prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Det är ibland skrämmande att se resul-tatet när man jämför pärlbandet av de främsta svenskabiståndsländerna med de dynamiska nya ekonomiernasom vuxit fram.Fri handel betyder oerhört mycket för att bekämpafattigdom. är det parti i riksdagsom mest intensivt har motverkat och bekämpat frihandel. När WTO-förhandlingarna bröt sammankonstaterade att det var bra att degjorde det.Mot bakgrund av hur verkligheten ser ut - att frihandel har gett tidigare fattiga länder och fattigamänniskor nytt välstånd och nya möjligheter - skullejag vilja fråga hur ni moralisktoch ekonomiskt kan förklara att ni är det parti sommest bekämpar den fria handeln med protektionistis-ka argument som hör hemma i svunna tider.Sedan har jag en annan fråga som gäller familje-politiken. Ni hade möjligheter att välja en annan ut-formning som innebar att föräldrarna skulle få stödet,men ni valde att kommunerna skulle få det. Jag skullevilja be att förklara vari det klo-ka ideologiska vägvalet låg när ni valde att inte låtaföräldrar bestämma mer genom att få stödet. I ställetvill ni göra redan starka kommuner ännu starkare. Geden miljöpolitiskt ideologiskt grundade förklaringentill varför det var bra! Varför skulle inte föräldrarnafå ökad makt?Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Vi är kritiska till fri handel i betydel-sen oansvarig handel, miljönonchalant handel ochsocialt oansvarig handel. Vi vill motverka mil-jödumpning och social dumpning.Sedan kan man ju ifrågasätta EU:s funktion närdet gäller fri handel. Leder EU till ökad frihandel medhela världen eller leder det till att man bygger upptullmurar mot resten av världen?Hur var den andra frågan, ?Anf. 46 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Reglerna medger bara att får enny replik.Anf. 47 () replik:Herr talman! Min första fråga var faktiskt hurMatz moraliskt och ekonomiskt kanförsvara motståndet mot den fria handel som har gettfattiga människor välstånd och välfärd. Han svaradeinte på den frågan. Han svävar lite grann ut i att hanär emot oansvarig handel. Det är väl lätt att säga. Igrunden är det ju så att ni har motarbetat alla de över-enskommelser som har varit livsavgörande för fattigamänniskors tillgång till världsmarknaden och nyttvälstånd.Sedan flyr undan lite och ta-lar om EU. Det har inte riktigt att göra med vad Mil-jöpartiet vill. Jag kan för min del säga att jag tyckeratt ska vara en drivande kraft för att Europe-iska unionen i sin tur också ska vara en drivande kraftför fri handel. Men det vill inte söker alla argument mot den fria handeln.Den fråga som lägligt nogglömde bort handlade om varför man hellre stöderkommuner än föräldrar.Till sist har jag ytterligare en fråga som handlarom företagsklimatet. I de olika undersökningar somfinns brukar man redovisa varför och hur det svenskaföretagsklimatet har blivit bättre. Ett av de främstaargumenten är avregleringen av telemarknaden ochandra avregleringar som har skapat nya förutsättning-ar för företagande.Mot den bakgrunden skulle jag vilja fråga MatzHammarström varför ni är emot andra avregleringarsom skulle kunna ge fler människor på den svenskaarbetsmarknaden tillgång till den nya ekonominsolika möjligheter. De skulle kunna göra sjukvårdenoch den svenska skolan till spännande reformområ-den som ger bättre skola och bättre sjukvård ochsamtidigt också bidrar till den ekonomiska utveck-lingen i dess helhet. Om ni har sett att avregleringenav telemarknaden var till nytta för hela landet, varförär ni då så benhårt emot fortsatta avregleringar? Fö-retagsklimatet inom hela samhällsområdet skulle blibättre med fortsatta avregleringar. Jag hoppas attMatz kommer ihåg de här frågorna.I övrigt vill jag gärna instämma i . 