prot · GO0944 · 2000-12-11 00:00:00 — Om det vore så underbart att alla fården vård som de behöver om vi skriver in en vårdga-ranti, men det är ju faktiskt en fråga om resurser. Viska se till att det tillförs resurser, eftersom det inte ärgarantin i sig som kan ge mer vård. Det är vi heltöverens om. Men någon vårdgaranti ser inte vi somdet bästa sättet att komma fram. Vi måste se till attvården tillförs nya resurser.Ungdomarna har rabatt på tandvård. Fråganär om ungdomarna ska få lära sig att allt ska varagratis från det att de föds tills de dör. Det säljs merstarköl än någonsin i , och det är framförallt ungdomar som konsumerar starköl. Tänk om deavstod från tre starköl , då skulle de faktisktha råd med detta tandläkarbesök. De har ju som sagtrabatt på det besöket.Jag tror att vi gemensamt måste uppfostra våraungdomar att det inte är när nöjen och allt annat ärbetalt som man ska betala tandvården utan att mankanske ska sätta av ett litet belopp så att man kommertill tandläkaren. Men vi får fundera över detta. Vi haren utredning på gång, och vi vet ännu inte riktigt hurvi ska fördela de pengar som kommer att komma. Jagtycker att det finns mer angelägna grupper när detgäller tandvården.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! vittnade inled-ningsvis om vad handikappolitiken under 90-taletbetytt för en person som hon har träffat.Den stora handikappreformen genomfördes underden borgerliga regeringsperioden då ekonomin intevar särskilt lysande. Sedan när Socialdemokraternatog över regeringsmakten skedde en rad försämringarpå det här området, t.ex. beträffande psykiskt funk-tionshindrades möjligheter att få personlig assistansoch barns möjligheter att få ha sin personliga assistentmed sig i skolan.Nu när det går bra för - eller i varje fallmycket bättre - är det då enligt Socialdemokraternadags att försöka återställa när det gäller de försäm-ringar som gjorts för grupper som har alldeles speci-ella behov? Jag tänker, som sagt, på psykiskt sjukaoch på barn och ungdomar.Anf. 33 () replik:Fru talman! Jag håller med att det var en mycket bra reform. Men redan dåden genomfördes var den mycket oansvarig på detsättet att den inte var finansierad. Det här har kom-munerna fortfarande väldiga bekymmer med. Påvilket sätt vi kommer att förändra i de här lagarna kanjag inte ge ett svar på från denna talarstol.Jag håller fullständigt med omatt det var en fantastisk reform men den var, somsagt, oansvarig på det sättet att man faktiskt inte hadeplockat fram pengar till den. Det gjorde att vi på olikasätt var tvungna att justera en del i den för att klaraupp det här och för att kommunerna skulle kunnaklara upp det.Anf. 34 () re-plik:Fru talman! Det är klart att man när den här han-dikappreformen blev verklighet kanske inte fullt uthade en uppfattning om vilka människor och hurmånga människor som hade sådana här behov och hurstora deras behov egentligen var. Det kan man väl haganska stor förståelse för eftersom någon sådan un-dersökning kanske inte hade gjorts. Att det visade sigatt det var betydligt fler människor som behövde stödoch hjälp av det slaget för att kunna fungera i sam-hället tycker jag att vi får ta ett ansvar för.Att kommunerna nu har bekymmer med finansie-ringen menar jag också är en följd av de förändringarsom har gjorts. Man har lagt över ansvaret på kom-munerna i stället för att behålla försäkringskassansansvar för de 20 första timmarna. Jag tycker att detskulle vara ganska bra om man började med att åter-ställa den biten och sedan ta det vartefter. Det rör jude människor som har det allra största behovet avhjälp. när ekonomin går bättre borde det även förSocialdemokraterna vara en prioriterad sak att åter-ställa när det gäller de försämringar som skett under90-talet.Anf. 35 () replik:Fru talman! Detta borde inte ha kommit särskiltöverraskande för den dåvarande borgerliga regering-en, för det här visste vi om på Kommunförbundetredan när det skulle införas.Jag är jätteglad över att kunna säga att vi nu harändrat det här med 