prot · GN0963 · 2000-02-09 00:00:00 — Vi harändå varit på resa dit och bör som politiker kunna taställning till vilka delar av New York-modellen somär bra för svenska förhållanden. Men ni har aldrigintresserat er för en sådan diskussion utan säger baraatt man inte kan göra detta och att i stället Rikspolis-styrelsen ska titta på det här.Anser inte att vi politiker skatycka till och lägga fram förslag i sådana här frågor?Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Nej, jag tycker inte att politikerna iriksdagen ska ange exakt vilka metoder som polisenska arbeta efter. Det finns säkert många bra metoder.Jag skulle vilja bolla tillbaka frågan, även om MaudEkendahl inte har någon ytterligare replik och intekan svara.Eftersom som vi kan vara överens om att vi intehelt kan applicera New York-modellen på Sverigesförhållanden, vill jag fråga vilkametoder från New York-modellen hon skulle viljaöverföra till Sverige.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Det kommer att bli intressant den dagnär jag får möta i opposition.Från regeringssidan säger hon här lite raljerande attoppositionen kommer med onödiga förslag, begäronödiga utredningar, som redan är på gång etc.Jag hoppas att verkligen in-ser vad som är demokratins pelare. Tänk om opposi-tionen skulle vara tyst, inte skulle tycka någontingoch inte komma med några förslag! Då skulle vi inteha en demokrati. Jag undrar om är ute efter att vi ska ha endiktatur.När det gäller vad polisen ska syssla med harkristdemokraterna i opposition krävten utredning. Vi har fått en majoritet för detta, ochdå protesterar och säger att detonödigt. Kan förklara för migom Europagruppens rapport och Riksrevisionsverketsrapport, utvärderingar av polisens arbete som tydligttalar om att åtgärder behövs, är onödiga?Anf. 132 () re-plik:Fru talman! Nej, jag tycker inte det. Jag säger juatt det pågår ett arbete inom polismyndigheten iStockholms län, inom och på and-ra håll, där man tittar på polisens arbetsuppgifter ochser på vilka av dessa som kan överföras till andramyndigheter eller till personer som inte har polisut-bildning.Rikspolisstyrelsen har redovisat detta arbete förregeringen, och resultatet kommer att behandlas. Detär mycket på gång. Man ska naturligtvis inte alltidsäga nej till utredningar, men jag tycker att man därdet pågår ett arbete inte behöver kräva ytterligareutredning. I betänkandet om polisfrågor, där ett antalmotioner behandlas, begärs inte mindre än fem utred-ningar och framförs tre nya lagförslag, som ocksåtorde kräva utredningar.Jag menar att man kanske kunde balansera kravennågot. Vi kommer att få behandla fler betänkandensom jag tror också kommer att kräva mer av utred-ningar. Dessa leder kanske inte alltid framåt utan kanha en hämmande effekt på det utvecklingsarbete sompågår.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! I rapporterna anförs att regeringen börutreda vad polisen ska arbeta med.När det gäller hänvisar till utskottstexten, där det heter attdenna metod inte på något avgörande sätt skiljer sigfrån det som kännetecknar det svenska problemori-enterade arbetssättet. Min fråga är då: Varför lyckasinte vi lika bra i med det problemorienteradearbetssättet som man t.ex. gör i ? Det finnstvå alternativ. Om det är en organisationsfråga, varförsäger nej till att utreda organisa-tionen? Om det inte är en organisationsfråga, är deten resursfråga, och i så fall undrar jag om MargaretaSandgren är beredd att säga att vi ska tillsätta merresurser för att få det problemorienterade arbetet attfungera.Min talartid är snart slut, men jag vill också ta uppfrågan att antalet handräckningsärenden hartrefaldigats i . Kan svara på om hon tror att det är en organisations-fråga eller beror på bristande resurser, dvs. på att detinte finns någon närpolis på plats när den skulle be-höva ingripa, eftersom den är ute i handräckningsä-renden för andra samhällsinstanser.