prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — Av statistiken över landet, somäven har fått del, kan se att det finns län efter län som inte har resurseratt tillsätta en enda polis för att möta upp miljöorga-nisationen, bl.a. det län som självkommer ifrån.Men om det är en organisationsfråga måste KiaAndreasson åka hem till och tala med före-trädare för om hur man där skaändra organisationen så att man kan göra en uppfölj-ning i denna mycket viktiga fråga.Kia tog upp detta med karensdag, ochdet är ju en intressant fråga. Vi tycker precis som KiaAndreasson annars brukar hävda, att de starka i sam-hället ska vara med och betala. Vi som är sjuka någongång ibland kan vara med och betala en extra karens-dag med ett tak - precis som - föratt göra det lättare för dem som har det så mycketsvårare.Sedan hämtar vi inte hela beloppet på karensda-gen, , utan det är många andra bud-getfrågor som vi prioriterar annorlunda för att kunnalägga pengar på miljöorganisationen inom polisvä-sendet och åklagarmyndigheten.Anf. 113 (mp) replik:Fru talman! Det är bra att tala om varifrån peng-arna ska tas när man säger att man vill tillskjuta merpengar till ett visst område. Glömmer man det blir dethelt fel. Att en ensamstående mamma med två barnska missa i sin sjukförsäkring, den fördel-ningspolitiken förstår inte jag.När det gäller miljöbrottsorganisationen kunde viöronmärka pengar till just denna typ av brott. Det varett långt steg, men att sedan organisera verksamhetenär faktiskt upp till polismyndigheten själv. Här hardet brustit.Anf. 114 () replik:Fru talman! sade i sitt anförandeatt man måste ge trygghet till barnen från början.Sedan gick hon på oss moderater om att vi vill ha merpolisresurser.Jag tycker att detta är en väldigt sned debatt. Detverkar nästan som att både ochYvonne vill påstå att bara för att vi tyckeratt det behövs fler poliser i landet har vi struntat ifamiljen. Det vill jag med bestämdhet säga, att vimoderater har alltid värnat om familjen. Vi vill stödjaoch hjälpa familjerna på olika sätt så att de blir starkai sin position, vilket kan bidra till att barnen inte be-går brott.Men vi kan inte bortse ifrån att det begås brott.Man börjar ofta att begå brott i väldigt unga år. Manbegår brott efter brott, och när man fyller kom-mer man in i polisregistret. Det är först då som detblir uppenbart att man har begått ett brott, trots kan ha en lång bana med brott som har begåttsföre ålder.Vi moderater anser att barn ska kunnaförekomma i polisregistret. Vore det inte en väg förMiljöpartiet att ställa sig bakom detta?Anf. 115 (mp) replik:Fru talman! Om en registrering i polisregistretskulle kunna lösa dessa grundläggande problem, dåhade det inte funnits någon tveksamhet, men Miljö-partiet tror inte att det är någon lösning.Men vi tror att det måste bedrivas en djup forsk-ning om de bästa vägarna. En myndighet som bedri-ver sådan forskning är . Därhar man genom ett nytt projekt försökt att kartläggavilka som kommer att bli yrkeskriminella. Vilka ung-domar kommer att göra en kriminell karriär? Det ärviktigt att veta för att man ska kunna sätta in de rättaåtgärderna.Brottsförebyggande rådet har studerat en åttaårs-period, och man har sett att de personer som har enkriminell livsstil står för hälften av brotten. De somhamnar i denna kategori är faktiskt de som gör till-grepp av motorfordon - detta är en ny studie som ärmycket intressant. På andra plats kommer de sombegår rån, och på tredje plats de som begår stöld. Detär för de ungdomar som begår dessa brott som insat-serna måste fördjupas, och då helst på ett tidigarestadium. , , måste få deresurser som krävs för detta arbete, som är så nöd-vändigt.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag håller med om måste vidta också sådana åtgärder. Men detstartar ju någonstans innan man stjäl en bil, innanman slår ned en gammal tant och tar hennes väska.Det kanske börjar med att man har som sport attsnatta i affärer och senare begår någon annan stöld.