65-årsgränsen. Det är faktiskt ettsätt att göra det bättre för många människor.Vidare håller jag med om att det finns stora bristeri fråga om omhändertagandet av psykiskt funktions-hindrade människor. Där gäller det att vi alla är be-redda att avsätta pengar. Det är för mycket av starkasärintressen i det här landet som slåss för helt andrasaker. De här grupperna, som kanske har mycketsvagare röster och företrädare, kommer ofta i kläm -så visst, låt oss samarbeta för att de här människornaska få mer resurser!Anf. 36 () re-plik:Fru talman! En hel del av det som SusanneEberstein sade är värt att kommentera men jag skanöja mig med att ta upp två saker eftersom det ärtidsbegränsning i debatten.Det är inte patienten, den enskilda människan,som styr i vården . Från olika talarstolarsäger vi att patienten ska vara i centrum, att fokus skavara på patienten. Tyvärr känner jag att det inte är så,utan det är utifrån andra strukturer som det fokuseras.Jag vill att patienten ska få vara med och styra mer isvensk sjukvård i dag.Hur kan säga att sjukvården ra-seras i borgerligt styrda kommuner? Vad finns det förunderlag i det avseendet? Enligt de beräkningar från,tror jag, som blev offentliga fören eller är faktiskt detområde där det är de kortaste vårdköerna. Är inte detnågot som är till gagn för patienten? Om det är så attdemokratin, dvs. att de politiker som väljs till kom-muner och landsting också ska få bestämma, inte fulltut ska få råda, vad blir det då av hela vår demokratiom man ska detaljstyra från ett ovanifrånperspektiv?Detta är också en demokratifråga.Anf. 37 () replik:Fru talman! Självklart har ,och vi mycket gemensamt när manpratar på det sätt som - förlåt - härgör men jag förstår inte hur i såfall kan samarbeta med om sjukvården.Moderaterna vill ju sälja ut sjukvården till multina-tionella företag. Var hamnar patienten då? Ja, i varjefall inte i centrum.Jag tycker att det är tråkigt att bli påmålad åsiktersom jag faktiskt inte har framfört. Jag talade om LeifCarlsons nedvärderingar av som arbetsgi-vare. styr ju i både och Stock-holm. Det var inte jag som kritiserade dem. Jag tyck-er att vi har en fantastisk sjukvård i . Vi harfantastiska läkare och sjuksköterskor och annan vård-personal som gör sitt allra bästa för att patienterna skaha det så bra som möjligt. De flesta människor somjag möter och som varit på sjukhus har fått en fantas-tisk vård. Det var alltså i stället sätt attföraktfullt tala om den landstingsstyrda vården somjag pratade om.Anf. 38 TALMANNEN:Jag vill påminna om att replikskiftet gäller Chatri-ne Pålsson.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! När det gäller den syn som SusanneEberstein nämner om - dvs. att det, om man somlandstingspolitiker använder en annan driftsform, pånågot sätt blir negativt för patienten - vill jag säga attdet inte är min bedömning. Om landstingspolitikerhar funnit att det är bra för medborgarna att skriva ettavtal och att ordna med någon annan som svarar fördriften av sjukvården och patienterna går dit, är detnågot som är positivt. Man har ju någonting att väljapå. Patienterna är glada över att slippa stå i vårdköer.Jag är glad över att också sägeratt vårdköerna är ett problem. Jag har också träffatmånga människor som är jätteglada över den svenskasjukvården. Vi har en bra sjukvård men så länge vihar så långa köer måste det vara någonting som är fel.Antingen behöver vi ordentligt, i grunden, se överorganisationen eller också är resurserna alldeles förlågt dimensionerade. Jag tror att det är fråga om bå-de-och.Vi måste alltså gå in djupt och kritiskt granska osssjälva; detta för att människor ska få vård när sådanbehövs. Det hoppas jag att vi kan vara överens om. Påonsdag ska vi diskutera frågan igen, så då får vi väl taupp det här. Jag vill i alla fall myndigförklara lands-tingspolitikerna, som ju är de som är satta att ansvaraför att det levs upp till målen i hälso- och sjuk-vårdslagen.Anf. 40 () replik:Fru talman! , det är just därförsom vi behöver nya resurser i sjukvården. Men närdet gäller den grundläggande infrastrukturen, dvs.våra akutsjukhus, ska det enligt vår uppfattning styraspå ett demokratiskt sätt - man får inte lämna över tillmarknadsekonomin.Vi har lyft fram mångfalden i primärvården. Därär det nämligen mycket mindre enheter och mycketlättare att skriva avtal. Det är heller inte fråga om likaoåterkalleliga beslut som när man säljer ut ett sjukhusmen den debatten ska vi, som sagt, ha vid ett annattillfälle.