prot · GN09115 · 2000-05-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:115Onsdagen den 24 majKl. 09.00 - 15.0517.00 - 17.23Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokoll.Justerades protokollet för den 18 maj.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tarpomemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag till och rådets direktivom ändring för nittonde gången av direktiv76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstater-nas lagar och andra författningar om begränsningav användning och utsläppande på marknaden avvissa farliga ämnen och preparat (beredningar),(azofärger) KOM (1999) 620Förslag till och rådets direktivom ändring för tjugoförsta gången av direktiv76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstater-nas lagar och andra författningar om begränsningav användning och utsläppande på marknaden avvissa farliga ämnen och preparat (beredningar),(ämnen som klassificeras som cancerframkallan-de, mutagena eller reproduktionstoxiska)KOM (1999) 7463 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1999/2000:107 till finansutskottet1999/2000:117 till trafikutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /2000:UbU13och betänkanden1999/2000:AU7 och AU85 § Ändring i partnerskapslagens anknyt-ningskrav m.m.Föredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU22Ändring i partnerskapslagens anknytningskrav m.m.(prop. 1999/2000:77).Anf. 1 ():Fru talman! I dikten skrevLars följande:De styrande vet det, men säger:Det är omöjligt.All kärlek bidar sin tidoch väntar ut själva omöjlighetenunder det väldiga trädet.Fru talman! Vi ska nu debattera lagutskottets be-tänkande LU22, som behandlar ändring i part-nerskapslagens anknytningskrav, sammanslagning avuppdraget som vigselförrättare och partnerskapsför-rättare samt möjlighet att ingå partnerskap på svenskaambassader.Vänsterpartiets ståndpunkt är klar, ja faktisktsjälvklar. Vi ser allvarligt på bristerna i lagstiftningenoch pekar på möjligheterna. För det är just det som vii ser, fru talman. Vi ser möjligheternaför en icke-diskriminerande lagstiftning som ger allamänniskor samma rättigheter oavsett sexuell lägg-ning. Visserligen tar inte utskottet ställning fullt ut,men jag vill påstå att detta betänkande är ett steg i rättriktning.Låt mig börja med partnerskapslagens anknyt-ningskrav. Jämför vi utskottets ställningstagande medVänsterpartiets märker vi omgående att åsikterna gårisär. Vår uppfattning, fru talman, är att part-nerskapslagens anknytningskrav ska slopas helt ochhållet. Det skulle innebära att en diskriminerandeomständighet i förhållande till äktenskapet försvannoch att registrerat partnerskap från rättslig synpunktkom på mer likställd fot med äktenskapet. I lagstift-ning för heterosexuella personer som önskar ingåäktenskap ställs inga anknytningskrav. Det är därföroskäligt att kräva detta av homosexuella personer.Men, fru talman, målsättning gårmycket längre än så, och det är ingen omöjlighet. Vivill att partnerskapslagen ska avskaffas och ersättasmed en äktenskapslag som ska gälla lika för allaoavsett sexuell läggning. I stället för den gällandelaglydelsen att äktenskap ingås mellan en man och enkvinna vill vi i se en förändring så attlaglydelsen blir så här: Äktenskap ingås mellan tvåpersoner. Och vi ser möjligheterna.De förändringar vi ska besluta om är attpartnerskap ska kunna registreras i om minsten av parterna har hemvist här . Omparterna är medborgare i , , ,eller ställs inte något krav på atthemvisten ska ha varat . Då är det tillräckligtatt den aktuella parten har hemvist i . I framti-den ska samma regler även gälla för medborgare iandra stater om staterna inför motsvarande regler somden svenska partnerskapslagen.Fru talman! Anledningen till att vi i Vänsterpartietvalt att samarbeta med regeringen kring denna propo-sition om partnerskapslagens anknytningskrav trotsatt vi vill gå mycket längre redan nu återfinns