Är man kommer man inte in i polisre-gistret, och då är det ingen som vet att brotten harbegåtts av eller vad han nu kan heta.Jag tycker att man redan då ska göra en marke-ring. Men man ska ta hänsyn till andra saker också.Jag har inte påstått att det skulle lösa alla problem.Men man måste vidta alla åtgärder som går för att fåstopp på den typen av brott.Kia tog upp en annan sak, och dethandlade om ordningsvakter. Där tror jag att KiaAndreasson har missuppfattat hela diskussionen iutskottet om ordningsvakter och det som står i reser-vationen.Motionärerna anser att det inte är myndighetensom ska styra antalet ordningsvakter utan det är efter-frågan på marknaden som ska göra det. är detRikspolisstyrelsen som styr det totala antalet. Det ärdet som är skillnaden.Kom då ihåg att vi är emot ordningsvakter. Vi äremot privata bevakningsbolag och sådant. Men detfinns ändå en efterfrågan på ordningsvakter t.ex.utanför krogar där de gör ett väldigt bra jobb. Det ärdär som vi tycker att man ska ha ett bättre och merflexibelt system. Men läs gärna reservationen omordningsvakter på s. 45, så kanske det här bättre.Anf. 117 (mp) replik:Fru talman! Det är ett härskarbeteende att säga attjag inte förstår. Men jag läser motionen där det ståratt marknaden ska styra antalet ordningsvakter efterbehov. Det sade ju också . Men dettycker inte vi i att marknaden ska få göra.Ska människor som har pengar få styra utbudet avordningsvakter genom att hyra in och betala för be-vakning av området där de bor? Det kan vi studera iUSA och i där det finns sådana områ-den som är totalt slutna och bevakade av vakter.Utanför ser det helt annorlunda ut. Så vill inte vi attutvecklingen ska se ut.Dessutom nämnde jag det hot som finns. Om intedessa ordningsvakter får utbildning och om det integörs uppföljningar kan det ställa till problem för denenskilde i samhället som är mindre att mötaövergrepp från ordningsvakter. Det har skett över-grepp , och ju fler ordningsvakterdet finns, desto större blir hotet.Antalet ordningsvakter ska inte styras av mark-nadsmekanismer utan det måste polisen sköta. Ord-ningsvakter ska ju vara ett komplement till polisen.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag har en fråga till gäller prioriteringar och att man ska välja i politi-ken. Då är den de facto-privatisering som sker avpolisverksamheten allvarlig, när privata vaktbolag taröver. Vad tycker och ärvärst, att man har privat produktion av sjukvård medgemensam finansiering eller att man har privat finan-siering och privat produktion av polisverksamhet?Det senare har ju gett en del tveksamma resultat, t.ex.när det gäller tunnelbanan, som självpekade på.Anf. 119 (mp) replik:Fru talman! Jag vill inte att polisen ska privatise-ras. Är det rätt uppfattat att frågadehur jag ser på privat finansiering av polisorganisatio-nen. Den ska naturligtvis inte privatiseras. Anled-ningen till att jag har en reservation om ordningsvak-ter är att det inte ska ske en sådan utveckling.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag uttrycktemig otydligt. Frågan är enkel: Vad tycker är värst, privat sjukvård eller privata poliser?Vad tycker är mest angeläget attprioritera att förhindra i vårt land?Anf. 121 (mp) replik:Fru talman! Jag tycker inte att det går att jämföra.Privat sjukvård kan få finnas. Det har vi inte sagtabsolut nej till från sida. Privat sjuk-vård, speciellt när det gäller alternativa insatser inomsjukvården, är naturligtvis viktigt för mångfalden.Anf. 122 ():Fru talman! Som framgått av debatten här handlardet här betänkandet om en rad polisfrågor. Det hand-lar om deras arbetsuppgifter, arbetsmetoder, utbild-ning, arbetstider, arbetsmiljö, om interna utredningar,ordningsvakter, internationellt polissamarbete m.m.