48 () re-plik:Herr talman! Vi är kritiska till fri handel och frimarknad när frihet betyder avsaknad av ansvar ochavsaknad av regler. Vi vill ha ett regelverk som ga-ranterar schysta spelregler.När det gäller mixtaxan har vi sett problemet medatt barnfamiljerna har varit ekonomiska förlorareunder 90-talet. Föräldraavgiftens andel av den totalabarnomsorgskostnaden har stigit från till 17 %under 90-talet. Det fanns alltså anledning att hitta enmodell för att sänka föräldrarnas kostnader för barn-omsorgen. Mixtaxan var en sådan modell. Vi gjordeden bättre än det ursprungliga förslaget för att denmer skulle gynna låginkomsttagare, ensamståendeoch deltidsarbetande.Jag beskrev förut att företagsklimatet är gott iSverige. Avregleringen av telemarknaden har haftgoda konsekvenser. Men jag känner inte alls igenGunnar beskrivning att prin-cipiellt skulle vara emot avregleringar.Anf. 49 () replik:Herr talman! frågade migvilka de verklighetsfrämmande besluten på var. Jag är förvissad om att vi har heltolika uppfattningar om den saken, men jag kan ändåredovisa tre som jag anser helt verklighetsfrämmandeämnesområden som var uppe.Det första är medborgarlön, som jag anser är enfullständigt feltänkt åtgärd från början till slut.Det andra jag vill nämna är den kloka lokala mil-jöpartist som krävde att förslag i politi-ken skulle prismärkas. Man skulle redovisa vad Mil-jöpartiets olika förslag skulle kosta. Det var ett myck-et verklighetsfrämmande beslut att rösta ned det för-slaget på kongressen.Det tredje är detta med arbetstidsförkortningen. Nivill ändra i den gällande arbetstidslagen på det sättsom själv har beskrivit.Matz är inte alls bekymrad över attsvenskt kapital flyr landet eftersom det kommer inutländskt kapital. Javisst, det är ju detta som är ett avde stora problemen. I och med att svenskt kapitalbeskattas mycket hårdare genom en dubbelskattning idet svenska ägandet är det möjligt för utländskt kapi-tal att köpa upp svenska företag. Då strömmar ut-ländskt kapital in i landet, . Då ärdet möjligt för utländska kapitalägare att köpa svens-ka företag. De kan noga räknat bjuda dubbelt såmycket som en svensk ägare för ett företag och ändåfå samma avkastning efter skatt. Bekymrar inte dettaMatz Hammarström.Herr talman! Låt mig slutligen ta upp familjepoli-tiken. har sålt ut sin princip, trots alltvad säger. står även Miljö-partiet för mindre tid för barnen i stället för mer tidför barnen som vi kristdemokrater står för. Jag bekla-gar det.Sedan är det roligt att har tagit upp ettgammalt kristdemokratiskt förslag, nämligen att mansom förälder ska kunna bli anställd som kommunaldagbarnvårdare. Jag har själv, herr talman, väckt ensådan motion i kommunfullmäktige i . Jagtror att det var 1973 eller 1974. Men det är ändå enomväg. Varför ska föräldrarna behöva bli kommu-naltjänstemän för att ta hand om sina egna barn? Detär väl mycket bättre att vi åstadkommer en valfrihetpå det sätt som bl.a. vi kristdemokrater föreslår?Anf. 50 () re-plik:Herr talman! Jag trodde att tyckte attlön var bättre än bidrag - det skulle det nämligen bliom man var anställd som kommunaldagbarnvårdareåt eget barn.Mats påstår att vi numera står för mindre tidför barnen. Men, , det allra bästa sättet attöka föräldrarnas tid för sina barn är att sänka arbetsti-den. Därför är det beklagligt att Kristdemokraternaoch övriga borgerliga partier så envist motsätter sigen sänkning av arbetstiden.Mats tog upp frågan om medborgarlön. Jagtror att den frågan kommer att visa sig viktig fram-över. Medborgarlön är inte något som vi kommer attgenomföra i under den här mandatperiodenmen frågan är alltför intressant för att lämnas oprö-vad. kommer vi att skriva en motion omgrundtrygghet och då kommer det att finnas med ettavsnitt om medborgarlön. Det ska vi lägga upp på ettsådant sätt att det kanske t.o.m. kan intressera MatsOdell.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag minns mycket väl när förraspråkröret häcklade förslaget ommaxtaxa. Gång på gång sade han: Detta leder tillmindre tid för barnen; detta i stället för Miljöpartietsdåvarande familjepolitik som skulle leda till att för-äldrarna hade mer tid för barnen. Mitt enkla konstate-rande, herr talman, är att nu harfört till den ståndpunkt som BirgerSchlaug - i varje fall tidigare - ville undvika.Jag vill passa på att gratulera hans nya uppgifter som språkrör och tacka för dentrivsamma debatt som vi haft i finansutskottet underden tid som suttit med där.