mot angripandemissiler. Det som primärt ska kritiseras är diktaturenshot mot demokratin.Sverige och EU måste markera att det inte är ac-ceptabelt med hot mot grannar. Detta måste ocksådrivas av inom ramen för den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken. måste alltidstå på demokratins sida. Lika lite som det var mora-liskt försvarbart att stod neutralt mellan de-mokrati och diktatur under det i ärdet försvarbart att stå neutral mellan demokratioch diktatur i Asien.Vi måste stödja de demokratiska krafterna i Kina.Vi måste uppmärksamma de oppositionella som lö-pande förtrycks. Vi måste kritisera konventio-nella och nukleära upprustningar, som hotar stabili-teten i regionen. Vi måste avvisa aggressionmot grannar. Vi måste kräva respekt för mänskligafri- och rättigheter för alla i . Vimåste använda den gemensamma utrikes- och säker-hetspolitiken för ett gemensamt agerande och förhåll-ningssätt. Vi måste uppmuntra ökad handel, somskapar välstånd, underblåser uppbyggnaden av mark-nadsekonomi och öppnar för kontakter somdriver fram krav på demokrati. Vi måste också krävaatt börjar ta ansvar i FN:s säker-hetsråd.Det behövs en ny svensk linje gentemot Folkre-publiken Kina.Anf. 51 () replik:Fru talman! I slutet av sitt anförande kom StenTolgfors in på den upprustning som pågår och dendebatt om upprustning som pågår i . Anledning-en till att utrikesministern protesterade mot nya anti-missilsystem är framför allt att de bryter mot de ned-rustningsavtal som har ingåtts.Jag vill därför fråga : Hur ska vikunna kritisera kärnvapenupprustning i andra delar avvärlden, om menar att vi ska vara tystanär supermakten bryter mot ingångna avtal?Anf. 52 () replik:Fru talman! Poängen i min kritik mot regeringensoch agerande är att de placerar skuldenför upprustningen på fel plats. Man börjar med attkritisera - det gjorde i - att USAtillsammans med demokratierna i vill byggaupp ett skyddssystem. Man säger att FolkrepublikenKina på grund av detta tvingas att upprusta, menförhållandet är precis det omvända: att Folkrepubli-ken konventionella och nukleära rustningarskrämmer de människor som bor i demokrati-er och gör att det där finns en efterfrågan på ettskyddssystem mot en aggressiv diktatur.Jag delar vidare helt uppfattningen att det ärmycket beklagligt att uppbyggnaden av ett skydds-system skulle orsaka att avtal med eller relationer tillRyssland skulle äventyras, men min poäng här i dagvar att betona att det finns ett hot i och att detär det som i första hand ska kritiseras.Man ska inte göra som man i av traditionhar gjort , kritisera den som man vågarkritisera, dvs. den stora demokratin, men inte denstörsta diktaturen, som har aggressiva ambitioner.Anf. 53 () replik:Fru talman! Om jag tolkar välvilligtinstämmer i min kritik av den ameri-kanska upprustning som ett antimissilsystem skulleleda till, eftersom det bryter mot ingångna avtal omkärnvapennedrustning.Om jag tolkar lite mer fientligt skavi enligt honom när , som kallarden största demokratin i världen, upprustar tala omandras upprustning i stället för om . Jag menaratt en konsekvent svensk hållning måste innebära attvi protesterar mot alla som saboterar nedrustningsar-betet och bryter mot ingångna avtal.Anf. 54 () replik:Fru talman! För att ta fasta på det sista som LarsOhly sade skulle det vara intressant att få höra honomkritisera , som är den stormaktsom utövar aggression mot sina grannar, somhotar demokratin med invasion, som avfyrar robotarmot demokratier och som fruktar demokratins ochmarknadsekonomins exempel, därför att det hotar denhärskande klassen i det egna landet.Detta har jag aldrig hört uttala någonkritik mot, men jag uppmanar honom att efteranmälasig i den här debatten och göra just detta: kritisera vadFolkrepubliken sysslar med i detta samman-hang.National Missile Defense är ett defensivt system.När man ser på vad