prot · GN09116 · 2000-05-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:116Torsdagen den 25 majKl. 12.00 - 18.04Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 19 maj.2 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsle-damot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av riksdagenfr.o.m. sedan ()avsagt sig sitt uppdrag som riksdagsledamot. har också inkommit protokoll angå-ende utseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 24 maj 2000Lars TottieKerstin Siverby3 § Meddelande om anmälan till talarlistanTalmannen meddelade att anmälan till talarlistanför ärenden som skulle debatteras måndagen den29 maj skulle ske senast fredagen den 26 majkl. 16.00.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse1999/2000:130 till utrikesutskottet5 § Jubileumsfonds verksamhetunder år 1999Föredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU13Riksbankens Jubileumsfonds verksamhet under år1999 (redog. 1999/2000:RJ1 och1999/2000:RR6).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Ändring i skollagen m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU16Ändring i skollagen m.m. (prop. 1999/2000:68).Anf. 1 (m):Fru talman! Man skulle kunna tro att föreligganderelativt tunna betänkande är innehållslöst och ointres-sant. Så är det emellertid inte. Tvärtom skulle jagvilja påstå att den proposition som ligger till grundför utskottets ställningstagande är av stort politisktintresse. Den visar nämligen på tre saker. För detförsta att det inte går att lita på socialdemokraterna.För det andra att regeringen skjuter viktiga frågorframför sig i stället för att fatta beslut. För det tredjeatt arbetet på Ubildningsdepartementet leds av devi-sen att om kartan inte stämmer med verklighetengäller kartan. Jag ska förklara vad jag menar.Vi börjar med att dra oss till minnes att det varCenterns dåvarande skolpolitiske talesman som tillsammans med skolministern skreven debattartikel om att det nu skulle bli lärlingsut-bildning. Det var naturligtvis utmärkt. Det hade vikrävt länge, även om vi moderater hade reservationermot delar av hur regeringen och tänktesig att det här skulle genomföras.Nu återkommer regeringen och berättar det fleraav oss redan visste, nämligen att försöket har blivit ettmisslyckande. Frågan är om någon egentligen haransträngt sig för att göra något. kon-staterade regeringen att de pengar som fanns för lär-lingsutbildning knappt har kommit till användning,varför man ville att skulle medge att manfick använda pengarna till något annat.Nåja, nu erkänner man att försöksverksamheteninte har blivit vad man hade tänkt. Av det drar rege-ringen slutsatsen att försöksverksamheten ska fort-sätta med några små korrigeringar vad gäller inomvilka program i gymnasieskolan lärlingsutbildningska få anordnas.Jag tycker att det här visar att socialdemokraternaaldrig med något större engagemang försökt att få fartpå den försöksverksamhet man lovade Centern.Dessutom visar förslaget att man inte har några störreambitioner att göra något framgent heller. Det sägs ipropositionen att företag nog tycker att kopplingentill gymnasiet är för stark för att de ska bli verkligtintresserade av samverkan. Man säger också att ele-verna inte har fått tillräcklig information om fördelar-na med lärlingsutbildning. Problemet är att man intevill göra någonting för att ta itu med problemen.Vi moderater anser att det behövs fler utbildningarsom anordnas i samverkan mellan skola och företag.Senast i går hörde jag på ett seminarium att man frånnäringslivets sida efterlyser mer av sådan utbildning.Då kan man fråga sig varför det är så svårt att få framlärlingsplatser och praktikplatser. Förmodligen harregeringen ändå en liten poäng om detta, när rege-ringen erkänner att skolan uppfattas som alltför sty-rande. Ett annat skäl för att företagen drar sig är gi-vetvis att det kostar att utbilda