prot · GO094 · 2000-09-21 00:00:00 — Det är det ena.Det andra som jag vill säga gäller de kontaktersom näringsminister självfallet har medolika företrädare för näringslivet. De kan inte blandasihop med den myndighetsutövning som vi sköter. Därfinns väldigt starka gränser. Och just den här frågansköts inte av , utan den sköts avMona Sahlin.Polisens insatser vid demonstrationerAnf. 44 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-minister ungefär sedan anordnade ett gäng -ett par hundra - ungdomar i en demonstra-tion. Man ville ha en liten fest på gator och torg. Demöttes av fullt stridsberedd polis och helikopter iluften. Jag var inte där, såjag vet inte varför den gjorde det.I dagarna har vi sett helt andra demonstrationer,där åkeriägare och andra demonstrerar och ganskafritt får lov att blockera hamnar och liknande.Jag vill fråga vice statsministern: Hur återställerman förtroendet för polisen hos de ungdomar i Mal-mö som möttes av poliser som var fullt stridsberedda,när man ser att andra organisationer uppenbarligenkan genomföra sina demonstrationer fritt?Anf. 45 Vice statsminister ():Fru talman! Som privatpersoner kan vi, både riks-dagsledamöter och regeringsledamöter, säkerligen hasynpunkter på polisens arbete. Men jag tror att vi skaavhålla oss från att lägga oss i det direkt verkställandearbete som polisen gör - eller jag inte bara tror, utanjag menar att det är väldigt viktigt. Det är polisensskyldighet att själv bedöma situationen vad gällerordningens upprätthållande, och sedan naturligtvisockså att dra slutsatser av vad man har gjort i denprövning i efterhand som sker. Det gäller både detsom skedde i , där det var en väldigt starkinsats, och lastbilsdemonstrationerna, där man intehar gjort så stora insatser. Det gäller att efteråt se hurdetta står i relation till varandra och vilka slutsatserpolisen själv drar av det.Men jag skulle alltså vilja rekommendera att visom politiker avhåller oss från att tala om för polisenhur den ska agera.Anf. 46 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis vice statsminis-terns uppfattning om att det inte är vår sak att agerapolis eller att säga till polisen hur den ska agera. Mendet är trots allt denna kammare och regeringen somstiftar lagar och beslutar om hur det ska fungera isamhället. Det är också vi som ger medel till polisenssamverkan.Min fråga handlade mer om hur man ska återupp-rätta förtroendet för polisen hos de här ungdomarna iMalmö. Det är nämligen den känslan jag har fåtthemifrån - man litar inte på polisen längre. Det somhänder nu innebär ju att man ytterligare försvårar dethela när det gäller att lita på polisen, med de effektersom det här har fått.Därför undrar jag på vilket sätt vice statsministernoch regeringen är beredda att göra någon insats för attåterupprätta förtroendet för polisen hos de ungdomari som har drabbats.Anf. 47 Vice statsminister ():Fru talman! I mitt svar vill jag också framhålla attdet är viktigt att även polisen som myndighet helatiden analyserar sitt eget agerande. I polisens ageran-de handlar det inte bara om att bekämpa brott, reda utbrott och upprätthålla ordningen, utan också om attskapa ett förtroende hos allmänheten - där inte minstungdomen är väldigt viktig. Därför utgår jag ifrån attt.ex. polismyndigheten i i sin analys av detsom skedde där ordentligt tänker över hur man skakunna bygga upp ett förtroende där det eventuellt harkommit att brista genom den senaste tidens händelser.Praktisk yrkesutbildningAnf. 48 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Det är svårt att rekrytera kompetent arbetskraft till depraktiska yrkena . Medelåldern är hög på sadel-makare, svetsare, smeder och andra, och man är oro-lig för pensionsavgångar. Likväl har vi svårt att fådetta att stämma överens med de utbildningar somfinns.I har man ett försök med en ut-bildning som också finansieras av EU-medel, men därfår inte de studerande några studiemedel.Min fråga gäller huruvida ministarna på Närings-departementet samverkar med ministrarna på Utbild-ningsdepartementet för planering av utbildningar ochhur de kan motsvara arbetsmarknadens behov.Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Här handlar det mycket om att fåungdomarna intresserade av de linjer som finns påungdomsskolan. Om man inte klarar den rekrytering-en så delar jag uppfattningen att vi kommer att hamnai en situation där vi får brist. Det handlar alltså delsom att få ett större engagemang och att visa de häryrkenas betydelse, dels om att tillse att den arbets-marknadsutbildning som vi har också kompletterardet hela när det gäller de här yrkena.Vi har en oerhört snabb tillväxt i . Vikan inte direkt avläsa - åtminstone inte så tydligt somman brukar kunna göra när man har en snabb tillväxt- att det finns s.k. flaskhalsar. Men vi kan se flaskhal-sar inom de s.k. licensyrkena. Det gäller elektrikeroch det gäller svetsare med speciell legitimation etc.Självfallet tror jag att om vi inte ser upp så kommervi att få se detta också inom den typ av yrken somnämns här.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Ändå vill jagpåpeka just detta behov av att mitt i en tillväxtperiod,när vi behöver många högutbildade människor inomakademiska yrken, så kommer också vårt samhällefortfarande att kräva restaurangpersonal, personalsom ska föra kommunikationsmedlen osv.Det skulle vara intressant om det fanns någon ut-redning på gång om vad det är för behov och omlopp-stid vi behöver för att rekrytera yrkeskompetens tillde här yrkena. har vi ju ingen automatisk ut-bildningsväg från gymnasiet till denna typ av kom-petens som behövs för praktiska yrken, men vi har enväg till universitet. Därför är det intressant om detsker en samordning och diskussion i de här lägena.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Man kanske inte riktigt ändå ska målabilden så mörk. Branscherna själva står ju för mycketav den här utbildningen. Det sker ett samarbete mel-lan de fackliga organisationerna och arbetsgivarnainom respektive bransch.Vi har ju också en yrkesteknisk högskola, och enhel del utbildningar.Men jag delar den här uppfattningen. Detta är nå-got som jag självfallet ska ta till mig. Vi bör nu intebara titta på och fokusera på högskolan och universi-teten, utan även på de här yrkena. Jag kan säga attregeringen ska göra det och följa detta noga.Barnens situationAnf. 52 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern. Ibudgetpropositionen läser jag om alla de insatser somregeringen gör för barnen och barnens rättigheterbåde i och utanför vårt lands gränser. Mensamtidigt blir jag förtvivlad när jag hör om alla debarn som tvingas till tvångsarbete, förvägras utbild-ning eller tvingas bli gatubarn.Min fråga till utrikesministern är därför: Vad an-ser utrikesministern att vi kan göra för de fattiga ochförtryckta barnen, utöver det som vi redan gör ?Anf. 53 Utrikesminister ():Fru talman! har ju spelat en väldigt aktivroll när det gäller barnens situation. Vi har drivitfrågorna väldigt hårt i FN, vi har tagit upp dem direktmed olika berörda länder och vi har också i olikasammanhang inom EU tagit upp vad vi gemensamtkan göra för att förbättra barnens situation.Jag tror att vi måste förstärka det arbete som viredan gör. Det gäller bl.a. att utveckla biståndet. Vigör ju också en kraftig satsning på biståndet i åretsbudget för att kunna hjälpa dem som har det allrasvårast, och däribland barnen. Vi försöker dessutomatt aktivt angripa dem som försöker utnyttja barn varesig det handlar om rekrytering av barn som soldatereller t.ex. sexhandel med barn, som tyvärr ocksåförekommer i rätt stor skala.Sverige försöker att agera på alla dessa områdenför att hjälpa barnen till ett positivt liv och naturligt-vis också för att komma till rätta med dem som försö-ker att utnyttja barns svåra situation.FastighetsskattenAnf. 