prot · GO0940 · 2000-12-05 00:00:00 — Enbidragande orsak till den negativa utvecklingen ärmyndigheternas - inte minst polisväsendets - upp-dämda behov av personalförstärkning, kompetensut-veckling och vidareutbildning.För oss moderater är det en prioriterad uppgift attåterupprätta medborgarnas förtroende för rättsstaten,och det är orsaken till att vi föreslagit drygt 2,7 mil-jarder kronor utöver regeringens förslag de komman-de tre åren. Tyvärr har regeringspartiet och dess stöd-partier stoppat denna budgetförstärkning.För ett år sedan debatterades den budget som gäl-ler innevarande år. Den dåvarande justitieministernavslutade då sitt inledningsanförande med att lova attregeringen skulle återkomma i vårpropositionen medförslag till hur mycket anslagsramarna för rättsväsen-det skulle höjas för att ska få ett rättssäkertoch effektivt rättsväsende i medborgarnas och demo-kratins tjänst.När bl.a. polisen påpekade att dessresurser var klart otillräckliga för att de uppsatta må-len skulle nås fick den från justitieministern beskedom att den kunde utnyttja anslagskrediten. Av bud-getpropositionen kan vi utläsa att det besked somgavs inte bara avsåg innevarande år. Inte hel-ler är ramarna tillräckliga för att klara dekrav regering och riksdag ställer på verksamheten.Regeringen har genom sina formuleringar medgivitatt budgeten kan överskridas. Problemen skjuts påframtiden, som de uppsatta målen förblirouppnåeliga. Anmälningarna läggs på hög, nedlägg-ningen av polisstationer fortsätter och det brottspre-ventiva arbetet upphör.Vid förra årets debatt uttalade justitieministern atten av de viktigaste åtgärder som vi har framför oss äratt väsentligt öka antalet poliser. Det är nödvändigtför att fullfölja närpolisreformen, öka andelen uppkla-rade brott, förstärka gränskontrollen, utveckla teknik-stödet och utöka det internationella polissamarbetet.I dag diskuterar vi en verksamhet som enligtRikspolisstyrelsen behöver ungefär 1 miljard mer ändet majoriteten föreslår för att kunna hålla nuvarandenivå. Var blev regeringens uttalande om ökad kvaliteti arbetet av? Hoppas regeringen på att ett gam-malt löfte är bortglömt? Nej, hur ska man kunnaglömma något sådant när löftesbrottet innebär att vistår kvar med ett minskande antal poliser, en allthögre medelålder, högre sjukfrånvaro och begräns-ningar i tjänstbarheten? Hur ska man kunna glömmalöftet när utrymmet för återkommande utbildning ärotillräckligt och när den tekniska utrustningen snartpassar bättre på museum än i verksamheten?I dagarna pågår arbetet med att ytterligare centra-lisera åklagarverksamheten. Det senaste exemplet pådetta är med sina fyra åklagare. De ska nuflyttas till , som verksamheten vidSimrishamns tingsrätt förs över till . Närhetenmellan polis och åklagare försämras, och arbetstidsom kunnat läggas på förundersökningar får nu istället läggas på resor mellan och Ystad.Thomas , som i ett svar till mig nyligenpekade på vikten av närheten mellan polis och åkla-gare, försvarade förändringen med att man ocksåmåste ta ekonomiska hänsyn. Är det ett rättsväsende imedborgarnas tjänst när arbetstiden läggs på resoroch kvaliteten på förundersökningar försämras pågrund av bristande närhet?Även regeringen har uppfattningen att åklagarvä-sendet bör förstärkas, och den bedömning som gjortsär att ytterligare 50 åklagare behövs. Med den ramsom majoriteten föreslår för åklagarna finns 4 miljo-ner för nyrekrytering. Av det blir det inga 50 åklaga-re. Nej, man får nöja sig med åtta. Det är inte konstigtatt centraliseringen fortsätter.Det pågående reformarbetet inom domstolsväsen-det är ett ytterligare exempel på att regeringens poli-tik på rättsväsendets område har havererat. Vid ettflertal tillfällen har vi moderater begärt att regeringenska redovisa en övergripande plan för reformeringenav våra domstolar. Vi har även redovisat vilka ut-gångspunkter vi anser regeringen bör ha vid utfor-mandet av en sådan plan. Har vi hörsammats? Nej,domstolar läggs samman lite hur som helst.Intressant att notera är