prot · GN0954 · 2000-01-21 00:00:00 — Även om det finnsskillnader i förutsättningarna för byggandet - det ärnaturligtvis billigare att bygga där markpriser ochmarkförhållanden är fördelaktiga jämfört med - är skillnaderna i produktionskost-nader anmärkningsvärt stora.Byggkostnadsdelegationen har i sina studier fun-nit att det bör vara fullt möjligt att bygga billi-gare än vad som gäller i många fall genom bl.a.effektivare byggprocesser och produktionsmetoder.Det är en stor utmaning för såväl byggare som be-ställare. Boendekostnaderna måste ned. Kommunernabör, som jag sade tidigare, se över sina avgifter ochmarkpriser, och byggföretagen måste också ta sittansvar.Andra initiativ som bör prövas är exempelvispendlingstöd för löntagare och arbetslösa som jobbarinom byggbranschen för att undvika kommande pro-blem inom branschen och i samhällets övriga sekto-rer. Detta, herr talman, vill jag säga är en oerhörtviktig fråga. Jag hoppas att man på ett bra sätt kanhitta lösningar på detta så att vi över hela landet fåren bra bostadspolitik och får människor i arbete.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag hoppas att ärmedveten om att den absolut största delen av bo-stadsmarknaden lever under tryck av bådemarknadsekonomi och vinstmaximering - jag avservillor och egnahem. Vill ändra pådetta? Är medveten om att den kan-ske största delen av dagens boendekostnader baseraspå politiska beslut och inte på byggkostnader?Anf. 68 () replik:Herr talman! Kring bostadsmarknaden pågår, somSten mycket väl känner till, många utred-ningar. Det är naturligtvis därför att det här inte är enhelt enkel fråga. har pekat pånågra frågor.Det handlar inte om villor eller egnahem eller attpå något vis försöka gripa in vad gäller s.k.vinstmaximering för den enskilde. Det handlar om attskapa neutralitet mellan de olika boendeformerna.Det är rimligt att de boende i upplever enrättvisa i boendet. Det är inte rimligt att, som StenAnderssons parti förespråkar, helt lämna över tillmarknaden att bestämma, att pengarna helt ska styraoch ställa.Anf. 69 () replik:Herr talman! Det finns ingen i mitt parti som äremot neutralitet på bostadsmarknaden. Däremot sadeOlander att en stor del av marknaden drivs base-rat på vinstmaximering. Jag hoppas att det kommeratt göra det även fortsättningsvis. Få människor villsälja sin bostadsrätt eller sin villa till ett lägre pris änhögsta budet. Finns de är de i så fall ganska så unika.Är det detta som vill ändra på, ellervill han behålla det?Jag förstår att kommer att ageratill förmån för att politiska besluts inflytande på bo-endekostnaderna ska minskas.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det finns ett kinesiskt ordspråk somlyder att jag vet inte vad jag har sagt, för jag har hörtsvaret. Jag är övertygad att gör en egen tolkning av vad jag sade i mitt anfö-rande. Så är det nog.Tanken att vi skulle försöka reglera så att någonska sälja en villa eller en bostadsrätt för lägre pris föratt det ska passa politikerna vill jag inte ens kom-mentera. Det är att ta i. Men jag tror på politiskabeslut.Om man är intresserad och tror att boendet är enviktig del av en generell välfärdspolitik, att alla män-niskor i ska ha ett värdigt boende till en rim-lig kostnad, då måste man vara med och styra. Alter-nativet är att lämna det till marknaden. Sedan kan varoch en köpa och sälja, handla och vandla och alla deolika krafterna kan agera precis fullt ut när det gällerden enskilde. Då är det en svag konsument vi kom-mer att se . Det vet om.Anf. 71 ():Herr talman! Jag tänker tala om boendet och bo-stadspolitikens betydelse för oss människor. Bor görvi hela livet, arbetar gör vi halva livet. Ser vi boendetur detta perspektiv kan vi konstatera att bostadspoliti-ken inte satts i centrum på detsätt som jag önskar. Detta ser vi konsekvensernaav i många kommuner, konsekvenser som jag intekunde drömma om skulle återkomma i vårt välfärds-samhälle. Jag tänker på de hemlösa, de bostadslösaoch uteliggare.Bostadspolitikens utformning är av största viktoch