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Om hade läst litemer i betänkandet hade hon funnit att det där står i har arbetat på detta sätt . Jag kan också tänka mig att man i USAkanske ger mer resurser till polisen. Man har där inteinställningen att se samhället som en helhet medandra faktorer som är precis lika viktiga, som skola,vård, omsorg, fritid, kultur och annat som gör attmänniskor får ett bra liv. Jag kan alltså tänka mig attdet också är en resursfråga.Handräckningsuppgifterna har naturligtvis att gö-ra med resurserna i samhället i övrigt, inom lands-tingen, inom kommunerna osv. Polisen är den sistalänken i kedjan av dessa instanser och måste ställaupp med vissa handräckningsuppgifter, så att den harfått mer att göra. Det är illa, och det är sant att dessakan skötas av andra.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga om po-lisens internutredningar. sägeratt JK och andra instanser har studerat polisens utred-ningar och funnit att man inte behöver hysa någonoro för att de går till på ett felaktigt sätt. Vi tror kan-ske inte heller inom att man behöveroroa sig för det. Det handlar inte om ett faktiskt pro-blem, utan problemet gäller förtroendet hos de män-niskor som anmäler poliser och som inte känner att deblir trodda. De känner i sin själ att det inte har gåttriktigt till, eftersom polisen har varit med om att utre-da sig själv.Vi ser detta som en förtroendefråga. De männi-skor som inte känner sig vara trodda och tagna påtillräckligt allvar tappar kanske förtroendet också förde delar av rättsväsendet som inte har att göra medinternutredningar.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Man har inte funnit anledning att göranågra grava anmärkningar mot de utredningar somhar gjorts. Också förstår väl att detnär det gäller om det har använts mer våld än nödenkräver eller än vad man som polisman får användafinns ett väldigt svårt gränsland. De ärenden somleder till åtal går också upp till Personalansvarsnämn-den, där de behandlas av allmänföreträdare. yttrar sig innan domstolen harfattat sitt beslut. Ofta är det väl så att domstolen hell-re friar. Det är möjligt att det förekommer att mantappar sitt förtroende i detta sammanhang.Man kan ändå peka på att anmälningsbenägenhe-ten har ökat. Personer anmäler nu i betydligt högregrad om man anser sig ha blivit illa behandlad på etteller annat sätt.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Som säger finnsdet här ett svårt gränsland, eftersom polisen faktisktfår använda våld och ibland gör det. Människor upp-lever att övervåld har begåtts, även om så kanske intehar skett. har ingen anledning att påpe-ka eller anse att ärendena utreds på ett felaktigt sätt,utan jag vill upprepa att det här handlar om männi-skors förtroende och människors sanna upplevelse avatt ha blivit för våldsamt behandlade.Jag vill också göra en liten inbjudan till socialde-mokraterna. Jag skulle när det gäller det brottsföre-byggande arbetet vilja höra om haka på oss när vi menar att man kanske måstebörja i en annan ände. Det brottsförebyggande arbetetkan börja med arbete som inte i sig kan rubricerassom brottsförebyggande. Jag tänker bl.a. på att rege-ringen har talat om att man ska införa social kompe-tens som ett ämne inom skolans värld. Man vill stödjabarn som har det svårt redan när de är små. Tillsam-mans måste vi hjälpas åt med att ge pengar till kom-muner och landsting för att förebygga att vi år ut ochår in ska behöva tala om att vi vill ha fler poliser föratt stävja de brott som begås.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! I den senare delen har jag ingen an-nan uppfattning än , och det har viinte från Socialdemokraternas håll heller, utan vitycker naturligtvis att detta är viktigt. Vi ser samhälletsom en helhet. Vi tycker att det är ytterst viktigt ochett fundament att man har bra levnadsvillkor och attbarnen får en bra uppväxt med bra skola, bra vård ochomsorg, bra boende osv. Det är oerhört mycket vikti-gare. Jag tror att i de klyftor som ändå breder ut sig isamhället så kan vi också se spår av kriminalitet, somhar kommit just på grund av detta att några har ochnågra andra inte har.Vad gäller det