sammanläggningen avSimrishamns och Ystads tingsrätter. Lokalerna iYstad är utformade på ett sådant sätt att man intekommer att rymmas där. Det är inte heller möjligt attbygga om , då byggnaden är bygg-nadsminnesförklarad. De problem och de kostnadersom detta innebär berörs inte i det beslutsunderlagsom låg till grund för regeringens ställningstagande.Regeringen hade helt enkelt bestämt sig för en cent-ralisering, och då gäller det att tiga ihjäl förhållandensom talar emot beslutet.Vid förra årets debatt talade justitieministern intesärskilt mycket om kriminalvården, men hon påpeka-de att man har utvecklat både de säkerhetsmässigaoch de behandlingsmässiga aspekterna av verksam-heten. Hur ser då verkligheten ut? Kriminalvårdensresurser räcker inte för att klara av programverksam-heten. Krisen inom kriminalvården speglas väl i enrapport som BRÅ presenterade . Undersök-ningen visade bl.a. att hälften av de intagna helt sak-nade individuella behandlingsplaner. Drygt en tredje-del saknade bostad vid tiden för frigivningen. Rap-porten visade på behovet av ökade resurser för påver-kansverksamheten inom kriminalvården.Vi har också en ökning av narkotikamissbruket påvåra fängelser. räknar med attungefär hälften av de fångar som togs in varnarkotikamissbrukare. Hot och våld mot medintagnaoch anställda är ett ökande problem. I förra veckanfick vi höra hur kriminella gäng tagit över på vissafängelser och hur kriminella på våra fängelser säljernarkotika och ordnar vapen. För detta har den nuva-rande majoriteten ett stort ansvar. Platsbristen påfängelserna gör dessutom att redan dömda inte kanlämna häktet utan får sitta kvar på häktet med denackdelar som detta innebär. I det rådande läget är detkanske ändå en fördel för den fängelsedömde sominte vill utsätta sig för risken att lockas av narkotikanpå våra fängelser.Fru talman! rättsväsende är i kris. Detverkar inte som om majoriteten har insett eller velatinse detta. Den nuvarande justitieministern har i olikasammanhang sagt att han ska följa utvecklingen ochåterkomma. Samma sak fick vi höra i fjor av denförra justitieministern. Ord räcker inte. Dessutominger återkommande löften, som inte infrias, knappasttrovärdighet. Det krävs handling, och det krävs hand-ling nu.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga något somjag hade tänkt säga inledningsvis. Jag skulle frånföreträdarna för justitieutskottet vilja hälsa ChristerNylander, som har sin första debatt här och somär ersättare på Skånebänken, välkom-men.Anf. 21 ():Fru talman! När vi återigen har budgetdebattenoch det har gått inom rättsväsendet ärdet glädjande att stå här från majoritetens sida i dag.Det är glädjande eftersom rättsväsendet tillförs nästan 4 miljarderkronor. ökar man anslagen tillrättsväsendet med 1 miljard.Målet för kriminalpolitiken är ju att minskabrottsligheten och öka människors trygghet. Och denkriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar fram-för allt till att upprätthålla allmän ordning och säker-het, förebygga brott, lagföra dem som begår brott,verkställa påföljder och rättsanspråk och ge stöd tillmänniskor som drabbas av brott. Men det kriminal-politiska arbetet måste, för att man ska uppnå detta,grundas på en helhetssyn och på en inriktning av denallmänna politiken som leder till en social trygghet,en rättvis fördelning och ett samhälle som vilar påsolidaritet mellan människor. Därför är det brotts-förebyggande arbetet en av hörnstenarna i de krimi-nalpolitiska strävandena.Det finns givetvis önskemål inom många olikasektorer i samhället om ökade resurser. Därför är detviktigt att man också gör en avvägning. Ska vi enbartsatsa på rättsväsendet och den repressiva delen, ellermåste det också vara en balansgång mellan det och attsatsa på den sociala välfärden ute i samhället?Fru talman! hölls det en debatt i den härkammaren som handlade om mobbning och om sko-lan och de problem som finns där. Vi vet att det be-hövs ökade resurser till skolan. Vi vet också att vi,när det gäller fritidssektorn och väldigt många