berör oss alla på något sätt. Det är därför nöd-vändigt att bostadspolitiken alltid står på den politiskadagordningen. Här har staten och kommunerna ettspeciellt ansvar. Vi måste utforma bostadsområdenaoch boendet så att de håller i livets alla skeenden.Många talare, inte minst partiledarna och vårstatsminister, talade med oro i partiledardebatten ionsdags om de växande ekonomiska och socialaklyftorna, som främst märks i våra bostadsområden istorstäderna - detta trots att det nu går bra ekono-miskt för Sverige.I min hemstad växer den öppna arbets-lösheten när vi nu minskar på de arbetsmarknadspoli-tiska åtgärderna, även om staden är en av tillväxtmo-torerna för regionen som helhet och för isynnerhet. När staden genererar tillväxt och fler ar-betstillfällen är det inte självklart att det gynnar stor-staden.Det är vanligare att det är pendlare som bor ikranskommunerna som får de nya jobben än de sombor i storstaden. Orsaken till detta är den bostadsseg-regation som inte finns bara inom storstaden utanockså inom regionen som sådan.På samma sätt som glesbygden lider av problemmed utflyttning lider många städer av motsatta pro-blem - inflyttning. De som flyttar in är i stor ut-sträckning ungdomar och sekundärinvandrare.Samtidigt pendlar mängder av männi-skor bosatta i kranskommunerna in till storstädernaför att arbeta. Dessa människor har ofta högre utbild-ning än de arbetslösa i storstäderna och går därförföre i kön till att få jobb.Kommittén för välfärdsbokslut konstaterar atttendensen att rika och fattiga bosätter sig i olika bo-stadsområden har förstärkts . Detta kanvi naturligtvis inte acceptera. Eftersom jag själv bor ien socialt utsatt stadsdel blir jag självklart positiv närsamtliga partiledare oroar sig för den ökade utslag-ningen m.m.Herr talman! Bostaden är en social rättighet. Bo-staden kan likställas med rätten till god hälsovård,omsorg och utbildning.Den sociala bostadspolitiken som formades i slu-tet bidrog till en höjning av bostadsstan-darden och en kraftig minskning av orättvisorna. Medstatligt stöd till byggandet och boendet blev det möj-ligt att höja standarden för dem som hade det sämstoch för dem som bodde sämst.I dag är verkligheten mer mångtydig. De högaräntorna under den ekonomiska krisen höjde boende-kostnaden för många hushåll. För en del har kostna-derna fortsatt att stiga medan de sjunkande räntornasom följt på den socialdemokratiska budgetsanering-en kraftigt har sänkt kostnaden för andra.Den sociala bostadspolitiken vilar på att alla harrätt till en god bostad och en god boendemiljö. Jagtror inte att marknaden på egen hand klarar dagensutmaningar. Det behövs ett gemensamt ansvarstagan-de för en god bostadspolitik.Herr talman! En stor utmaning äratt skapa ett socialt och etniskt integrerat samhälle föross alla. Det är dags för en ny social bostadspolitikanpassad utgångsläge samt behov ochönskemål hos olika grupper i samhället. Samtidigtmåste bostadsområdena underhållas, rustas upp ochanpassas efter dagens och morgondagens miljökrav.Vi behöver också blandade upplåtelseformer som göratt vi kan bo i livets alla skeden och händelser.Jag avslutar med att citera vår minister som harsärskilt ansvar för bostadsfrågorna i regeringen. Hansäger: "Min vision är bostäder som kan användas förmånga ändamål och för alla olika skeden i livet. Detär bostadsområden som stimulerar umgänge över allagränser och som motverkar segregation och klasskill-nader. "Min vision är att vi måste bygga in vackra ute-miljöer och uterum som ger rekreation, möjlighet tillsocial samvaro, lek och hobbyverksamhet för olikaåldrar samt att möjliggöra kolonilotter och kolonistu-gor som en del av det gröna boendet som ger ett rika-re friluftsliv. Detta ingår i min vision som kombina-tion till det goda boendet.Anf. 72 () replik:Herr talman! Vi hör ofta från talarstolen hur bradet går för . vet jag att en representant som verkligen känner till hur detser ut i ute i verkligheten. Hon sade i början av sittanförande att trots detta så ökar antalet arbetslösa iGöteborg. Det rimmar illa mot det som vi hörde ionsdags från samma talarstol.Sedan hörde jag kanske fel, men vill hindra jobbpendling, alltså hindra männi-skor från att bo i en kranskommun, ta ett jobb i enstorstad och därmed i och för sig ta jobb från demsom bor i storstaden? Jag hörde kanske fel, men jagskulle vilja ha detta klarlagt.