prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — Hur ett sådant valsystem ska vara utformat idetalj kan man ha många olika åsikter om. Frågornaom antalet kryss, hur valsedlar med för få eller förmånga kryss ska räknas osv. måste alltså utredas.Detta framgår av reservation 2, som, förutom Mode-raterna, också står bakom.I frågan om hur ett framtida renodlat personvals-system ska vara utformat finns det alltså ingen anled-ning att låsa sig . Att det kan vara svårt attreglera alla detaljer i en personvalsprocess framgårför övrigt redan av detta betänkande, i avsnittet omvad som händer när en person, t.ex. en partiledare,finns i toppen på flera listor i en valkrets.Den s.k. dubbelvalsavvecklingen fick konsekven-ser som nog ingen hade förutsett. Rådet för utvärde-ring av val ägnade åtskillig möda åt att ana-lysera denna fråga och diskuterade bl.a. möjlighetenatt införa en regel i vallagen som innebär att en kan-didat bara får ställa upp i en valkrets. Detta stannademan dock inte för. Den norska modellen med s.k.officiella valförberedelser, som man studerade, skullekräva följdändringar som inte var rimliga. Framförallt skulle ett krav att alla kandidater i förväg skaanmäla i vilken valkrets de avser att delta innebära ettavsteg från den fria nomineringsrätten, som är enviktig princip att slå vakt om.Rådet stannade till slut för ett förslag om en be-stämmelse av normativ, rekommenderande, karaktär ivallagen, en regel som skulle säga att en kandidat iriksdagsvalet endast bör förekomma i en valkrets.Konstitutionsutskottet, som är enigt i denna del,menar i sin bedömning att det knappast är lagteknisktlämpligt med en sådan normativ men inte absolutbindande lagstiftning.Jag tycker att denna fråga visar att det kan varasvårt att reglera alla detaljer. Partierna måste fram-över uppträda på ett sätt som gör att personvalet fun-gerar och inse att personvalssystemet också kräver ettmoraliskt förhållningssätt. Att en partiledare står itopp på listor i alla valkretsar inger betänkligheterredan av det skälet att han inte gärna kan besätta meraän en plats i . Om partiledaren får mångakryss, vilket är troligt, fungerar dessutom personval-sinstrumentet dåligt i valet mellan övriga kandidaterpå listan. Om det till råga på allt förekommer mer änen lista med partiledaren eller en annan person i top-pen i en och samma valkrets, kommer systemet helttill korta, och den stora förvirringen utbryter.Jag tror dock att de oklarheter som i någon ut-sträckning präglade valet senast - förutom det jag justnämnt om flera listor och även exempelvis , RSV:s, föga klargörande upplysningom vad som händer om man inte personröstar - ändåmåste ses som skönhetsfläckar och inkörningssvårig-heter. Vägen mot ett personvalssystem är ändå be-trädd, och bör vi besluta omytterligare steg och därmed förhoppningsvis bidra vitaliserad demokrati.Fru talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservation 1.Anf. 169 ():Fru talman! Jag yrkar allra först bifall till reserva-tion nr 4 om kommunala utjämningsmandat. Jagtänker inte närmare utveckla resonemanget om dettafrån talarstolen utan yrkar bifall till utskottets hem-ställan i den delen. Däremot ska jag kort relatera detsärskilda yttrande som och fogat till betänkandet. Jag hade inte tillfälleatt vara med vid justeringen.Vänsterpartiet säger där följande:"På grundval av en kompromiss mellan riksdags-partierna beslutade 1997 att införa ett be-gränsat personvalsinslag i det svenska valsystemet.Partierna närmade sig denna kompromiss från skildautgångspunkter. hörde och hör alltjämttill dem som är mest kritiska mot personvalskampen.Vi står dock fast vid den kompromiss som möjlig-gjorde konsensus i frågan om valsystemets utform-ning. De förutsättningar som förelåg när kompromis-sen gjordes har inte ändrats på något avgörande sätt,och inte heller erfarenheterna av de allmänna valen1998 är sådana att överenskommelsen bör omprö-vas. "Detta är grunden för vårt ställningstagande i dessafrågor. Däremot har vi inget emot att diskutera val-frågor i allmänhet och personvalet i synnerhet. Jagtror tvärtom att det är alldeles nödvändigt att vi fort-sätter den diskussionen.Nu är det något lite skumt med en folkvald politi-ker som är kritisk till personval. Visst måste väl haneller