ungamänniskor, behöver satsa resurser för att förebyggabrott och för att bygga ett solidariskt samhälle. Där-för, fru talman, anser jag att majoriteten har uppnåtten bra avvägning. Det handlar om att kunna satsa såstora resurser på rättsväsendet och att kunna fortsättasatsningarna på ökade resurser till kommunerna ochpå att öka välfärden ute i samhället. Det är den endaframkomliga vägen.Fru talman! kommer polisen att fåökade resurser med . Då måsteman också inse att polisväsendet har nära 12 miljar-der kronor. Det är viktigt att det förändringsarbetesom bedrivs inom polisväsendet fortsätter. Där har viallihop en gemensam strävan att förbättra verksam-heten.Men, fru talman, den debatt som har förts om po-lisväsendet, de ökade resurserna och omöjligheten attöver huvud taget kunna göra någonting med de resur-ser som finns visar också på behovet av arbete inompolisväsendet. Det visar på behovet av att man tittaröver utredningsverksamheten för att förbättra dendelen. Och det kommer att tillsättas en utredningsom ska se över dessa frågor. Det behövs också enrenodling av polisens arbetsuppgifter. Och det kom-mer även att tillsättas en utredning som ska se över defrågorna. Men när man diskuterar en renodling avpolisyrket är det viktigt att säga att det inte heller fårbli så att de enda arbetsuppgifterna som ligger kvarpå polismännen är de rent repressiva och ingripande.Det gäller att ha en balans i arbetsmiljön, så att manhar lite spridda uppgifter och inte enbart får det hårdapolisarbetet.När det gäller polisväsendet så får man nu alltsåen ökning med 575 miljoner.Sedan ska jag gå över till åklagarväsendet. Det ären glädje att konstatera att åklagarväsendet har lyck-ats genomföra sin omorganisation och förändra sinverksamhet på ett oerhört positivt sätt. har vi ettslagkraftigt åklagarväsende. Bara satsademan på inom åklagarväsendet peråklagare. Det är en kompetensutveckling utan likeinom hela rättsväsendet, och man kommer också attfortsätta med den kompetensutvecklingen och med atthöja kvaliteten inom åklagarväsendet. Det är oerhörtpositivt. För att man ska få en möjlighet att fortsättapå den inslagna vägen får man ytterligare 15 miljonerkronor under nästa år.Fru talman! Sedan kommer jag till domstolarna.Det här är ett område som är under en ständig pro-cess. kritiserade från Modera-terna den planlöshet som hon sade präglade domstol-sväsendets organisationsförändringar, och hon togupp kraven från de borgerliga partierna på att få enfärdig fast plan. Det är snarare tvärtom. har manför första gången inom rättsväsendet försökt genom-föra en organisationsförändring underifrån där mantar hänsyn till de olika aspekter som finns när detgäller de olika tingsrätterna och ser de olika villkorenruntomkring i landet. Det här innebär att vi harolika projekt och att det finns olika sätt att lösa pro-blematiken. Det är självklart att alla inte är nöjda medde förändringar som sker, men det här är en underi-frånprocess som också fortsätter på den vägen. Vimåste även modernisera domstolarna, och vi måste fåett slagkraftigt domstolsväsende.Fru talman! När jag kommer till kriminalvårdenmåste jag från sida tyvärr säga att defarhågor som vi har fört fram har blivit besannade.Under väldigt många år har vi drivit tesen att hår-dare straff och hårdare kontroll skapar ett hårdareklimat ute på våra anstalter. Vi har haft en utvecklingmed en oerhörd mängd långtidsdömda. Vi har haft enutveckling där antalet livstidsdömda fullständigt harexploderat. Från att ha varit ungefär 10 för tio årsedan är siffran uppe i 100. Det här innebärockså att vi får ett hårdare klimat ute i kriminalvår-den.Då återstår frågan: Vilken väg ska vi gå? Ska viöka kontrollerna på anstalterna? Ska vi skärpa villko-ren för besök? Ska vi ha glasruta för att förhindranarkotika? Ska vi ha mindre och mindre avdelningar?Ska vi har mer och mer vakter i stället för behand-lingsarbetare? Nej, det är ingen möjlig väg att gå.Kriminalvården står inför ett vägskäl där manmåste utveckla de positiva sidorna inom