prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Det är den första frågan.Den andra frågan handlar om självförsvarsträ-ningen. Jag skulle vilja höra vad skälet är till att SofiaJonsson och har valt att inte stödja detförslag som har lagt fram. Det handlar,för att upprepa, inte om något obligatorium, utan omatt vi vill att ska få i uppdrag att uppmanaoch uppmuntra de skolor där eleverna vill anordnasjälvförsvarsträning, enligt det som jag haranfört.Jag utgår ifrån att det inte handlar om att SofiaJonsson anser att det budskap man ska ge till de tjejerär utsatta för övergrepp och våldtäkter ska vara: Nikunde väl ha pratat om det. Det är det bärande argu-mentet i utskottsmajoritetens svar som det ligger ibetänkandet.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag kan återigen höra att samma frågaställs. Först till frågan om självförsvar. Jag har självblått bälte i karate, och jag tycker att självförsvar ochden träningen är oerhört bra och nyttigt för kroppenoch också bra för självkänslan.De diskussioner som hade i börjanom att vi nu ska införa självförsvar för alla tjejer, ochatt alla tjejer i skolan ska lära sig, är att fastna i dengamla fällan som själv var inne på. Därkan vi se likheterna med när vi diskuterar kvinnorsom har blivit utsatta eller kvinnor som har blivitmisshandlade. Det är kvinnan själv som måste skyddasig själv. Det är kvinnan som ska gömma sig. Jag villgöra tvärtom.Vad gäller andra fråga om biolo-giska olikheter har jag den åsikten att det finns bådebiologiska olikheter och kulturella och sociala olik-heter. Någonting annat vore ganska dumt att uttryckasig för. Det gäller framför allt den socialiseringspro-cess vi har. Det kan man koppla till det jag sade i mittanförande. Det handlar om uppfostran och det synsättsom vi har på pojkar och flickor de föds och framåt. Man hanterar pojkar ochflickor på olika sätt.Anf. 156 () replik:Fru talman! Det i den senare delenav sitt inlägg ger uttryck för, att det finns både biolo-giska och sociala, och för allt del också kulturella,skulle jag kunna tillägga, skillnader mellan män ochkvinnor är vi helt eniga om. Men det som anges i denmotion som reservationen grundar sig på är: En mo-dern jämställdhetspolitik försöker inte förneka ellerutplåna de olikheter som finns mellan flickor ochpojkar vad gäller kulturella, sociala och biologiskaegenskaper.De bärande orden är här att man inte försöker för-neka eller utplåna dessa olikheter. De biologiskabehöver vi inte utplåna. Det kan vi vara eniga om.Det finns inga skäl till detta. Men varför ska det fin-nas sociala och kulturella skillnader och olikhetersom vi inte ska ifrågasätta om de bara grundar sig påkön? Jag tänkte att kanske som är insatti frågan kunde ge mig exempel på sådana egenskaper.När det gäller självförsvar bemötte jag i och försig det i mitt inledande anförande. Jag anser precissom att också mycket annat måstegöras. Det är i första hand männens ansvar att intebegå övergrepp. Men tills vi når fram till det samhälledär män inte längre begår övergrepp, är det då intebefogat att kvinnor faktiskt får möjligheten att försva-ra sig, att fler än själv får möjlighetenatt känna det självförtroende som det innebär att kun-na försvara sig mot ett övergrepp?Märk väl att min fråga blir enklare den här gång-en: Anser att man på de skolor därtjejer själva önskar självförsvarsträning bör uppmunt-ra att det anordnas sådan, inte som ett obligatoriumutan bara för dem som vill det?Anf. 157 () replik:Fru talman! Den första gäller självför-svaret. Eftersom verkar ha vidgat sintolkning av den egna motionen, vill jag säga: Själv-klart! För de skolor och idrottsföreningar som villstarta och genomföra själförsvarsträning ska dettavara möjligt. Jag tycker också att det är bra att idrot-ten utökas, framför allt i skolan.Kalle talar om de manliga strukturernaoch säger att det oftast är mannen som går fri. har tidigare också fört diskussioner om attmannen är det onda i samhället, vilket man också kanläsa om i den som Ung Vänster