även på arbetsplatser-na, varför det är en något naiv syn att tro att företagska ha intresse av att ordna sådan utbildning utanersättning. Därtill kommer att det är brist på kontakt-nät mellan skolor och företag och att reglerna är okla-ra och att det fortfarande finns fördomar om att lär-lingsutbildning främst skulle rikta sig till studietröttaoch studiesvaga elever.Vi från moderat sida föreslår mot den bakgrundenen ny form av lärlingsutbildning. I stället för att ut-forma lärlingsutbildning som ett gymnasieprogrammed de låsningar som det innebär vill vi pröva enmycket friare form i modellen mer likt det som gälltförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbild-ning. En fungerande lärlingsutbildning måste sanno-likt bygga på en mer likvärdig ställning mellan skoloroch företag, teori och praktik, för att nödvändig sam-verkan och integration ska kunna utvecklas. En nymodell förutsätter att de ekonomiska villkoren förskolor och företag är rimliga. Vi föreslår en lär-lingspeng.Vi anser vidare att huvudman för utbildningenskulle kunna vara en gymnasieskola, ettföretag, en branschorganisation eller ett utbildnings-företag. Huvudmannen ska göra en utbildningsplansom ger gymnasiekompetens i förslagsvis svenska,matematik och förekommande karaktärsämnen. Där-till kommer att undervisning i engelska naturligtvismåste ges. Vi tycker att den skulle kunna profilerasmed hänsyn till lärlingsutbildningens inriktning.Godkänd lärlingsutbildning ska ges offentligt stödmed den lärlingspeng jag nämnde. Den ska följaeleven till utbildningens huvudman. Utgångspunkt förSkolverkets fastställande av lärlingspengen ska varakostnaden för treårig gymnasieutbildning inom områ-det. Reglerna ska ge frihet vad gäller lärlingens statussom elev eller anställd. Det får förutsättas att lärlingarges ersättning som grundas på den insats de gör iproduktionen. Avtal måste naturligtvis tecknas somreglerar lärlingens utbildning på arbetsplatsen. Vitycker att man ska avsluta lärlingsutbildningen medgesällprov eller motsvarande yrkesexamination. Ge-sällprovet och innehållet i yrkesutbildningen måstetas fram i samarbete med berörd bransch. Däremottycker vi inte att utbildningen med automatik måstege allmän behörighet till högskolan.Vårt förslag innebär en betydande liberaliseringav reglerna. Vi menar att många olika aktörer måsteges plats för att utbildning i den formen ska kunnautvecklas. Vi är beredda att pröva många olika for-mer.Inledningsvis sade jag att regeringen skjuter frå-gor framför sig. Det gäller inte minst frågan om gym-nasieexamen. gjordes presentationer av atten ny examen skulle komma i vår. Ministern gjordestor sak av det. Jag tror att det också där var en de-battartikel. lägger regeringen tanken på is medhänvisning till att regeringen funderar över antag-ningen till högskolan. Jag förstår att dagens antag-ningsregler måste ses över. Det är ett verkligt pro-blem att direktövergången från gymnasieskolan tillhögre utbildning mer eller mindre har strypts. Det kaninte vara ett argument för att inte komma till skottmed principer för modern gymnasieexamination.Tvärtom behövs detta så snabbt som möjligt, medtanke på att regeringen medvetet har skjutit på ochinte har orkat tag itu med nödvändiga justeringar avgymnasiebetygen. Därför behövs det verkligen snabbtgedigna principer för examination.Vi moderater tycker att en gymnasieexamen skapröva den enskildes kunskaper och färdigheter i for-mer som arbetas fram av gymnasieskolor, högskolor,universitet och respektive branscher i samverkan. Eninternationellt gångbar examen, som vi ser framföross, förutsätter en prövning av elevernas kunskaper iflera ämnen. I beredningen bör givetvis ingå att stu-dera jämförbara examenskriterier i andra länder.Frågan är bara om departementet gör ett sådant arbe-te. Ingenting i den proposition vi nu har fått tyder påatt man