prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Kan vi dessutom få småföretagsamhet och storaföretag att dra nytta av de resultaten är det viktigt förvårt välstånd som människor och som ekonomi. Detär viktigt med en kraftsamling.Den andra viktiga principen är att vi ska ha enforskningsfinansieringsorganisation som är så bred attvi tillåter ämnesområden och problemområden attmötas. Vi ska inte ha en sådan organisation som vihar , som jag tror att t.o.m. kristdemokraternatycker är för stökig, om jag återger er motion. Vi skaha en organisation som gör att vi får bredare områdenoch öppnar för möten mellan ämnen. Just där händerdet ju intressanta saker. Det är en spännande kun-skapsutveckling som inte alltid följer de klassiskaämnesbegreppen.Jag har själv min förankring djupt i ett ämne ochtycker att det är klart att ämnet alltid är oerhört vik-tigt. Men man måste kunna se att det händersaker mellan ämnen, inom t.ex. bioteknik. Att startaett ambitiöst forskningsprogram inom bioteknikmåste vara en viktig uppgift för . Det handlarom djupa kunskaper i naturvetenskap men också omdjupa kunskaper kring etiska frågeställningar, kringsamhällsvetenskapliga frågeställningar.Den typen av projekt bör ju kunna gå sida vid si-da, så att man inte börjar med de djupa naturveten-skapliga frågeställningarna och avslutar med någrahumanistiska frågor som en kaka till kaffet. På så visbehöver vi få ämnesområdena att komma ihop ochresonera under forskningsprojektens gång.Alltså: Skapa en organisation för att skapa mötenmellan områden.Det tredje är, och det är jag helt övertygad om, attvi behöver förstärka vår förmåga att prioritera i Sve-rige. Om jag säger prioritera blir jag ganska stött överatt höra människor säga att då är inte humaniora med.För mig är det en självklarhet att det måste finnasmed i diskussionen på samma villkor som andra ve-tenskapsområden.Vi behöver förstärka förmågan att prioritera. Hurgör vi det?Jag vill skapa organisationer och institutioner somgör det möjligt för forskarna själva att starkare prio-ritera med resurserna. Vi måste ha en stark tilltro tillforskarsamhällets förmåga att själv fatta beslut. Dethar jag, och det tror jag att man har i kammaren.Därför blir forskarstyret väldigt viktigt. Det bliroerhört viktigt för respekten bland forskarna och föratt det verkligen är de vetenskapliga frågeställningar-na som styr. Men vi kan hjälpa till att skapa organi-sationer som gör att det blir lättare för forskarna attfatta de prioriteringsbesluten. Det är en tredje viktigprincip i mitt arbete med en ny organisation.Vi har haft ett antal avstämningar med forsk-ningspolitiken. Vi började med propo-sitionen Vissa forskningsfrågor, där regeringen ochriksdagsmajoriteten slog fast vad grundprincipen nuär: grundforskningen. Det fria nyfikenhetsdrivnasökandet efter kunskap är grundbulten i forsknings-strategin. Forskarutbildningen är den strategiska ut-bildningsformen i . En kraftig ökning av exa-minationerna från forskarutbildningen kommer vi attha stor nytta av för universitetens och högskolornasutveckling, men också för det övriga samhällets ut-veckling. Då krävs mer resurser.Nu kommer propositionen om myndighetsorgani-sationen, en fråga som har utretts och stötts och blöttsi . Forskarsamhället kräver att vi agerar, inteatt vi med jämna mellanrum tillsätter en utredningoch skapar ny oro i systemet, utan att vi faktiskt full-följer med ett beslut.Till hösten kommer den forskningspolitiska pro-positionen - den som ska komma - medinriktningen och resursfördelningen och med princi-perna. På det sättet tror jag att vi lägger grunden fören mycket fin framtid för svensk forskning, om vifattar kloka beslut i riksdagen.De forskningsråd som föreslås i propositionenär först och främst . Det är ett veten-skapsråd som håller samman de olika vetenskapligaämnesområdena. Vi har ämnesråd för humaniora-samhällsvetenskap, för naturvetenskap och teknik ochför medicin. De ämnesrådena kommer naturligtvis attha ett stort ansvar för ansökningar som kommer frånforskarna kring forskningsprojekt, precis som detfungerar i dag.Det är en viktig del i forskningens liv.Vetenskapsrådets styrelse kommer att ha en möj-lighet att driva det som också är så viktigt, nämligenkraftsamling och gränsöverskridande och - med hjälpav den styrelseformen - kommer den att få det attfungera mycket bättre. Vi behöver kraftsamlingarkring en rad viktiga områden, och då blir styrelsenväldigt viktig.Styrelsen får forskarmajoritet, vald av forskarna.