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservation 2under mom. 2 om polisens arbetsuppgifter och i öv-rigt bifall till utskottets hemställan och avslag påövriga reservationer.Beträffande polisens arbetsuppgifter och i fem re-servationer som rör evenemangskostnader och polis-utbildningen och två reservationer om anmälnings-skyldighet vid tillbud och frågan om interna utred-ningar begärs att utredningar ska tillsättas. I tre reser-vationer om arbetsmiljö, ordningsvakter och snatteribegärs att regeringen ska återkomma med lagförslag,och det torde kunna tänkas kräva utredningar innansådana kan presenteras. I de flesta frågor där mankräver utredning har åtgärder vidtagits och utveck-lingsarbetet på en rad områden fortskrider.De frågor som motionärerna, i vart fall de flesta,har väckt är på inget sätt nya frågor utan har upp-märksammats såväl på departements- som på myn-dighetsnivå under flera år.Att tillsätta en utredning kan ju vara motiverat omdet inte redan pågår ett arbete för att komma till rättamed de problem som iakttagits. Om utredning avsådana spörsmål som man på myndighetsnivå redanarbetar med tillsätts - utredningar som kan vara bådekostsamma och tidskrävande - kan det i stället verkahämmande för pågående utvecklingsarbete.Låt mig först säga, innan jag går in på de olika re-servationerna, att det finns delar i de olika motionernadär det inte råder några delade meningar om proble-men. Det som skiljer oss är att vi i majoriteten och ien reservation från Socialdemokraterna och Vänster-partiet anser att de åtgärder som vidtagits i nulägetkan anses tillräckliga, medan man främst från Mode-raterna, , har någon tilltro att det arbete som pågår ska ledarätt.Jag ska nu kommentera några av reservationerna.Att kommentera alla skulle ta alldeles för lång tid.Beträffande polisens arbetsuppgifter har vi social-demokrater och en reservation ochmajoriteten har krav på en utredning vad avser ar-betsuppgifter som i stället kan utföras av andra myn-digheter. Jag vill då peka på följande.Det är naturligtvis riktigt att man så långt det ärmöjligt ska renodla arbetsuppgifterna. I reglerings-brevet till polisväsendet för angavsatt skulle beskriva förutsättningar-na för att ta andra myndigheter och icke polisutbilda-de personer i anspråk för uppgifter som normalt ut-förs av polis. Redovisningen skulle också omfattaandra åtgärder som kan vidtas för att kompletterapolisens verksamhet. har redovisatuppdraget, i vilket bl.a. anförts att handläggning avpassärenden regelmässigt utförs av civilanställda -något som har pekats på i några av motionerna. Skri-velsen bereds i med inriktning påett ställningstagande under detta år. I länhar översyn gjorts av de polisiära arbetsuppgifternaoch en rapport är sammanställd. En del av arbetsupp-gifterna kan myndigheten själv besluta om ifall de skautföra eller inte. Ett beslut är att vänta inom kort.Övriga delar, uppgifter som följer av lag och förord-ning, är frågor som polismyndighet och Rikspolissty-relsen arbetar vidare med.När utskottet behandlade frågan kon-staterades att frågan var uppmärksammad och attresultatet av arbetet med den borde avvaktas. Tydli-gen är man nu av en annan uppfattning.Även frågan om behovet av fler civilanställda äruppmärksammad. Vi socialdemokrater och Vänster-partiet har inte ändrat uppfattning i förhållande tillvad utskottet har uttalat, nämligen att det börfinnas en väl avvägd fördelning mellan polisutbildadpersonal och civilanställda.I regeringens regleringsbrev för angesockså att ska utveckla metoder föratt snabbt kunna redovisa rådande personalläge för attbedöma framtida personalförsörjningsbehov. Styrel-sen ska också tillsammans med polismyndigheternasäkerställa en lämplig resurs- och arbetsfördelningmellan poliser och annan personal.Också beträffande användningen av beredskap-spolisen torde motionärerna vara tillgodosedda i ochmed den förändring som trädde i kraft i oktober 1999.I reservationen om evenemangskostnader begärsen utredning om arrangörernas kostnadsansvar. Ocksåi denna fråga pågår ett arbete inom Rikspolisstyrelsenmed att ta fram riktlinjer för hur myndigheterna skahantera frågan om ersättning för ordningshållning.Riktlinjerna beräknas vara klara underförsta kvartalet . Det är väl också rimligt att dettaresultat avvaktas innan man ställer ytterligare krav.Beträffande