demokratierna i tycker omdet är det tydligt att det just handlar om att skyddamot de missilupprustningar som och Nordkoreastår för. Men frågan gäller, , att kunna sevad som är orsak och verkan. Det är inte så att demo-kratiernas efterfrågan på ett skyddssystem driver påFolkrepubliken rustningar. Det är tvärtom så attFolkrepubliken rustningar framtvingar att de-mokratierna söker skydd. Det handlar om att placeraskulden på rätt ställe. Detta har haft svårt attgöra , och man har svårt med det också här.Detta har i dagens debatt och vid andra tillfällen vi-sats av , och även . 55 ():Fru talman! Det råder ingen tvekan om attkvinnors rättigheter ingår i begreppet mänskliga rät-tigheter. Kvinnor är jämbördiga med män och harokränkbara rättigheter. Trots detta pågår det ett krigmot kvinnor, så vardagligt att det röner bara litenuppmärksamhet. Det är antingen som i ettöppet krig eller som i ett tyst medgivande.Pakistan ratificerade 1996 FN:s konvention omavskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor.Amnesty International konstaterar att landets regeringvarken har lämnat någon rapport eller vidtagit någraåtgärder för att skydda kvinnors mänskliga rättighe-ter.En viktig del i denna konvention är kvinnors rättatt fritt välja make. I är alla äktenskap arran-gerade. En man som precis dödat sin dotter för atthon gift sig med den hon älskar säger: "Vem kan låtasin dotter ägna sig åt otillåten kärlek? "Straffet för en kvinna som begår äktenskapsbrottär fängelse. Hennes brott behöver inte bevisas.Det räcker med att att hon tittat på sin manlige kusinför att hon ska dömas. Innan det pakistanska samhäl-let tar ut sin hämnd har maken ofta själv tagit uthämnd genom att hälla syra över kvinnans ansikteoch kropp, s.k. syrabränning. En av tio kvinnor över-lever detta.Situationen för kvinnorna i har förvärratsde . "Kvinnorna i är defekta",säger en pakistansk man. Och världssamfundet hållermed. Ingen reagerar, inga sanktioner riktas mot Pa-kistan för att minst 10 000 kvinnor stenas,syrabränns, misshandlas, torteras eller mördas i lan-det.Hedersmord anses inte som ett brott mot mänskli-ga rättigheter i de flesta västdemokratier, inklusiveSverige. Visst hävdar vi att mord är brott mot mänsk-liga rättigheter, men borde då inte den kvinna somhyser välgrundad fruktan för hedersmord få uppe-hållstillstånd i ? Flera hundra iranska kvinnorlever gömda här därför att de hyser välgrundad fruk-tan att stenas till döds om de avvisas. En 19-årigkurdisk kvinna mördas därför att hon ville välja sinmake. Genom att accepterar arrangeradeäktenskap med hänvisning till att det är ett traditio-nellt kulturmönster accepterar också mans-samhällets rätt att mörda de kvinnor som vägrar attgifta sig av något annat än kärlek.Menar vi allvar med alla deklarationer om inter-nationell solidaritet måste med kraft i allainternationella sammanhang driva pakistanska, irans-ka, kurdiska och alla andra kvinnors mänskliga rät-tighet att fritt få välja make. Vi borde också med krafthävda att arrangerade äktenskap är ett traditionelltkulturmönster som inte accepteras i . Vi bordeanse att hedersmord är ett brott mot mänskliga rättig-heter.Så, fru talman, till en helt annan del av världen.För någon tid sedan diskuterade säkerhetsrådethiv/aids. Det var en för säkerhetsrådet ny fråga. Hit-tills har man ägnat sig åt att försöka lösa väpnadekonflikter, som är den enklaste delen av säkerheten ivärlden. Orsaken till väpnad konflikt är ofta fattig-dom, förtryck av minoriteter och samhällen där rikabygger murar med glassplitter för att stänga ute defattiga. Ytterst handlar det om att ett land inte lyckatsleva upp till vad som är mänskliga rättigheter.Jag välkomnar säkerhetsrådets beslut och diskus-sion. Men det går inte att undvika frågan: Är det denrika västvärldens skräck för hiv/aids som gör att sä-kerhetsrådet diskuterar just detta? Är