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag vill passa på att yrka bifall till re-servation 12, något som jag i hastigheten och av ova-na missade i mitt första inlägg. Det ger mig osöktanledning att från försöka få svarpå en angelägen fråga: Vilka motiv och vilka tankarlåg till grund för er socialdemokrater när ni en gångöppnade för kasinon med statliga förtecken i ?Anf. 42 () replik:Fru talman! hör inte det beslutet till det sombehandlas av socialutskottet, även om jag som social-politiker är intresserad av det. Vi spelar enormt iSverige.Vi var från socialdemokraterna väldigt noggrannamed att titta på det. Vi fick från forskarhåll reda på attjust kasinon inte är det värsta.Ska vi verkligen komma åt spelberoendet borde viförbjuda hästkapplöpningar. Gärna för mig. Men detär inte min sak, och frågan ligger inte hos detta ut-skott.Anf. 43 () replik:Fru talman! Varför kan man inte tänka sig att enparlamentarisk kommission tittar på frågan, enligttexten i reservation 12?Anf. 44 () replik:Fru talman! Vi kan inte ha kommissioner i allafrågor. Jag vet inte vilket problem det skulle lösa. Vihar ett ökande bekymmer med spelmissbruk. Det ärklart att ju bättre inkomster människor får, desto merkan de spela. Det gör naturligtvis att fler blir beroen-de.Vi försöker stoppa ungdomar från att spela. Det ärdärför flipperspel är förbjudna. Det är de inte därföratt innehållet i spelen är så gräsligt, utan det är de föratt man stoppar i enkronor för att få frispel. Det kanuppamma speldjävulen som vissa människor har i sig.Jag vet inte vad kommissioner för allting ska be-tyda. Vi har väldigt många myndigheter i Sverigesom bevakar oss på olika sätt. Jag tycker att vi kannöja oss med det.Anf. 45 ():Fru talman! Jag kommer i mitt anförande att berö-ra en enda fråga i betänkandet.Fru talman! Samhället är inte jämställt ochjämlikt. Vi vet att när det kommer till livskvalitet haralla inte samma villkor. Vi vet att många människor isamhället blir diskriminerade på grund av att det inteföljer i vårt samhälle. Vi vet att vi har enutbredd diskriminering.Det finns en grupp människor som vi vet mycketlite om. Det är en grupp människor i samhället sompå goda grunder kan antas vara utsatta för diskrimine-ring och brott på grund av att de enligt samhälletavviker från . Det är alla de personer som kandefinieras som transpersoner, dvs. individer varsidentitet, utseende eller beteende eller alltidskiljer sig från samhällsnormen för deras vid födselnfastställda kön.Denna grupp omfattar alltså betydligt fler perso-ner än enbart de transsexuella, som nämns i socialut-skottets betänkande. Det är alla de människor vi tän-ker på när vi talar om transsexuella, transvestiter,transgender, crossdressers m.fl. Om de ens synlig-görs i dagens samhälle är det som skrämmande ellerlöjeväckande figurer.Vi kan på goda grunder anta att det finns en riskför att transpersoner blir utsatta för olika typer avkränkande särbehandling eftersom vi har tabun inteenbart kring hur vår sexualitet bör vara utformad utanockså kring hur en persons könsidentitet bör vara.En människa som på ett eller annat sätt av sam-hället uppfattas som om hon eller han överskriderkönsgränserna kan därför antas riskera att bli sämrebehandlad än andra människor i samhället och inte fåden respekt för sin identitet som hon eller han har rättatt få.Fru talman! Jag känner flera transpersoner somhär skulle kunna berätta för oss om hur de dagligenblir diskriminerade enbart på grund av sin enligt sam-hället avvikande könsidentitet. De skulle kunna be-rätta om hur de upplever det att aldrig bli bemöttasom det kön de anser sig tillhöra. En del har blivitnedslagna och misshandlade.