hon egentligen mest vara rädd för att inte bliomvald, om väljarna får för mycket att säga till omnär det gäller personval? Vad gäller den här talarenkan man titta på s. 226 i betänkandet Personval 1998,en utvärdering av personvalsreformen. Där kan manse vilka som i valkretsen , Vänster-partiet, skulle ha blivit valda om vi inte alls hade haftnågon spärr i valsystemet. Jag finner att då inte skulle ha blivit vald.Den typ av antydda bevekelsegrunder som väl fö-rekommer i större utsträckning i mindre seriösa sam-manhang än här i kammaren är lite svåra att värja sigmot, men jag tar risken att försöka säga något i sak-frågan om personval.Jag tror att det är viktigt att diskutera frågan ochatt ifrågasätta visheten i ett ytterligare förstärkande avpersonvalsinslaget. Det finns ju några partier somgärna skulle se något sådant. Jag menar att det voremycket olyckligt för den svenska politiska demokra-tin om fokus i politiken, i valkampanjerna och i denpolitiska debatten i än större utsträckning flyttas frånpartiernas program, från de politiska förslagen, kra-ven och lösningarna, denna politikens innehållsligakärna, till dess yttre sekundära former. Till det yttreoch sekundära får vi väl ändå räkna oss själva sompersoner i det här sammanhanget.Det är i många sammanhang svårt att gå förbiUSA, inte minst när det gäller valfrågor. är det ioch för sig rösträkningens svåra konst som står ifokus när det gäller det som brukar kallas världensstörsta demokrati, men annars är det väl personvaletsom man mest brukar uppmärksamma i det ameri-kanska valsystemet. Där ser vi personval i dess kan-ske mest extrema form.Jag vet att det inte är någon i den svenska debat-ten som har velat eller vill införa ett amerikansktvalsystem, men i det amerikanska valsystemet ser viviktiga och väsentliga delar i personvalssystemet iförstärkt och t.o.m. karikerad form. Jag tycker att detinger en hel del betänkligheter.Men, säger man, personval är bra eftersom vi jumåste ha kompetenta politiker. Tycker då jag att viinte behöver kompetenta politiker? Är det oväsentligtvilken kompetens och kunnighet som de har? Nej, detär nog inte oväsentligt. Jag tror t.o.m. att det är myck-et väsentligt. Det är bara det att ett renodlat person-valssystem strängt taget inte gynnar kompetenta poli-tiker, i varje fall inte med nödvändighet. Ett person-valssystem gynnar per definition politiker som ärduktiga på att värva personröster. Det behöver intevara detsamma som allmänpolitisk kompetens, redig-het, kunnighet och alla de andra egenskaper som vivet att väljarna uppskattar och förväntar sig av sinapolitiker men som det givetvis är oerhört svårt attbedöma utifrån i Rapport eller en fyr-färgsbroschyr.Vi ser att valdeltagandet minskar rent allmänt. Detär ett problem som förtjänar sin egen debatt. Vi vetatt det finns många och komplicerade orsaker till detminskade valdeltagandet. Men vi vet också att detinte beror på att människors intresse för eller kunskapom politik minskar. Människor blir mer ochmer intresserade av politiska frågor, dessutom meroch mer kunniga i politiska frågor.Den slutsats jag drar av detta är att politiken börbli mer politisk, inte mindre. Allmänna val till riks-dag, landsting, kommuner och börhandla om politiska program, om framtidens lösning-ar och de bör också handla om bedömningar av vadde politiska partierna har uträttat. Detta är grundenför mitt partis kritiska hållning till personvalstankensom sådan. Vi står fast vid den kompromiss somligger till grund för det valsystem vi har, i grun-den ett partival med ett begränsat personvalsinslag.Vi tror att det ligger ett egenvärde i att ha en bredparlamentarisk konsensus, majoritet, kring politikensoch demokratins spelregler. Jag är lite oroad för attden vilja till denna strävan efter konsensus i valfrå-gorna håller på att något naggas i kanten.Nåväl. Jag ska avsluta detta anförande med attmed bortseende från reservation nr 4, där jag yrkarbifall till reservationen, i övrigt yrka bifall till ut-skottets hemställanspunkter.Anf. 170 ()replik:Fru talman! uttrycker här farhågorför vilka följderna kan bli med personvalssystemet.Han sade bl.a. att intresset kan flyttas från innehållettill personen. Han sade att politiker som är duktiga påatt värva personröster väljs