prot · GN09105 · 2000-05-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:105Tisdagen den 9 majKl. 14.00 - 16.2318.00 - 19.34Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 3 maj.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen inkommitoch delats ut till kammarens ledamöter:Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenska-pens anslutning till ekono-miska kommission för föreskrifter nr 106om typgodkännande av däck till jordbruksfordonoch släpvagnar till dessa fordon KOM (2000) 160Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenska-pens anslutning till ekono-miska kommission för föreskrifter nr 104om typgodkännande av återreflekterande märk-ning för tunga och långa fordon och släpvagnartill dessa fordon KOM (2000) 161Förslag till och rådets direktivom ändring av rådets direktiv /53/EG om fast-ställande av principerna för organisationen av of-ficiell kontroll på djurfoderområdet och rådets di-rektiv 1999/29/EG om främmande ämnen ochprodukter i djurfoder KOM (2000) 162Förslag till rådets förordningar om priser på jord-bruksprodukter KOM (2000) 773 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:401Till riksdagenInterpellation 1999/2000:401 av ()om hinder för bredbandstjänster.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den23 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 4 maj 2000KulturdepartementetMarita UlvskogInterpellation 1999/2000:381Till riksdagenInterpellation 1999/2000:381 av om strandstädning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 5 maj 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:390Till riksdagenInterpellation 1999/2000:390 av skrotningspremien för bilar.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 5 maj 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:391Till riksdagenInterpellation 1999/2000:391 av import av entusiastfordon.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 5 maj 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef4 § Svar på interpellation 1999/2000:344 omdataspel och porrindustriAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att genom lagstiftning förhindra att destruktivadatorspel sprids till barn och ungdomar samt vilkaåtgärder jag avser vidta för att genomdriva en ålders-gräns vid inköp av sådana spel.Följande kan sägas om det gällande regelverketför spridning av datorspel till barn och ungdomar.Den 1 januari 1999 infördes termen "tekniskaupptagningar", som bl.a. omfattar dator- och TV-spel,i yttrandefrihetsgrundlagen, YGL. Med grundlags-skyddet följer t.ex. krav på att spelen ska ha en ansva-rig utgivare och att utgivarens namn ska framgå avvarje enskilt exemplar.Även bestämmelserna om yttrandefrihetsbrott i5 kap. i yttrandefrihetsgrundlagen kan, i kombinationmed 16 kap. 10 b § i , tillämpas på dator-och TV-spel. Den som, med uppsåt att framställning-en sprids, i bild skildrar sexuellt våld eller tvång ellergenom rörliga bilder närgånget eller utdraget skildrargrovt våld mot människor eller djur kan dömas förolaga våldsskildring. Straffet är porrindustriböterböter eller fängelse i högst två år.Det är också ett brott att till personer som är under15 år lämna ut en film, ett videogram eller annanteknisk upptagning med rörliga bilder, t.ex. ett da-torspel, med ingående skildringar av verklighetstro-gen karaktär som återger våld eller hot om våld motmänniskor eller djur. Brottet kallas otillåten utläm-ning av teknisk upptagning och återfinns i 16 kap.10 c § . Straffet är böter eller fängelse ihögst . För straffansvar räcker det attutlämningen skett av grovoaktsamhet.Statens biografbyrå har enligt lagen (1990:886)om granskning och kontroll av filmer och videogramtillsynsansvar över efterlevnaden av bestämmelsernaom olaga våldsskildring och otillåten utlämning avteknisk upptagning när det gäller rörliga bilder. Byrånska verka för att överträdelser beivras. För ändamåletfinns 