också iutskottets ställningstagande. Det handlar om att rege-ringen anser att det bör undersökas om det som gällerför att ingå äktenskap i kan gälla ock-så för möjligheten att ingå partnerskap här och attregeringen avser att återkomma till , vilketvi ser fram emot. Men jag vill ytterligare framhållavikten av att beredningen av frågan sker skyndsamt.I vårt särskilda yttrande nr 2 tar vi just upp dessaaspekter då vi den här gången valt att inte stödja dentvärpolitiska motionen So225 och L17och ge bifall till reservation nr 1. I sak är vi överensmed det som sägs i reservationen, men vi väljer nu attstödja propositionen.I det särskilda yttrandet nr 1 återfinner vi kristde-mokraternas motsägelsefulla inställning till homosex-uella. Å ena sidan, , slår ni kristde-mokrater fast alla människors lika värde. Å andrasidan är ni knivskarpt tydliga med att slå fast att allamänniskor inte ska ha samma rättigheter. Först gör niklart att äktenskapslagstiftningen har tillkommit uti-från åsikten att förhållandet mellan man och kvinnautgör en naturlig ram för familjen som varande en avsamhällets grundstenar. Sedan väljer ni att avstå frånatt ta ställning i frågan eftersom ni redan vid part-nerskapslagens införande reserverade er mot lagför-slaget.Ingen kan i alla fall anklaga er kristdemokrater föratt ha gått ifrån er homofientliga linje. Med alla re-spekt, : Det ska bli intressant att höraer verkliga motivering.Nästa viktiga fråga handlar om uppdraget somförrättare av vigslar och partnerskap. Glädjande nogkan en överväldigande majoritet i lagutskottet varastolt över sitt ställningstagande att ge regeringen tillkänna att vigselförrättare och partnerskapsförrättarebör slås ihop till ett gemensamt uppdrag. Anledning-en är den tvärpolitiska homomotionen So225, Yvon-ne Ruwaidas motion L405 och motionL422. Detta ger utskottet regeringen till känna.Fru talman! Det finns bl.a. två starka argument fördenna förändring. Det handlar om att det inte finnstillgång till partnerskapsförrättare i alla kommuner,och det handlar om att man som förordnad förrättareinte ska kunna diskriminera homosexuella par genomatt neka att förrätta partnerskap.Från sida ser vi mer än gärna attregeringen återkommer med ett lagförslag omatt slå samman uppdragen som förrättare med inne-börden att alla ska ges lika rättigheter vad gäller till-gången till förrättare utan att riskera diskrimineringpå grund av sin sexuella läggning och att den gällan-de ordningen för att utse någon till förrättare ska varaatt denne ska förrätta både partnerskap och vigslar.Vill personen i fråga inte det ska denne heller inte hamöjlighet att bli utsedd. Då ska personen ha möjlighetatt slippa bli utsedd till förrättare.Fru talman! Det är ju inte svårt att gissa vilketparti som ensamt har reserverat sig i utskottet i dennafråga. För det är faktiskt så att alla partier i riksdagenhar ställt sig bakom utskottets betänkande utom - justdet - . Jag hoppas att någon av dekristdemokratiska ledamöter som ska upp i den härdebatten senare kan förklara varför och kanske ocksåkan förklara vad det egentligen är som ni menar i erreservation.Fru talman! Slutligen vill jag säga något om attingå partnerskap på svenska ambassader. Ur principi-ell synpunkt är det viktigt att svenska utlandsmyndig-heter erbjuder alla svenskar samma service oavsettpersonernas sexuella läggning. Utskottet har konstate-rat att partnerskapslagen ger regeringenrätt att utfärda bemyndiganden för registrering, ochenligt utskottets mening bör den rätten självfalletutnyttjas i de fall där värdlandet lämnar sitt godkän-nande till verksamheten. Det är vad vi har skrivit i vårreservation nr 3.Regeringen bör alltså mot den nu angivna bak-grunden vidta sådana åtgärder att de personersom uppfyller kraven för registrering enligt svensklag ges möjligheter att få sitt partnerskap registreratpå ambassader utomlands. Det finns alltså en möjlig-het i lagen som den ser ut . Och vi har svårt attförstå varför den möjligheten inte ges till de männi-skor som vill ingå partnerskap.