54 ():Fru talman! I protokoll från den14 säger finansministern: "Jag harsagt, och det kan jag gärna upprepa, att regeringensjälvfallet inte kommer att föreslå några extremahöjningar av fastighetsskatten. "Den genomsnittliga höjningen av fastighetsskatteni - den genomsnittliga, fru talman - liggerpå . I ligger den kanske på 4 000 kr.Det innebär att det kanske både är det dubbla ochtredubbla i enskilda fall.Anser finansministern att han lever upp till sittuttalande från om att detinte ska bli tal om extrema höjningar?Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Det tycker jag att jag gör i allra hög-sta grad. Om man hade haft det nuvarande fastighets-beskattningssystemet och låtit de nya fastighetstaxe-ringsvärdena slå igenom hade det in-bringat i nya inkomster till staten.Det förslag regeringen nu lägger fram innebär att detinte kommer in en enda ny krona till staten, dvs. vi tarinte ut några nya inkomster i statlig fastighetsskattgenerellt sett.Det förslag som ligger är dessutom så avvägtatt det innebär både sänkningar av skatten på småhusoch sänkningar av skatten på hyreshus och bostads-rätter. Dessutom har vi ett förslag om en begräns-ningsregel just för att undvika de här extrema höj-ningarna för vanliga hushåll.Anf. 56 ():Fru talman! Finansministerns svar i kammaren häri dag visar på en häpnadsväckande okänslighet för deenskilda medborgarnas situation. Finansministern serbara detta i ett makroperspektiv och glömmer denenskilde.Jag konstaterar att svaret är ett besked. Finansmi-nistern betraktar inte en höjning på kanske 7 000,10 000 eller från till nästa som ex-trem. Vid nästa allmänna småhustaxering om ett parår när basvärdena höjs kan de här husägarna räknamed ytterligare höjningar. Det är ju ett besked, om änett tragiskt sådant.Anf. 57 Finansminister ():Fru talman! Av olika skäl har taxeringsvärdenafrysts . Det har alltså inte skett någonuppjustering. Om man väntar , som vi har gjort,med att göra en justering av taxeringsvärdena får manen viss ketchupeffekt. Det är för att förhindra att denblir ännu starkare som vi nu föreslår att vi sätter dethär systemet i verksamhet.Jag vill erinra om att vi också föreslår en radskattesänkningar i budgetpropositionen, t.ex. kom-pensation för egenavgifterna, höjt grundavdrag ochen del andra skattesänkningar. Jag tror att det faktisktkommer att sluta på plus för de allra flesta medbor-garna även efter fastighetstaxeringen och dess skatte-konsekvenser.Posten och kassaservicenAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministern.Den handlar om Posten och kassaservicen. Jag fickett skriftligt svar på en liknande fråga alldeles nyli-gen, men jag tycker att det fanns vissa oklarheter i dethär svaret. Det handlar om att avtalet mellan Postenoch Nordbanken är uppsagt. I svaret säger näringsmi-nistern att postlagen är oförändrad och att regeringenanser det viktigt att det även finns kas-satjänster, och då handlar det om hela landet.Frågan är då hur detta ska gå till. Det vet viegentligen ingenting om. Det finns en stor oro ute ilandet för hur det ska kunna fungera. Det är gott ochväl med post i butik, men när det gäller penninghante-ring finns det stora säkerhetsfrågor också som mankan ställa sig i det sammanhanget.Hur ser näringsministern egentligen på detta? Hurkommer staten att agera för att garantera att det verk-ligen blir en kassaservice i hela landet även i fortsätt-ningen om det inte går att sluta avtal med andra närdet gäller hanteringen av penningmängder?Anf. 59 Näringsminister ():Fru talman! Posten genomgår nu stora strukturellaförändringar. Det grundas i att allt färre går till post-kontoren. gör man den förändringen att man gårfrån postkontor till post i butik. Det kommer att inne-bära att vi får fler postpunkter, som man säger påpostspråk, där man kan utföra mer postala tjänster. Vikommer således att få någonting som är mycket bättreför oss medborgare som vill ha posttjänster utförda.När det gäller frågan om kassaservice har vi enlagstiftning som säger att staten ska tillse att det finnskassaservice i stort sett överallt i . Det ska viockså tillse. Jag kommer att återkomma med hur detexakt ska se ut. Först måste vi veta exakt vad kassa-service är. Sedan