15 regionala kontrollörer anställda.Regeringen beslutade att geBrottsförebyggande rådet, BRÅ, i uppdrag att göra enuppföljning av rättsväsendets insatser vad gäller till-lämpningen av förbudet mot utlämning av vissa fil-mer, videogram och tekniska upptagningar till perso-ner under . BRÅ ska bl.a. beskriva i vilken ut-sträckning och på vilket sätt polismyndigheternaarbetar för att upptäcka och beivra brottet. Uppdragetska redovisas och tjäna somutgångspunkt för överväganden om behovet av enutvidgad uppföljning av förbudet.Enligt 16 kap. 12 § döms den sombland barn eller ungdom sprider en teknisk upptag-ning, exempelvis datorspel, som genom sitt innehållkan verka förråande eller annars medföra allvarligfara för de ungas sedliga fostran för förledande avungdom till böter eller fängelse i högst sex månader.Bestämmelsen avser planenlig spridning just till barnoch ungdom, exempelvis genom distribution i närhe-ten av en skola eller annan samlingsplats för ungdom.Vid sidan av de lagregler som jag nu har nämntpågår självreglerande insatser inom branschen. Densvenska datorspelsbranschens organisation ,Multimedia, Dator & TV-spel, införde till julhandelnförra året en gemensam åldersmärkning av spelpro-dukter med våldsinslag. Initiativet var en direkt följdav den EU-rekommendation om skydd av minderåri-ga i medier som antogs 1998 och vars syfte är attåstadkomma en högre grad av självreglering. MDTShade inför beslutet bl.a. haft en dialog med som har regeringens uppdrag att in-formera mediebranscherna om EU-rekommendationens innehåll, följa branschernassjälvreglerande arbete och fungera som deras stödoch samtalspartner i frågor som rör skydd av barn imedier. ska , alltsåsenare , presentera en utvärderingsrapport omeffekterna av EU-rekommendationen.Mot den bakgrund som jag nu har redovisat harregeringen inga planer på att föreslåen förändring av lagstiftningen vad gäller dator- ochTV-spel.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill rikta ett tack till kulturminis-tern för det här tillfället att debattera om barns ochungdomars användning av dataspel.Det är en spännande värld som naturligtvis speci-ellt tilltalar den unga generationen, något som denkommersiella världen också har upptäckt. Det är välinte alldeles fel att påstå att just barn och ungdomar ären grupp som på något sätt är speciellt utvald när manvill presentera och sälja nya spännande saker. Tyvärrär inte alla spel bra. Det finns t.o.m. verkliga rötägg iutbudet.Det finns alltså all anledning att följa utvecklingenoch även debattera vad som händer och sker på denhär marknaden. Möjligheten att påverka ungdomarslivssyn och livsstil är mycket stor. Jag anser att det äroerhört viktigt att barn och ungdomar får alla förut-sättningar att ägna sig åt positiva fritidssysselsätt-ningar som stimulerar deras möjligheter och somlägger grunden för att de ska bli positiva vuxna män-niskor med en positiv livsföring.Det finns på marknaden en hel del dataspelsom jag tycker är helt destruktiva och helt förkastliga.Vi hade en debatt hemma i om just dehär frågorna. Det är också grunden till att den härdebatten blev av. I den debatten fanns såväl ansvarigautgivare som representanter för med.Även jag hade möjlighet att ta del av den här debat-ten.I svaret från kulturministern kommer upp-lysningen att regeringen har uppdragit åt Brottsföre-byggande rådet att göra en uppföljning av utlämningav filmer, videogram och tekniska upptagningar tillbarn . Jag tycker att det är en mycket braåtgärd.Jag hoppas verkligen, av en viss speciell anled-ning, att polisen tar till sig de bitar som så småning-om kommer. Jag hoppas att det inte bara blir ett upp-drag som går ut på att man ska titta på frågan och såatt säga även fotografera det här utan att man verkli-gen gör någonting.Av svaret tycker jag också att jag får ett erkän-nande för att vissa dataspel är direkt