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill reservation 3 under mom. 3.Avslutningsvis: Om vi ändrar lite på orden avLars så blir det:De styrande vet det och säger att det är möjligt.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ska inledningsvis yrka bifall tillvår reservation 2 under mom. 2.Under mom. 1 tas den utvidgade tillämpningen avpartnerskapslagen upp. Med anledning av det har viskrivit ett särskilt yttrande. Det gläder mig i och försig att tycker att det var knivskarpt isin formulering. Man behöver kanske inte säga såmycket mer om det. Som jag har sagt ett antal gångertidigare här från talarstolen så är grunden för äkten-skapslagstiftningen släktets fortbestånd och ett skyddför barnens uppfostran och välfärd. Det är alltså eninstitution som typiskt sätt passar bra om det är enkvinna och en man. Svårare än så är inte inställning-en.I övrigt anser vi inte att relationer vuxna männi-skor emellan behöver regleras i lag. Vi ser som sagtvar denna lagstiftningsprodukt som en teknisk föränd-ring av en lag som i och för sig gäller, och då väljer viatt avstå från att ta ställning till förändringarna i enlag som vi över huvud taget inte vill ha.När det gäller registrerat partnerskap finns det etttekniskt problem därför att man inte har hittat regist-reringsförrättare i tillräckligt hög grad, och det är ettbekymmer. Det håller vi med om. Om man har ensådan här lag så får man anstränga sig för att se till attdetta fungerar. Men vi ställer oss väldigt tveksammatill tekniken i så fall, om man ser det bara ur dennaaspekt.När partnerskapslagen kom till skrevs följande ilagutskottets betänkande 1998/99:LU18 på s. 14:"Vad först gäller motionsyrkandena som går ut påatt förordnandena som registreringsförrättare ochvigselförrättare skall vara gemensamma erinrar ut-skottet om att vid partnerskapslagens till-komst uttalat att ingenting hindrar att länsstyrelsernager en och samma person behörighet att vara såvälvigselförrättare som registreringsförrättare, men attdetta inte innebär att en förordnad vigselförrättareskall vara skyldig att ta emot ett förordnande att ävenförrätta registreringar av partnerskap - - -. "skrev utskottet följande när det gällerett likartat yrkande som det som vi har att behandla :"Enligt utskottets mening äger uttalan-den i samband med partnerskapslagens tillkomstalltjämt giltighet. Utskottet kan således inte ställa sigbakom ett krav på obligatoriska gemensamma förord-nanden som registrerings- och vigselförrättare. "gör en ordentligt svängning, och jagtycker dessutom att det är lite otydligt vad riksdagenegentligen kommer att besluta om. I betänkandet stårdet nämligen följande på s. 6:"Resultatet av enkätundersökningen visar att detalltjämt i vissa kommuner saknas av länsstyrelsenförordnade partnerskapsförrättare. Med anledninghärav vill utskottet än en gång understryka vikten avatt det finns tillgång till registreringsförrättare överhela landet. En sådan ordning skulle kunna åstad-kommas genom att vigselförrättare och partnerskaps-förrättare görs till ett gemensamt uppdrag. Det fårankomma på regeringen att verka för detta, och rege-ringen bör i lämpligt sammanhang återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka åtgärder somvidtagits och vilka resultat som uppnåtts. "Rent språkligt så förefaller det som att man reso-nerar på det viset att om det är ett medel att fylla uppdessa vakanser så skulle man alltså bestämma att detska vara ett gemensamt uppdrag, om inte så skulleman avstå.Jag vet inte om detta är en s.k. hatt, där man alltsåförsöker skyla över att det finns interna motsättning-ar. Det borde ju rimligtvis finnas det, eftersom detinte har funnits någon majoritet för ett sådantställningstagande.Vad som är principiellt stötande med ett sådanthär beslut, om det skulle leda till att man tvingar