Ämnesråden får forskarmajoritet, valda av forskarna.Det är en viktig del i den akademiska friheten. Inte,som Per och andra brukar tro, att forskningsfrihethandlar om stiftelser som har styrelser som utser sigsjälva och som aldrig behöver fråga forskarna vad deska göra. Det är inte forskningsfrihet, det handlar ommakt och pengar. Forskningsfrihet handlar om attforskarna själva får styra prioriteringarna. Det är enviktig del.Vetenskapsrådet blir det centrala grundforsk-ningsrådet i . Det instiftas genom lag för attinte Per eller Per , när det kanske - Gudförbjude - blir dags för regeringsskifte iframtiden, får chansen att ta undan forskarstyret utanatt komma till och ta en debatt om saken.Det är viktigt. Det är ett s.k. Unckelskydd som viinför.Vi inför två råd för två väldigt viktiga framtids-områden, nämligen sociala frågor och arbetsliv. Dethandlar om forskning kring det som rör människan,de sociala frågeställningarna som blir allt viktigare ivårt samhälle, arbetslivet som i stora delar har enstark koppling till detta. Vi får ämnesområden attmöta varandra, och vi stärker forskarstyrningen.I det andra rådet, forskning kring ekologisk uthål-lighet, möts lantbruket, miljöforskningen och sam-hällsplaneringen i forskningsprojekt som handlar omhur vi bygger ekologiskt uthålligt med för-stärkt forskarstyre med forskarmajoritet.Den fjärde myndigheten, forsknings- och utveck-lingsmyndigheten, får ett brett ansvarsfält som hand-lar om att stimulera innovationerna, kopplingen tillnäringslivet - inte minst till små och medelstora fö-retag som får chans att spela på utrymmet från attinitiera forskningsprojekt till att vara med i utveck-lingsprojekt.Att få den här sammankopplingen, att också hamed sig ett innovationsperspektiv är också väldigtviktigt.Jag tror att det är möjligt att hålla de bollarna iluften . Det är den starka uppslutningen frånriksdagen kring att det är vi, och bara vi, som kangarantera den fria forskningen. Alla andra finansiärerkommer förr eller senare att ha synpunkter på resul-tatet och vilja styra detta. Det är vår huvuduppgift.Staten har, med de resurser som går till sek-torsforskning i den nu reformerade organisationen, ettintresse av att stimulera problemorienterad forskning.När vi kommer till den framtida resursfrågan är deten viktig avvägning. Hur ser vi det framöver? Vilkaska ha nya resurser? Var ska vi göra förstärkningar?I den diskussionen finns både fakultetsmedlen ochde nya råden med. De ger en fin möjlighet till sats-ningar från sida. Om det för jag gärna enfortsatt dialog med er, och gärna med borgerligapartier, om ni hittar sugen igen att kreativt diskuteraframtidsfrågorna.Det återkommer vi till i forskningspolitiska pro-positionen. Den här propositionen handlar inte om attta pengar från sektorsforskningen, att föra över tillfakultetsmedel eller något annat, som en del av er harfått för er. bygger vi med de resurser som i till råds- och sektorsforskningsorgan en nyorganisation som gör att vi kan möta framtiden på ettmycket bättre sätt än med den gamla, och med degrundläggande principer som jag har beskrivit, därtilliten till forskarsamhället och kravet på kraftsam-ling och prioritering är den grundläggande tonen ipropositionen. 