hartagit fram. Man kan där läsa om hur tjejer ska bete sigi ett jämställt samhälle. Det handlar bl.a. om hur viska kunna försvara oss fysiskt.Jag tycker att man ger uttryck för en ganskamärklig jämställdhetssyn. Det som jag vill ha - ochsom jag hoppas också vill ha - är ettjämställt samhälle, där män och kvinnor inte ska blilika men jämlika. Det är den strävan som vi ska fort-sätta att driva gemensamt.Både och jag har t.ex. varit inne påatt läroböckerna i skolan bör ses över i ett genuspers-pektiv. Vi skulle ha kunnat skriva flera reservationertillsammans, bl.a. om jämställdhetslagen i skolan. Detvälkomnar jag, . 158 ():Fru talman! Liberal politik tar alltid sin utgångs-punkt i den enskilde individen. Man utgår från attmänniskor är olika. Därför har liberaler i alla tiderbekämpat hinder för individer att utvecklas, oavsettom de hindren berott på klasskillnader, olikhetermellan folkgrupper eller fördomar när det gällerkönstillhörighet.Det har hänt mycket sedan de tidiga liberalernabörjade kämpa för rösträtt och andra rättigheter, och är de flesta formella hinder avskaffade. Snartkommer även möjligheten att göra plikttjänst att er-bjudas kvinnor i försvaret. Men det finns ocksåmycket kvar att göra. är många av ossfångna i stereotypa uppfattningar om vad en könsrollär, och är mannen eller det som uppfattassom mannens identitet en norm, det som man skasträva mot.Den liberala feminismen arbetar inte i första handgenom att ge ökad makt till staten eller genom attmed olika statliga åtgärder och regelverk förändrastrukturerna. Där skiljer den sig delvis från den soci-alistiska feminismen. Den liberala feminismen arbetari första hand för att ge alla människor mycket mermakt över sina egna liv. Den politiska uppgiften blirdå att se och upptäcka strukturer som fungerar somhinder och att avskaffa dessa strukturer genom poli-tiska beslut.Fru talman! Skolan är naturligtvis en struktur somfortfarande på många sätt är formad efter stereotypauppfattningar och könsroller. Den är också en struktursom under de senaste 10-20 har börjat förändraskraftigt, så att läraryrket har blivit ett utpräglat kvin-noyrke. Jag vill först se på lärarna.Det blir naturligtvis en bättre utbildningsmiljö förbarnen i förskola och skola om deras lärare är enblandning av män och kvinnor. Det finns här en trå-kig koppling mellan löneutveckling och andelenkvinnor på en arbetsplats. Lärarnas löner har försäm-rats mycket kraftigt , ochsamtidigt har antalet män minskat.Detta är naturligtvis inte den enda frågan, men enviktig förändring som skulle gynna kvinnorna vore - vilket i olika sammanhang driver -ökar lönerna för kvalificerade arbetsuppgifter inomden offentliga sektorn: lärare, sjuksköterskor, biblio-tekarier osv.En annan förändring som skulle medföra betydligtbättre möjligheter för kvinnor att välja sina egna livär att låta kvinnor även inom de här sektorerna kunnabli egna företagare eller kunna välja arbetsgivare -genom att vara positiv till friskolor, genom att varapositiv till alternativ inom vården osv.När det gäller eleverna är naturligtvis jämställd-hetsarbetet i skolan, bland mycket annat men kanske iförsta hand, en pedagogisk fråga. Det är uppenbart såatt det finns stora skillnader mellan pojkar och flick-or: när det gäller mognad om de är i samma ålder, närdet gäller språk och sätt att uttrycka sig, när det gällerval av ämnen som man intresserar sig för i skolanosv. Det här måste pedagogiken anpassa sig till.Pedagogiken måste anpassa sig till de barn somman arbetar med i skolan. Det innebär inte att manbehöver ta ställning till om de här skillnaderna föralltid kommer att bestå eller inte, men t.ex. kan möj-ligheten att ha åtskild undervisning under vissa korta-re perioder ge flickorna en väldigt stor möjlighet.Trots att idrottsämnet på papperet har ändratskraftigt i skolan och har en helt annan kursplan än har jag mött många föräldrar som tyckeratt det är jättetråkigt för deras döttrar som inte är såroade av att spela fotboll och handboll att ha