ska vi tillse att sådan kommer attkunna upprätthållas på minst samma nivå som i dagnär det gäller Postens service.Anf. 60 ():Fru talman! Jag ser det här svaret som positivt.Om det inte går att få ett avtal med någon som sköterjust kassatjänster - pakethantering och brevhanteringär en annan sak - dvs. om kiosken, bensinstationeneller butiken i glesbygden inte vill åta sig att hanterastora penningsummor av säkerhetsskäl, kommer sta-ten att träda in. Jag tolkar svaret så att staten i sådanafall kommer att träda in. Jag hoppas att näringsmi-nistern kan bekräfta att jag har tolkat det rätt.Anf. 61 Näringsminister ():Fru talman! Som jag sade är det så att vi har skyl-dighet att upprätthålla kassaservice enligt den postlagvi har. Det ska vi göra. Hur det exakt ska gå till kanjag inte säga.Jag tror att det finns 2 700 lantbrevbärare i dag.Det låter väldigt mycket. Det är i alla fall någonting iden storleksordningen. De upprätthåller nu den härkassaservicen. Man kan säga att de som bor glesast,de som man normalt sett skulle säga har den sämstaservicen, har faktiskt den bästa servicen just genomatt lantbrevbärarna upprätthåller kassaservicen. Hurdet sedan ska se ut på andra ställen, om det ska varaen bank, genom ATG, post i butik eller liknande, villjag återkomma till. Men vi ska upprätthålla kassaser-vicen. Det finns också med i vår överenskommelsemed Posten när man fick tillstånd att sälja ut Postgi-rot.AmalgamskadeförbundetAnf. 62 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till vice statsmi-nistern. har 27 000 namnunderskrifter frånAmalgamskadeförbundet . Jag undrar påvilket sätt regeringen kommer att tillgodose derasönskemål om en förbättrad amalgamsanering.Anf. 63 Vice statsminister ():Fru talman! Frågan om amalgam återkommerständigt. Även om vi försöker flytta fram positionernafinns det alltid de som tycker att det ska göras mer.Om det nu kommer en så stor samling namnunder-skrifter till socialministern , är jagövertygad om att det ytterligare kommer att stimulerasocialministern att arbeta med den frågan. Men exakthur den diskussionen ska ske tror jag att man får taupp direkt med socialministern.Anf. 64 ():Fru talman! Kan jag tolka vice statsministernssvar som att de amalgamskadade personernas hälsakommer att beaktas?Anf. 65 Vice statsminister ():Fru talman! Det är väl ändå självklart att detmåste vara utgångspunkten både för vad man gör urnormal medicinsk aspekt och vad vi politiker sam-mantaget måste göra.Vi vet ju att det i denna fråga råder olika åsikter,så riktigt hur det ska gå till kan jag inte uttala mig omnu. Men jag vet att man flyttar fram posi-tionerna och att vi naturligtvis måste lyssna på demsom har skador av amalgam.Sveriges deltagande i fredsfrämjande insatserAnf. 66 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Det råder stor enighet i om att Sverigesförmåga att snabbt kunna delta i fredsfrämjande in-satser ska öka och att inriktningen ska vara att eninsats ska kunna verkställas inom efterbeslut.Den här processen kan ta olika . UtifrånKosovoerfarenheten anser jag att verksam-heten bör effektiviseras för att komma i gång så fortsom möjligt.Då kommer bl.a. finansieringsfrågan upp. I för-svarsutskottet diskuterade vi detta väldigt mycketinför försvarsbeslutet . Bl.a. utifrån kristdemo-kraternas initiativ vill utskottet att regeringen skaåterkomma med sin syn på hur det här ska strukture-ras upp. Hur tänker regeringen lösa den framtidafinansieringen? Jag tror att det är en väldigt viktig sakinför framtiden.Anf. 67 Försvarsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga och lösningengår successivt framåt. Under de anslag som vi redovi-sar finns det vissa förändringar. Viredovisar hur Försvarsmakten ska bygga upp förband,huvudsakligen genom att använda anslag för övnings-och utbildningsverksamhet, men även med materiel-försörjning. Det sker nu uppbyggnad av förband ma-terielmässigt, inriktat på just internationell verksam-het.Det anslag som vi har för utlandsstyrkan kommerenligt regeringens