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag svarar på det sista först. Nej, minpoäng är att vi ska bygga in alla slags boenden i allaslags samhällen. I många ytterområden finns det barat.ex. en segregation i form av villor.Som svar på den första frågan vill jag säga att detvar ett ledande tema på onsdagens debatt att alla hadesett dessa klassklyftor som en del valde att betraktasom etniska klyftor. Jag och som bori bostadsområden vet att klyftorna inte bara är etnis-ka, utan det rör sig om sociala och ekonomiska orätt-visor som även drabbar svenskar i dessa bostadsom-råden.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Bostadspolitiken är viktig. Jag tyck-er att det är bra att den diskuteras ordentligt. Sedanvar det många vackra ord och visioner som hade.Det finns ju konkreta problem och de gäller ung-domarna i väldigt hög grad. De är en särskilt utsattgrupp. Här handlar det om politiska beslut och ommöjligheten att lätta på regler för att man ska kunnafå billiga ungdomsbostäder, inte minst på högskole-orterna. Om detta sade inte någon-ting. Finns det något att säga?Anf. 75 () replik:Herr talman! Det är en viktig fråga. Först vill jagtacka för de värmande orden om att det är vackra ochfina visioner och även fina mål som vi ställer upp.Givetvis är inflyttningen till storstaden av ungdo-mar som går på högskolan ett problem, men vi frånstaten har ju försökt att ge vissa bidrag som stimu-lans. Men där har också kommunerna ett ansvar.Anf. 76 ():Herr talman! Den flykting- och integrationspolitiksom vi i har bedrivit under de senaste 15 årenkan bara betraktas som en social tragedi och ett eko-nomiskt totalhaveri. Dessvärre har det skett i tysthet.Vi har fört en politik som är unik avseende antaletjämfört med våra nordiska grannländer i allmänhetoch EU och övriga industrivärlden i synnerhet. Viskulle klara det som ingen annan hade kunnat klaratrots avsaknad av kompetens, erfarenhet och resurser.I dag ser alla, som vill se det, misslyckandet.Denna kritik handlar inte alls om rasism ellerfrämlingsfientlighet, utan det handlar om att vi hartagit på oss en uppgift som vi på kort och medellångsikt inte kommer att kunna klara.Tyvärr blir det sedan debatt i dessa frågor beroen-de på att alla riksdagspartier i varierande grad ärskyldiga till den förda politiken.Tyvärr deltar även medierna aktivt till att intebryta den tystnad som råder. Jag kan satsa en rätthygglig peng på att det här anförandet inte med en radkommer att refereras vare sig av TT eller av någontidning. Jag tycker att medierna ibland agerar på ettsätt som vissa av deras kolleger gjorde och fortfaran-de gör på andra sidan Östersjön.Jag hade önskat att vi hade haft samma politiksom drivs av genomsnittet inom EU. EU bedriver en helt annan flyktingpolitik än . Men vifår aldrig höra att man kallar ledande politiker i EUför rasister, nazister eller främlingsfientliga. Det ärförbehållet de de i som tycker att politiken ärfelaktig.Vad kostar det då? Enligt uppgift från riksdagensupplysningstjänst kostar en person som helt lever påsocialbidrag för samhället. Då kanju alla räkna ut vilka astronomiska belopp det handlarom när kanske hundratusentals människor lever i ensådan situation. Men säger ju en del politiker attdessa kostnader inte inkräktar på något annat. Jag villpåstå att det inte är sant.Vi ser en segregation i många bostadsområ-den, områden där få etniska svenskar bor och få et-niska svenska barn går i skolan. Många invandraresaknar jobb, och i vissa grupper är arbetslöshetenfaktiskt . Kunskaperna isvenska, i en del fall även i , ärförvånansvärt dåliga. Så svårt tror inte jag att svenskaspråket är.I dessa områden ökar hopplösheten och ivissa fall, tyvärr, även