reservationen om polisens arbetsme-toder i vilken och York-polisens arbete lyfts fram som efterföljansvärda, tordeinte deras arbetsmetoder vara okända för polisväsen-det. Jag tror att det råder en ganska stor enighet iutskottet om att det problemorienterade arbetssättetoch det brottsförebyggande arbetet bör utvecklasytterligare - arbetsmetoder som inte avviker så långtfrån det sätt på vilket polisen i och i NewYork arbetar.Det framgår klart både i budgetproposition och iregleringsbrev till polisväsendet att det problemori-enterade arbetet ska utvecklas - ett arbetssätt somhandlar om långsiktigt, systematiskt arbete som utgårfrån kartläggning och analys av problem som fortlö-pande dokumenteras och kontinuerligt anpassas eftervad utvärderingen visar. Det finns fler verksamhets-mål som tar sikte på det brottsförebyggande arbetetmed dokumentation, strategier och samverkan medandra myndigheter och organisationer. En viktig delär naturligtvis också de enskildas engagemang i detbrottsförebyggande arbetet. I övrigt kan nämnas,vilket också framgår av betänkandet, att en konferensom polisiära arbetsmetoder kommer att äga rum un-der våren.Beträffande frågan om polisutbildningen, den somavser rekrytering av utomeuropeiska invandrare, ochutbildningsinslag rörande främmande kulturer fram-går det av betänkandet att man också här arbetar i denriktning som motionärerna kräver. I den andra delenkrävs utredning dels om differentierad utbildning ochhuvudmannaansvar för polisutbildningen, dels omantagningsförfarandet.Det är inte så länge sedan som polisutbildningenvar föremål för översyn, och förändringar har kommittill stånd. En utvärdering som avser mål, innehåll,resultat, arbetsmetoder liksom frågor om kvalitetssäk-ring, arbetsorganisation och arbetsfördelning harpåbörjats. Det är av stor vikt att man följer upp ochutvärderar, och jag är övertygad om att om man fin-ner skäl till justeringar när utvärderingen är klar,kommer man också att föreslå sådana.Beträffande antagning till polisutbildningen bördet inte ankomma på att fatta beslut omvilken myndighet inom polisväsendet som ska skötaantagningen.Beträffande polisens arbetstider vill jag bara till-lägga, utöver det som har anförts i betänkandet, att idet nu fastlagda löneavtalet är en del kopplad tillpolisens arbetstidsförläggning. Ett syfte med dessaextra löneökningar som det handlar om sägs vara attstimulera till arbetstidsavtal som effektiviserar verk-samheten.Också frågan om polisens arbetsmiljö är upp-märksammad och även den som rör skadeståndsrät-ten. Till det som anförts i betänkandet kan ocksåläggas att både och Statstjänstemanna-förbundet-Polisväsende genomfört arbetsmiljöunder-sökningar i sina respektive medlemskårer. Resultatetav dessa är nu föremål för överläggningar med Riks-polisstyrelsen. Självfallet handlar en god arbetsmiljöom resurser men även om andra inslag, men det tordefrämst vara en fråga mellan arbetsgivare och arbets-tagare att lösa i förhandlingar och på annat sätt.Beträffande reservationen om polisens interna ut-redningar instämmer vi självfallet i vikten av att po-liskåren åtnjuter ett stort förtroende hos allmänheten.Det är viktigt att utredningar och anmälningar motpolismän sker i sådan ordning att förtroendet interubbas. En utredning /97 gav dock vid handenatt hittillsvarande internkontroll fungerat i stort settväl men att det ändå fanns skäl att stärka den internakontrollen. Det föreslogs ett visst centraliserat sam-ordningsansvar samt förordades att arbetet vid delänsvisa utredningsenheterna inom polisen koncentre-ras inom de sju åklagarregionerna.I Justitiekanslerns rapport har inte heller fram-kommit något som talar för att utredningar generelltsett skulle hålla en icke godtagbar kvalitet. I regle-ringsbrev för polisväsendet har Rikspolissty-relsen fått i uppdrag att i årsredovisningen ange vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av JK:s rapport.Den kommer att avlämnas i år.Som framgår av betänkandet har polismyndighe-ternas resurser i fråga om interna