prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — Jag nämnde i mitt anförandestaden som ett exempel på en garnison, en militärförsvarsort, som har lyckats bra - så bör det se ut.Men att ha ett bra försvar i en stad betyder också behöver ha materiel.För ett drygt år sedan kunde vi över - ErikArthur Egervärn, , och jag från Folkpar-tiet liberalerna - komma överens om att täcka ettsvart hål i det militära försvaret i 6-miljardersklassen.Vi förstod att det behövdes materiell förnyelse.Skillnaden mellan oss , , är de 3 miljarder som vi är helt övertygadebehövs 2002-2003 för att klara av den materiellaförnyelsen - , attackhelikoptrar ochbestyckning av JAS-planen. Det är att flyga medtomma stolar, som SAS säger, om man inte har fullutrustning. Dessa pengar behövs, och där skiljer vioss åt. Det är sorgligt. Det är en av de viktiga detal-jerna i vår olikhet.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om jag har läst på dåligt,men min uppfattning var att extra pengarär ett s.k. omställningsbidrag och inte alls tänkta förnya materiella resurser. Måhända har jag förstått fel,och i så fall får väl rätta mig i detavseendet.Runar uttryckte i sitt huvudanförandesin stora uppskattning av förslaget. haringa mer pengar, och man konstaterar att även medFolkpartiets förslag skulle ett antal förbandsnedlägg-ningar i samma storleksordning behöva göras. Mankonstaterar också att man är överens med regeringenoch om den säkerhetspolitiska analysen ochvärderingen. Min rekommendation är enkel för RunarPatriksson, nämligen att rösta med förslaget.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Ett omställningsbidrag på 3 miljardertill försvaret gör att det kommer loss ytterligare 3miljarder till försvaret som kan ge möjligheter tillmateriell förnyelse. Det kan vi inte ha någon deladmening om.För övrigt håller jag med. Jag sade i mitt anföran-de att det finns många saker i försvaret där vi är över-ens, men det finns också en stor skiljaktighet i vissasaker.Kanske vore det dags för och Soci-aldemokraterna att föra upp Natofrågan över vatten-ytan.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag avser inte att diskutera Natofrå-gan från denna talarstol just . Jag konstaterar att idagens säkerhetspolitiska situation är det min ochmitt partis bedömning att bidrar bäst till sä-kerheten i genom den militärt alliansfrialinjen.Anf. 44 Försvarsminister ():Fru talman! Jag är glad att dagens debatt ocksåkommer ut till en stor publik genom TV-utsändningen. Dagens debatt kring det förslag somregeringen och står bakom är grundentill en stor försvarsreform, som kommer att ge oss ettrelevant, riktigt inriktat modernt försvar. Försvaretsuppgift är att skydda vårt land mot de väpnade hotsom kan uppstå i framtiden.Nato och står inte längre motvarandra i vårt lands omedelbara grannskap. är med i Nato. En ochen halv miljon soldater har skickats hem. Tusentalskärnvapen har dragits tillbaka, men grann-skap är ännu ett riskområde. Kombinationen av kvar-dröjande rustningar och politisk instabilitet gör detnödvändigt att ha ett försvar som kan skydda oss mothot, mot väpnade angrepp och mot krig.Även om risken för storkrig mellan na-tioner sjunker undan vågar vi inte säga att freden ärsäkrad för alltid. har utkämpats som stora delar av har gjort stora fram-steg mot en europeisk integration och ökad välfärd. Idet europeiska utkant - norra -har den ryska statsledningen bekämpat separatism påett sätt som lagt städerna i ruiner och drivit störredelen av civilbefolkningen på flykt.Vi hoppas att nyvalde president kunna ge det ryska folket en välförtjänt stabilitetoch ökad välfärd på demokratisk grund. Men spårenfrån förskräcker.De ryska väpnade styrkornas operativa förmågahar sjunkit kontinuerligt sedan . saknar den ryska krigsmakten förmågaatt genomföra större offensiva operationer utanförlandets gränser. är inte , ochförutsättningarna för att återskapa den typen avstatsmakt och den typen av stridskrafter förefaller intevara möjliga på kort eller medellång sikt.Nej, vi vågar