kriminaliteten. Jag tror inte attmänniskor som kommer från andra länder än Sverigegenerellt sett är mer brottsliga. Men i är detfaktiskt så att antalet med utländsk bakgrund somförekommer i kriminalregistret är mycket större iförhållande till antalet boende i . T.ex. utförsungdomsrånen, som har blivit vanliga, till stordel av ungdomar med utländsk bakgrund. Jag tror attlite grann skuld till detta ligger hos de politiker somhar fört en politik som jag tror att många av demvisste att de inte skulle kunna klara.I debatten får man för sig att allt detta är svenskafolkets fel därför att de inte vill anpassa sig. Jag hördehäromdagen den nye chefen för ,. Han gav ett exempel på finrumsra-sism. Han sade i radion att en svensk blir upprörd omhan får reda på att hans dotter är tillsammans med enafrikan. Jag vet inte om det är så. Men hur är det i detmotsatta fallet? Hur upprörda skulle muslimska för-äldrar bli om deras flickor skulle vara tillsammansmed svenskar.Jag tycker att vi visar lite väl stor anpassningoch flathet. Var är de svenska rödstrumporna, de därkvinnorna som kämpade för jämlikhet mellan könen?Jag bryr mig inte om hur människor är klädda. De fårgå i kjol, byxor eller slöja om de själva vill. Men manska aldrig bli tvingad till det, som tyvärr verkar ske . Varför hör vi aldrig några större debatter ombarnäktenskap, om de s.k. videobrudarna? Man häm-tar hem en flicka från ett land i som manaldrig har sett annat än på video. Detta talas detmycket tyst om.Vi ser också på restauranger, krogar, barer ochandra offentliga ställen ofta muslimska män. Dettycker jag är mycket bra. Men vi ser mycket sällanmuslimska flickor på samma ställen. Beror det på attde inte vill eller att de inte får?Till sist, herr talman, när medborgarna märker attbilden som politiker och medier förmedlar inte stäm-mer med den verklighet som de själva upplever, dåminskar förtroendet för politik och politiker och,kanske allra värst, ytterst för demokratin.Anf. 77 () replik:Herr talman! Låt mig börja med att säga att för attvara en person som inte vill bli anklagad för främ-lingsfientlighet, är ovanligt flitig medatt påpeka att han inte är det. Någonting ligger det välåstminstone i beskyllningen att han inte vill verka fören mer generös flyktingpolitik i Sverige.När kritiserar den svenska flyk-tingpolitiken som har förts , gör han detfrån utgångspunkten att vi har tagit emot för mångamänniskor som har flytt från sina länder, från krig,tortyr och förföljelse. kritik har juvarit den motsatta, att alltför många människor somhar kommit hit i stället har skickats tillbaka till för-följelse, krig och tortyr. Här är vi djupt oense.Låt mig också konstatera att situationen i de ut-satta bostadsområden som nämnerinte blir särskilt mycket bättre av att och kanske också själv avvisarallt vad satsningar heter på dessa utsatta bostadsom-råden - på storstadssatsningen, för att ge ett exempel.Anf. 78 () replik:Herr talman! Om jag är främlingsfientlig, enligtKalle , så får jag väl leva med det.Jag vill ha en flyktingpolitik som liknar den somförs i våra närmaste grannländer, som förs i vårvärldsdel. Jag kan väl inte vara extrem om inte de ärextrema.Till sist, herr talman, bör man väl dra ett dunkletsslöja över referenser vad gäller attbevaka mänskliga rättigheter.Anf. 79 () replik:Herr talman! Låt mig för släppa densistnämnda provokationen. Den är ju vanlig i inläggfrån , och det är tröttsamt att varjegång behöva bemöta den.Sten säger att han vill ha en sådanflyktingpolitik som grannländerna för och att han intekan vara extrem om inte de är det. Låt mig för Väns-terpartiets räkning konstatera att vi vill föra en flyk-tingpolitik som gör att de människor som behöverskydd, som flyr från sina hemländer från krig, förföl-jelse och tortyr, får det skydd de behöver. Att manska anpassa sin politik till andra länder bara för att deär ännu sämre på att hjälpa människor i flykt är enutgångspunkt som får stå för . 