har arbetat med frågan, trots storstilade löftenflera gånger tidigare i kammaren. Socialdemokraternaskjuter en inte helt enkel fråga framför sig. Vi står härutan underlag.Min tredje slutsats om propositionen är att social-demokraterna på styrs avdevisen: Om kartan inte stämmer med verkligheten sågäller kartan.Det gäller också frågan om lärlingsutbildning ochdet gäller gymnasieexamen. För vare sig det handlarom en kompromiss med eller om det härandra är ju grunden att socialdemokraterna egentligeninte vill. Att avhoppen från gymnasieskolan, närings-livets behov av fokuserad yrkesutbildning bl.a. inomflera hantverksyrken m.m. visar och leder fram tillönskemål om lärlingsutbildning vill inte ni socialde-mokrater ta till er. Ni sitter ohjälpligt fast i gymnasie-skolans struktur, i tanken på att oavsett vad männi-skor kan eller vill ska de ha en direktbiljett till studiervid . Har man de låsningarna kan maninte lösa problemen, då vill man inte lösa problemenoch då står vi där vi står.Att det senare, detta att alla utbildningar ska ledatill direkt antagning vid högskolan, har lett till att vi isärskild ordning nu också måste utreda rekryterings-problem visavi högskolan rubbar inte er socialdemo-krater. Jag tycker att det här är allvarligt.Många har länge pekat på behovet av de reformerjag har tagit upp här. Men ni socialdemokrater villegentligen inte, och därför är det halvhjärtade försöknär ni tvingas till det. Och det tycker jagär sorgligt.Fru talman! Det är beklagligt att man får så fåhandfasta och konkreta förslag när det gäller utbild-ningens framtid från regeringen. Kunskapsinveste-ringar är trots allt livsviktiga för vår framtid. Detgäller alla enskilda i , men det gäller ocksålandet som helhet. Dessutom går ju utvecklingen påkunskapsområdet oerhört snabbt, varför de långbän-kar och utredningar på utredningar som föreslås avregeringen är ett uppenbart bekymmer.Med detta vill jag yrka bifall till reservation 1 un-der mom. 1.Anf. 2 ():Fru talman! Låt mig inleda med att konstatera attVänsterpartiet har motsatt sig en gymnasie-examen. Vi har mycket klart här i kammaren marke-rat att vi ser stora risker i att det blir något av gamlatiders studentexamen som kan komma att förstärka iförsta hand den sociala snedrekryteringen. Den upp-fattningen står vi fortfarande för. Själva utgångs-punkten är ju att det ska vara något utöver den nuva-rande gymnasiekompetensen, för annars hade det juinte behövts några nya beslut. När det i dagens betän-kande anges att regeringen avser återkomma till frå-gan om gymnasieexamen i samband med att manlägger fram förslag som syftar till att "minska densociala, etniska, könsbetingade och regionala snedre-kryteringen", kan jag bara för vår del konstatera attdet ska bli ganska spännande att se hur det ska kunnagå ihop. Jag tror själv att det blir ganska svårt.Fru talman! I anslutning till dagens betänkandehar föreslagit att det projektarbete somvi i övrigt ser mycket positivt på bara ska betygsättasmed Godkänd och Icke godkänd. Vänsterpartietsuppfattning i betygsfrågan är tydlig. Vår utgångs-punkt är en betygsfri skola, där de kunskaper ochfärdigheter man förvärvar står i centrum, en skolasom skulle ställa högre krav på såväl elever somlärare. I stället för det lätt mätta och snabbt glömdavill vi se att man ges tillfälle till att se helheter ochförstå sammanhang som man har nytta av resten avlivet. Betygen är också en bärande del i upprätthål-landet av det som brukar kallas för "den dolda läro-planen" som handlar om det man egentligen lär sig iskolan. För det kan talas aldrig så vackert om demo-kratisk fostran och kritiskt tänkande om hierarkinmellan lärare och elever ändå upprätthålls med detbestraffnings- och belöningssystem som betygeninnebär. Vem vågar klaga för mycket på läraren omhan eller hon kan sänka ens betyg? Vem ifrågasätterundervisningens eller provens