samun-dervisning i idrott - de skulle vilja ägna sig åt heltandra saker på idrottstimmarna.Här kan lösningen naturligtvis antingen vara attinte ha samundervisning eller att ändra ämnets ka-raktär. Det senare vore kanske att föredra.Först som sist måste det pedagogiska arbetet iskolan på ett helt annat sätt än nu anpassas efter attpojkar och flickor kommer dit med olika förutsätt-ningar av olika anledningar.Folkpartiet har motionerat om en del lagmässigaförändringar som skulle påverka situationen i skolan.Bl.a. kräver vi att varje skola ska ha en handlingsplanmot sextrakasserier. Vårt tal om ordning och klararegler i skolan innebär bl.a. att skolan inte ska accep-tera nedsättande könsord och andra typer av för-olämpningar. Därvidlag behöver skolorna känna attde har stöd, inte minst från politiker i kommuner ochriksdag.Också i högskolan har vi ett stort antal osynligahinder, som visar sig i att betydligt färre kvinnor änmän gör karriär och når t.ex. professurer eller andrafasta tjänster. I många ämnen finns det en kvinnligövervikt i grundutbildningarna, men det är precistvärtom när man börjar komma upp på doktorandni-vå.Folkpartiet kräver i en motion att skabegära en ordentlig analys och genomgång med ettgenusperspektiv på tillsättningar av tjänster, t.ex.professorstillsättningar. Vad finns det för skillnader ibedömning av forskning och kompetens hos sökandeberoende på vilket kön de tillhör?Det intressanta är att kunskaperna om människorsomedvetna bedömningar män och kvinnor finns se-dan tillbaka. Ändå använder man dem inte,eller vågar inte riktigt ställa den fråga som man gissarborde ställas. gjordes un-dersökningar bl.a. på som visade attnär exakt samma tal spelades upp på en bandspelarebedömde de som lyssnade - i det här fallet studenter- sakinnehållet helt olika beroende på om det var enkvinnlig eller en manlig röst som läste upp det.Det är klart att det är viktigt att vara medveten omsådana här skillnader och även om att sådana häromedvetna grundinställningar och fördomar påverkarmänniskor som bestämmer om tjänstetillsättningarosv.Det är också viktigt inom högskolevärlden att enforskarkarriär kan förenas med familjebildning. Detär svårt att göra karriär i högskolevärlden omman är barnledig . Det blir ocksåväldigt svårt att doktorera, att kombinera det medbarnledighet.Folkpartiet har inom andra områden som vi intetar upp ett antal förslag som också skulle un-derlätta möjligheten för kvinnor att leva ett flexibeltliv. Bl.a. skulle vårt förslag om att åstadkomma be-tydligt biligare hushållstjänster än göra det mermöjligt för män eller kvinnor att få hjälp med praktis-ka saker i hemmet och förena familj med arbete.Folkparitet kräver också i en motion som avslås iutskottet att vi ska lagstifta om jämställdhetsregler förstudenter som ska utformas på ungefär samma sättsom arbetsmiljölagen . Det är ju så att studenterpå inte har samma skydd som en anställdhar enligt arbetsmiljölagen. Det innebär också att deinte har samma skydd mot sexuella trakasserier.Avslutningsvis, fru talman, måste kunskapenökas. Därför är det viktigt med genusforskning. som finns under måste få fortsätta sitt arbete ävenom kommer att fatta ett beslut om en kraf-tig omorganisation av forskningsfinansieringen.Folkpartiets politik, fru talman, går ut på att be-handla alla som individer, att utgå från att alla ärolika, att använda lagstiftningen för att förhindradiskriminering och att använda forskning och utbild-ning för kartläggning.Avslutningsvis yrkar jag bifall till reservation 1under mom. 12 och reservation 2 under mom. 4.Anf. 159 () replik:Fru talman! Envars fria utveckling är en förutsätt-ning för allas fria utveckling. Det är en formuleringhämtad, inte ur partiprogram utan urKommunistiska manifestet, författat av ochFriedrich 1848. Marxismen står sig väl i för-hållande till liberalismen i synen på individens frigö-relse. Där kan vara alldeles lugn.Jag ska ställa en fråga till när han be-tecknar liberal feminism som makt över sitt eget liv.Vill och ge unga