Är de öppna med att de är transpersoner får deproblem med studier och jobb. Den okunskap och defördomar som finns kring könsöverskridande lederför en del till att de inte vågar berätta om sin identiteteller sitt beteende ens för sina närmaste. De tvingas istället att leva dubbelliv år ut och år in utan möjlighetatt fullt ut får vara sig själva.Det finns indikationer från brottsofferjouren förhomo- och bisexuella att transpersoner är den värstutsatta gruppen när det gäller hatbrott. Men det finnsingen forskning. Hur transpersoners livssituation serut vet vi ingenting om. Vi vet inte ens hur stordel av befolkningen som är transpersoner.Framför allt vet vi inte om och i så fall på vilketsätt deras avvikande från för hur en männi-skas könsidentitet bör se ut påverkar deras möjlighe-ter till ett bra liv. Vi vet inte heller om de uppleverproblem i sitt dagliga liv eller om deras möjlighetertill studier, arbete eller en meningsfull fritid påverkas.Fru talman! Vi kan inte bygga vår politik på anta-ganden. Socialpolitik ska utformas utifrån konkretafakta om befolkningen. Vi anser därför att det äroerhört viktigt att vi utreder situationen för transper-soner ur ett helhetsperspektiv. Utredningen bör ha ettallmänt hållet mandat att lämnade de förslag somanses behövliga för att förbättra transpersoners situa-tion.Jag vill också ställa en fråga till socialutskottetsmajoritet, som i sin bedömning säger att det är viktigtatt situationen för de transsexuella noga följs. Hur skadetta göras? Man talar inte om på vilket sätt mantänker göra det. Det finns utredningar i andra länder.Jag kommer att dela med mig av den utredning somman har gjort i England.Anf. 46 ():Fru talman! sade att hon rördesig i verkligheten. Det är en verklighet som hon sermed mycket stora skygglappar.Hon sade här i sitt anförande att sjukvården varsämst i och i , de borgerligt styrdalandstingen. Det kan vi se i protokollet sedan. Honförsökte senare i en replik riktad till ,men också riktad till mig, säga att det var något annatsom menades, och att det gällde personal.För att göra det alldeles klart ska jag ta de offici-ella siffrorna.I varierar väntetiderna för höft-ledsplastik . I de social-demokratiskt styrda sjukvårdsområdena från Linkö-ping i söder till upp ligger de på 60-140 veck-or.För livmoderframfall är väntetiderna i Stockholmslän . I de socialdemokratiskt styrdalandstingen ligger de på 32-95 veckor.För hörapparater är väntetiden i 4-9veckor medan väntetiderna i , ,, , ligger på 44-108 veck-or.För prostataoperationer varierar väntetiderna iStockholms län . I desocialdemokratiskt styrda landstingen har man vänte-tider på 90-145 veckor.Jag tror att patienterna ser var vården är bäst ochvar köerna är kortast.I , som tog upp, har manförsökt att förnya vården. arbetar man i Helsing-borg på annat sätt. Man har kunnat korta köerna tillhöftledsoperation . Förgråstarr har man kortat köerna från 40 ,och för utprovning av hörapparat från 24 till 7 veckor.Jag tror att patienterna också där uppskattar att detborgerlig regim och inte den köhopsamlande regimsom förespråkar.Det är riktigt att en vårdgaranti förutsätter vissaresurser för att få bort en puckel. Men därefter kostardet mer att ha människor i kö.Anf. 47 () replik:Fru talman! förstår jag varför människorute i samhället tycker att vi politiker talar illa somsaker. I mitt anförande frågade jag var-för han rackar ned på den landstingsstyrda sjuk-husvården, när faktiskt styr de två storalandstingen.Jag tycker tvärtom att vi har en förskräckligt finsjukvård i just därför att den är landstings-styrd. Måla inte på mig något som jag inte har sagt. görs ett fantastiskt arbete i alla de verk-ligheter som jag ofta besöker.Anf. 48 () replik:Fru talman! Vi kan se i protokollet sedan vad Su-sanne sade. Hon sade att sjukvården varsämre i de landstingen. Jag konstaterar att i borgerligtstyrda landsting är sjukvården bättre.Den kan bli ännu bättre. Det