olämpliga. Mananvänder sig av ord som att de kan vara förråande.Det tycker jag är bra.Jag undrar hur BRÅ har på sig att kommamed synpunkter och hur BRÅ:s arbete kommer attpresenteras. Branschen själv, de ansvariga utgivarna,sade i den debatt vi hade att man är självkritisk ochatt man rekommenderar åldersgränser för vissa spelsom finns i handeln. Men vi vet ju att rekommenda-tioner är alldeles för lätta att kringgå. Det är ju justbara rekommendationer för närvarande.Jag undrar också om kulturministern har någraandra åtgärder eller andra tankar på hur regeringenoch framför allt kulturministern kan vara med ochstimulera till positiva sysselsättningar för våra barnoch ungdomar. Egentligen är det dessa frågor vi bor-de ägna stor uppmärksamhet och stor möda. Jagupptäckte när jag skulle delta i den här debatten attjag kanske borde ha fokuserat ännu mer på det.Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Jag delar verkligen interpellantensuppfattning om att detta är en fråga som är väldigtviktig för oss som har politiska uppdrag att ägnamycket tid och uppmärksamhet åt. Barn och ungdo-mar är speciellt utvalda av vad vi kan kalla för kom-mersiella krafter eller andra intressenter. Och dåmåste barn och ungdomar vara speciellt utvalda ocksåav oss för att det ska finnas motkrafter som kan göraatt de får just en så stark grund som möjligt att stå påoch att de får många positiva upplevelser och värde-ringar med sig som vuxna.Uppdraget till BRÅ ska redovisas den 1 oktoberår 2000 och sedan tjäna som utgångspunkt för över-väganden om ifall det behövs en utvidgad uppföljningav förbudet.När det gäller åldersmärkningen, som jag ocksåtalade om i mitt interpellationssvar, vill jag gärnanämna att det systemet bara har varit i gång i ungefärett halvår. Det här självregleringsarbetet kommer attföljas väldigt noga av . Om detskulle visa sig att dataspelsbranschen misslyckas medsin självreglering kan naturligtvis lagstiftning behövaövervägas. Men jag vill då tydligt tala om att de stat-liga åldersgränser för dataspel som kan man inte genomföra utan grund-lagsändringar, så det krävs ett ganska stort arbete.Vi vill gärna se hur långt man kan komma medden lagstiftning som redan finns när det gäller våldoch tvång, för den är ju rätt långtgående om den till-lämpas på rätt sätt, och sedan med självregleringsar-betet och med uppdraget till BRÅ.Anf. 4 ():Fru talman! Förebilder skulle jag vilja ägna enstund åt. Det är viktigt och t.o.m. nödvändigt för ungamänniskor att ha bra förebilder.Jag återkommer också gärna till detta med att gevåra barn bra fritidssysselsättningar. Jag fick ingetsvar från kulturministern på frågan om övriga åtgär-der och om hur ministern tacklar de frågorna.När det gäller de dataspel jag har ställt frågor tillkulturministern om är vi, vad jag förstår, helt enigaom att de är direkt olämpliga och att de ger tristaförebilder. De ger en snedvriden bild av framför alltsexualitet, de ger en felaktig bild av kärlek och de ärförråande. Ingen kan ju egentligen vilja ge sådanaförebilder till barn.Vi vuxna har ett stort ansvar. gäller det att fåett snabbt slut på sådant här skräp. Det gäller att vireagerar snabbt på det. Kulturministern säger att detfordras grundlagsändringar. Fordras det grund-lagsändringar gäller det naturligtvis att också snabbtfå i gång första fasen i det. Och undrar jag hurministern tacklar det.Vi måste också, tycker jag, ta till oss de signalersom kommer från läkare och forskare som säger attför mycket dataspelsanvändande och för mycketfixerande vid TV-tittande är en direkt fara för männi-skor. Det gör att personer blir inåtvända och att de fårsvårt att få sociala kontakter. Det är ett problem i sigoch det fordrar en särskild uppmärksamhet.En annan negativ effekt är att barnen i allt för höggrad blir stillasittande, att de inte är ute i friska luftenoch att de i allt mindre grad ägnar sig åt sport ochidrott