uppläggning om det fårkonsekvenser för det betyg som påverkar ens möjlig-heter att studera vidare och ens möjligheter till ett braliv? Och vem har kraft att ifrågasätta om det verkli-gen måste vara ens eget fel att man inte lyckas hängamed i korttidsinlärningen när man fått sittsjälvförtroende sänkt av låga betyg?Fru talman! Jag är medveten om att vi intedebatterar betygssystemet i allmänhet utan för vår deldet som gäller själva projektarbetet. Desto störreanledning kan man tycka att här våga vara något merframåtsyftande. När det gäller just projektarbetet hademan ju mycket väl kunnat tänka sig att försöka låtajust kunskap och färdigheter i sig vara mål. Den somtror att människor nödvändigtvis måste pressas ochtvingas till lärande skulle jag vilja kalla gammalmo-dig.I dagens betänkande är det också i en del styckenen gammalmodig kunskapssyn som är företrädd. Detmärkliga har hänt att från att ha varit kritiserade avrent av borgerliga några årsedan försvaras betygen här av samtliga partierutom och . Visst är detrimligt att den höger som vill att det mesta ska beståvid vad det är, att skomakaren ska bli vid sin läst ochatt lärarens dominans ska bevaras i klassrummet,försvarar betygssystemets varje utpost. Men meroklart är det varför socialdemokraterna envisas medatt vilja sätta betyg på det mesta av det som sker iskolan, också det vi diskuterar, projektarbetet igymnasieskolan.Men man ska inte vara orättvis. Det redovisas än-då två argument i betänkandet liksom i propositionentill varför samma betygsskala ska gälla projektarbetetsom kärnämnes- och karaktärsämneskurser i gymna-sieskolan. Dels påstås det att en tvågradig betygsskalaskulle uppfattas som orättvis för de elever som läggerned mycket tid på projektarbetet, dels anses riskenfinnas att kraven annars skulle ställas för högt, så attflera elever aldrig skulle fullfölja arbetet.Jag menar för del att båda dessaargument är ohållbara. För det första kan väl knappastmajoriteten mena att det är hur man läggerned som ska vara avgörande för vilket betyg man fårpå sitt projektarbete? Enligt den konkurrenssyn somligger till grund för betygstanken är det väl snararevilket resultat man uppnår som ska vara avgörande?Inte ens den egna logiken stämmer alltså särskilt väl.Men mer avgörande: Vore inte det rimliga att svaraden elev som anser att han eller hon blivit orättvistbehandlad genom att inte ha blivit belönad med etthögre betyg att det är själva kunskapen och färdighe-ten i sig som är belöningen?Och vidare: Nog borde väl regeringen anse sigsjälv kompetent nog att kunna ange de nationellamålen för projektarbetet så väl att risken för att kra-ven blir för höga är minimal? Jag tror att majoritetenborde hysa en något större tilltro till både elevernasoch lärarnas förmåga att utforma projektarbetet efterde individuella förutsättningarna än vad man uppvisari betänkandet. Jag undrar också om majoriteten inseratt den egentligen inte - i alla fall inte i det här betän-kandet - har kunnat uppvisa något belägg för på vil-ket sätt en graderad betygsskala skulle främja kvali-teten i projektarbetet. Främst att socialdemokraternainte vågar mer är synd. Det verkar snarare som omman tänkt: Äh, vi tar samma betygsskala, det blirenklast så. Det är ju det som alla är vana vid ändå.Fru talman! Låt mig avsluta med ett citat hämtatur en från . Artikeln är under-tecknad av bl.a. , professor vid , och , rektor påKTH, och gäller visserligen den högre utbildningen,men det principiella resonemanget kan enkelt överfö-ras till andra undervisningssammanhang. Jag vill lyftafram citatet eftersom det mycket väl sammanfattar,tycker jag, en insikt som jag tror sprider sig alltmer idet svenska samhället, att endast den med en ganskagammalmodig kunskapssyn klamrar sig fast vid betygoch prov som betydelsefulla för kvaliteten i undervis-ningen. Det vore om denna insikt också