ännu inte säga att freden vunnits förgott i . Vi måste hålla vakt ytterligare någragenerationer innan - förhoppningsvis - våra efterträ-dare i politiken och samhällslivet kan konstatera attintegrationsprojektet har lyckats, att det har omslutitalla och gjort krig mellan våra länderotänkbara.Men vi är inte där . Vårt land måste skyddasmot risken för att väpnade angrepp, dvs. krig, skullekunna drabba oss. Med begränsade krig menar jagfrämst angrepp genom luften som, om de riktadesmot våra stora befolkningscentrum, skulle innebärastor förödelse för vårt land och vårt folk. Den typenav vapen finns i vårt nära grannskap och skulle i enförändrad politisk situation och i förlängningen av enkris och konflikt kunna sättas in mot oss.Mot sådana begränsade krig måste vårt försvar haen beredskap . Det är därför vi bygger omförsvaret. Mot den förändrade hotbilden behöver virörliga förband med bästa möjliga utrustning ochvältränade soldater som behärskar den moderna tek-niken. Förbättrade ledningssystem baserade på mo-dern informationsteknik är en annan förutsättning föratt man ska kunna förutse hoten, överblicka stridsfäl-tet och utöva effektiv ledning. Inom Regeringskansli-et måste vi utveckla förmågan att bedöma situationenrätt och fatta de rätta besluten. Förmåga till flexibili-tet och anpassning till förändrade omständigheter ärav grundläggande betydelse för det nya försvaret.De egenskaper och förmågor som jag har beskrivitär också det som vi behöver för att delta i europeiskkrishantering.Det internationella läget utvecklas med endynamik som inte fanns tidigare. har till-sammans med drivit kravet att det i EU:sgrundlag ska framgå att krishantering är en av deviktigaste uppgifterna för EU. Att vi vann gehör fördetta i Amsterdamfördraget är början till något nytt.Slutsatserna från de senaste toppmötena är viktigasteg. Humanitära insatser, räddningsverksamhet,fredsbevarande verksamhet, fredsframtvingande åt-gärder militärt och civilt är uttalade uppgifterför EU. Därmed kan vi också fullt ut och i enlighetmed stödja säkerhetsrådets roll för fredoch säkerhet.På det senaste toppmötet i beslutadesom att gemensamma konkreta mål ska ställas upp förvilken typ av resurser länder behöver för atteffektivt kunna genomföra dessa uppgifter. Regering-ens proposition skapar förutsättningar för att Sverigepå ett aktivt sätt ska kunna bidra till denna utveckling.Vi utformar nu vårt försvar så att vi med stor breddkan delta i det europeiska samarbetet och bidra tillgemensam säkerhetsfrämjande verksamhet och kris-hantering.Jag är övertygad om att konfliktförebyggande ochgemensam internationell krishantering kan vara detoffensiva sättet att möta de säkerhetspolitiska hoten idagens Europa.Fru talman! När regeringen överlämnade proposi-tionen Det nya försvaret till begärde Mode-raterna en bordläggningsdebatt. Det var något somjag bejakade eftersom jag tycker att det är viktigt attden försvarsreform vi nu genomför debatteras i sam-hället och i . I samband med debatten fram-förde sin kritik mot propositionens in-riktning och regeringens ambition inom försvarsom-rådet. Vid det tillfället fanns endast regeringens ochCenterpartiets förslag att debattera utifrån. När vi debatterar finns alla partiers förslag på hur för-svaret bör förändras eller inte förändras här.Det samlade intrycket av partimotioner och ut-skottsbehandling är att regeringen har ett brett stödför sin politik och att det framför allt är Moderaternamen även som avviker. Mot denna bak-grund är det inte så konstigt att begärdeen bordläggningsdebatt. ska man redovisa sittalternativ - ett alternativ som innebär ett bevarandeav det gamla invasionsförsvaret, ett avståndstagandefrån Försvarsmaktens framtida målbilder och en fi-nansiering av de internationella uppgifterna överbiståndet.Miljöpartiet är alltså det andra partiet som ocksåredovisar en stor avvikelse från den nu liggande pro-positionen. Att är ett parti som är emotallt vad militärt försvar innebär vet vi alla. Man haralltid redovisat denna uppfattning klart