120 PER () replik:Fru talman! Jag tycker att det var trevligt att hörautbildningsministern säga att han är intresserad av attföra en dialog med de borgerliga partierna kringforskningsfrågor. Jag vill här och säga att utbild-ningsministern kan välja tid och plats. Bara utbild-ningsministern återkommer innan han lägger sinproposition, lovar jag att göra allt jag kan för att bådejag och andra från de borgerliga partierna ska finnaspå plats.Det vore bra om utbildningsministern tog fram sinalmanacka och talade om vilken tid sompassar för ett möte. Ett möte har vi längtat länge efter.Jag hoppas också att ministern upptäcker - kanskemed ett leende - antydan till glöd i min röst. Jag blirfaktiskt lite förvånad när utbildningsministern intebara skaffar sig full kontroll över forskningen ochforskningsfinansieringen i . Utbildningsmi-nistern ska också bli en typ av recensent och domareöver huruvida vi tycker att saker och ting är spännan-de, huruvida vi har någon lust och huruvida vi kännermissmod eller inte.Oavsett hur mycket makt lyckasskaffa sig lovar jag att han aldrig någonsin kommeratt kunna hindra mig att känna spänning inför de häroerhört intressanta frågorna.Ministern sade att det finns många spännande frå-gor. Flera av dem har jag ställt till ministern här i dag.Jag skulle gärna vilja få svar på dem.Låt mig börja med en fråga som jag inte har ställttidigare.När vi fick betänkandet och hörde Forskning 2000redovisa sina åsikter, sades det ganska tydligt att detfinns mycket relativt ointressant sektorsforskning ochatt det går att ta stora pengar från sektorsforskningenoch föra dem till grundforskningen. Var har vi depengarna i det här betänkandet?Dessutom har jag redan tidigare ställt tre frågorsom jag gärna skulle vilja ha svar på.Anf. 121 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det talades om tid och plats. Vad ärdet för fel på utbildningsutskottet på plan 4 i Riks-dagshuset? Där diskuteras forskningsfrågorna ochutbildningsfrågorna. Delta i detta konstruktivt. Görinte som ni har gjort vid ett stort antal propositioner,utan att ha väl genomtänkta egna förslag. Den härgången är lite av ett undantag. Det van-liga brukar vara ett blankt avvisande och att mankräver nya utredningar. Delta konstruktivt i utskott-sarbetet! Jag träffar gärna borgerliga företrädare un-der sommaren och ser om det finns anledning attfortsätta att hitta arenor för samarbete.Sektorsforskningen, eller den problemorienteradeforskningen, är en väldigt viktig del av vår forskning.Jag ser inte proposition som ett sätt att dra undanmedel från problemorienterad forskning för att föraöver till grundforskning. Det finns heller inget stödför detta i . Det är en viktig del av vårforskning att också kunna styra medel mot ämnesom-råden som vi tycker är viktiga.När vi nu gör stora satsningar framöver är fokusriktat på grundforskning och forskarutbildning. Dethar jag talat om, och det är viktigt. Det är också debeslut som har fattat efter en propositionsom regeringen lade fram , och det är vik-tigt.Med propositionen ser vi till att den problemori-enterade forskningen får en bättre, mer adekvat orga-nisation som gör att vi kan behålla inriktningen påviktiga problemområden men också förstärka kvali-teten och dynamiken i den forskningen. Det är en avhuvudpunkterna i reformen.Anf. 122 PER () replik:Fru talman! Jag tackar för det tydliga svaren omsektorsforskningen och pengar till grundforskningen.Däremot har jag inte fått något svar på mina tidigarefrågor.Dessutom kan jag meddela, att om vi bara skadelta i utskottsarbetet kommer vi knappast att se defrågor som ministern ska lägga fram en propositionom. Idén var att vi skulle kunna träffas innan minis-tern lägger fram sina förslag. Det var det som jagändå tyckte jag såg en öppning för. Jag är oerhörtangelägen att ett sådant möte kommer till stånd.Jag ställde tidigare tre frågor. Den första var: Var-för organisationen först och syfte, mål, medel ochstrategier senare?Den andra frågan var: Varför lutar sig ministernalltid mot sina nuvarande samarbetspartner? Specielltoroar det mig eftersom man efter den senaste vänster-partikongressen ser än tydligare att partiet innehållerflera grupperingar. En gruppering, som jag skullevara mycket oroad för att samarbeta med, är den sominte alls skäms för att kalla sig