in. Det är naturligtvisriktigt. Det är definitionsmässigt korrekt. Men, depolitikerna kan möjligtvis inte vara så insatta i pro-grammet.Vad har vi för garanti för att de politiker som väljsin enligt det gamla systemet med partilistor skullevara bärare av dessa insikter av detta ideologiska djupsom befarar kan försvinna genompersonval? Är partiledningar eller partistämmor all-deles självklart bättre lämpade att fastställa vilka somska komma in i än väljarna på valdagen?Vi måste studera alternativet. Det går att rent allmäntha farhågor för att det sker en delvis negativ mediali-sering av politiken, men det måste finnas ett alterna-tiv om man ifrågasätter personvalssystemet.Vilket är det skarpa, logiska argumentet för attspärren till riksdagsval ska vara och till kommu-nal- och landstingsval ?Anf. 171 () replik:Fru talman! Det fanns naturligtvis ingen garanti idet gamla systemet för att endast de allra mest kom-petenta politikerna valdes. En snabb empirisk under-sökning skulle leda till ett annat resultat. Det är na-turligtvis inte så.Men jag tror - inte i det valsystem vi nu har - att iett utpräglat personvalssystem kommer partierna attförr eller senare frestas att laborera med och funderapå om denna person går hem i stugorna. Gör han ellerhon sig bra i TV, etc.? Partierna kommer att avståfrån att föra fram kandidater som de i och för sig ärövertygade om är kompetenta men som kanske inte ärlika starka röstmagneter. Detta är till förfång, tillskada, för det politiska systemet.Har man bättre möjligheter att bedöma dessakompetenser inom partierna än i en valrörelse? Jo, jagtror faktiskt att man har det. I partiarbetet visas natur-ligtvis på olika sätt vilka olika kompetenser som finnsi ett parti. En del människor - och sådana ska vi vararädda om - är utåtriktade, verbala, de som kanske ärröstmagneter. Andra har andra kompetenser. Jag troratt det politiska systemet behöver alla dessa olikakompetenser. Jag är rädd för att ett utpräglat person-valssystem skulle skapa en smalare bas för rekryte-ring av politiker.Sedan var det frågan om 8-procents- och 5-procentsspärren. Jag var inte med när den fastställdes.Det är klart att det ligger ett visst mått av godtycke isiffrorna. De är framförhandlade. Jag kan inte hellerredogöra för några skarpa, logiska argument för attdet ska vara där och där. Jag menar dock attom man sänker 8-procentsspärren till 5-procentsnivånäven i riksdagsvalet, innebär detta ett litet, men dock,förstärkande av personvalsinslaget. Därför röstar jagemot ett sådant förslag.Anf. 172 ()replik:Fru talman! säger här att i ett ren-odlat personvalssystem kan partierna frestas att väljabort tråkigare kandidater som kanske är duktiga ochkunniga och i stället plocka fram andra. Men självapoängen med personvalssystemet är att ge mera avinflytande till väljarna på valdagen. Jag tycker inte attjag har fått något svar på vilken garantin är för attpartierna skulle vara bättre att plocka fram kandida-terna till än väljarna på valdagen. Riskenför ytlighet och medialisering måste finnas ,särskilt som säger att partierna kanfrestas att se på sådana synpunkter.Jag noterar att egentligen intetycker om personvalssystemet alls. Då är det möjligenhedervärt att hålla en ingången överenskommelse.Men det är väl inte speciellt imponerande att förstingå en överenskommelse och sedan inte visa sig tropå den.Jag noterar slutligen att det inte fanns något gottargument - det sade själv ärligt nog -för att det ska vara olika höga spärrar till kommunal-val och riksdagsval.Anf. 173 () replik:Fru talman! Ett annat alternativ är att höja till 8 %i kommunalvalen också. Jag har inte velat föra framdet förslaget, men det hade varit lika logiskt.Nej, det finns inga som helst garantier för någon-ting. Det är klart att det redan i dagens system - äveni det gamla systemet utan något personvalsinslag överhuvud taget - finns en påtaglig risk för och tendensmot medialisering, mot personfixering. Det beror påen mängd olika orsaker och självfallet inte enbart ochfrämst genom personvalsinslaget. Just därför att den-na tendens finns ska man vara försiktig att i valsys-temet bygga in sådant som förstärker denna tendens.Anf. 174 ():Fru talman! I likhet med tillhörjag också dem som inte skulle ha blivit invald i par-lamentet