och tydligt,vilket är hedrande. Men det har inneburit attMiljöpartiet diskvalificerat sig från möjligheten attdelta i utformningen av det framtida försvaret.Trots denna inställning har det se-naste halvåret agerat som förbandsräddare. Man harlovat förändringar i den av regeringen och Försvar-smakten föreslagna grundorganisationen. Genom attpå detta sätt spela på människors känslor har Miljö-partiet använt det svåra avvecklingsarbetet för attvinna poänger, utan att i sak bejaka den verksamhetsom dessa människor med stolthet arbetar med. Detenda parti som till slut lockades med i detta spel varModeraterna, och det är på något sätt symtomatisktför denna process.Fru talman! Den socialdemokratiska regeringenhar tillsammans med och i nära dialogmed Försvarsmakten utarbetat ett förslag till ny in-riktning för det militära försvaret. Det är en svår ochgenomgripande process, som är nödvändig för attSveriges försvar ska vara relevant, modernt och an-passat till dagens förändrade krav samt ha en inbyggdanpassningsförmåga att följa utvecklingen i framti-den.De största förändringarna sker i armén. Dengamla mobiliseringsarmén avvecklas nästan helt. Viorganiserar sex brigadledningar med förmåga att ledainsatsförsvarets markstridsbataljoner. Brigadernakommer att utformas beroende på vilka uppgifter somska lösas, och under brigaderna organiseras ett stortantal bataljoner.Omsättningstakten av värnpliktiga kommer att va-ra stor i dessa moderna förband. Huvuddelen av demsom genomför sin värnplikt kommer att vara organi-serade i insatsförsvaret endast ungefär , vilketär en halvering jämfört med . Med arméns in-satsförband skapar vi en förmåga att möta väpnadeangrepp, som vi skapar förutsättningar föratt genomföra internationella insatser.Hoten från luften kommer att vara ett av de mesttroliga hoten för att tvinga till politiska efter-gifter inom överblickbar framtid. För att möta dettahot kommer vi i första hand att satsa på flyget ochEuropas modernaste stridsflygsystem, Gripen. Medde 204 beställda flygplanen kommer underlång tid att förfoga över ett mycket slagkraftigt flyg-vapen. Tillsammans med det levererade ra-darspaningssystemet Erieye har vi förmåga att upp-täcka och bekämpa fientliga intrång i hela vårt luftter-ritorium.Marinen organiseras i två ytstridsflottiljer medtolv moderna ytstridsfartyg och en ubåtsflottilj medfem ubåtar. Därmed skapas förmåga till uthållig ma-rin närvaro i våra farvatten i samband med kriser ochkonflikter. Kustartilleriet organiserar en amfibiebri-gad med tre mycket kapabla amfibiebataljoner. Viorganiserar även två helikopterbataljoner.Det innebär att ett stort antal nya förbandssystembyggs upp. Det handlar om NBC-insatsstyrkor ochIT-förband för att möta den typen av krigföring samten luftburen bataljon som med helikoptrar eller lik-nande snabbt ska kunna vara på plats i ett krisområde.Denna mycket kapabla organisation kompletterasmed förband i de nationella skyddsstyrkorna. Denmoderna Försvarsmakten kommer att utveckla nyaledningssystem anpassade för dagens och morgonda-gens krav.Framtidens försvar kommer att präglas av flexibi-litet, förmåga till anpassning, hög teknisk nivå ochkompetent personal. har enviktig roll i anpassningsdoktrinen. Genom att vi harmoderna förband, som vi övar med moderna vapen-system, ökar kompetensen och vår förmåga att mötaframtidens hot. Vi har prioriterat övning i stället förkaserner, moderna vapensystem i stället för gammalutrustning, förband med både internationell och na-tionell förmåga före förband med endast nationellinriktning.Fru talman! Propositionen och morgondagens be-slut är viktiga för försvaret. De sätter ramarna ochanger inriktningen, men reformarbetet fortsätter i alladelar. Frågor som rör det civila försvaret, materiel-och personalförsörjningen samt de frivilliga försvar-sorganisationernas framtid och plikten är centralafrågor inför nästa proposition. Genom arbetet i För-svarsberedningen finns en möjlighet till konstruktivasamtal om framtiden, och det är min förhoppning attuppnå en