fickfotfäste här i riksdag. Jag citerar:"Många studenter läser för att klara av tentornaoch inte för att lära sig. Det är lätt att få intrycket atttentamens- och betygsfokuseringen har en destruktiveffekt, men detta är ju en produkt av vårt utbildnings-system. Varför ska vi ha tentamen överhuvudtaget?Varför ska läraren agera kontrollant i stället för attvara inspirationskälla, handledare och lagledare somska få var och en i gruppen att göra sitt bästa? och förvaltningar är helt överensom att kontrolltänkandet hör till det förflutna, ett dyrtoch ineffektivt sätt att höja kvaliteten. Kontroll häm-mar utvecklingen, passiviserar, tar död på yrkesstolt-heten, motarbetar kreativiteten och skapar 'vi- ochde-känsla'. "Fru talman! Med stöd av detta yrkar jag bifall tillreservation 3 under mom. 3Anf. 3 (m) replik:Fru talman! är emot gymnasieexa-men, och man är emot betyg. Jag hoppas att KalleLarsson är medveten om hur historielös han är närhan har den här uppfattningen.Det var ett krav från arbetarrörelsen att vi skulleinföra betyg , därför att förkunskaper-na skulle bedömas lika oavsett vilken familj man komifrån. hade vissa barn fördelar av att fågratisbiljett både till högre utbildning och anställ-ningar. Detta var ett sätt att försöka hitta ett rättvistsystem för att bedöma förkunskaper och ordna antag-ningar.Man undrar vad ni kommunister vill ha i ställetsom skulle vara mer rättvist än det försök att vararättvis som betyg i olika variationer kan vara, ävenom de aldrig blir perfekta.En gymnasieexamen skulle möjligen kunna mot-verka en del av de bekymmer som vi har efter-som elever då skulle kunna gå olika vägar och påolika sätt nå en kunskapsnivå.Genom ökad flexibilitet kan dessutom fler ta vä-gen mot den högre utbildningen.Jag förstår inte hur man kan vara emot både betygoch examination. Då ska man ju inte ha någonting.Visst kan man ta artikel som exempel;även i den akademiska världen diskuterar man detta.Men man ska komma ihåg att vad man där diskuterarär en avancerad teknisk utbildning på en nivå där manhar sållat innan man nått de studenterman pratar om. Arbetet bedrivs där på ett annat sätt.Det inte riktigt det vi talar om.Jag är övertygad om att om man följer Vänster-partiets linje kommer snedrekryteringen till högreutbildning och problemen i utbildningssystemen attöka dramatiskt.Anf. 4 () replik:Fru talman! Att och jag är oense i dehär frågorna är väl knappast någon överraskning, ochdet är inte särskilt dåligt heller.Jag ska gärna bevisa för att jag ärfullt medveten om att det inte är en ren höger- ochvänsterfråga huruvida man förespråkar betyg ellerinte. Det har i alla fall inte alltid varit så i arbetarrö-relsens historia. Det har tidigare funnits en tilltro tillatt om man bara sätter betyg ska man få någonting attta på, då ska man komma åt det luddiga som handlarom att den som har god bakgrund faktiskt är den somklarar sig bäst i samhället.Jag tror att det var en from förhoppning att manskulle kunna lyckas med det. Det vi i stället ser i dagnär det gäller betygen är att de inte bara visar en re-dan etablerad uppdelning i klasser utan också förstär-ker den uppdelningen. Det är ett av de avgörandeargumenten, nämligen att betygen bidrar till att ökasegregationen. Min mening är att en gymnasieexamenpå samma sätt bidrar till att göra det.Här ska sållas. Här ska segregeras. Här ska varoch en föras till sin rätta fålla. Det är ett samhälle sompassar den som tycker att det ska vara som det är, attskomakaren ska fortsätta att vara skomakare. Men detär inte ett samhälle som bidrar till att utveckla demo-kratin och utveckla det kritiska tänkandet i samhället.Det är snarare detta sista: en skola som ger enhelhetssyn, helhetsperspektiv och sammanhang, enskola som skapar människor som är förmögna att tasitt demokratiska ansvar, att kritiskt granska maktenoch kritiskt granska den lärare man