första som handlar om internutred-ningar så ska man i årsredovisningen ange vilka åt-gärder som man har vidtagit, och vi får väl återkom-ma till det om det visar sig att det är precis så somman befarar från Vänsterpartiet.Anf. 139 ():Fru talman! Jag kommer att ta upp den del i justi-tieutskottets betänkande som behandlar den tvärpoli-tiska motionen So225, som bl.a. med om att skriva här i under allmännamotionstiden.Tyvärr visas i vårt samhälle fortfarande en intole-rans gentemot homosexuella, bisexuella och transper-soner, vilken bl.a. tar sig uttryck i trakasserier, våldoch diskriminering. De hätska reaktionerna mot ut-ställningen , som vi i homo-grupp visade här i ,och det våld som riktats mot homosexuella och derasmöteslokaler, inte minst , talarsitt tydliga språk.Homofobi är samlingsbegreppet för de negativareaktioner en del människor visar homosexuella.Homofobi beskrivs i som enpersonlig, irrationell rädsla för homosexualitet, ho-mosexuella människor eller egna homosexuella im-pulser. Även samhällets rädsla för och intolerans mothomosexuella kan kallas homofobi. Rädsla och okun-skap ligger bakom homofobi. Det är därför nödvän-digt att på olika vägar med kraft bekämpa de negativaattityder och felaktiga begreppsbildningar rörandehomo- och bisexualitet som finns i samhället.Vår mening är att transvestiter, transsexuella ochandra transgendergrupper självklart ska omfattas avsamma skydd mot diskriminering och våld som ho-mo- och bisexuella. Dessa grupper benämns just somtranspersoner, som är ett vedertaget begrepp.Vi ledamöter från Socialdemokraterna, - ja, allapartier utom och -som står bakom den här motionen skriver bl.a. så härom varför denna motion är så viktig: "Vi som parla-mentariker i riksdag vill medverka till attbelysa och synliggöra situationen för människor medolika sexuell läggning och könstillhörighet." Detta ärvårt ansvar.Fru talman! Jag hade ju hoppats att även justi-tieutskottets majoritet hade gjort fullt ut på sammasätt och synliggjort. Men så är det inte. Justitieut-skottets majoritet har valt att göra det lätt för sig ochsamtidigt sälla sig till skaran av osynliggörare. Detjag pratar om är transfrågorna, som för första gångeni historien lyfts upp i riksdagsmotioner med bl.a. kravpå synliggörande och konkret handlande.Tyvärr har inte justitieutskottet uppmärksammatfrågan, och jag kan inte låta bli att undra vad dettaberor på. Saknas kunskapen och insikten om vad entransperson är? Eller vad beror det på att justitieut-skottet valt att inte ens citera rätt ur vår motion, utanhelt och hållet osynliggöra transpersonerna?Förtrycket mot homo- och bisexuella ochtranspersoner tar sig många olika former, alltifrånglåpord och nedsättande omdömen till grovt fysisktvåld och mord samt förstörelse av samlingslokaler.Eva Tiby vid kriminologiska institutionen vidStockholms universitet lade fram en avhand-ling där hon visar att av tillfrågade homosexu-ella personer råkat ut för någon form av hot eller våldpå grund av sin sexuella läggning. Homosexuella iGöteborg är värst utsatta. Här uppger av detillfrågade att de utsatts för hot eller våld på grund avsin homosexualitet.I kom i början av en rapport därvåldet mot homosexuella redovisas. Det är NOVA:srapport . Enligt denna studie utsätts lesbiskakvinnor dubbelt så ofta för hot som kvinnor i dengenerella befolkningen. För män är hot ännu vanliga-re, tredubbelt så ofta. Vidare är de homosexuellamännen mer oroliga än de lesbiska kvinnorna för attgå ut. Detta går stick i stäv mot vad som är fallet i dengenerella befolkningen. Iakttagelserna har lett tilldebatt i det norska om vilka åtgärder sombehöver vidtas för att förebygga våld mot homosexu-ella.Vi känner inte till några motsvarande undersök-ningar vad gäller hot och våld mot transpersoner, menundersökningar av våld mot homosexuella har visatatt det som provocerar angriparen oftast är vad manuppfattar som könsöverskridande klädsel eller bete-ende. Då transpersoner ofta skiljer sig ännu tydligarefrån mängden drabbas de troligen minst lika ofta somhomo- och