bred dialog i detta forum.Vissa bedömare hävdar att det är ett för litet för-svar, att vi inte kan försvara oss mot angrepp och attvissa delar av vårt land skulle lämnas oförsvarade.Detta är helt felaktigt. Den försvarsproposition somregeringen nu med stöd av lägger framför innebär ett toppmodernt försvar med enförmåga att avskräcka från väpnad aggression i dagoch med en flexibilitet att möta en framtida förändradhotbild.Fru talman! Jag ber att få tacka försvarsutskottetför det arbete som utskottet har gjort, och regeringenkommer självfallet att följa de hemställningar somutskottet redovisar till regeringen.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Först vill jag passa på att gratuleraförsvarsministern till ett gott humör och en aldrigsinande trosvisshet. Jag vill också gratulera honomtill hans konstnärskap. Det är disciplinenskönmålning som jag skulle vilja framhålla som hansspecialitet.Sanningen är att detta fösvarsbeslut i mycket storutsträckning är ett resultat av vad vi har och det möj-ligas konst och inte på något sätt präglas av det ny-tänkande och den reformering som försvarsministernvill göra gällande.Försvarsministerns beskrivning av moderat för-svarspolitik är också fullständigt felaktig. Vi är inteanhängare av den mobiliserande massarmé som nublir kvar i miniformat. Den insatsorganisation somförsvarsministern beskriver är ingenting annat änsamma hemförlovade och förrådsställda organisationsom vi har haft tidigare. De verkligt djärva greppenför att åstadkomma en aktiv stående organisation somkan verka i dagens och morgondagens säkerhetspoli-tiska miljö saknas fullständigt i regeringens förslag.Jag är inte anhängare av ett jätteförsvar som finnsi förråd eller där soldaterna är hemförlovade. Jag äranhängare av ett försvar som kan användas. Vi har ivår partimotion som var och en kan läsa men somförsvarsministern förefaller ha studerat endast över-siktligt inte föreslagit ett försvar som i alla hänseen-den är större. Tvärtom har vi valt att satsa myckettydligt på framför allt de kvalificerade delarna. Låtmig bara nämna ett exempel. Vi föreslår 10 aktivabataljoner i stället för de 16 insatsbataljoner som merliknar den gamla krigsorganisationen. Det skulle göraen avgörande skillnad. Det skulle göra till enstark säkerhetspolitisk aktör.Jag har slutligen en kommentar till försvarsmi-nister. I all denna skönmålning saknar jag en konkretbeskrivning av satsningarna på de lednings- och in-formationssystem som verkligen behövs för att fåsamman alla de verkansdelar som i stor mängd finns idet svenska försvaret. Här är det avsaknaden av eko-nomiska medel som kräver en kommentar. Försvaretsinvesteringsplaner innehåller inte demedel som behövs för att man ska få en helhet, ettsammanhang och en balans. Det är den största svag-heten i detta försvarsbeslut.Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Framför allt när det gäller arméstrids-krafter blir det en förändring som jag tror mångaegentligen ser som mycket betydelsefull och till detbättre. Vi kommer att ha ett system baserat på värn-plikt, som innebär att vi kommer att inkalla männi-skor utöver dem som är inneliggande för grundut-bildning om vi måste höja beredskapen eller förbere-da oss för väpnat angrepp. Men vi inkallar soldateroch reservofficerare till stöd för de yrkesofficeraresom bemannar förbanden, som har mycket hög ut-bildning. Det innebär att dessa arméförband kommeratt kunna användas - någonting som jagtror att de flesta som känner det svenska systemet harhaft tvivel om när det gäller det stora armésystemsom förblivit oreformerat i dessa hänseenden.Får jag på den andra punkten säga att det i denmaterielplan som finns finns betydande utrymmensom gör att vi efter en omsorgsfull process kan väljavilken nivå och vilken omfattning på information omförändringar i omvärlden och stridsområdet som vivill ha. Därefter ska vi kunna leda samtli-ga förband.Anf. 47 () re-plik:Fru talman! Försvarsministerns inlägg avseendearméstridskrafternas framtida organisation vidimeraregentligen