det för att vi ivästvärlden har bot mot malaria, tuberkulos och kole-ra och har en utbyggd sjukvård - men inte har botmot hiv/aids - som gör att vi glömmer de störstadödsorsakerna i utvecklingsländerna?Under två veckor har jag, tillsammans med CarinaHägg och studerat sexuell och repro-duktiv hälsa och hiv/aids i och . Sve-rige har varit en aktiv biståndsgivare.Det samlade intrycket är att , under part-nerskapets ledstjärna, måste fortsätta med sitt biståndtill de båda länderna. Det är, som en läkare i Ugandauttryckte det, "omöjligt att ta en halv magnecyl ellerge en halv dos med antibiotika". Vi måste också hatidsperspektivet klart för oss och vara beredda attstanna kvar i dessa båda länder under en lång tidspe-riod.Man har kommit olika långt i sina strävanden. IUganda finns en nationell samling kring den sexuellaoch reproduktiva hälsan i syfte att minska mödra- ochspädbarnsdödligheten och för att förhindra spridning-en av hiv/aids. Anledningen till att man pratar omsexuell och reproduktiv hälsa är att president börjat tala om hiv/aids som en nationell angelä-genhet. Man har också lyckats i sitt arbete. Frekven-sen smittade har planat ut och ligger nu på , ochden sjunker bland 15-19-åringar. Hiv/aids är nu densjätte största dödsorsaken. Större dödsorsaker är t.ex.kolera, tuberkulos, malaria och mödra- och barna-dödlighet.Mödradödligheten är ett stort problem. Huvudor-sakerna till att kvinnorna dör i barnsäng är blödning,illegala aborter och sepsis, dvs. IUganda är abort illegal, vilket leder till att mångaunga flickor använder sig av precis samma metodersom vi gjorde när vi var unga: kör upp stickor i liv-modern, dricker svagt gift, stoppar upp örter i slidan.43 % av alla graviditeter är tonårsgraviditeter, mångaav dem oönskade, beroende på den bristande tillgång-en på p-piller och kondomer.Zambia kom i gång med sitt arbete senare änUganda, vilket har gjort att det varit svårare att dis-kutera sexuell och reproduktiv hälsa och hiv/aids.Under vår vistelse lyfte president upphiv/aids som en nationell angelägenhet när han öpp-nade parlamentet. Detta kommer med all säkerhet attleda till att blir ett öppnare samhälle vadgäller dessa frågor.I är av befolkningen smittad. Deflesta är i åldern . En hel produktiv genera-tion slås ut. Man anställer två personer därför att manvet att en kommer att dö. Kistorna ställs på rad i enkollektiv begravning. grävs kropparnaupp för att ge plats till nya döda. I båda ländernasaknas välfärdssystem; i stället blir det den utvidgadefamiljen som får ta ansvaret för barnen. räk-nar med en miljon föräldralösa barn i år.Alla åtgärder sätts därför in i de båda länderna föratt få stopp på spridningen av bl.a. hiv/aids. Männenuppmanas att vara trogna sina fruar i stället för att haälskarinnor eller köpa sex. Våldtäkter är vanligt före-kommande, och männen förmanas att inte våldtakvinnor. Det är tradition att en man ska ha samlagmed sin avlidne brors hustru för att rena henne. Män-nen uppmanas att sluta med denna tradition. Sugar-daddies och sugar-mummies tar sig an en ung flickaeller pojke för sexuella tjänster, som haneller hon försörjer barnens familjer, eftersom ju yngrebarnen är desto mindre är risken att de har hiv/aids.Allt detta görs för att minska spridningen av hiv/aids.Samtidigt med kampen mot hiv/aids måste ocksåbudskapet om kvinnors rättigheter gå fram. Män skainte våldta kvinnor, därför att kvinnor har rätt till sinegen kropp, inte enbart beroende på smittorisken. ska inte ha samlag med sin svägerska, inte därföratt han kan överföra hiv/aids utan därför att svägers-kan inte är ett arvegods. Små barn ska inte användasför sexuella tjänster därför att de har rätt till sin egenkropp och ett liv utan förtryck och utan sexuellt ut-nyttjande. Det är viktigt att i det fortsattabiståndet till och - och till andraländer för den delen - kräver denna