är därför vi har lagtfram förslag som sådana förändringar. Men det finnsinbyggda svårigheter i ett landsting. Det är svårt förborgerliga politiker att riktigt få ut effekterna ur ettsystem som ändå till sin grund är ett regionalt mono-pol.Det visar att om man är öppen för förändring, somde borgerliga politikerna i dessa landsting är, går detatt göra förändringar.Jag ska bara kort nämna något ytterligare omvårdgarantin. Det kostar att människor står i kö föråtgärder som ska vidtas. Det är ingen samhälleligbesparing. Men det kostar att ta bort den puckel somman huvudsakligen samlat på sig i socialdemokratisktstyrda landsting. Det är en utgift.Anf. 49 () replik:Fru talman! fortsätter att påstå att jaghar sagt både det ena och det andra. Men ni är ingetvidare på ekonomi i . Jag fick nu reda på attHelsingborgs lasarett arbetar på löpande räkning. Förnärvarande går man 700 miljoner back. I just dendelen måste kanske hjälpa sina kamraterdär nere så att de kommer i ekonomisk balans.Men, som sagt, vi har en fantastisk vård i Sverigei dag. Det kan alla vittna om som har tagit del av den.Jag skulle aldrig drömma om att säga någonting an-nat, tvärtom. Fram för den landstingsstyrda vårdensom ger vård efter behov! Det tycker jag är jättebra,skiljer vi oss åt. Vissa vill överlämna sjukvår-den till multinationella företag och andra vill att viska ha demokratisk insyn och kontroll och att vi skafördela efter de behov som finns. Vi skiljer oss åt. Vihar olika glasögon. Vi har olika synsätt beträffandeverkligheten, och jag tror aldrig att vi kan kommaöverens här, även om lyssnade på vadjag sade och inte på vad han trodde att jag sade.Anf. 50 ():Fru talman! Vi får väl se i protokollet.Vård har bra kvalitet i . Det ska vi varaglada för. Men jag tror att den kan bli bättre. Det äranledningen till att vi gärna ser att det kommer inandra aktörer i vården. Det betyder inte att man förlo-rar demokratisk kontroll. Det är som läggerfast riktlinjerna.Vad gör är att hon säger att föratt behålla det system som inte fungerar bra, men somär så viktigt politiskt för henne, får människor hellreköa. Men vi säger att för att människor ska få bravård när de behöver det är vi öppna för nya initiativoch nya alternativ. Vi säger inte att det ska vara somförut med långa köer. Då får man inte vård efter be-hov.Människor som köar för höftledsoperationer fårsnabbare behandling i . Tror inte SusanneEberstein att dessa människor har behov, behov som isocialdemokratiskt styrda landsting inte blir tillgodo-sedda därför att man inte ens försöker att luckra upplandstingssjukvården så att den fungerar bättre, vilketdet ändå finns vissa möjligheter till? Men det är intetillräckligt, anser vi. Folk förtjänar ännu bättre vård iSverige om det ska vara ett bra land.Anf. 51 ():Fru talman! Här hamnar jag mittemellan helt and-ra frågor. Men jag glömde yrka bifall till reservationnr 10 som , och Miljöpartiethar ställt sig bakom.Jag vill också än en gång poängtera att när detgäller den utredning som vi efterlyser har man gjorten liknande i som flera departementstår bakom. Utredningen lades fram i april månad.Det är den utredningen som jag tänker dela med migav i socialutskottet.Med detta yrkar jag alltså bifall till reservation nr10.ÄldrepolitikAnf. 52 ():Fru talman! Under rubriken /Äldrestår i budgetpropositionen följande att läsa:"Samhällets insatser inom äldrepolitiken ligger inomett flertal områden." Sedan räknar man upp hälso-och sjukvård, äldreomsorg, pensioner, bostadspolitik,kommunikationer, tillgänglighet, arbetsmarknad,demokrati, inflytande, kultur och fritid.Jag kan därför glädjande konstatera att majorite-ten nu verkar ha insett att äldrepolitik inte är en av-gränsande faktor utan att äldre är som alla andra, baralite äldre som har mer behov av visst och mindre avannat. Därför skulle vi snarare diskutera vad just dettaär och inte prata äldrepolitik i något slags kollektivatermer som bara förstärker attityder och fördomar.Att äldres situation inte kan ses frikopplad frånandra utskott framgår