förslag att uppgå till 1 miljardkronor för nästa budgetår. Det är det som regeringenvill redovisa för inför det kommande året.Jag vill också säga att den här frågeställningen ären av dem som jag avser att ta upp och redan har tagitupp vid de informella försvarsministermöten som vihar i EU-kretsen. Det måste ju finnas en klarhet inomEU när dess styrka ska kunna användas.Anf. 68 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag ser positivtpå det.För 2001 anslår regeringen alltså 1 miljard utifrånde insatser som pågår på . Det ser jag somett rimligt tillskott. Men när man läser siffrorna för2002 ser man att det då anslås 904 miljoner.Nu vet vi inte vilka insatser som kan efterfrågasfrån svensk sida , det är jag fullt medvetenom. Men vi har en hög ambitionsnivå. Resultatet avdenna ambitionsnivå kan naturligtvis bli att det åter-igen blir en försenad insats. Att fatta beslut om eninsats och sedan försöka lösa finansieringen anser jaginte vara bra. Det kan urholka annan verksamhet.Jag tolkar försvarsministerns svar som att detkommer att bli någon form av struktur för hur det härska fungera effektivt i framtiden.Anf. 69 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi håller på att formaen struktur. Den påverkas naturligtvis en hel del avvårt engagemang inom EU:s gemensamma utrikes-och säkerhetspolitik, men även av att vi effektivt skakunna stå till förfogande i operationer som t.ex. skerdirekt inom ramen och på uppdrag av Förenta natio-nerna.Jag vill också säga att det även handlar om denförberedelse som kan göras inom Försvarsmakten.Överbefälhavaren har meddelat mig att han lika välsom man övar andra funktioner, t.ex. beredskaps-funktionen, den territoriella integriteten i det försvarvi har för vårt eget land, också avser att genomföraolika former av övningar för att se till att de förbandvi anmäler är tillgängliga under de tidsförlopp som vianmäler dem till. Jag anser att det är viktigt att ÖBgör på det här sättet för att vi inte ska komma i svå-righeter.StrukturfondsdelegationenAnf. 70 ():Fru talman! Min fråga rör näringsministerns se-naste arbetsplats, i ,som har fått i uppdrag att vara samordnare i Struktur-fondsdelegationen. efterträdare är ordförande i ,en delegation som ska fördela EU-medlen inommål 1. Regeringen har utsett ledamöter och ersättare.Samtidigt har man skapat en ny förordning därman säger att Strukturfondsdelegationen avgör frågorinom sitt eget ansvarsområde. Det tycker jag är bra.Men sedan står det: För att stöd ska kunna beviljaskrävs enhällighet.Man har alltså tillsatt ett antal politiker, men manhar kringgärdat dem så att de måste vara eniga för attde ska kunna fatta beslut.Min fråga är: Är den här något ovanliga be-slutsordningen en följd av bestämmelser inom EU?Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! Så är det icke. Själva grunden fördetta är helt enkelt att det är viktigt att man når enig-het, eftersom det man ska göra här är att företräda sinregion. I det här fallet är det och Norr-botten. Man ska fördela en mängd pengar, och manska också hitta medfinansiärer.Tanken är att man ska försöka ena sig om hur manska använda pengarna. är de koppladetill de s.k. tillväxtavtalen. Detta är själva styrkan. Härfinns både politiker och ämbetsmän med. Bakom denhär strukturen finns också parter.Det har visat sig, och det är min erfarenhet frånden tid jag var landshövding i , att när viskapade enighet, när vi kom överens om att den härvägen ska vi gå, fanns det också en väldig styrkabakom detta. Det är själva tanken.Anf. 72 ():Fru talman! Jag är medveten om det arbete sompågår både inom länsutvecklingsavtalen och inomstrukturfondsarbetet i Norr- och . Menmin fråga riktar sig mer mot det nya som jag tidigareinte känner till i en förvaltningstradition i , attregeringen utser politiska representanter från olikapolitiska partier och kringgärdar det arbetede ska utföra med en förordning som tvingar dem attvara överens för att de ska få resurser till åtgärder.Jag vill formulera frågan till