om vi hade haft ett renodlat personvalssys-tem. Det hade varit synd för parlamentet!Jag tror dock att och fel i det särskilda yttrandet. Överenskommelsen ärbetydligt äldre än . Jag tror att överenskommelsen gjordes redan1993.I överenskommelsen om personvalet ingicks enkompromiss. Personvalsspärren blev i alla andraval än i riksdagsvalet. Där blev den . I den häröverenskommelsen som gällde val ingicken översyn där spärren i riksdagsvalet skulle kunnajusteras nedåt. Dessvärre har den utredning som hargranskat frågan inte lyckats uppnå en majoritet för ensådan förändring. Det finns förstås på sina håll ettgenuint motstånd mot personvalsinslaget, och denrigiditeten har stoppat en justering av personvalsspär-ren i riksdagsvalet. I vår reservation nr 1, som ocksåstöds av , och ,har vi pekat på vissa fördelar med en sänkt spärr. Detfinns dessutom ett kongruenskrav. Varför ska justriksdagsvalet ha en speciell personvalsspärr? Dendebatten har och fört tidigare.Men den frågan är faktiskt väl värd ett svar av ut-skottsmajoriteten. Varför ska något speciellt gälla förjust riksdagsvalet. I EU-valet och i de kommunalavalen har vi en spärr på 5 %.Jag tror för min del inte på ett renodlat person-valssystem. Den linje som vi driver är ett partivalmed personvalsinslag. Det förklarar också varför viinte har velat gå längre i enlighet med reservation 2.Jag vill alltså yrka bifall till reservation 1.Vår reservation 4 har varit innepå. Den handlar om kommunala utjämningsmandat.Det är ett gammalt kristdemokratiskt krav. Det är braatt stöder den tanken. Men jag blev litefundersam när jag såg att stöd uteblev från de mindrepartierna. Det kanske inte hade varit helt fel för någotparti i om det hade funnits någrasådana utjämningsmandat.Fru talman! Jag kan inte låta bli att notera en an-nan synpunkt, som även varinne på tidigare, och som vi är överens om i utskottet.Kristdemokraternas nomineringssätt i riksdagsvalet1998 har ju föranlett Rådet för utvärdering av 1998års val att föreslå att det skrivs in i vallagen att maninte bör kandidera i mer än en valkrets. Även demo-kratiminister har så att säga varit i desvängarna.Fru talman! Jag tillhörde inte entusiasterna införden nomineringsprocess som vi i vårt parti genom-förde i riksdagsvalet . Den ståndpunkten är förövrigt väl känd bland mina partikamrater. Men det ären helt annan sak att genom lagstiftning ingripa i denfria nomineringsrätten, som egentligen är garanterad iregeringsformen 3:7. En sådan inskränkning motsät-ter jag mig bestämt. Dessutom var rådets förslag ombör-lagstiftningen något innovativ, om man uttryckersig försiktigt, men dock inte särskilt väl genomtänkt.Alla innovationer är dessvärre inte bra innovationer.Men utskottet skickar ju genom sina skrivningartydliga signaler om dessa förhållanden, och det tyckerjag är mycket bra.Anf. 175 PER ():Fru talman! I detta betänkande om valfrågor harMiljöpartiet en reservation med anledning av ett sär-skilt yrkande från en partimotion vad gäller kam-panjbidrag till politiker. Vi anser att inslaget av per-sonval i valsystemet också ökar riskerna för missbruknär det gäller kampanjbidrag till politiker. I Sverigehar vi inte ens de minimibestämmelser om offentligredovisning och bidragstak som gäller i t.ex. USA.Det tycks råda ett slags naiv tro på att regler är obe-hövliga eftersom inga större oegentligheter haruppdagats. Men regelverk behövs, fru talman, utöverden i och för sig positiva överenskommelse somgjorts mellan partierna. Hur valkampanjer finansierasär en så viktig fråga att det behövs ett regelverk, reg-ler om redovisning och öppenhet. Jag yrkar därförbifall till reservation 3 i betänkandet.Miljöpartiet anser också att det behövs en ändringi lagen vad gäller rösträtt. Alla invandrare måstebehandlas lika, menar vi. Det finns nämligen en EU-förordning om att EU-invandrare ska få rösträtt efteren månads bosättning, medan andra invandrare skavara tvungna att ha varit bosatta i ienlighet med nationell lagstiftning. Denna åtskillnadanser vi utgör en ren diskriminering och bör inteaccepteras i svensk lagstiftning. Men eftersom denhär frågan är föremål för särskilt studium i utredning-en om medborgarskapskrav är jag beredd att avvaktautredningens betänkande, och därför yrkar jag intebifall