inte minst av regeringens målför äldrepolitik där man hänvisar till att äldre kan levaett aktivt liv, ha inflytande över sin vardag, kunnakänna trygghet, få behålla kontakten med sjukhusetoch få en god och nära vård.Det måste då handla om ett återställande av änke-pensionen, en kraftig höjning av det särskilda bo-stadstillägget för dem som har lägst inkomst och -som ett tack för lånet - en uppräkning av basbeloppetför dem som vara folkpensionärer 1993-1998.Det handlar om att äldre ska ha råd att bo genomatt man inte beskattar boendet och förmögenheten fördem som inte ens i teorin kan kompensera sig genomen högre inkomst. Det handlar om trygghet och till-räckligt med poliser.Detta är några av alla de faktorer som måste räk-nas in i målen för äldrepolitiken.Genom att låsa in äldre i ett snävt politikområdebidrar regeringen till att befästa de negativa attityder-na som finns i samhället och som man säger sig viljaarbeta bort. Så varför behålla begreppet äldrepolitikalls?Men ligger betänkandet SoU1 på bordet, ochjag tvingas att acceptera och utgå från vad som sägs idetta. Då vill jag börja med att se på de kommunalaskillnader som finns när det gäller bistånd, behov ochekonomi, och inte minst sambandet dem emellan.Fru talman! disputerade , vidStockholms universitet, om skillnader som finns inomsvensk äldreomsorg. Hon har följt samtliga 289kommuner och studerat hurhemhjälp ges över tid.Gun-Britt Trydegård studerade livslängd, kom-munernas ekonomi, näringsliv och en mängd andravariabler. Men hon säger att detta förklarade endast15 % av de skillnader som fanns.Vad fann var att skillnadernainte går att koppla till behov och inte heller till kom-munernas ekonomi. Hon fann inte något sambandmellan skattesatser och kommunens kostnad för äld-reomsorg och hur många man hjälpte. Det fanns inteheller något samband mellan att ge mycket hjälp tillfå eller lite hjälp till många. Tvärtom finns det kom-muner som hjälper både många och mycket, trots enlåg kommunalskatt.Vad beror då denna skillnad på? undrade och drog själv slutsatsen utifrån sinforskning. Skillnaderna beror på att traditionen styr.De kommuner som hjälpte en liten andel av de äldrehar fortsatt med det och tvärtom. Det harcementerats en lokal socialpolitik.Inte heller kunde man konstatera att de kommunersom hade en liten hemtjänstservice i gengäld skapadefler platser i särskilda boenden. Att hög skatt ger ökadtillgänglighet och god kvalitet i äldreomsorgen är inteen sanning, enligt avhandlingen.Fru talman! Andra faktorer som särskilt påverkaräldre har tidigare varit inne på. Jag villbara kort nämna några områden som är av betydelse.Det gäller tandvården där vårt moderata budget-förslag ger en klar förbättring jämfört med regering-ens förslag. Vårt förslag ger också snabbare resultatän socialdemokraternas. Detta gynnar speciellt äldre.När det gäller läkemedel och tillgänglighet kanjag konstatera att färre apotek, minskade öppettideroch dyra läkemedel inte gagnar sjuka människor. Vihar hört om att man ska kunna hämta ut medicinpå nattöppna apotek. Jag bor på landet. Där är det intemånga äldre som har bil. Det är svårt för dem att tasig till något nattöppet apotek.Nu ska apoteken också göra det möjligt att be-ställa medicin via nätet, och det är bra. Men hur blirdet för alla äldre som inte har eller inte kan kommu-nicera med en dator? En ökad teknikanvändning fårinte gå ut över service åt dem som behöverdenna service bäst.När det gäller hälso- och sjukvården handlar detom att få vård , att inte politiker står i vägen försjukvårdens utveckling och för en god tillgänglighet.Det är viktiga faktorer, inte minst för äldre.Att återinföra vårdgarantin måste vara en själv-klarhet. Vi har hört från majoriteten att att detinte är aktuellt. I en motion till årets PRO-kongressstår det så här:"Vi inom PRO måste kämpa för att infö-ra tre månaders vårdgaranti. fungerade vårdgarantin mycket bra. "Sedan föreslår kongressen att ge riksorganisatio-nen i uppdrag att möjligt arbeta för införandetav en vårdgaranti.