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! Vår huvudinvändning mot maxtaxe-förslaget var att det hade fördelningspolitiska brister.De bristerna har vi nu rättat till genom att omstöpamaxtaxan till en mixtaxa.Jag vidhåller att bästa sättet att öka föräldrarnastid för barnen är att sänka arbetstiden, inte att hittaolika sätt att konstruera barnomsorgen eller taxorna.Anf. 53 () replik:Herr talman! inledde sitt an-förande med att uttrycka bekymmer över Centerparti-ets samarbetspartner. Jag kan väl då kontra med attjag är väldigt bekymrad över den majoritet som i och som prisas i det ena inlägget efter det andranär det gäller möjligheterna att samarbeta, hur samsman är osv. Ett av de tre partierna har dock en par-tistämma som domineras av bekännande kommunis-ter. Det tycker jag är mycket bekymmersamt.Jag hade egentligen tänkt ta upp regionalpolitikenoch maxtaxan. Det budgetförslag som Miljöpartiethar skrivit under cementerar en utveckling där manlägger ned arbetsförmedlingskontor, försäkringskas-sekontor och polisstationer. Det blir inga anslag tillvägarna. Man aviserar en vrålhöjning av bensinpriset.Man har alltså skrivit under på detta och placerat sittparti i en politisk riktning som innebär en storskaligcentraliseringspolitik. Man ökar de regionala klyftor-na rejält eftersom man dels drar undan verktyg förkommunal och regional utveckling, dels inte görnågra reformer som är av det slaget att situationenförbättras regionalpolitiskt.När det gäller maxtaxan är det bara nys att prataom mix, eller trix. Det är ju maxtaxe-förslag, något justerat i kanten. Det är alltså ett för-slag som innebär att man diskriminerar av Sve-riges barn som inte deltar i den offentligt betaldabarnomsorgen med hjälp av skattepengar. Det är ettmaxtaxeförslag som innebär att man minskar valfri-heten, ett maxtaxeförslag som fördelningspolitisktfortfarande är heltokigt. En höginkomsttagare kanmed det här förslaget tjäna 1 000, 2 000 eller 3 000 kri månaden medan en låginkomsttagare, t.ex. en ensammamma, kanske tjänar en hundralapp eller två i må-naden. Det är inte fördelningspolitik!Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Det var mycket på en gång. att det inte blir något anslag till vägarna. Mendet finns pengar i vårpropositionen som prioriterasför vägunderhåll.Lena Ek talar om aviserad vrålhöjning av bensin-priset. Jag vet inte om vårpropositionen eller tidnings-referat av mitt anförande på kongressen åsyftas. Omdet är fråga om det sistnämnda så hänvisade jag därtill en som säger att om vi vill kommatill rätta med de höjda och ökande koldioxidutsläppenbör bensinpriset i ligga på . Manvill ha en successiv höjning . Detintressanta är att man gärna lyssnar på OECD-rapporter där det sägs att man ska sänka kapitalskattereller förmögenhetsskatten. Men om en OECD-rapportsäger att bensinskatten ska höjas lyssnar man inte -inte ens i , som ju ibland påstår sig vara ettgrönt parti.Så till maxtaxan, mixtaxan. Det är en avsevärdförändring, , i själva grundkonstruktionen närman kombinerar procent av bruttoinkomsten med ettkrontak; detta jämfört med att bara ha ett rakt kron-tak. Dessutom är nivån höjd jämfört med det ur-sprungliga förslaget. Valfriheten för föräldrarnaminskas inte, dock med ett undantag och det gäller dåde föräldrar som av olika anledningar väljer att vårdasina barn hemma. Den frågan har jag sagt att vi skaåterkomma till . Vi kommer att lägga fram ettförslag. Stöd det, så fixar vi den obalansen!Anf. 55 () replik:Herr talman! är det så att maxtaxeför-slaget gör att höginkomsttagare tjänar 1 000, 2 000eller . Låginkomsttagare - en-samma mammor, arbetslösa och studerande - tjänarkanske ingenting. De tjänar i måna-den. Så är det ju fortfarande. Dessutom var KarinPilsäter och alldeles över-ens om att valfriheten minskas.Fortfarande