kriminalvår-den.I dag är av dem som tas in på anstaltmissbrukare. Vi ser också att narkotikan ökar ute påvåra anstalter. Då kan man säga: Det här är för-skräckligt. Här måste det till hårdare tag, hårdarekontroll och fler urinprovstagningar. Men man måsteockså kunna stanna upp och fundera: Var ska vi satsavåra resurser? Vad är viktigt? är det ändå så attungefär av dem som är missbrukare när dekommer in på anstalterna är drogfria under anstaltsti-den. Därför är det oerhört viktigt att man satsar resur-ser på behandling och att det också blir en behandlingsom är relevant.Tyvärr har behandlingsin-satserna minskat inom kriminalvården. Å ena sidanhar det nästan varit positivt. Det har funnits en mängdhemsnickrade program där man inte har utvärderatoch inte haft kvalitetssäkring men där det arbetet harsatt i gång för att få en bättre behandlingsverksamhet.Å andra sidan är det negativt att behandlingarna harminskat. Därför är det positivt att kriminalvår-den får 271 miljoner för att kunna arbeta med just dethär området - för att kunna satsa på behandlingsar-bete, för att kunna satsa på att förbättra frigivnings-förberedelserna så att människor som kommer ut frånanstalter har en möjlighet att leva ett liv utan krimi-nalitet.Fru talman! Jag ska avslutningsvis beröra en delav de borgerliga alternativen till den här budgeten.Först och främst är det ganska slående att det intefinns något borgerligt alternativ. Hur mycket mansatsar på de olika områdena skiljer sig väsentligt förde olika partierna. är de som satsar allramest inom rättsväsendet. Man vill öka resurserna tillrättsväsendet väldigt mycket. De stora skillnader somfinns mellan de olika borgerliga partierna tycks inteinnebära något hinder för att ha gemensamma reser-vationer. Man ska kunna uppnå i stort sett samma sakmed samma resurser. Det vore ganska intressant föross i majoriteten att få veta hur partierna som satsarmindre kan få det att räcka till precis lika mycket somModeraterna.Mest intressant är dock att se hur de borgerligapartierna har betett sig . Jag har lästförra årets budgetbetänkande och ,, och Centerpartietsreservationer om vad man skulle kunna uppnå med depengar man satsade. säger att med deraspolitik skulle man återupprätta medborgarnas förtro-ende för rättsstaten. Man skulle kunna ha krav på gottledarskap. Politiken skulle innebära en kraftfull sats-ning på modern teknik, kompetensutveckling ochvidareutbildning inom rättsväsendets myndigheter.Med deras förslag skulle förändringsarbetet inomdomstolsväsendet kunna fortgå utan att förenas medstora besparingskrav. Polisen skulle få möjligheter attanställa civil personal och kraftigt öka polisutbild-ningen. Det var reservation förra året.Hur mycket anslog då föratt kunna uppnå detta? Jo, 156 miljoner mer än vadregeringen anslog. Med det skulle man kunna uppnådessa positiva effekter. När majoriteten satsar 575miljoner, en mycket kraftfullare satsning än den Mo-deraterna sade skulle räcka till att förbättra hela rätts-väsendet , heter det att det är fullstän-digt otillräckligt. Det räcker inte någonstans. Mode-raternas och de övriga borgerliga partiernas reserva-tioner kvarstår med exakt samma formuleringar ochexakt samma målsättningar. Det enda man ändrar frånår är själva siffran på hur mycket man satsar.Fru talman! Jag måste säga att jag inte anser attdetta är ett seriöst sätt att behandla rättsväsendet. Dethär är ett så oerhört viktigt område att det inte skulleskada om och de övriga borgerliga par-tierna kunde säga: Det är bra med deökade satsningarna inom rättsväsendet. Det är bramed den utvecklingen.Förra året var 156 miljoner till polisväsendet frånModeraterna tillräckligt. skjuter vi till 575 miljo-ner. Ändå kan inte ett enda ord sägas från denna ta-larstol om att det är en stor satsning på polisväsendet.Tvärtom: Det enda man gör är att anklaga majoritetenför att inte ta rättsväsendet på allvar och att hela tidentala om hur katastrofalt det är inom rättsväsendet, attingenting fungerar. Det skulle vara intressant, och detkommer