bisexuella personer.I maj 1999 möttes homo- och bisexuella studen-ter, Gaystudenterna i . Det skedde vid enkonferens och en riksdag i , där polisenbedömde risken för oroligheter vara så stor att stu-denterna tvingades betala för den vakthåll-ning som polisen ansåg nödvändig för att kunna ga-rantera säkerheten vid mötet. Redan att studenternatvingades stå för dessa kostnader visar vilken diskri-minering homo- och bisexuella utsätts för. Samhälletställer ju upp med betydligt större belopp när detgäller säkerheten vid t.ex. fotbollsmatcher, men härkrävdes privata medel för att garantera en så grund-läggande demokratisk rättighet: mötesfriheten.Det är oacceptabelt att våld, hot och diskrimine-ring mot homo- och bisexuella och transpersoner ärvardagliga företeelser i och i övriga världen.Att vara en person med utländskt ursprung och homo-eller bisexuell i är att vara utsatt för dubbeltförtryck. Man möter dels intolerans, rasism ochfrämlingsfientlighet som människor i visarpersoner med utländskt ursprung, dels den intoleransmot homosexualitet som såväl svenskar som de egnalandsmännen kan visa. Jag vill poängtera att det na-zistiska våldet i synnerhet riktas mot homosexuella.Därför måste arbetet med att bekämpa våld, hotoch diskriminering mot homo- och bisexuella ochtranspersoner bedrivas på ett tydligt och kraftfulltsätt. Här kommer polisväsendet in. En konkret åtgärdvore att låta brott och våldshandlingar riktade motdessa grupper utredas av specialutbildad personalsom har en mer ingående kännedom om homo- ochbisexualitet och om transproblematiken än polisenoch som därmed har bättre förutsättningar att semönstren i brotten.Och det är just detta som tas upp i reservation 14,där tillsammans med ochMiljöpartiet ser det som väldigt angeläget att åstad-komma ett bättre skydd genom t.ex. särskilda hand-läggare inom polisen.En annan åtgärd är insatser för att förebygga debrott och det våld som riktas mot homo- och bisexu-ella och transpersoner. Det kan t.ex. handla om bättresamarbete mellan polis, homosexuellas organisatio-ner, kommuner, lokala brottsförebyggande råd etc.Utskottet säger i sin motivering att man i utskottetinte är övertygade om att särskilda utredningsmäninom polisen generellt är det bästa sättet att tacklaproblemet. Nej, men det vore inte dumt att tala omhur justitieutskottets majoritet hade tänkt sig atttackla problemet, för justitieutskottet har ett ansvarför dessa frågor.Naturligtvis handlar detta med särskilda handläg-gare om en lösning som sedan bör ingå i vad allapoliser ska klara av att utreda. Detta återfinner man iregleringsbreven för åt bl.a. Rikspolisstyrel-sen. Där står under rubriken uppdraget bl.a. följande:"skall, som ett led i kampen motbrott med rasistiska, främlingsfientliga eller homofo-biska inslag, upprätta en strategi för att säkerställa attpersonalen har god kunskap om grunden för dessabrott och om situationen för de grupper som utsättsför dem. I arbetet ska kunskapsstrategier som harutarbetats enligt regeringsbeslutet den 23 juni 1999beaktas. Utbildningsinsatser som ingår eller följer avstrategin bör, där så är lämpligt, samordnas med övri-ga myndigheter inom rättsväsendet. Strategin skallredovisas till regeringen ".I betänkandet kan man se i inledningen att ut-skottets majoritet valt en skrivning där man talar oms.k. Det är inte så att det är s.k.homofobiska brott. Det är ett vedertaget uttryck somäven regeringen använder, dvs. homofobiska brott.Regeringen ska ha fullt beröm för sina utmärktaregleringsbrev där den på ett kraftfullt sätt visarhandlingskraft mot bl.a. homofobiska brott. Det gällerinte bara polisväsendets regleringsbrev utan ocksååklagarorganisationens, domstolsväsendets, kriminal-vårdens, , Brottsförebyggan-de rådets och regleringsbrev,där man återfinner samma skrivningar. Här är detberöm till regeringen.Men vi får inte glömma bort att detta uppdrag ärnytt och att myndigheternas strategier ska redovisastill regeringen . Det ska förövrigt bli spännande att ta del av dessa strategier. Dettar således tid innan