utredningar kon-centrerats i linje med vad JK anfört. Redovisningenbör således avvaktas. Jag vill också erinra om attpolisen står under tillsyn av JO. Alltså har allmänhe-ten möjlighet att vända sig till JO med klagan omman är missnöjd med polisens agerande.Till sist, fru talman, ytterligare en kommentar somgäller unga brottsoffer som inte vågar anmäla brotttill polisen. Regeringen har gett iuppdrag att i samverkan med Riksåklagaren, , och utarbeta ett nationellt handlingsprogramför skydd av vittnen, målsägande och andra bevisper-soner. Utöver detta bedrivs ett grannlaga arbete i fleraav rättsväsendets myndigheter som tar sikte på skyddför bevispersoner. Det är naturligtvis av fundamentalbetydelse att offer vågar anmäla brott. Problemet medbrott mot unga har också på en hel del håll uppmärk-sammats inom polisväsendet och är föremål för spe-cialinsatser.Fru talman! Med det anförda vill jag än en gångyrka bifall till reservation 2 under mom. 2 och i övrigttill hemställan i betänkandet och avslag på reserva-tionerna i övrigt.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.8 § (forts.) Polisfrågor (forts. JuU6)Anf. 123 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att de poliser avkött och blod som finns i organisationen, som vi nudiskuterar hur bristfällig den är, naturligtvis enskiltgör ett gott arbete. Det finns anledning att understry-ka det.Det som vi diskuterar är ju organisation, metod,resurser och annat. Det är ju i första hand regeringensom är ansvarig för det, och det är det som inte funge-rar.Margareta säger att det utvecklande ar-betet av polisen fortsätter. Gör det verkligen det? Jagtycker inte att det är så konstigt att man inte har tilltrotill det arbetet om det ser ut som det gör och som jagbeskrev. Delar inte socialdemokraterna och Marga-reta min bedömning av polisfunktionerna ?Margareta säger att det ska finnas enpersonalresurs med en god avvägning mellan polis-personal och civilanställda. Men ni har avslagit vårmotion om fler civilanställda. Innebär inte detta att vibehöver fler civilanställda? Vad vill socialdemokra-terna göra för att närpoliser ska få vara poliser ochinte syssla med utryckningsverksamhet? Jag kan draen rad exempel på var det fattas poliser just av denanledningen; det handlar inte bara om resursskäl. 50poliser saknas i , likaså i . Jag kanta mitt eget län som exempel. Det handlar om 2 000poliser och 700 civilanställda i . Det var någraexempel. Vad vill socialdemokraterna göra åt det här?Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Den här debatten handlar ju inte omresurserna. Det här har vi diskuterat i budgetsamman-hang. Det har ju aviserats från regeringens sida. BådeLaila och statsminister harsagt att det behövs mer resurser till rättsväsendet ochbl.a. Till detta återkommer vi i vårpropo-sitionen.Jag tycker att det ska finnas en balans. Civilan-ställda har fått lämna polisen under de här svåra åren.Vi kan se nu att det har fått effekter, så att polisen fårgöra arbete som tidigare låg på civilanställda. Vi ärute efter att det ska vara en balans i det här. Dessutomhar pekat på en del när det gällerhur polisens resurser används vid utryckning ochannat när de kanske skulle vara i närpolisområdet föratt man bättre skulle kunna tillgodose människorstrygghet i närområdena. Men vi tycker att det är enuppgift för i första hand och po-lismyndigheterna att göra den avvägningen.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag hälsar naturligtvis med tillfreds-ställelse beskeden om utredningen - bara den inte tarför - och om resurstillskottet. Det är ett fallframåt. Men det räcker inte med det. Det gäller ocksåatt renodla dessa verksamheter, så att man får flerpoliser i operativ verksamhet. Det tror jag är en mål-sättning som vi bör ha även från den politiska instan-sen. Hur vill vi se verksamheten? Vi har sagt för vårdel att det ska finnas en operativ polisresurs i verk-samhet dygnet om i alla kommuner i landet. Det är enviktig målsättning att sträva mot.Sedan vill jag, fru talman, också ta upp detta medpolisutbildningen, som har diskuterats här. Vi väl-komnar naturligtvis den i och även ambitioner-na om att få till ytterligare en polishögskola. Jag för-utsätter att den kommer att vara i . Menman undrar lite över var samordningen finns närjustitieministern gräver ett spadtag för polishögskolanoch högskolan undrar vad de byggnaderna ska varatill. Självfallet måste vi ha en samordning mellanhögskolor och polishögskolor. Var finns den samord-ningen? Var finns planeringen ? Hur står det tillpå det området? Jag tycker att det är angeläget att fåbesked om det.