kommunister.Några av dem försöker t.o.m. att släta över demassmord som har begåtts i kommunismensnamn. Ser ministern ingen fara i att han genom attsamarbeta med ett sådant parti, som innehåller ganskamånga öppna kommunister, bidrar till den legitime-ring av kommunism som vi ser?Anf. 123 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Jag vet inte om Per lyssnade påmitt anförande. Jag tycker att jag ganska grundligtmotiverade varför det är så viktigt att lägga frampropositionen och få ett slut på den långa period avosäkerhet kring myndighetsorganisationen. Det ärviktigt.Det finns många starka skäl att göra det. Det gäl-ler att få en organisation som är mindre splittrad -mindre stökig, med kd:s ord - och en organisationsom förmår att gå över gränser och låta ämnesområ-den mötas. Det gäller att förstärka forskarstyrningenså vi får en större respekt i forskarvärlden för den såviktiga problemorienterade forskningen och på detsättet få en mer dynamisk forskning. Det finns mångastarka skäl. Per får väl läsa protokollet.Det är ett mycket gott samarbete med GunnarGoude och . Jag har ingenting attklaga på det. Det är människor som är djupt kunnigaom forskning och utbildning. De bidrar varje gånghögst väsentligt till propositionernas utformningar.Vad de själva kallar sig får de nog själva berätta. Menjag är mycket nöjd med det samarbetet.Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Vi har hört en rad svar på de frågorsom vi har funderat över. Idéerna finns inte, sägerdock utbildningsministern om oppositionen. Jag villprecis som Per snabbt säga: Visst finns suget.Vad vi har varit tveksamma till är att det inte finnskonsekvensanalyser av de förslag som läggs fram.När det blir en socialiseringsprocess - som har skettmed samtliga de propositioner som ministern här harradat upp - blir vi oroliga att man glömmer bort denmångfald och den etablering på olika områden somdock har skett.Vi ser fram emot en träff med datum, tid och alltoch ställer gärna upp för att i möjligaste mån diskute-ra, eftersom en bred partiförankring skulle ge enlångsiktighet.Ministern talar om att forskningens frihet handlarom att forskarna ska få styra. Jag hade en fråga i mittanförande som jag gärna vill ha svar på. Jag vill ställaden återigen. Den handlar om centraliseringen.Jag är orolig för den konkurrens som sker pålärosätena för att så många forskare som möjligt skakunna få vara med och styra in på sina områden. Manska kunna profilera sitt lärosäte inom olika veten-skapsområden. Det går förlorat om man inte ger rejältmed basresurser till forskningen på lärosätena.Såvitt jag har förstått ministern i olika intervjuer,och också vid besöket hos utskottet, ska det intekomma mer fakultetsmedel. Vi vet att det är ytterstbegränsat med resurserna på lärosätena . Det hargått så långt att vissa forskningsinstanser inte harkunnat ge medel till lärosätena utan att setill infrastrukturer. Hur tänker ministern ta hand omdet problemet?Anf. 125 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det är en väldigt viktig frågeställningsom gäller balansen mellan fasta resurser och rörligaresurser.Den akademiska friheten kommer både ur fakul-tetsanslagen och från de forskarstyrda rådsanslagen.Det som kan vara ett hot mot akademisk frihet ärnaturligtvis andra externa finansiärer som forskarnasjälva inte har något inflytande över. Balansfrågan ärviktig att diskutera.Realt har fakultetsresurserna varit oförändradeunder de oerhört tuffa år vi har bakom oss. har vitidigarelagt satsningar på de nya universiteten somhar fått vetenskapsområde. Det är en kvarts miljardkronor i upptrappning av fasta anslag som till mycketstor del går till humaniora och samhällsvetenskap.Det gör att vi är inne i en satsningsperiod på humani-ora och samhällsvetenskap.Vi kommer till den frågeställningen i forsknings-propositionen . Den ska bli intressantatt diskutera med och , och kanske också fler av de borger-liga partierna är intresserade. Det är en väldigt viktigfrågeställning.Jag ser framför mig