bara det jag sade. Det är en organisationsom i oerhört stor utsträckning liknar den gamla. Detär en hemförlovad förrådsställd organisation, för-hoppningsvis med en något högre beredskap på grundav den snabbare förbandsomsättningen. Men i grun-den är det ett oreformerat försvar. I grunden har intede åtgärder som behövs för att åstadkomma hög in-satsförmåga faktiskt vidtagits.I den andra fråga som försvarsministern tog uppvill jag ge kammarens ledamöter och TV-tittarna ensakupplysning. I de materielanskaffningsplaner somgäller finns 68 miljarder för åren efter2004. Av dem är det 5 miljarder som är ett fritt ut-rymme, alltså ungefär 1 miljard . Jag kanavslöja för kammarens ledamöter att 1 miljard omåret framåt är att betrakta som felräk-ningspengar. Är det försvarsministerns förhoppningatt det är de pengarna som ska stå för förnyelsen ochden nödvändiga satsningen på lednings- och informa-tionssystem? Då är jag rädd att försvarsministernkommer att bli mycket besviken.Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Den arméstruktur som kommer attträda fram kommer inte att baseras på ett yrkesför-svar. Det är riktigt. De befolkningsstora ländernaStorbritannien, och andra har valt den lin-jen. Det är ingenting för oss, med vår ganska ringabefolkning och vårt stora land. Vi behöver i varje lägebasera oss på ett värnpliktsförsvar, kompletterat medprofessionella reservofficerare. Möjligheterna attomedelbart genomföra uppgifter kommer att öka.Jag tror för min del att de nordiska länderna idetta avseende kommer att välja en väg som skiljersig från den väg som en del av de befolkningsstoraeuropeiska länderna, liksom , harvalt.På materielsidan är det så att vi har en ökning avvåra insatser för forskning och teknikutveckling. Detinnebär att vi mot bakgrund av det minskade behovetav att göra rent militära applikationer har möjlighetatt använda civila produkter på ett sätt som gör att vikan nå längre än vad man har trott under de senasteårtiondena, när rent militär teknologi till mycket högakostnader har varit vägen framåt.Anf. 49 () replik:Fru talman! Jag måste säga att jag är förvånadöver att försvarsministern här i riksdag och idirektsänd television far med osanningar. Försvars-ministern påstår att är emot allt militärtförsvar. Försvarsministern vet att det icke är sant.Visserligen är vi av uppfattningen att det invasions-försvar vi har haft behöver minskas kraftigt, men detär ju också försvarsministerns uppfattning nu förtiden. Som ett exempel vill jag säga att det förra åretvar som agerade för att skulleställa mer militär personal till FN:s förfogande i Ko-sovo än vad försvarsministern själv föreslog. Atthävda att är emot allt militärt försvar äricke sant. Det vet försvarsministern.Försvarsministern påstår också att haragerat förbandsräddare. Men kvarstår gör ju det fak-tum att vi för varje förband som vi har pekat på ochsagt att man bör behålla också har pekat ut ett annatförband att avveckla. Vi förbehåller oss rätten att haen egen uppfattning om vilka förband som är lämpli-gast att avveckla. Det är bättre att avveckla F 17 änF 10. Det handlar inte om att vara förbandsräddareutan om att få ett så bra försvarspolitiskt beslut sommöjligt.Om det vore så att regeringen alltid hade rättskulle vi inte behöva ha någon riksdag, men vi kanskehar olika syn på demokratin, försvarsministern ochjag.Försvarsministern hävdar också att äravvikande. Det stämmer i den bemärkelsen att viligger före. Det nämnde jag tidigare. Försvarsminis-tern har ju själv bekräftat politik på flerapunkter, t.ex. när det gäller att förändringarna bordeha inletts . Det är precis det Miljöpartiethar sagt . Försvarsministern skriversjälv att Försvarsmakten ytterligare bör utvecklamöjligheterna att driva ett aktivt internationellt för-svarsmiljösamarbete. Det är precis vad Miljöpartiethar sagt . Försvarsministern harsagt att det ekonomiska trycket var bra. Det är precisdet har skapat.Så visst är vi avvikande. Vi ligger före och blirbekräftade fem, sex, sju eller av för-svarsministern.Anf. 