framett gemensamt agerande, är att man då utestängerstora delar av befolkningen som inte vill ställa upp pådetta. Då säger , fru talman, att det välär gott och väl och att man då inte behöver besväradem med sådana här saker. Det är möjligt att man kanresonera på det sättet. Jag tycker att det ärlite torftigt, om vi nu ska tala om att vi ska leva i ettsamhälle som är flerkulturellt och pluralistiskt och tahänsyn till olika saker.Det är ingen tvekan om att detta inte fungerar förkristna människor. Det är alltså ett beslut som gör attkristenheten i förvägras att ta ett offentligtuppdrag. Jag vet inte om det i förlängningen dess-utom innefattar ett intrång i religionsfriheten. Och detär ju alldeles onödigt, som någon sade.I princip fungerar det ju som det är, med det un-dantaget att det finns för få förrättningspersoner. Låtoss i så fall lösa det problemet på ett vettigt sätt istället för att tvinga fram en kränkning, om man villuttrycka det på det sättet, som möjligen de homo-sexuella känner att de är kränkta. Men jag tror också ur de homosexuellas synvinkel skulle taoch lugna ned sig något när man börjar ge sig på attkränka andra folkgrupper för att så att säga synliggörasig och för att få ett erkännande. Jag tror att vi i allaavseenden skulle behöva ett mer tolerant samhälle,kanske i viss mån byggt på liberala principer. Men nuär ju liberalerna också för att utestänga de kristna frånatt agera i dessa sammanhang.Anf. 3 () replik:Fru talman! Det är mycket intressant att lyssna påRolf . Jag vet inte hur allt som han tar uppstämmer.Rolf säger att det är principiellt stö-tande och att man utestänger stora delar av befolk-ningen som inte vill ställa upp på detta. Och sedangör han sig till talesman för alla kristna i detta landoch säger att det inte fungerar för kristna människoratt tvinga fram en kränkning.Fru talman! Inser att det faktisktfinns väldigt många människor i det här landet som ärkristna och som absolut inte har samma uppfattningsom han?Men denna fråga handlar inte om religionsfrihet.Det här är alltså den civila delen, den borgerliga vig-seln, som vi talar om, och det är den som vi också ilagstiftningen har tagit upp, och det är också i densom vi har en partnerskapslag.Å ena sidan säger : Part-nerskapslagen finns ju och därför måste vi väl se tillatt den efterföljs. Å andra sidan vill han vända på dethela och se det som en kränkning mot de förrättaresom inte vill förrätta partnerskap genom att de i sintur säger att de inte vill förrätta partnerskap på grundav sin personliga övertygelse om att homosexualitetinte är naturligt - precis samma ord som RolfÅbjörnsson använder i sin reservation om att detnaturliga är man och kvinna.Jag vill fråga om verkligen inseratt inte alla kristna människor har den uppfattningsom här tar ställning för.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det är kanske inte rätta forumet för enteologisk debatt. Jag hävdar att den genuint kristnauppfattningen är det som jag ger uttryck för.Anf. 5 () replik:Fru talman! Tack, då lämnar vi den avdelningenoch fortsätter till släktets fortbestånd, för det är juockså ett av de argument som Kristdemokraternaanvänder här i för att på alla sätt och visfaktiskt förneka alla människors lika rättigheter.Som jag sade i mitt huvudanförande, fru talman,säger väldigt tydligt att man villslå fast alla människors lika värde. Men, RolfÅbjörnsson, varför vill ni inte även slå fast alla män-niskors lika rättigheter och vad vill ni kristdemokraternär ni säger att ni inte vill ha den här lagen? Vad ärdet ni egentligen vill?Anf. 6 () replik:Fru talman! Som jag sade inledningsvis vill vi haen äktenskapslagstiftning som bygger på relationenmellan kvinna och man, som alltså säkerställer till-komsten av barn och skyddar barnens uppväxt ochuppfostran. Vi vill inte ha en lagstiftning när det gäl-ler relationer mellan vuxna människor i övrigt. Sådantgår att reglera med avtal, testamenten och