en satsning på forskarutbild-ning. Den är naturligtvis kopplad till fakultetsanslag.Det är så vi finansierar forskarutbildning. Om vi iSverige ska klara av att behålla vår förstaplats i kon-kurrensen i världen ser jag det som väldigt viktigt attvi när vi gör satsningar ser till att också forskningsrå-den har en möjlighet framöver att stärka sin roll.Där är anslagen konkurrensutsatta. Det är en kniv-skarp konkurrens. Det är då väldigt viktigt att kvali-teten hamnar i fokus. Jag är främmande för att säga:Allt till det ena och inget till det andra. För mig är detväldigt mycket en avvägning och en diskussion.Det talades om socialiseringsprocessen. Den harmöjligen varit att vi har lärt känna varandra, GunnarGoude, och jag. Men de propo-sitioner vi har lagt fram har ingenting med socialismatt göra. Däremot har vi nu sett till att få en bättreorganisation för forskningsfinansiering, bättre ochgenerösare studiemedel, starkare kvalitetsgranskningav våra högskolor och att genomföra en rad andraförslag som är viktiga.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Ministern talade om att prioritera ochsade att han var beredd att ta upp frågan om humanio-ra. Anledningen till att vi ofta lyfter upp den frågan -jag tror att jag har gjort det - berorpå att vi inte har sett den prioriteringen. Vi är månaom den.När vi väckte våra motioner på propositionen omlärarutbildning lyfte vi också fram att det inte hjälperatt skriva att man vill ha en nära forskningsanknyt-ning kring verksamheten. Vi vill se det i utveckling.Då kan vi räkna med att lärarhögskolakanske i stället för 6 eller kan få 16 eller 17 %per capita som på andra lärosäten.Det är vad vi tycker är viktigt, och vi vill varamed att diskutera. Jag tror inte att vi är så långt ifrånvarandra. Jag tror att både regeringen och vi är månaom att ska vara en kunskapsnation.Vi har inte satt oss ned för att diskutera på bredfront för att nå målet. Hur ser utbildningsministern påt.ex. Går det att öronmärkapengar till detta viktiga område inom humaniora såatt det går att se att humaniora i vissa sammanhangfår prioritet 1?Anf. 127 Utbildningsminister () replik:Fru talman! frågar hur jag serpå utbildningsvetenskap. Regeringen lade fram enproposition som handlar mycket omjust detta. Vi femfaldigar resurserna. Vi anger inrikt-ningen i form av en organisation där vi gör denstörsta satsningen på utbildningsvetenskap som nå-gonsin har gjorts i landet, för att äntligen få en knäcki kurvan. Detta ska visa att lärarutbildningen måste haen livskraftig forskning som grund för att bli en rik-tigt bra utbildning. Utbildningsvetenskap är en av deviktigaste strategiska framtidsområdena för ett sam-hälle som , som bygger alltmer av sitt sam-hällsliv på kunskap. Det är ett klart svar på hur jagoch regeringen ser på utbildningsvetenskapens fram-tid.Det ska vara stora resursförstärkningar, en organi-sation för att se till att knäcka det som har varit oer-hört segt att förändra ; för att få enförankring på högskolorna för forskning med starkknytning till lärarutbildningen.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.13 § (forts.) Forskning för framtiden - en nyorganisation för forskningsfinansiering (forts.UbU17)Anf. 128 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis riktigt som utbild-ningsministern säger att vi har en situation medmycket spännande forskning här i landet när det gäl-ler antalet doktorer. Utbildningsministern talade omförsta plats. Jag vet inte riktigt vilken statistik hansyftar på. Men när det gäller antalet doktorer ligger vipå ungefär snitt med jämförbara länder i ochUSA i förhållande till befolkningen. Däremot liggervi väldigt långt ned inom humaniora, samhällsveten-skap och naturvetenskap, vilket är ganska allvarligt.Naturligtvis finns det mycket bra forskning, mendet finns en brist på resurser. Antalet doktorer ochforskaranställningar har minskat i förhållande tillantalet studenter. Alla de kurvor där man jämför antalstudenter och antal forskare på skiljsväldigt tydligt