kvinnormakten att själva bestämma vilken tid devill gå genom den mörka parken, genom stadsdelendär ingen annan finns? Vill och Folkpar-tiet ge unga tjejer den makt över sitt eget liv som detinnebär att få möjligheten att lära sig självförsvar?Anf. 160 () replik:Fru talman! Jag tackar för den lilla snabbkursen iMarx inställning till individen. Tiden tillåter oss inteatt ha den typen av ideologisk diskussion. Men det ärju inte precis politiska förslag som har frigjort enskil-da individer som har utmärkt marxistiska partierunder och , även om man säkertkan hitta en och annan formulering.Naturligtvis, , tycker jag att kvinnorprecis som alla andra ska kunna röra sig när de villoch var de vill, vilken tid som helst. Detska de kunna genom att vi har ett sådant fungerandeordningssystem i samhället att de känner att de vågargöra det. Naturligtvis tycker jag att det är bra ochriktigt att kvinnor lär sig självförsvar om de känneratt detta ökar självkänslan och tryggheten, även omjag tycker att det yttersta målet är att detta inte skabehövas.Men jag kan inte se någon anledning till att vi iriksdagen särskilt ska fatta ett riksdagsbeslut om attuppmana skolor att lära ut självförsvar. Det finnsingenting som hindrar skolor från att göra det.Anf. 161 () replik:Fru talman! Det är riktigt som sägeratt vi inte hinner ta en djup ideologisk debatt. Den harvi nosat vid förut och den får vi väl tillfälle att se överigen, antar jag.Jag uppskattar att säger att han intehar något emot att unga tjejer och säkerligen ocksåäldre kvinnor får möjlighet att lära sig självförsvar.Men vill inte att fattar beslutom sådana saker.Vårt förslag går ju ut på att ska få iuppdrag att ta fram planer för och uppmuntra skoloratt arbeta med att lära ut självförsvar. Det finns ingetkrav på att skolorna använder det. Det finns ingetobligatorium involverat. Det är helt enkelt tänkt unge-fär så att om många skolor börjar att använda sig avden här typen av undervisning skulle det väl ocksåvara bra om det fanns centrala direktiv och planer,helt enkelt riktlinjer för hur man skulle kunna gåtillväga, hur undervisningen kan vara upplagd.Sådana råd och direktiv kan väl ändå inte stå istrid med en liberal uppfattning om hur självförsvarskulle kunna fungera i landets skolor?Anf. 162 () replik:Fru talman! Just nu har fullt upp medatt över huvud taget få skolorna att fungera och att fåskolorna att uppnå kunskapsmålet. Jag är inte i dagberedd att tillstyrka nya direktiv, för de behöver såmånga nya direktiv inom en massa andra områden.Anf. 163 ():Fru talman! Det kanske inte är så dramaturgisktriktigt i denna talarstol men först och främst ska jaglikväl yrka bifall till betänkandet i sin helhet, så harjag det gjort.Det är ju, som alla här känner till men som jagnämner för protokollets skull, så att många av motio-nerna från allmänna motionstiden har pånacken. En hel del av dem har säkert också sin upp-rinnelse i enskilda riksdagsledamöters engagemangoch ibland också upprördhet över det som då förtillfället var i fokus i mediedebatten.Vi ser när vi går igenom motionerna i utskottet attdet är en relativt bred uppslutning kring jämställd-hetspolitiken i riksdag bland våra riksdags-ledamöter och våra partier. Det tycker jag är bra. Denuppslutningen har ju ökat också ,vilket är välkommet. Jag säger relativt bred uppslut-ning därför att det ju fortfarande finns ett visst mot-stånd bland konservativa kretsar, om jag uttryckermig så, som fortfarande envist bekämpar om han avgått som utbildningsminister och somfortfarande ser det som ett hot att vi driver jämställd-hetsarbetet aktivt framåt inom den högre utbildning-en.Nu är inte från kvar idebatten. Annars hade det varit frestande att göranågon ytterligare kommentar till posi-tion i dessa frågor. Men som sagt, det är ett stortengagemang bland riksdagsledamöterna att motionerakring detta.Dock tycker jag att det i en sådan här debatt för-tjänar att påpekas vilken roll vi i har. Vi harett styrsystem när det gäller skolan som innebär att vihar målstyrning. I fattar vi beslut kringskollagen, kring läroplan. Det är inte vi i riksdagensom har till uppgift att tala om detaljer, om hur lärare,elever eller enskilda skolor ska arbeta med olika sa-ker. Det bör vi tilltro professionen.