att bli intressant att följa debatten här, att fåhöra de olika borgerliga partierna förklara vad somhar hänt som innebär att den stora satsningom 1 miljard som görs från majoritetens sida -inget parti var ens i närheten av den satsningen förrabudgetåret - tydligen inte kan ge några positiva ef-fekter alls.Fru talman! Det vore bra om man bedrev politikenseriöst på det här området. Vi måste allihop inse att vihar ett gemensamt uppdrag att få ett rättsväsende somfungerar men också att bedriva den här politiken meden helhetssyn och gemensamt driva detta framåt.Med det, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan i betänkandet.Anf. 22 () replik:Fru talman! förvånade sig överolikheterna mellan de fyra borgerliga partierna. Jag ärförvånad över och . Jag noterar att de gamla kraven frånVänsterpartiet om att minska anslaget till Säkerhets-polisen inte längre finns med. Innebär detta att Väns-terpartiet har ändrat uppfattning och tycker att Säker-hetspolisen behöver det anslag den nu får, eller är detså att för att få sitta vid maktens bordhar anpassat sig?Det andra jag vill ta upp är diskussionen om olikaanslagsförslag olika år. Jag kan garantera AliceÅström att om det inte kommer ytterligare pengar tillpolisen kommer vi moderater att nästahöst återkomma med krav på ännu mer pengar än vadvi kräver . I fjor följde vi för-slag. Det gjorde inte majoriteten, vilket bl.a. innebaratt underskotten ökade så att polisen drar med sigväxande skulder. När nu och majori-teten inte heller följer förslag,som vi moderater har följt, kommer vi att ha med ettgigantiskt underskott till nästa år.Majoritetens anslag till polisen är ungefär entredjedel av det rikspolischefen anser är nödvändigtför att hålla nivån. Anser och majori-teten att rikspolischefen har fel och att det ändå gåratt leva upp till det som står i dagens tidningsartikel,undertecknad av bl.a. , om att fler poli-ser minskar brottsligheten? Hur många fler poliser fårman med er budget?Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag ska börja med Säkerhetspolisen.Gun vet precis lika väl som jag att det precishar suttit en utredning som har tittat över organisatio-nen när det gäller Säkerhetspolisen, om det ska varaen sammanslagning mellan Säkerhetspolisen och denvanliga polisen. Det arbetet har redan genomförts iutredningen. Den är ute på remiss och är under be-redning.Eftersom hela Säkerhetspolisens organisation nuär under omprövning och diskussion tycker vi inte attdet är rimligt att i det här läget komma med ett bespa-ringskrav som leder till att man får förändra i en or-ganisation som faktiskt ska genomgå en stor organi-sationsförändring. I den utredningen har vi ställt osspositiva till att man slår ihop Säkerhetspolisen medden öppna polisen. Det tycker vi skulle vara enmycket bra utveckling.När det gäller polisen, och un-derskottet stämmer det att polisen ständigt dras medunderskott. Men det här är ett underskott som ocksåär mycket olika fördelat över landet. Det finns polis-distrikt där man faktiskt noga följer budgeten, därman inte dras med underskott osv. Vi tycker också attdet är rimligt att man inom polisverksamheten skabemöda sig om att följa den budget man får, vilketinte är en tradition inom polisen, utan det har varit ettproblem.Eftersom man nu öppnar ytterligare en polishög-skola, och det finns planer på ytterligare en, kommerantalet poliser sakta att öka. Det är polisbrist i dagoch det är en brist på utbildade poliser. Det här kom-mer att ta tid.Men det är intressant att höra att fören gångs skull säger: Men har sagtatt man vill ha så här mycket pengar, då är det välsjälvklart att man får det. Jag önskar att moderaternavar lika lyhörda när det gäller kommunernas behov.Anf. 24 () replik:Fru talman! Den som har läst Rikspolisstyrelsensbudgetäskande inser också att det är ett mycket seri-öst arbete. Den som har sett de prognoser som nufinns verksamhet, med den budget sommajoriteten föreslår, vet också att uppkom-mer ett nytt underskott på ungefär ½ miljard kronor.Det är alltså ständiga underskott, även om vissa myn-digheter klarar sig relativt väl. Men ingen har någraöverskott som går att fördela.Jag fick faktiskt inte något svar på min fråga omhur många poliser som räknar med attvi kommer att få ytterligare , med tanke på attVänsterpartiet genom har skrivitatt fler poliser minskar brottsligheten.