organisationen hunnit anpassasig till uppdraget. Till dess är det viktigt att reagerar med samma kraft som regeringenväljer att göra mot våldet. Därför finns också denreservation som , ochFolkpartiet har gjort.Det är också beklagligt att transpersoner uttryck-ligt undantas från skyddet mot diskriminering pågrund av homosexuell läggning. Med undantaget german, motivet till trots, genom den nuvarande skriv-ningen mer eller mindre signaler att transvestiter,transsexuella och andra transpersoner faktiskt fårdiskrimineras. I betänkandet tar justitieutskottet justupp denna bestämmelse i 16 kap. 9 § i brottsbalken.Men återigen, fru talman, varför missar justitieut-skottet just transpersonerna?Fru talman! Det är även intressant att justitieut-skottet valt att ta med en fråga som ställts till justi-tieministern. Frågan tar upp att införa homosexuella ibestämmelsen om hets mot folkgrupp, vilket justitie-ministern har svarat på. Det handlar alltså om engrundlagsfråga och ett helt annat yrkande i den tvär-politiska motionen än de yrkanden som tas upp i dethär betänkandet.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation nr 14.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Det är glädjande att är nöjd med det som regeringen har skrivit i regle-ringsbrev och annat. Det visar på att den socialdemo-kratiska regeringen ändå har tagit dessa frågor påstörsta allvar och att man ämnar att göra någonting åtdet. Att man kräver en återrapportering redan i junimånad visar också på det.Jag vill också peka på att en utredning är tillsattsom ska ta upp just den fråga som . Det står också i betänkandet. Det finns samti-digt en särskild utredare som ska titta på olaga dis-kriminering. Så visst görs det en del.Där vi inte delar och övriga mo-tionärers synpunkter är att man ska ha en särskildbrottsutredare för dessa frågor. Vi är lite skeptiska tillatt man ska specialisera det. Det är inte det enda kravsom har kommit på specialisering när det gällerbrottsutredare. Det finns sådana krav också på andraområden. Vi tycker att det är en kunskap och kompe-tens som ska finnas i hela poliskåren.Anf. 141 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt att regeringen skaha beröm. Den har gjort ett väldigt bra arbete. Det ärförsta gången som det finns skrivningar i budgetpro-positionen om de homofobiska brotten. Regeringenhar också tagit väldigt allvarligt på detta och serkopplingarna till det nazistiska våldet som främstriktas om homosexuella. Där är vi överens.Jag har full respekt för den bedömning som justi-tieutskottets majoritet har valt att göra. Vi kan trotsdet inte blunda för de fall som uppstår och den okun-skap som återfinns i polisväsendet. Det behövs kun-skap, och polisväsendet är också berett att ta till sigden kunskapen. Men fram till dess att den har nått ut ihela organisationen måste även riksdag ochjustitieutskottet ta det ansvar som regeringen nu tarför en långsiktig lösning.Visst kan man se det som att det kanske är onö-digt med särskilda utredare. Men vi ser det trots alltsom viktigt, eftersom människor far illa. Precis innannyårsafton var det en homosexuell man som blevnedstucken med kniv utanför sin bostad här i Stock-holm. Vi har flera fall. Jag har här en lista med etttrettiotal personer som har blivit knivhuggna ellermördade på grund av sin homosexualitet, inte minstishockeyspelaren som blev mördadmed 64 hugg.Anf. 142 () re-plik:Fru talman! Det har blivit känt . Manhar kanske inte tidigare känt till att det var på grundav sin homosexualitet eller annan sexuell läggningsom dessa personer blev trakasserade, utsatta förövergrepp och annat och kanske också mord i vissafall.Vi behöver förbättra våra kunskaper. Det är rik-tigt. Men har vi, , ställt ossbakom regeringens budgetproposition, i vilken detockså framgår att detta är prioriterade brott som skaåtgärdas. Regeringen har också vidtagit de åtgärdernai regleringsbreven.Vi behöver som sagt förbättra våra kunskaper. Detär en process. Vi jobbar på så fort vi kan för att för-bättra situationen också för