och sådant som är bra för deras fysiska utveck-ling. Det slås larm om att svenska barn lätt blir över-viktiga, och även det äventyrar deras fysiska hälsa.Barn och ungdomar är ju allas vår framtid. Därförskulle jag önska - och jag tror att ministern hållermed om det - att vi hjälps åt med att ge dem en brastart för deras vuxna liv. Framför allt önskar jag att vilåter dem få vara barn och att de har roliga och trevli-ga aktiviteter för sig. Bort med trista och overkligadataspel som ger en snedvriden verklighetsuppfatt-ning! Den signalen tycker jag vi ska starta med.Sedan har ju naturligtvis kulturministern som mi-nister alla möjligheter - större möjligheter än vi en-skilda riksdagsledamöter - att verkligen göra något åtsaken, att komma med kraftfulla förslag som vi alla,tror jag, kan ställa upp på.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Om jag börjar med att tala som föräl-der och inte som kulturminister tror jag att det ärkolossalt viktigt att man ser till helheten när det gällerbarns uppväxt. Då börjar det med att det finns enmöjlighet för familjen att fungera, att det finns socialatrygghetssystem, att arbetslösheten inte är hög. Detbörjar med att kommunerna använder skattemedlen,att man inte sänker skatterna utan tvärtom håller dempå en sådan nivå att man kan ha en väl fungerandebarnomsorg, en skola där det finns gott om vuxna ochdär skolgårdarna inte ser ut som krigsskådeplatser,bara för att ta några exempel. Det börjar också medatt det finns en omsorg och trygghet i familjen, ochden är ju ofta avhängig av hur det ser ut i den gemen-samma världen utanför den lilla.Som kulturminister har jag, i likhet med många avmina företrädare, valt att se till att nästan alla kultur-verksamheter och kulturinstitutioner som får statligtstöd prioriterar barn- och ungdomsverksamheten. Detstår i alla regleringsbrev och i alla andra instruktioneroch rekommendationer som följer med de statligabidragen och stöden. Det är kolossalt viktigt. Mångaav institutionerna är också helt besjälade av att levaupp till detta. En del gör det bättre, andra gör detsämre. Men alla har samma önskan om att nå dithän.Vi har också valt att satsa särskilda pengar när detgäller t.ex. barn- och ungdomslitteratur. Vi såg näm-ligen att det alternativet till mer passiviserande me-diekonsumtion var på väg att pressas tillbaka. Därförinförde vi ett helt nytt statligt stöd för att ge bibliote-ken, läsandet och litteraturen både i förskola, i skolaoch i hemmen en särskild injektion. Det har ocksågjort att kurvorna faktiskt har vänt. Det är en positivutveckling på gång på det området.Sedan kan det handla om mycket annat också. Detkan handla om allt från att vi måste satsa på en publicservice-television, om vi nu kommer till den merpassiva mediekonsumtionen, som tar hänsyn till bar-nen. Det är klart att barnproduktionerna som visas ipublic service har en hög ambitionsnivå. Det är någotsom också fastställs i de avtal vi ingår mellan statenoch public service-företagen, och snart är det förett nytt avtal. Det kommer att vara en mycket viktigpunkt. Vi vet också att våldsinslagen i public service-kanalerna är kraftigt sjunkande medan de tyvärr ökari de kommersiella kanalerna. Det fick vi en rapportom från och TV förbara några månader sedan.När det gäller skolministerns område fattade rege-ringen också beslut om en förbättrad sex-ualundervisning. spänner jag över ett väldigt vittfält. Men fältet är vitt. Det här var bara några få ned-slag.