andra juri-diska dokument.Anf. 7 ():Fru talman! Först yrkar jag bifall till reservation 1under mom. 1.Sedan ska jag försöka göra något som är lite an-norlunda. Jag ska nämligen inte gå in på en detaljeradjuridisk diskussion utan försöka förklara varför libe-ralerna kämpar för alla minoriteter och för en norma-lisering och en avslappnad relation mellan alla mino-riteter och majoritetsbefolkningen.Varje lag har olika funktioner. En lag har praktis-ka omedelbara funktioner. Den påverkar vardagslivet.I detta fall är det meningen att underlätta - ja, jagskulle kunna säga normalisera - vardagen för enminoritet som historiskt hartvingats in i en onormalt svår situation. Men en laghar också symboliska funktioner. En lag signalerarom relationer mellan människor, om attityder och ommentalitet, förståelse och tolerans eller intolerans.Om vi avskaffar skillnaderna i lagstiftningen idetta sammanhang - det gäller alltså partnerskapsla-gen och anknytningskravet - signalerar vi också attde som berörs av den här lagen inte är farliga förresten av samhället, att de är precis som alla vi andra.Vi har andra sådana lagar som haft en oerhörd pe-dagogisk betydelse i - lagar där mest densymboliska delen av dem har orsakat en djupgåendeförändring i människornas beteende. En sådan lag varden lag som förbjöd aga. Denna lags betydelse bestårinte i att vi kriminaliserar varje föräldersom råkar ge ett barn en örfil, utan denna lags bety-delse består i den signal som den skickar ut i samhäl-let. Denna lag säger: Våld är inte acceptabelt i upp-fostran. Våld är inte ett medel för pedagogiken.På samma sätt skulle en förändring i part-nerskapslagen minska avståndet mellan minoriteteroch majoritet. Att förändra de här attityderna ochpåverka relationerna mellan minoriteter och majoritetär ett svårt och långvarigt arbete som inte görs i enhandvändning. Därför är symboliska gester i lagstift-ningen oerhört viktiga.En annan del av den här diskussionen som vimycket ofta borde ta upp är att en förbättring för enminoritet inte betyder en försämring för majoriteten.Jag är faktiskt så ovanlig liberal att jag har enmycket stor och varm hängivenhet för äktenskapsin-stitutionen. Jag tycker inte att äktenskap är något somär gammalmodigt och fullständigt förkastligt, tvärt-om! Jag lever själv i en oerhörtgivande och skapande relation. Jag skulle gärna se attsamhället visade respekt och beundran för dennaskapande funktion, för det långvariga förhållandetmellan man och kvinna. Det betyder inte att vi måstese på partnerskapet på ett annat sätt. Det betyderheller inte att vi måste sätta de här olika företeelsernai motsättning till varandra.Slutligen vill jag ta ett aktuellt exempel för att vi-sa hur svårt det är att ändra attityder, mentalitet ochförutfattade meningar. Det gäller en annan minoritetän de homosexuella. Det råkar vara så att i helgensom var ägde det första miniparlamentsmötet rum fören stor minoritet i . Den finska delegationenmöttes nämligen i föratt skapa en grund för arbetet med den här minorite-tens vardagliga situation i . Detta är en histo-risk händelse. Ändå var jag den enda svenska parla-mentariker som fanns på plats för att visa respekt förden här minoriteten.Inte heller har de svenska medierna på något sättmarkerat att en sådan här händelse ägt rum. Jag tyck-er att det är bedrövligt och att det visar att det sitter iryggmärgen på oerhört många människor att se nedpå minoriteter - att inte se dem och att inte höra dem- och att inte begripa vad som händer i vardagen fören människa som tillhör en minoritet. Jag hoppas attvi tillsammans kan jobba för att förändra den härsituationen. Tack så mycket!Anf. 8 ():Fru talman! betänkande LU22 be-handlar en ändring i partnerskapslagens anknytnings-krav samt spörsmål om registreringsförrättare ochregistrering av partnerskap utomlands.Regeringens förslag innebär att det blir möjligt attregistrera partnerskap i om en av parterna harhemvist här , och ändringarna före-slås att träda i kraft den 1 juli 2000.