är det fråga om diskriminering av vartfjärde svenskt barn. Det gäller då dem som valt attinte ha den offentligt, via skatter, betalda barnomsor-gen. Att det är en diskriminering av just den gruppenkommer man inte ifrån.Miljöfrågorna är väldigt intressanta. Klimatkom-mittén - som vi båda följt med stort intresse eftersomvi ändå har ett gemensamt miljöintresse, om än frånväldigt olika utgångspunkter - visar att det är bra medåtgärder i . Men det riktigt stora problemet ärde gränsöverskridande miljöföroreningarna i Europa.Vi har en mekanism för att ta hand om dem, nämligenEU som organisation.Sett till förhandlingarna med EU:s ansökarländertillhör miljöfrågorna tillsammans med frågorna omdemokrati och fördelningspolitik de absolut viktigasteområdena. Redan diskussionen om medlemskap harnär det gäller miljöpolitiken åstadkommit en väldigpress i de här länderna, som ju har ett enormt behovav att förbättra sitt arbete på det här området. Dettasamarbete vill gå ur - åtminstone har detvarit så , har jag förstått. Men det är ju samar-betet i den organisationen som på ett europeiskt planfaktiskt kan sätta press på och verkligen förändrautvecklingen, som måste förändras när det gällermiljöpolitiken.Jag tycker att det är sorgligt att till-sammans med de två andra partierna nu styr denlångsiktiga ekonomiska inriktningen på ett sådant sättatt de regionalpolitiska klyftorna förvärras.Slutligen vill också jag önska lycka till påsin nya post som jag tror att han kommer att fyllaalldeles utmärkt väl. Tack för ett trevligt samarbete ifinansutskottet!Anf. 56 () re-plik:Herr talman! Jag får passa på att tacka dem somhar tackat mig.När det gäller EU och miljön vill jag säga följan-de. Än så länge är vi med, . Vi har sett till attmiljöfrågan har kommit upp som en av de tre högstprioriterade frågorna under ordförandeskap.Vi ska alltså driva detta med miljön i EU.Lena Ek lovade tidigare, och frågar ,om skolan. Det är lite knepigt i det här sammanhang-et. talar om att höja de generella statsbi-dragen med blygsamma år 2001.Men vad händer när de pengarna kommer i påsen tillkommunen? Jo, då sänker borgerligt styrda kommu-ner med centerpartister i ledningen skatten eller ocksåprioriterar man annat. Det finns åtskilliga exempel påsådant.Skolan är en fråga, så där talar LenaEk och lite grann med kluven tunga.Det står i budgetmotionen att man slår vakt om kom-munaliseringens fördelar. Man vill alltså inte gå inoch öronmärka pengar. tror man att manska kunna uträtta underverk i skolan genom att anslå500 mer i det generella statsbidragetmen det fungerar inte så.Anf. 57 Finansminister ():Herr talman! Den som har lyssnat under de härtimmarna till den ekonomiska debat-ten, och den som eventuellt har läst de borgerligapartiernas motioner kan ibland få intrycket av att detär en annan värld vi lever i än den vi har utanför dethär huset. anförande var väl enbekräftelse på det.Jag läste i budgetmotion, och så härstår det:"Med vårpropositionen markerar regeringen enklar kursändring vad gäller den ekonomiska politiken.Borta är det reformtänkande som till stor del prägladesvensk politik . "Jag tror inte att någon svensk utanför det här husetskulle känna igen sig i en sådan beskrivning. förknippar nog ingen svensk utanför Moderatasamlingspartiet med något reformtänkande. 1990-talets första år var ju en lång eländeshistoria medbudgetunderskott, utlandslån, ränta, växandestatsskuld osv. Det var ekonomisk misär, som skapa-des under regeringen andra halvan av var en lång käm-pig historia där den socialdemokratiska regeringenfrån och framöver fick budgetsanera, budgetsa-nera och budgetsanera.Nu är dessbättre över, och vi har kom-mit in i en reformmöjlighet och en reformtid. Dåförsöker vända på historiebeskrivningen,och säger att det är tvärtom. Det är andra partier somibland brukar förknippas med historieförfalskningar,men jag inser att nu har tagit ledningen ihistorieförfalskarligan med den typen av beskrivning.Inledningen på det nya årtusendet 2000 är att vinu efter