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att fältet ärvitt och att det är många som samarbetar kring detta.Eftersom kulturministern själv tog upp ekonominoch berörde skatterna i kommunerna tycker jag att detär väldigt viktigt med tid. Det handlar om tid förfamiljerna att själva få bestämma så att de har enrimlighets chans att själva ta ansvar för barnen, attkunna få vara hemma när tioåringen kommer hemfrån skolan. Det skulle jag önska för bl.a. mina barn-barn att deras mammor var.Nu vet vi att många av våra småbarnsföräldrar ärdubbelarbetande. De har både familj och ett annatarbete att sköta. Där skulle jag önska att kulturminis-tern tog till sig förslag om att ge fa-miljerna ett barnkonto så att de själva fick ta tag i defrågorna. Vilka är bäst skickade att ta hand om bar-nen? Vilka är det som barnen vill ha tid med? Jo, medsina föräldrar. Jag tror att vi måste ha ett krav ocksåpå den biten.Ge barnen tid med sina föräldrar. Ge barnen tidoch också möjligheter att få vara ute i friska luften.Ge pengar och möjligheter till all den positiva syssel-sättning som många av våra ideella organisationerkan vara med och hjälpa till med. Vi har mycket attgöra. Jag säger bara: Lycka till, kulturministern, som finns kvar på den här mandatperioden.Anf. 7 Kulturminister ():Fru talman! Tid är väldigt viktigt när man har småbarn. Det är också därför som vi nu har lagt framförslag från regeringens sida om förlängd föräldrale-dighet och om särskilda kvalitetspengar till barnom-sorgen för de barn som ändå vistas några eller mångatimmar i den. Vi har dessutom lagt fram förslag omen maxtaxa som innebär att man som förälder kanvälja antingen att ha sina barn på dagis till lägre kost-nad eller utnyttja den lägre kostnaden till att mansjälv inte behöver arbeta lika mycket för att tjäna ihoptill barnomsorgen utan kan ta ut de i form av mer tidmed barnen. Maxtaxa ger på det viset den fullständi-ga valfriheten.Själv tror jag att det är väldigt viktigt att barn fårmöta andra barn och få naturliga sociala kontaktermed dem från det att de ganska små. Vi vet hur detser ut i bostadsområden . Det är ganskafolktomt. De kontakterna kan de få i ideella förening-ar, i kyrkans barntimmar, på dagis, i öppen förskolaosv. Det är viktigt att all denna verksamhet har resur-ser att fungera väl.Jag tror precis som att dettamed barn- och ungdomsfrågorna är något som kom-mer att stå på dagordningen , ochförhoppningsvis längre än så. Från socialdemokrater-nas sida har vi deklarerat att detta kommer att varavåra viktigaste frågor de närmaste åren.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:353 omLunds universitets historiska museumAnf. 8 Kulturminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärdersom jag avser att vidta för att rädda verksamheten ochsamlingarna vid Lunds universitets historiska muse-um.Frågan berör i hög grad ansvarsfördelningen inommuseiområdet. Låt mig därför inledningsvis ge enkort bakgrund. Lunds universitets historiska museumhar en historia som går tillbaka till 1700-talets förstahälft. Organisatoriskt tillhör museet universi-tet, vilket innebär att staten svarar för huvudde-len av kostnaderna för museet och den verksamhetsom bedrivs där. Museet fyller en viktig funktion förstudenter och forskare vid i första hand Lunds univer-sitet, men självfallet även för övriga landet och inter-nationellt. För arkeologer vid germuseet möjligheter att arbeta med arkeologiskt fynd-material och att förmedla sina forskningsresultat bredare publik genom föreläsningar och utställ-ningar. Museet kan även förmedla lån av arkeologis-ka fynd och arkivmaterial från t.ex. Statens historiskamuseum och Riksantikvarieämbetet.Under många år har museet, som på-pekar, tagit ett regionalt ansvar för skånskt arkeolo-giskt material. Detta har skett bl.a. genom att haft en s.k. ståendebegäran om fyndfördelning av arkeologiskt materialfrån . Detta innebär att museet tilldelas i principsamtliga fornfynd som påträffas i samband med arke-ologiska undersökningar i län. fynd från medeltidsstaden samt Malmöstad, som normalt fördelas till Kulturen i re-spektive museer. Fördelningen av fynd mel-lan olika museer regleras i kulturminneslagen, där detbl.a. står att genom fyndför-delning får överlåta fornfynd på det museum som åtarsig att vårda det på