50 Försvarsminister ():Fru talman! Vilken trovärdighet har ett parti somkämpar för att behålla regementen och flottiljer, närdet vill lämna samspelet nationer och folkemellan helt utan militära medel? Vilken trovärdighethar det? Det är det kärnpunkten handlar om.Inriktningen är att det vi håller på med idet militära inte har någon mening. Det kommeraldrig att komma till användning. Det bör inte kommatill användning. Ändå går man in och försöker, till-sammans med partier som har en helt annan stånd-punkt som grundinställning, hitta andra kombinatio-ner av flottiljer och regementen.Det är det som är kärnpunkten. har avsvenska folket fått en röst i riksdag - själv-klart. Och jag är glad att in i detalj ständigt redovisa iSveriges riksdag vad regeringen och äröverens om. Det finns ingenting annat än att helatiden föra dialogen här i riksdag.Anf. 51 () replik:Fru talman! Försvarsministern hänger sig återigenåt att fara med osanning då han insinuerar att Miljö-partiet är för en fullständig och omedelbar avvecklingav all militär verksamhet, för han vet att så inte ärfallet. har på flera punkter föreslagitavveckling av andra förband än regeringen. Det ärinte en uppfattning som enbart har givituttryck för. En lång rad sakkunniga har stött argu-mentationen i flera fall. Det gäller t.ex. kustartillerietoch valet att lägga ned i och behålla iStockholm, som av flera har betecknats som ett ex-tremt dåligt val av regeringen. Samma sak är det medflygflottiljsfrågan. Det är en lång rad både inom mi-litären och utanför som har kommit fram till sammaståndpunkt som Miljöpartiet.Jag tycker att det är en beklämmande syn på de-mokratin som försvarsministern ger uttryck för närhan ger intryck av att regeringen klarar det här heltsjälv utan att någon ifrågasätter regeringens stånd-punkter. Demokrati bygger ju på att det är många somifrågasätter och tillsammans försöker fatta ett bättrebeslut. Det är därför vi har riksdag, även omdet för försvarsministern tycks vara bekvämare utan.Anf. 52 Försvarsminister ():Fru talman! Ingen har varit mer angelägen än jagom att få en dialog och redovisa detta i utskottet i allahänseenden. Jag har bett mina medarbetare, och jaghar uppmanat högkvarterets företrädare, att ständigtgå till försvarsutskottet - om så begärs också tillutrikesutskottet eller näringsutskottet - och redovisaallt i detalj om vad som är våra bevekelsegrunder. Detär min ständiga iver att ha en dialog mellan regering-en och riksdag.Kärnpunkten handlar ju om att ett parti som stårpå den grundläggande ståndpunkt som Miljöpartietgör vill gå in i och bryta det här. Vi menar att det härhandlar om avvägningar gällande samtliga strids-krafter, ledningsförmågor och system som byggerunder hur ett effektivt försvar ska hanteras. Det är dåden grundläggande trovärdighetsfrågan måste ställas.Det är det som jag, regeringen och, glädjande nog,många i denna kammare har gjort.Anf. 53 () replik:Fru talman! Försvarsministern säger att vi måstefortsätta att hålla vakt och att vi måste fortsätta attskydda vårt land. Vid den här ominriktningen menarjag att förslag tillgodoser justdetta genom att vi övar i stället för att bevara kaser-ner, för att citera försvarsministern. Vi gör stora in-vesteringar i utbildningen. Men varför frångås dågarnisonstanken, som ledamöterna i var överens om i början av ?Det var vi just för att vi skulle kunna ha en konti-nuerlig övningsverksamhet i en mindre organisation.Vi skulle alltså göra det bästa möjliga i nuvarandeläge. Jag menar att man nu frångår det här och intetillgodoser den utvecklande organisation som viskulle kunna ha. Övningar är ofta budgetregulatorer.Det gör mig orolig när försvarsministern nu betonarövning. Jag delar den synen, men ofta är det så atthögkvarteret bara har möjlighet att dra in övningar föratt kunna spara pengar.Dessutom tar försvarsministern upp det här meduthållig marin närvaro. Vi har en kust.Men varför vill man då inte ha någon som helst per-manent basering på ? I , själv-fallet, men varför inte på västerhavet?