Önskemålet om fler poliser måste rimligen finnas.Hur det går ihop förstår jag inte, med tanke på attnuvarande nivå kommer att resultera i ungefär ½miljards underskott. Men jag utgår från att AliceÅström har på fötterna när hon uttalar sig om flerpoliser. Då tycker jag att det bör förtydligas här.Slutligen är det när det gäller Säkerhetspolisenintressant att notera att Vänsterns hjärtefråga rörandesäpo inte ens har resulterat i ett särskilt yttrande tillbetänkandet.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag får väl börja med säpo igen. Attdet inte ens har blivit ett särskilt yttrande den härgången beror faktiskt på att vi nu har fått gehör förden fråga som vi har drivit . I stället försäpos slutna verksamhet, som vi inte har ställt upp påutan tyckt att man kan minska, ska vi nu ha en myck-et öppnare säkerhetspolis. Den ska inlemmas i denöppna polisens verksamhet, men det ska bli mer in-syn, fler möjligheter till parlamentarisk kontroll.Därmed har vi faktiskt uppnått mycket av det vi av-såg med den kritik som vi har riktat mot verksamhe-ten. Då är det självklart att vi känner oss ganska nöjdaoch inte behöver göra något särskilt yttrande.När det gäller fler poliser och budgetun-derskottet har vi inte räknat exakt på hur många flerpoliser det blir. Vi vet att det kommer en period nudär antalet poliser också kommer att sjunka på grundav pensionsavgångarna och att vi inte hinner utbildafler poliser. Det är ett ganska tydligt problem. Det harvi debatterat . Stängningen av polishög-skolan innebar att vi inte fick någrafler utbildade poliser. Det skapade den polisbrist vihar . Det kommer att skapa problem under detnärmaste året, men antalet poliser kommer att saktaöka. Med ytterligare en polishögskola kommer detockså att bli fler poliser ute.Även i detta betänkande säger man att man nogakommer att följa detta och se om det behövs merresurser. Men som jag sade inledningsvis, man måsteha en helhetssyn. När minskar anslagettill kommunerna m.m. får det också en effekt på möj-ligheten att satsa på polisen. Man måste föra en lång-siktig politik på det här området.Anf. 26 ():Fru talman! Inledningsvis skulle jag vilja rikta etttack till våra tjänstemän på justitieutskottet som hargjort ett fantastiskt arbete med betänkandet. De äregentligen värda en stor applåd.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation nr7 och reservation nr 20. För övrigt står vi bakom allavåra reservationer och särskilda yttranden.Jag ska under mina försöka att ta uppinledningen, polisen och kriminalvården. Jag ber omförbarmande om jag inte lyckas hålla de här minuter-na exakt.I vårt särskilda yttrande nr 2 står följande:"En fungerande rättsstat är grundförutsättningenför ett gott samhälle där de demokratiska värdena ochvärderingarna överförs från generation till generationoch där gemenskapen bygger på respekt för varjemänniskas unika värde. "Det är liksom själva grunden för ett rättssamhälleenligt oss kristdemokrater.Regeringen skriver i budgetpropositionen att"Politikområde Rättsväsendets ekonomi har under1999 liksom varit stabil." Jag måste sägaatt vi kristdemokrater är lite förvånade över dennabild av verkligheten.Dagliga krisrapporter om ökad våldsbrottslighet,alltför få och stressade poliser, stängda polislokaler,outredda brott, nedlagda tingsrätter och tingsrättermed hot om nedläggning, inhuman kriminalvård,bristande resurser, utbränd personal och underskottinom så gott som samtliga myndigheter. Regeringensbild av detta är stabilitet!Hela det betänkande vi behandlar bekräftarbilden av stora problem inom rättsväsendet. Jag skaunder läsa upp några uttalanden frånbetänkandetexten. Jag kommer inte att ta mig tid attuppge sidorna.