Ändå är det väldigt tydligt i många av de motionersom har inkommit och som vi här har behandlat attdet handlar om just det, om hur man vill att enskildaskolor ska arbeta eller hur lärare ska agera.Jag är övertygad om, och tycker att det är viktigt,att tusentals och åter tusentals elever och lärare fak-tiskt har större uppfinningsrikedom, engagemang ochmöjligheter att genomföra ett aktivt jämställdhetsar-bete än vad 349 riksdagsledamöter förmår hitta på imotionsskrivande. Det är därför som vi ganska brutaltavslår olika förslag om att uppmärksamma kvinnligaförfattare, om självförsvarskurser, om könsuppdeladundervisning eller liknande. Det bör ankomma pådem som professionellt arbetar i skolan och är därsom elever att fundera över och utveckla sina strate-gier.Jämställdhetsarbete har annars stått i fokus under1999 inte minst tack vare att vår skolminister har valtatt prioritera hela 1999 som det stora värdegrundsåret,då vi försöker fokusera den svenska skoldebat-ten på den värdegrund som anges i skollag och läro-plan. Vi fokuserar på helhet, på långsiktighet, påvilken stämning vi har i skolan, på vilken trygghet detfinns i skolan, på hur vi arbetar med frågor om båderasism, mobbning och jämställdhet.Jag tror att erfarenheten av det här året i efterhandkommer att visa att de har haft stort genomslag. Vihar haft kurser och konferenser runtom i landet somvarit oerhört välbesökta. Det har producerats materialoch böcker i stor utsträckning. Vi ser när vi är ute påskolor att det ger genomslag. Nästan på varje skola vibesöker pratar man om sitt värdegrundsarbete. Detgjorde man inte , eller för tre fyra årsedan.Det har gett ett genomslag och en acceptans attdiskutera inte bara det som står i betygskriterier ellerkursplaner, utan också det som står i läroplanen, vil-ket är det dokument som jag tycker ska vara väsent-ligt mer styrande för skolan.Vi ser att enskilda skolor har uppdaterat sinahandlingsplaner. De har bedrivit temadagar. De ut-vecklar sin pedagogik och involverar föräldrar ochelever och det omgivande samhället i jämställdhets-och värdegrundsarbetet. Det ska bli spännande att sedet långsiktiga resultatet av det.Från regering och riksdag har vi varit ganska tyd-liga när det gäller den rent formella kompetens ellerreglering som vi hanterar här. skärpte viskollagen och talade om att alla som arbetar i skolanska främja jämställdhet mellan könen. Skolan har ettansvar att aktivt främja kvinnors och mäns lika rättig-heter, motverka traditionella könsmönster etc. Det ärinternationellt sett en mycket stark jämställdhetslag-stiftning som finns i skolans dokument.Trots det har vi följt upp det ytterligare genom attnumera ålägga kommuner och skolor att göra årligaregelbundna kvalitetsredovisningar där vi ska följaupp hur man fullföljer styrdokumenten och de inten-tioner som finns där. Dessutom ger vi, och har vidolika tillfällen gett, särskilda uppdrag till Skolverketatt tydligt följa upp det utvecklingsarbete som sker påskolan på detta område. Därutöver är det nu ett arbetei gång som innebär att vi följer upp värdegrundsåretmed en fördjupningsstudie från . Det skabli klart . Man gör fallstudier och ser hur allahar upplevt arbetet. Dessutom har vi, vilket alla härkänner till, en sittande skollagskommitté som harmöjlighet att ytterligare stärka jämställdhetslagstift-ningen i skolan om man finner det nödvändigt. Denhanteringen tycker jag att vi ska överlåta på de parti-kamrater som vi har i skollagskommittén. Vi ska intehär i gå före och besluta om detta.Det är mot den bakgrunden som många av de re-servationer som kommit i det här betänkandet avslås.Vår uppfattning är att vi har en bra lagstiftning. Vihar bra regler som reglerar både kommuners ochskolors skyldigheter och skyldigheterna för dem somarbetar i