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkerbifall till den med anledning av propositionen väcktamotionen. Med anledning av fyra motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden förordarutskottet ett tillkännagivande om att regeringen börverka för att vigselförrättare och partnerskapsförrätta-re görs till ett gemensamt uppdrag. Utskottet avstry-ker bifall till övriga motionsyrkanden.Med anledning av de reservationer som finns ärdet lämpligt att påpeka att rättsverkningarna för ettregistrerat partnerskap i huvudsak motsvarar vad somgäller för äktenskap. Detta innebär att äktenskapetsregler för giftorätt, bodelning, ömsesidig försörj-ningsplikt, inbördes arvsrätt och regler om namn blirtillämpliga även på partnerskapet. Detsamma gällerregler om pensionsvillkor, efterlevandeskydd ocholika bidragsformer. Det som skiljer i huvudsak äralla de regler som ger upphov till gemensamt föräld-raskap.Fru talman! Vid detta har vi kommit enbit på väg, en bit på den väg som leder till att ingetsärskiljande ska finnas gällande vuxna människorsval av livspartner och de rättsverkningar som följer avatt man öppet deklarerar sin sexuella läggning ochvill befästa denna med en partnerskapsregistreringeller som heterosexuell ingå äktenskap.Denna väg är kantad av behovet av attitydföränd-ringar och information. Men när de gäller länsstyrel-sernas förordnanden till blivande registreringsförrät-tare kunde denna väg och lagas direkt när ettnytt förordnande tillsätts. Här anser utskottet att manbör verka för att partnerskapsregistrering och vigsel-förrättning sker i ett gemensamt uppdrag i ännu störregrad än vad som har skett. Det är en sådanordning som bör gälla, och detta ger utskottet rege-ringen till känna.Det lagförslag som regeringen nu lägger fram förriksdagen innebär att partnerskap ska kunna registre-ras i om minst en av parterna har sin hemvisthär . Om en av parterna är medbor-gare i , , , ellerNorge ställs inget krav på hemvist som ska ha varat . Då är det tillräckligt att partnern har hemvist iSverige.I framtiden, menar utskottet, bör även medborgarefrån andra länder som inför partnerskap med liknanderegler som kunna jämställas med svenskamedborgare gällande rätten att registrera sitt part-nerskap här. Det kan påpekas att ett arbete pågår iRegeringskansliet med överväganden gällande den iFrankrike antagna lagen.Till de motionärer som framställer förslaget atthelt avskaffa anknytningskravet vill jag säga att ettsvenskt partnerskap som regel inte medför någrarättsverkningar eller begränsande rättsverkningar istater som saknar partnerskapslagstiftning. Därför bördet i någon form finnas något anknytningskrav somskiljer ut dem som typiskt inte har sin framtid i Sveri-ge. Men alla de människor som levt här i Sverigeunder , som kanske invandrat eller blivit föd-da här men som inte har svenskt medborgarskap, skaenligt förslaget också ha möjlighet att registrera sittpartnerskap här. Förutsättningen för detta enligt dennya lagtexten är att en av parterna haft sin hemvisthär sedan minst två år.Med det här förslaget är inte frågan slutgiltigt löst,utan regeringen kommer att återkomma när den eftersamråd med de övriga nordiska länderna kommitvidare i denna fråga. Man bör undersöka om det somgäller för äktenskapets ingående i på siktskulle kunna gälla för att ingå registrerat partnerskaphär.Vad gäller regler för anknytningskrav för ingåen-de av äktenskap kan man direkt säga att några sär-skilda regler som motsvarar partnerskapslagens kravpå svenskt medborgarskap eller hemvist finns inte vidingående av äktenskap i Sverige.Med ovan anförda yrkar jag bifall till lagutskottetshemställan i LU22.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag vill instämma i mycket av detsom har sagt och vill poängterastyrkan i propositionen. Det handlar om det somMarina valde att avsluta med.