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Vid utskottets besök i diskute-rade vi frågan om de lokaler som hade kommit tilloch som skulle användas för polisutbildning. Det trorman också att de kommer att användas till så små-ningom. Dessutom använder man sig naturligtvis avhögskolans lokaler när det gäller de teoretiska delar-na. Det är naturligtvis inte en uppgift för oss här ikammaren att tala om hur man ska använda de resur-serna och hur den här fördelningen och den samord-ningen ska gå till. Det måste ändå vara en uppgift förRikspolisstyrelsen och den högskola som man kom-mer att samverka med.När det gäller utredning av polisens arbetsupp-gifter vill jag säga att man jobbar intensivt med dettapå . Det har också polisen i Stock-holms län gjort. Det kommer snart en rapport om hurman ska gå vidare med de uppgifter som polismyn-digheten själv kan bestämma om man ska utföra ellerej.Jag tycker att det är viktigt att man renodlar. Omman kan hitta andra som kan utföra arbetsuppgiftersom ligger på polisen - det kan vara administ-rativa uppgifter och kanske också andra uppgifter -ska man naturligtvis göra det. Men jag tycker att detär en sak för polismyndigheterna att titta på hur detska gå till.Anf. 127 () replik:Fru talman! kom med enkommentar till New York-modellen, som vi tog upptidigare i debatten. Jag håller givetvis med om ochinstämmer i det som sade om attbrottsförebyggande arbete och problemorienteratarbete måste utvecklas mera. Men tyvärr har närpoli-sverksamheten, som skulle syssla med det här, intemöjligheten att göra det på många håll i landet, efter-som det råder en sådan polisbrist.När det gäller den här närpolisreformen och poli-sens arbetstider har man tittat på en del län, bl.a.Margareta . Man hinnerinte mer än att slå upp andra sidan i den bok som jaghar i min hand förrän man kan konstatera att RRV:sgranskning visar att det fortfarande finns betydandebrister i polisarbetet. Man tar just upp detta med inte kan fylla den här funktionen.Margareta stannade vid detta och villeinte på något sätt anamma New York-modellen. Jagfick en känsla av att nästan vif-tade bort den. Då är min fråga: Har ni övergett denhelt och hållet? Tycker ni inte att man skulle kunna tadet bästa i den modellen och använda och applicerapå svenska förhållanden?Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Det första handlar om polisens resur-ser. Vi har varit inne på det, så det behöver jag inteupprepa. Jag vet också hur det ser ut i län.Jag vet att man inte hinner med på grund av att mankanske har utryckningsuppgifter eller andra uppgifter.Man hinner inte ägna så mycket tid åt detta. Vi har sagt att vi måste återkomma till deti vårpropositionen och anvisa mer resurser.Jag har inte på något sätt viftat bort New York-modellen. Jag vet inte varför gör sinaegna tolkningar från sin bänk av vad vi tycker ochtänker här från talarstolen. Jag har absolut inte viftatbort den modellen. Det finns säkert en hel del i den.Men jag tror också att och polisvä-sendet över huvud taget är uppmärksamma på detsom man kan ta till sig. Flera delegationer har varitoch tittat på det här. Bl.a. har man kanske fastnat förhur man registrerar och analyserar var brott har be-gåtts, av vilka och osv. Det finnssäkert en hel del i detta. Däremot kan man inte anläg-ga New York-modellen i . Därtill har vi all-deles för olika situationer.Anf. 129 () replik:Fru talman! Man får ändå en känsla av det.