80 () replik:Herr talman! Påståendet om Vänsterpartisters re-ferenser och deras dåliga förhållande avseende för-mågan att bevaka och skydda mänskliga fri- ochrättigheter är vanligt från min sida. Men det är fortfa-rande sant. Det bevisar all historia. Men vi kan ha endebatt om det när vi får lite för det.Sedan undrar jag om det är hela som görfel och vi i som gör rätt. Jag har hört dessatongångar tidigare. Det har inte alltid visat sig, närman har sett facit, att det varit svenska åsikter somhar varit de rätta.Anf. 81 () replik:Herr talman! pekar på en rad ex-empel inom invandrarpolitiken. Han har ett engage-mang för dessa frågor och tar alltid upp dem. Jagdelar inte slutåsikt.Sten säger att en flykting kostar200 . Har inte i sitt bostadsom-råde träffat invandrare och flyktingar? Jag har gjortdet. Jag har träffat bosniska kvinnor som gråter därföratt de inte får arbeta. Det är ju inte så att de inte villarbeta. Frågan är varför inte parti-kamrater och deras stöd anställer demänniskor som kommer hit.Anf. 82 () replik:Herr talman! Det var någon här tidigare som sadeatt han inte visste vad han skulle svara därför att haninte hade sagt det som frågaren påstod. Jag har aldrigsagt att de här människorna inte vill arbeta. Jag harbara talat om vad det kostar om de inte kan eller fårarbeta. Om man multiplicerar med ettantal hundratusen, så når man astronomiska tal.Anf. 83 () replik:Herr talman! slutsats bygger jupå att det blir för dyrt för att ta hit dem. Menvi behöver all arbetskraft som vi kan få i . Vibehöver alla människor som vi har här. Vad jag upp-manar till är att han ska arbeta för atthans kamrater, som stödjer hans parti, anställer dessamänniskor, så att de kan leva utan bidrag. Som någonpekade på här är det starka människorsom har kommit hit. Se till att göra något åt situatio-nen i stället för att alltid titta på det som är svårt. Gördet som ni är bra på! Ni känner ju hela näringslivet.Anf. 84 () replik:Herr talman! För att ta det sista först, brukar manibland säga att storfinansen är Socialdemokraternasbästa vän, så där har kanske ni kontakter också.Det handlar om pengar. Det gör det ju. För det ärdyrt. Ni kan tycka illa om det eller ej, men vi haralltså inga pengar som är öronmärkta för detta. Detinnebär klockrent att vi faktiskt inte kan ge så myckettill annan verksamhet som vi kanske skulle vilja. Omdet är så att vi har en grop, eller en kista, där vi harpengar som det bara står "flyktingpolitik" på och somstängs i alla andra sammanhang, då är det okej. Menså fungerar det inte.Och sedan: Jag kan väl inte tala om för ett företagatt de ska anställa. Det viktiga är inte bara att de gördet. Det viktiga är att vi får en ekonomisk utvecklingsom gör att fler kan anställas.Anf. 85 () replik:Herr talman! bygger upp sitt an-förande på att vi, som han bedömer det, inte kommeratt klara problematiken, som han säger, på vare sigkort eller lång sikt. Massmedierna kommer inte att taupp hans anförande, TT kommer inte att göra det, allapartier har gjort fel osv. Jag uppfattade inte i StenAnderssons anförande en enda signal gällande entankegång om hur vi gör utifrån den situation som vibefinner oss i.Sverige är ett mångkulturellt land. Var åttondeperson har utländsk bakgrund på ett eller annat sätt.Sten använder sig av uttryck som "närsvenska folket får klart för sig". Tillhör inte männi-skor med olika bakgrund svenska folket? Det är enfråga.En annan fråga gäller detta: Det var många män-niskor som kom hit för att vi baddem att komma hit. Vi behövde dem i svenskt nä-ringsliv. Jag tror att de tar väldigt illa upp med tankepå de undertoner som jag i alla fall uppfattar att StenAndersson ger uttryck för.Anf. 86 () replik:Herr talman! Jag kan garantera, med tanke på minbakgrund på varv och inom den branschsom också har verkat i, att jag har mångakontakter med invandrare. De kastarvarken tomater eller något annat på mig. Tvärtom harvi en mycket bra kommunikation.Tänk om jag skulle kunna komma på hur man skalösa det här problemet som ingen annan i hela världenhar kunnat lösa! Vi har pratat om en lyckad politik i15 år. Hade jag kommit på lösningen så vore jag attanse som kandidat till någon form av nästaår.