åt ungefär . Det finns en delallvarliga saker att diskutera när det gäller hur vi skahänga med. Det handlar både om grundutbildningenskvalitet vad gäller brist på doktorer och om resursernatill forskningen.I det här läget blir den första åtgärden att sätta igång med en stor omorganisation, medan vi frånFolkpartiet och även från de andra borgerliga partier-na tycker att det hade varit viktigare att börja en riktigdiskussion om hur vi ska öka resurserna till forskningoch postdoktorala tjänster. Den diskussionen behövsnu. Man måste ta våga ta upp den här frågan - an-tingen helt enkelt på något sätt överföra betydligt merresurser till forskningen, öka resurserna eller minskautbyggnadstakten. Det är ett allvarligt problem.Jag hinner nog ställa en konkret fråga om den härorganisationen, som jag tycker är lite hastigt upp-kommen. Det är oklart med ansvarsförhållandena närgäller vetenskapsråden. Det står å ena sidan att äm-nesråden inom vetenskapsråden ska få bestämmasjälva, men å andra sidan står det att de ska följariktlinjer. Det är alltså oklart vilken självständighet dehar. ska få egna pengar attfördelas centralt. Friheten för ämnesråden är oklar.Anf. 129 Utbildningsminister () replik:Fru talman! har helt rätt i att det be-hövs mer resurser till forskning. I alla förhandlingarom framtida resurser, dvs. de som framför allt förs ivårpropositionerna, har vi tagit fram rejäla resursertill forskningen - 1,3 miljarder i resurshöjning underde kommande åren. Det är ett starkt och tydligt be-sked om hur regeringen ser på vikten på satsning påforskning framöver. Sammantaget ökar resurserna förhögre utbildning, studiemedel och forskning med 9miljarder . Jag tror att inte kan hitta något motsvarande för högre ut-bildning, forskning och studiemedel om han tittarbakåt i tiden.Sverige ligger väldigt väl till i statistiken när detgäller just forskarexaminationer. kom ut medsin statistik Education at a Glance 2000 för någraveckor sedan. Där visar man andel per genomsnittligåldersgrupp som har examinerats från forskarutbild-ningen . ligger i den absolutatoppen tillsammans med . Bara lig-ger före, men där finns invändningar mot beräknings-sättet. och ligger i den absolutavärldstoppen enligt Education at a Glance.Jag tror inte att i längden kan bedrivapolitik på det sättet. Varje gång vi lägger fram enviktig proposition är invändning att dettaborde utredas vidare. Det finns knappast någon frågai forskningspolitiken som är så så väl genomarbetadoch genomdiskuterad som organisationen för forsk-ningsfinansiering. Det behövs beslut i det ärendet.Här har vi ett förslag som har fått en väldigt starkförankring i forskarvärlden, som har en mycket starkprofil av att bli en modern och slagkraftig organisa-tion och som kommer att bidra - tillsammans medmer resurser - till att stärka svensk forskning interna-tionellt.Anf. 130 () replik:Fru talman! Enligt som är på gång ligger vi på ungefär snitt närdet gäller antalet doktorer men långt ned i fråga omnaturvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap.Utbildningsministern säger att förslaget till omor-ganisationen är väl genomarbetat och väl genomtänkt.Vi har försökt på den knappa tid som står till buds häratt visa att vi tycker att det saknas en hel argument föratt sätta i gång med den här omorganisationen. Vitycker tvärtom att vi riskerar att råka ut för en tempo-förlust genom det.Jag upprepar det flera har sagt och det jag självsade förut, fru talman, att om det är så väl genomar-betat borde det har varit ute på en riktig remissom-gång, och det borde ha diskuterats både över parti-gränser och i andra sammanhang. Jag ser fram emotdet som utbildningsministern tog upp tidigare, att vikan reparera lite grann bristerna i diskussionsklimatetgenom att samtala innan nästa propositionläggs fram, kanske redan eventuellt under sommar-värmen. Där kommer väldigt gärna attvara med om utbildningsministern står fast vid sininbjudan till sådana diskussioner.Anf. 131 Utbildningsminister () replik:Fru talman!