skolan att arbeta med jämställdhet. Det ärmöjligt att det finns utrymme för ytterligare juste-ringar, skärpningar och förtydliganden. Det kan bådeskolverk och skollagskommitté undersöka. Men - ochnu kommer huvudpoängen - huvuddelen av jäm-ställdhetsarbetet i skolan reglerar vi inte här, trots deförändringar vi kan göra. Det gör man i skolan. Hu-vuddelen av arbetet med att utveckla så att kvinnoroch män, tjejer och killar känner sig trygga i skolan äratt de som arbetar i skolan förmår att hantera detprofessionellt.Ett sätt att hantera det har varit att fokusera påvärdegrunden, och genom tydliga politiska signalertala om att det är detta vi vill att ni ska fokusera på,inte enbart den klassiska debatten om betygskriterieroch kursplaner. Det är därför vi säger att vi måsteförändra lärarutbildningen så att jämställdhetsarbeteoch genusperspektiv blir självklara delar i lärarutbild-ningen.Det är också därför som vi nu går fram med av-regleringar av timplanen i . Det ökarmöjligheten för skolan att ta ett bredare grepp ochskippa det som ibland varit en alltför tidsinrutad till-varo i skolan, och i stället göra det som alla eleverefterfrågar, nämligen diskutera det väsentliga ochgöra det när det är aktuellt, inte vänta till nästa veckanär man har en lektion då man möjligtvis skulle kun-na göra det. Vi får en mycket mer flexibel använd-ning av tiden i skolan. Det är det eleverna söker, ochdet tror jag också de flesta lärare gör.Jämställdhetsarbetet kom ju också i fokus under1999 på grund av ett antal rapporter i medierna omsexuella trakasserier och grova könsord i skolan.Jag tror att det är självklart för alla här i riksdagenatt vi aldrig kan acceptera könsmobbning eller trakas-serier. Det är oacceptabelt. Det slåsfast i skollag och i läroplan. Jag ska för säkerhetsskull läsa det. Det står så här: Den som verkar inomskolan är skyldig att aktivt motverka alla former avkränkande behandling såsom mobbning och rasistiskabeteenden. Dessutom: Sexuella trakasserier är attbetrakta som en allvarlig form av kränkande behand-ling.Vi har fullföljt detta med skolverksuppdrag under1999 som tittar på sex- och samlevnadsundervisning-en. Vi har en ganska skarp lagstiftning även här. Vihar reviderat kursplanerna relativt - efter detatt motionerna skrevs, ska sägas till motionärernasförsvar - med en tydlig markering i de nya revideradekursplanerna att vi förstärker sex- och samlevnadsun-dervisningen. Inte minst i de samhällsorienterandeämnena talar vi om att man måste arbeta mycket mermed att diskutera identitet, relationer, kärlek och intebara biologi och det naturvetenskapliga perspektivetnär det gäller sexualitet.Vi har dessutom - och det ska bli spännande attläsa - inom ramen för ett ung-domsråd som utan vuxnas inblandning ska ge sin synpå hur vi kan utveckla sex- och samlevnadsundervis-ningen.Jag tror att det är viktigt att vi från politiskt hållmarkerar att vi inte accepterar sexuella trakasserier.Samtidigt tror jag att det också är viktigt att vi ärnoga med att konstatera att man inte kan särskiljasexuella trakasserier i arbetet i skolan från mobbningeller rasistiskt beteende. Det kräver inte i så stor ut-sträckning olika strategier. Snarare är det samma typav strategier, nämligen de vuxnas samtal med elever-na och elevernas samtal med varandra. Vi hamnaråterigen i värdegrunden, har flera skolor sagt när dehar diskuterat olika strategier för detta.Det är alltså inte betyg i ordning och uppförandeeller räfst och rättarting som behövs för att kommatill ordning med grova könsord i skolan, utan dethandlar om att aktivt arbeta med det klimat man har iskolan och, självklart, att utveckla undervisningendär.När det gäller jämställdhet inom det högre utbild-ningsväsendet har vi kommit flera steg framåt undersenare år, inte minst tack vare , som jagtyckte gjorde en fantastisk insats som utbildningsmi-nister . Det fullföljs nu av den nuvarandeutbildningsministern. Jag ser att han sitter i salen, sådet är säkrast att säga det.Här finns dock tydliga skillnader.