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag tror inte att det är så som StenAndersson ger uttryck för, att vi inte kan göra ettdugg. Vad återstår då? Ska vi stänga gränserna? Skakontakter med andra människor upphöra? kan när han själv läser proto-kollet tänka igenom vad det är han ger för uttryckför.Det finns andra bedömare, t.ex. det här FN-organet som häromvecken gjorde en rapport om hurEuropa ser ut vad gäller åldersstrukturen, demografin.Jag vet inte om deras påståenden är rätt är fel. Jag harmycket stor respekt för de politiker innan mig somhar tagit ställning för att människor som flyr också fåren någonstans. Så är det, . Jagtycker inte att det intryck som försö-ker ge i fråga om invandrar- och flyktingpolitik förfrågan framåt i en positivt riktning.Tänk om i stället kunde ha sagt:Vi skulle kunna göra så här eller så här. Människornafinns hos oss. Vi är alla att betrakta som det svenskafolket. Det hade blivit ett helt annat sätt att ta en dis-kussion på.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag förstår att intevill att den här frågan ska diskuteras. 30, 40 eller 50miljarder kronor är mycket pengar. Just föratt vi har varit så eniga om den här politiken är dettystnad . Men jag påstår att man skäms. Manskäms när man kommer ut till de här områdena ochser hur man har misslyckats.Till sist, herr talman, är det inte bara jag som ärextrem. partikolleger i , inklusivedet fack han representerar, vill föra en flyktingpolitiksom är mycket hårdare än den jag föreslår.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag tycker att jag saknar en viktigutgångspunkt i anförande. Det är entydlig deklaration om att ska fortsätta med sininställning att ställa upp solidariskt och ta emot per-soner som på grund av politisk förföljelse, krig ellerannat har drabbats, och drabbats mycket hårt. Dentypen av behövs, och många länder behövs idet arbetet. Den deklarationen skulle jag vilja höra.Sedan är det sant att det finns problem. Det finnsframför allt problem med de personer som kommerhit och har skador på grund av tortyr, sönderslagnafamiljer osv. Det kan också vara barn utan föräldrar.Det är svårt att ge dem den hjälp de behöver. Det tartid, och det kan kosta pengar. De behöver komma in iarbete , och de ska lära sig svenska. Jaghåller med om att vi inte har lyckats fullt ut där. Menvarför inte då försöka tänka över hur vi ska göra föratt få den här situationen bättre? Hur får vi in invand-rarna i arbete? Vilka förstärkningar av utbildningen isvenska kan vi göra? Vilka förstärkningar av sjukvårdoch psykisk hjälp när man har anlänt till kanvi inrätta? De vore bättre att få den delen av proble-matiken belyst av . 90 () replik:Herr talman! är det trots allt så, , att jag bestämmer själv vilket anförande jag villhålla. Sedan kan man kommentera det. Det är fritt förvar och en.Det finns en organisation som heter UNHCR,. De menar, och har menatunder , att det är en felaktig politik somEuropa har bedrivit. Man skulle ha hjälpt de här män-niskorna , och i deras närområden.Det stod t.o.m. i tidningarna under den senaste kon-flikten i f.d. . Vi har alltså misslyckats.Sedan har jag ingenting emot att vi får föra denpolitik vi själva vill. Men vi ska också öppet våga ståför och redovisa vad den kostar och vad den innebär.Är det sedan så att det här får ett folkligt stöd så ärdet okej. Vi lever ju efter det. Men min uppfattning äratt svenska politiker och medier har mörkat om fram-för allt effekterna och kostnaderna av den här politi-ken.Anf. 91 () replik:Herr talman! Jag har naturligtvis ingenting allsemot att man har en öppen redovisning av kostnader-na för flyktingpolitiken. Men jag tror inte att det ärdär skon klämmer.Det jag sade var att jag saknade en del. Jag sakna-de ett klart uttryck från när det gällersvenskt ansvar och den tradition som vi har i Sverigeav att ta på oss ett ansvar, en solidaritet som inte baragäller det svenska folket utan som har ett lite vidareperspektiv.