näringsministern pådet här viset: Är detta en förordning som gör Struk-turfondsdelegationens arbete lättare och ger den enväg att komma framåt i sitt arbete?Anf. 73 Näringsminister ():Fru talman! har vi i alla fall den erfaren-heten att det här har fungerat väldigt väl. harvi också vid de diskussioner vi för med de berördafått uppfattningen att det här är ett väldigt bra sätt attarbeta på.Skulle det visa sig att det här är kontraproduktivt ibetydelsen att vi inte får fram bra förslag, får mansjälvklart se över detta. Men vill jag säga attdet har fungerat bra. Jag har också här redogjort förvilken tanke som ligger bakom detta.Ny neutralitetskommissionAnf. 74 ():Fru talman! För mig blir regeringens hantering avfrågan om en ny alltmer svår-begriplig. En sådan har avvisats av socialdemokrater-na med hänvisning till framtida utredning.Försvarsministern informerade för en tidsedan om hans utredning, och då handlade det om attstudera ubåtskränkningar efter 1980.Sedan har regeringen i medierna talat om andrasaker, att ge tilläggsdirektiv under sommarensom har gått för att också studera säkerhetspolitikenfrån 1969 och framåt. Man har också kunnat läsauttalanden om att skulle få sällskap av ytterli-gare ett antal experter.Men har inte informerats om detta, ochinga direktiv har såvitt jag har kunnat se kommit tillRolf , vare sig när det gäller ubåtarna ellerneutralitetsdelen. Därför vill jag fråga regeringen:När kommer direktiven till ?Det har varit fyra statsråd som har uttalatsig i den här frågan i massmedierna, varav tre är här , så jag vet inte riktigt vem som ska besvara frå-gan. Ni får välja själva!Anf. 75 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att skullekunna göra det enkelt för sig och faktiskt läsa depreliminärt antagna synpunkterna som finns i ut-skottsbetänkandet. Där inhämtade ju utrikesutskottethur regeringen hade tänkt sig att hantera den härfrågan. Där står det att vi tänker börja med ubåtsfrå-gan, men sedan ska mycket snabbt också den störrefrågan ta vid, dvs. en säkerhetspolitisk granskning.Däremot vill vi inte i regeringen, och inte hellerutskottsmajoriteten, noterar jag, gå Tolgfors motiontill mötes. Där handlar det nämligen bara om att ifrå-gasätta allting bakåt. Jag tycker att vi har anledningatt vara stolta över vår alliansfria historia.Anf. 76 ():Fru talman! är det ju inte så att regeringen haratt bedöma mina motioner, utan vad jag frågar efter ärett besked som baserar sig på bl.a. vice statsminis-terns egna uttalanden. Vi blev utlovade direktiv undersommaren, och utskottets ställningstaganden baserarsig bl.a. just på detta - att det skulle komma direktiv.Dessa direktiv har inte kommit, och då frågar jag: Närska de komma?Min motion har väldigt lite med den frågan att gö-ra, vill jag hävda.Det andra som jag tycker är intressant är att rege-ringen bryter mot en tradition i svensk säkerhetspoli-tik, dvs. att föra samtal mellan partierna och partile-darna om den här typen av stora och övergripandefrågor. Så skedde t.ex. mellan Bildt och inför den första . Denhär gången har man blankt avvisat det, och väljer attmed en ganska smal majoritet köra över en stor del avriksdagens ledamöter.Jag vill fråga regeringen: Kan man inte ändradetta, och vara beredd att söka samtal i en sådan vik-tig fråga? I det här skedet handlar det inte om att göravägval för framtiden, utan om att få en korrekt ochgenomgripande beskrivning av hur neutralitetspoliti-ken bedrevs efter , när den förstakommissionen avslutade sitt arbete.Anf. 77 Vice statsminister ():Fru talman! De båda direktiven, både det somhandlar om ubåtarna och ubåtskränkningarna och detsom handlar om den säkerhetspolitiska granskningenär under beredning. De kommer strax.Jag vill också gärna säga att det säkerhetspolitiskaområdet är ett område där vi gärna vill ha samför-stånd. Men man kan inte börja en sådan diskussion ilugn och sansad ordning med den motion som StenTolgfors faktiskt skrev, och som är synnerligen pole-misk. Det är fel sätt att börja ett samtal på.Anf.