gender-analys.De kvinnor som arbetar med gender-analys och kvin-nors rättigheter måste få stöd i sin kamp för kvinnorsrättigheter. driver ett projekt iKafue i som vilar på just dessa värderingar.Det projektet är värt efterföljare!Fru talman! För att kvinnors rättigheter ska blimänskliga rättigheter, inte bara teoretiskt och på pap-peret, krävs att länder som i alla internatio-nella sammanhang lyfter fram dessa frågor. När nufrågan om hiv/aids kommit upp i säkerhetsrådet är detdärför viktigt att för fram gender-perspektivetoch kvinnors rättigheter. Kvinnors situation kan inteenbart komma i fokus när det handlar om att minskaspridningen av hiv/aids. Kvinnors rättigheter ärmänskliga rättigheter!Anf. 56 ():Fru talman! Demokrati, solidaritet och människo-värde är inte bara tomma ord. De genomsyrar detsvenska samhället och den svenska barnomsorgen.Det som är en självklarhet för oss har vi nu på. I den rapport där man jämför förskoleverk-samheten i olika länder imponerar . Välfärds-samhällets stöd till barn och barnfamiljer ges högtbetyg.Men det är inte bara i vårt eget land som vi skavärna om barnen. Vår solidaritet ska sträcka sig läng-re än så. Den ska omfatta alla barn.Trots att det är världens länder skrevpå konvention om barnens rät-tigheter kränks tusentals barn . Det är barnsom arbetar när de borde få utbildning, barn somskickas ut i krig när de borde få leka och kramas ochbarn som berövas sin barndom och bär med sigtrauman för resten av livet.Vi måste visa att vi bryr oss lika mycket om vadsom händer med den uppväxande generationen iUganda, och som här hemma. Vimåste sätta politisk press på företag som utnyttjarbarn i skadligt barnarbete för sin egen skull.Vi måste kräva att regeringarna uppfyller alla delar avbarnkonventionen, inte minst artikel 32, som innebären absolut skyldighet att göra allt för att stoppa eko-nomiskt utnyttjande av barn.I krig är det alltid barnen som är de stora förlorar-na. Mer än två miljoner barn har dött i krig de senastedecennierna. Ett sätt att arbeta mot detta är att försökahöja åldersgränsen för rekrytering till väpnade styr-kor. Tyvärr går detta arbete trögt. Särskilt beklagans-värt är att , som för övrigt inte ens har anslutitsig till , är en av motståndarna ochhävdar att en åldersgräns skulle försvåramöjligheterna att rekrytera pojkar och flickor till detamerikanska försvaret. Priset för den sortens politikfår betalas av barn någon helt annanstans.Fru talman! När vi nästa gång kommer att ha denutrikespolitiska debatten är ordförandeland iEU. Vår kanske främsta prioritet blir utvidgningen avEU. Men har vi egentligen ägnat några tankar åt hurbarnen har det där? Har vi insett att många barn ochungdomar i flera av ansökarländerna lever undersvåra umbäranden?Förra året gav ut en rapport om barnen iCentral- och och i det forna Sovjetunionen.Rapporten har det omskakande namnet Generation inJeopardy, En generation i fara. Vad är det då manberättar om? Jag ska inte redogöra för hela rapporten,men låt mig ta några exempel som vi kan reflekteraöver.Vi ser våra baltiska länder som nästan klara medsin omställning till EU-länder. Bilden är att de ärekonomiskt relativt framgångsrika. Men sanningen äratt när kollapsade, då kollapsade ocksåde baltiska staternas ekonomier. De har mödosamtbyggts upp, men till priset av en enorm social kost-nad, inte minst för barnen. Den nödvändiga omställ-ningen gjorde att arbetslösheten blev skyhög ochinkomsterna i många familjer sjönk. Sociala problemsom alkoholism och familjeproblem ökade. 1994levde av barnen i under fattig-domsgränsen, nästan hälften av barnen i och34 % av barnen i Estland.Barnomsorg och förskoleverksamhet har minskatdramatiskt. I och är det mindre änhälften av barnen som har tillgång till detta, omman jämför med situationen före omvälvningarna.Barnens och ungdomarnas frustration uttrycks i våldoch t.o.m. mord.