denna grupp.Anf. 143 () replik:Fru talman! Det tar upp ärglädjande. I varje fall har majoriteten i riksdagenställt sig bakom budgetpropositionen och skrivning-arna vad gäller det aktiva deltagandet och kraftsam-lingen mot de homofobiska brotten.Jag måste återupprepa min fråga om hurutskottet har behandlat frågan om tranpersonerna. Detär trots allt första gången som dessa frågor tas upp imotioner i . Det är två motioner. Det är enenskild motion av som enbarthandlar om transsexuellas rättigheter och sedan dentvärpolitiska motionen där vi lyfter fram problemati-ken som transpersonerna utsätts för.Vad beror det på att justitieutskottet inte i sinaskrivningar ens har nämnt att vi faktiskt har med dettai våra yrkanden? Finns det inte någon kunskap i ut-skottet? Vad beror det på att ni helt och håller valt attosynliggöra transpersonerna?Tredje vice talmannen anmälde att MargaretaSandberg inte hade rätt till ytterligare replik.Anf. 144 ():Fru talman! Jag vill först tacka för utskottets rela-tivt välvilliga behandling av min motion Ju214.Det är glädjande att nu tagitinitiativ till en samverkan med Försvarsmakten. Detär vidare utmärkt att man äntligen är beredd att prövamodern teknik vad avser kartor. GPS-markering un-der eftersökningar vore naturligtvis också ett väldigtstort steg framåt.Jag kan också glädja mig åt att internationella er-farenheter nu kommer att kunna tillämpas även iSverige.Fortfarande finns det dock påtagliga brister att åt-gärda. Jag ställde en fråga till angående statistiken över försvunna per-soner, frekvensen av återfunna samt vilka metodersom använts vid eftersökningen. Det visade sig attstatistik i stort sett saknas. Man har dock nu tagitfram en ny blankett att användas vid eftersökningenligt räddningstjänstlagen.Jag hoppas verkligen att den nya statistiken medden nya blanketten kommer att göra det möjligt attutvärdera vilka metoder som fungerar vid olika typerav eftersökningar. Såväl rent medmänskliga somekonomiska hänsyn talar för att man ska använda deneffektivaste metoden vid varje tillfälle.Fru talman! Som en hjälp på vägen när det gällerutvärderingar har jag nu precis erhållit slutrapporten,jag har den här, från polisen i . Rapporten be-handlar främst olika metoder att med hund hitta för-svunna personer. Den behandlar olika modeller förträning av hundar likväl som erfarenheter med olikahundraser.Essexpolisen började träna två blod-hundsvalpar och två schäfervalpar. Träningen genom-fördes på samma sätt, med s.k. scent article. Detbetyder att hunden får lukta, scent betyder "vittring"här, på något föremål. Samtliga fyra hundar tränadesalltså på samma sätt. Studien gjorde helt inom denordinarie verksamheten hos . Samtligaspåruppdrag gällde verkliga försvunna personer ellerbrottslingar på rymmen eller på flykt från brottsplats.Resultaten är mycket intressanta. För det förstavisar det sig inte överraskande att blodhundarna redansom mycket små var helt överlägsna de vältränadehundarna av andra raser. För det andra, och det varnågot mer överraskande, visade det sig att de tvåschäfervalparna tidigt utvecklade en förmåga tillspårning som var vida överlägsen de vanliga, välträ-nade tjänstehundarnas. Dock nådde de inte riktigt upptill blodhundarnas förmåga. Det förefaller alltså heltklarlagt att inte bara medfödda skillnader utan äventräningsmetoderna har en avgörande betydelse förresultatet.Fru talman! Rapporten rekommenderar följandekonkreta åtgärder: För det första att scent article-metoden används vid träning av såväl ordinarietjänstehundar som speciella trailing hounds. För detandra att alla befintliga tjänstehundar omskolas meden scent article-metod. För det tredje att standardbe-hörigheten för polishundar alltid ska innehålla träningpå hårt underlag, underlag kontaminerat med andravittringar samt operationella svårigheter.För det fjärde att alla polishundstävlingar ska gö-ras om så att man tävlar även med scent article-metoden. För det femte att en nationell standard ut-formas så att spårande hund kan användas som bevis-ning i domstol.