de här tuffa åren äntligen har råd med refor-mer. Vi ska inte vara förmätna och tro att vi kan klaraalla reformer med en gång, utan vi måste prioriterahårt. Vi måste hålla i pengarna för att det ska kunnabli en reformperiod som varar inte bara utan imånga år framöver.Därför har vi satsat mycket i vårpropositionen påatt vår budget ska handla just om framtiden- om våra barn. Det blir en satsning på barnen medöver . Vi satsarpå jobben, på sjukvården, på de sämst ställda pensio-närerna, på studiestödet, på polisen, på rättsväsendet,på miljön, på de lokala investeringsprogrammen, påde arbetslösa och på att skaffa nya jobb, på tandvår-den och på högskolan. Jag skulle kunna fortsätta medalla de områden som vi nu har skapat ett utrymme föri denna vårproposition.Det är faktiskt - och det finns skäl att säga det -en vårproposition som präglas av den period somSverige nu kan uppleva, och man får gå tillbaka tillmin företrädare tid som finansminis-ter för att finna en lika god och balanseradekonomisk utveckling som nu.Jag vill gärna tacka finansutskottet, och särskiltdess ordförande för ett gott samarbeteoch en god behandling av den ekonomiska vårpropo-sitionen. Jag vill också rikta ett särskilt tack till före-trädarna för och i fi-nansutskottet och i andra sammanhang där vi hardiskuterat och hanterat vårpropositionen. Som tidiga-re har sagts från talarstolen här har det lett till ettmycket gott resultat och en fantastisk inledning på2000-talet med den ekonomiska politiken.Vi presenterade vårpropositionen för ett par må-nader. Det som har hänt är attutvecklingen om möjligt har blivit ännu bättre än imitten på april. Vi har passerat den gräns som fåtrodde var möjlig. har faktiskt lägreräntor än vad har. Det gäller både den långasvenska räntan, som ligger och pendlar några hundra-dels procentenheter under och den s.k. reporäntan,som ju sätts av . Detta sker somden svenska tillväxten är betydligt högre än den tys-ka.Detta tycker jag är oerhört viktigt. Inte minst i denhär kammaren har det nämligen under hela 90-taletständigt refererats till ränteutvecklingen och ränte-marginalen mot . Under Bildtregeringenhade vi en fantastisk räntemarginal på över 400punkter, eller , högre ränta i än iTyskland. är det tvärtom. har en lägreränta än vad har.Detta har möjliggjorts tack vare en mycket kon-sekvent ekonomisk politik . Det finns skäl att ställa en fråga till Moderater-nas företrädare: har det som ni länge har häv-dat vara omöjligt nu plötsligt blivit möjligt - ochblivit möjligt med den socialdemokratiska ekonomis-ka politik som ni har bekämpat?Den vårproposition som vi nu behandlar i riksda-gen har i stor utsträckning ett framtidsperspektiv. Detär framför allt barnen som är vårt framtidsperspektiv.Jag tror aldrig att riksdag har ställtsinför en kraftigare satsning på barnen än den som vinu föreslår. Den är i tiomiljardersklassen.Den 1 januari höjs barnbidragen och stu-diebidragen med ytterligare per barn och må-nad, på samma sätt som gjordes . Vi får dessutom en rätt för arbetslösa attbehålla sin plats i förskolan. in-förs rätt för syskon att behålla sin plats på dagis ävennär mor eller far är barnledig med yngre syskon.Samma dag införs en maxtaxa i barnomsorgen,och det satsas mer för att för-bättra kvaliteten i barnomsorgen. Det blir fler vuxna,fler anställda, i barnomsorgen. Det är något sommånga efterfrågar. Vi inför ytterligare en särskildpappamånad i föräldraförsäkringen. 