har i klassrum-met. Det är den skolan förespråkar.Anf. 5 (m) replik:Fru talman! Det är en märklig inställning somVänsterpartiet har, att det är viktigare att granskaläraren än att ta reda på om eleverna får den kunskapde behöver.Jag vill fråga : Om man har 100platser till en utbildning och 500 sökande, hur harVänsterpartiet tänkt sig att man ska klara det utan attha något system för det hela?Kalle säger att ni vill se helheten. Det ärju jättebra. Hur bedömer man om ellerNisse ser helheten? Får man titta efter, ellerska man liksom utgå ifrån att man har nått dit?Hur man än vänder på det är det så att om manvill veta om man nått ett resultat måste det mätas ochprövas utifrån varje elev. Vilket system förordarVänsterpartiet numera? Är det bara prat?Anf. 6 () replik:Fru talman! ser uppenbarligen intenågot annat sätt att mäta kunskap än genom betyg,och förmodligen genom lättmätta faktakunskaper. Detär i alla fall den åsikt som kunskapsrörelsen, som ihuvudsak befinner sig på högersidan i debatten, bru-kar företräda.Vad vi säger är att vi vill att varje stadium skasköta sitt eget urval. Men också att urvalet ska vara sålite styrt som möjligt. Vi vill att man i så stor ut-sträckning som möjligt ska kunna studera vidare påde vägar man själv väljer. Se där, flexibilitet, BeatriceAsk.Vi vill att man ska kunna välja en utbildning sompassar en själv utifrån intresse, men också utifrånförutsättningar. Se där, valfrihet, vi säger är helt enkelt att vi borde ha ett ut-bildningssystem där man inte släpper igenom vemsom helst, om det nu är den fördomen , utan där man kontrollerar Godkänd och Ickegodkänd och om man har klarat att uppnå de mål somfinns eller inte. Men att därutöver rangordna elevernasinsemellan med betygssystem är något som vi för-kastar. Vi ser vilka konsekvenser det får för upplägg-ningen av undervisningen och också för att stärkahierarkin mellan lärare och elever i skolan.Anf. 7 ():Fru talman! Betänkandet Ändring i skollagenm.m. berör vitt skilda ämnesområden. Det kännsostrukturerat och snuttifierat, men det har, som Beat-rice också redan har sagt, stor betydelse förframtiden.Givetvis beror snuttifieringen på att ramarna förden gymnasieexamen detta betänkande ursprungligenvar avsett för har förskjutits i tiden. Jag vill passa påatt skicka med att förväntar siggymnasieexamen för alla programmen.I betänkandet finns ömsom vin och ömsom vatten.Det finns det som är riktigt bra, exempelvis förslagetatt även projektarbete bör betygssättas med ordinariebetygsskala. Vi kristdemokrater hävdar dock att an-talet betygssteg är alltför få - att spänna bågen lönarsig föga för många elever. Fler betygssteg skulle ökamånga elevers motivationsgrad väsentligt. Betygs-systemet har ett jättespann runt Godkänd. Flerasom inte tror sig nå Väl godkänd slutar anstränga sig.Det behövs också en viktning av betygen vid an-sökan till högskola.Skolministerns uttalande om storstädning av vadhon kallar borgerliga betyg är ett underkännande avegen betygssättning eftersom vi eftersträvatfler betygssteg.Förslaget om ändrat namn på ämnet hemkunskaptill att även innefatta konsumentkunskap får väl mestbetraktas som kosmetiskt. Det är dock bra att utskot-tet så tydligt betonar att namnändringen inte får bety-da att de praktiska inslagen minskas. Men namnet blirlångt och otympligt, en och en halv gång så långt somnågot annat ämnesnamn.Fru talman! Betänkandet innehåller också två frå-geområden där utskottsmajoriteten troget följer iregeringens spår. Man förlänger försöksverksamhe-ten, och i väntan på ytterligare utredningsarbete av-vaktar man att sätta ned foten. Den vanliga strateginär satt i system. Här vill vi kristdemokrater varahandlingskraftiga. Det finns inte mer att vänta på.Det ena handlar om försöksverksamhet med ökatföräldrainflytande över utvecklingsstörda barns skol-gång. Regeringen vill nu förlänga den till .