ett tillfredsställandesätt.Utöver de rena utbildnings- och forskningsinsat-serna utför museet således värdefulla insatser bl.a. närdet gäller att bevara arkeologiska föremål från ,liksom när det gäller att göra dem tillgängliga förallmänheten. Lunds universitets historiska museum ärdärför en tillgång och en angelägenhet för hela regio-nen. Att museet, trots knappa ekonomiska resurser, ärväl skött av kunnig och engagerad personal är om-vittnat.Genom Lunds universitet har jag inhämtat att detinte än har fattats något beslut om att lägga ned mu-seet eller verksamheten vid Lunds universitets histo-riska museum. Man har vidare sagt att det inte finnsnågra planer på att lägga ned museet eller verksam-heten där. Det som skett är att universitetssty-relsen har beslutat om ett besparingsbeting, som harfördelats mellan vissa av olika fakulte-ter. Inom fakulteten för humaniora och teologi, därmuseet hör hemma, bereds betinget av en särskiltarbetsgrupp. Denna arbetsgrupp har ännu inte lagtfram sina förslag. Den kommer att göra det mycketsnart. När förslagen väl presenterats ska de beredasförst av områdesstyrelsen för fakulteten för humanio-ra och teologi och därefter centralt av universitetsled-ningen.Mot denna bakgrund är frågan om Lunds univer-sitets historiska museum något för tidigt väckt.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka kulturmi-nistern så mycket för svaret. Jag tycker att det ärpositivt att kulturministern anser att interpellationen ihög grad rör ansvarsfördelningen inom museiområ-det. Det är mycket positivt att kulturministern betonarLunds universitets historiska museums betydelse närdet gäller att bevara arkeologiska fynd från ochmuseets betydelse för forskning och utbildning.Vad jag inte uppfattar som positivt i kulturminis-terns svar är att hon anser frågan om historiska muse-et för tidigt väckt. Kulturministern motiverar dettamed att några besparingsbeslut inte är fattade . Meneventuella beslut om neddragningar kommer troligenatt fattas . De beslutenkan bli helt avgörande för en verksamhet som upp-rätthålls med bara fyra, fem tjänster. I en sådan litenverksamhet betyder t.ex. redan en tjänst oerhörtmycket. görs en hel del på museet medprojektpengar, och sådana pengar är osäkra på långsikt.Jag beklagar också att ministern i sitt svar inte tarupp själva principfrågan om vilket ansvar staten skata för ett museum av den här typen. Museet har enviktig roll när det gäller att samla fornfynd från Skåneoch när det gäller kyrkokonst. Av historiska skällyder museet under sedan år 1735.Det är ovanligt i att betydande museer ly-der under ett universitet. Det är däremot vanligt imånga andra europeiska länder. För museets del ärdetta inte en följd av några beslut i modern tid, utandet har historiska förklaringar.Tvärtom har museet alltmer kommitatt ta samma slags ansvar för som t.ex. Statenshistoriska museum i har för hela landet.Tidigare har detta inte varit ett stort problem. Men har de ekonomiska ramarna för ,liksom för en del andra universitet, blivit betydligtsnävare, och då blir det problem med museets över-levnad.I dag har ju i svårigheter attbehålla standarden inom många små ämnen, t.ex.latin, hebreiska, finska. I den situationen blir natur-ligtvis även det historiska museets lilla budget på ca 5miljoner en tung post. Därför, fru talman, bör fråganställas innan det är för sent: Bör staten ta ett störreansvar för museet, så att ett museum med en verk-samhet som liknar ocksåfår en liknande trygghet?Interpellationen är inte i första hand ställd för attbelysa en lokal fråga i . Min fråga gäller omKulturdepartementet inte nu borde se över sådana härskillnader mellan museer och ta ställning till om för-ändringar i organisationen behöver göras. Arbetetborde därför göras , innan tjänster dras in och innanförslag om utveckling, utställningsverksamhet ochutbyggnad avslås.Det finns flera alternativ.