2003 kommerden allmänna förskolan.Maxtaxan är för oss socialdemokrater naturligtvisen väldigt viktig reform. Den gynnar både barn ochbarnens föräldrar. Den har en god marginaleffektdärför att den ger fler människor, inte minst fler kvin-nor, chansen att komma ut i arbete, och detta medbetydligt bättre ekonomiska villkor än . Det kanhelt enkelt löna sig mycket bättre att arbeta i fortsätt-ningen med maxtaxan.Samtidigt är detta ett viktigt steg för att görabarnomsorgen till en del av den generella välfärden.Man kan sammanfatta det hela och säga: Hela denhär politiken handlar helt enkelt om att skapa bättreförhållanden för våra barn, för deras föräldrar ochdärmed också en bättre framtid i Sverige.Men det finns också många andra områden där viförstärker våra insatser, som jag nämnde inlednings-vis. Det är exempelvis glädjande att se att vi nu harmöjlighet att förstärka den internationella solidarite-ten, och kan stärka biståndet avsevärt under årenframöver. Detta var ett viktigt tema på den socialde-mokratiska extrakongressen ,där vi ville flytta fram positionerna med biståndet ochbiståndsmålet. Detta kan vi nu börja förverkliga.Det är många, även från de borgerliga opposi-tionspartierna, som har sagt här att regeringensekonomiskpolitiska strategi har varit framgångsrik.Den bygger på stabila offentliga finanser och godaförutsättningar för privat sysselsättning och företa-gande. Den innebär framför allt en förstärkning avarbetslinjen, kraftiga satsningar på utbildning och enväl fungerande arbetsmarknad.Grunden för att nå full sysselsättning och låg ar-betslöshet ligger i att vi inte äventyrar det som viredan har uppnått. Det är nämligen ingen självklarhetatt den goda ekonomiska situation som vi nu befinneross i varar framöver. Den måste befästasgenom att vi i fortsättningen också har sunda offentli-ga finanser och prisstabilitet som en alldeles naturligutgångspunkt.Jag vet att det finns de som är frestade att övergeuppsatta utgiftstak. Men jag tror att utgiftstakensbetydelse inte nog kan överskattas. De är ju också enriktlinje för att vi inte bara ska leva för stunden, utanför morgondagen och för framtiden. Därför måste viförbereda oss för att ha råd med offentliga utgifterockså i sämre ekonomiska tider. Därför kan vi intetillåta att kostnadsutvecklingen drar i väg. Jag villinte en gång till vara med om att vi ska tvingas tillstora sociala nedskärningar som en följd av oreda isamhällsekonomi och en för stor utgiftskostym. Jag ärövertygad om att också våra samarbetspartier, Väns-terpartiet och , delar den uppfattningen.Sverige har genom den här nya ekonomiskasituationen en möjlighet att gå tillbaka till full syssel-sättning. Krisen har inneburit att alltförmånga i förvärvsaktiv ålder ställs utanför arbetsmark-naden. Delaktigheten har minskat, och marginalise-ringen har ökat.Det finns en mycket entydig lärdom som jag inteminst personligen har upplevt av arbetsmarknadspo-litikens historia, och det är att om vi inte utnyttjar dennuvarande konjunkturuppgången för att ge de gruppersom har svårt att få fotfäste på arbetsmarknaden -våra invandrare, långtidsarbetslösa, arbetshandikap-pade - en chans att komma in så kommer det bara attvara ännu svårare när konjunkturen vänder om ettantal år.Det är därför som vi också i vårbudgeten föreslåren offensiv just för jobb och rättvisa. Man kan sägaatt vi har tre olika grupper av förslag som handlar omjobben för att nå 4-procentsmålet när det gäller ar-betslösheten och för att nå det långsiktiga målet2004 om i arbete.Det handlar för det första om insatser för attminska arbetslösheten som i mycket handlar om attrikta sig till de långtidsarbetslösa. Där tycker jag attkammaren kan notera att den reform som infördes förnågot halvår sedan och som riktar sig just till lång-tidsarbetslösa och ger dem chans att med ett statligtstöd få vanliga jobb har varit en succéartad insats justför långtidsarbetslösa. Det är 10 000 långtidsarbetslö-sa som har fått jobb under detta halvår, och det ärverkligen en oerhört stor framgång. Vi går vidare pådetta område med ytterligare förslag som riktar sigjust till de långtidsarbetslösa.För det andra gör vi också en rad insatser somhandlar om att öka sysselsättningen och tillväxten.Jag har nämnt en sak som jag tror har oerhört storbetydelse för sysselsättning och tillväxt, nämligenmaxtaxan. Men det finns också förslag som är riktadetill just de arbetshandikappade, nämligen lönebidra-gen som har stor betydelse och som vi föreslår skaöka åren framöver.Ett område som är viktigt ur sysselsättningssyn-punkt är våra arbetsplatser.