till motion Sf640.Frågan om gemensamma valsedlar som också tasupp i detta betänkande och som har skri-vit en reservation om kommer senare,hoppas jag, att ta upp här i kammaren.Anf. 176 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i detta betänkande och avslag på samtligareservationer. Som en del andra har varit inne på ärdet svårt att gå förbi den dagliga debatt som försom analysen av valet i och hur framför allt röst-sammanräkningen fördröjs och om osäkerheten omvem som egentligen ska bli vald till president.Det finns mycket som man kan fundera över i frågaom detta. Och jag tror att det finns anledning att ock-så ta lite lärdom av detta.En sak är naturligtvis att det när det gäller vårtvalsystem finns många som argumenterar för föränd-ringar därför att man tror att det ska bli bättre. Minspontana reaktion är nog att det ska väldigt myckettill och noga övervägas om man över huvud taget skaändra i ett valsystem på grund av att människor vän-jer sig vid hur ett system fungerar och vet vad det ärsom gäller från val till val och att osäkerheten natur-ligtvis blir mindre.Vi har hört talas om människor som har deltagit ivalet och sedan efteråt har insett att de har röstat felpå grund av otydligt utformade valsedlar och annat.De som liksom hävdar att det ska va-ra gemensamma valsedlar och tror att det skulle varanågot revolutionerande i miljöhänseende, att vi skullespara papper, måste fundera noga över hur ett sådantsystem skulle uppfattas av väljarna och hur lätt detkanske blir fel på något sätt. Jag tror att vi ska vararädda om den tradition som vi har och värna om denså att det blir så lite otydlighet som möjligt och såstor tydlighet och vana som möjligt för dem som skagå och rösta.Sedan har vi den traditionella debatten om det är5 % eller som ska gälla vid personval. Svaret ärdetsamma varje gång, och det känns som om manupprepar samma gamla argument. Varför det en gångi tiden blev en kompromiss om respektive ifråga om personval hör historien till. Vi tycker att detär en fördel, vilket var inne på, attsamtliga partier ändå är överens om hur ett valsystemska fungera. Det är inte säkert att detta gynnar saken.De som tycker att det är ett för litet inslag av person-val måste koncentrera sig mer, tycker jag, på att ar-gumentera för att människor ska ta ställning - attkandidaterna gör sig mer kända och att vi får en ut-veckling som går åt det hållet att fler och fler läggersin personröst. Om det blir mer etablerat är det myck-et mer värt än om man råkar ha eller avrösterna enligt reglerna för personvalsspärren.Fru talman! Jag ska inte på något sätt försökahindra denna debatt från att avslutas före middagsup-pehållet, därför vill jag i och med detta avsluta de-batten för min del.Anf. 177 ():Fru talman! Jag ska tala lite grann om gemen-samma valsedlar. För att genomföra ett val krävs detväldigt stora resurser. Partikampanjerna blir störreoch större för varje val med fler resor och mer re-klam. Staten står för den kostnad som det innebär atttrycka valsedlar. Varje valår tillverkas en mängdvalsedlar. Det används så många som 650 miljonervalsedlar varje gång. För att tillverka dessa valsedlarhar man beräknat att det går åt 20 000 tallar. Dessavalsedlar transporteras och distribueras av energikrä-vande fordon, och detta är ett enormt resursslöseri. Vivet att varje parti skickar ut valsedlar i flera omgång-ar. Valsedlar delas ut utanför och inne i vallokalerna,och i postlokalerna ligger buntar med valsedlar. transporterar också valsedlar ut tillde olika regionerna. Detta innebär ofta ett stort arbeteför partirepresentanterna.Jag föreslår i min motion ett införande av gemen-sam valsedel för alla partier till riksdags-, landstings-respektive kommunalval. En sådan valsedel skulleinnehålla samtliga partiers beteckningar och listor.Intill varje partibeteckning och kandidatnamn skafinnas utrymme för väljarna att göra en markering.I den kommitté som sysslat med valundersök-ningar har man tittat på detta med gemensam valse-del. Det vore alltså mycket bra om man på det härsättet kunde spara in på valsedlar. Valsedeln är tänktatt tillverkas i ett exemplar för varje person med rättatt rösta. Valsedlarna ska finnas tillgängliga och delasut i vallokalen till den enskilde väljaren.I finns det 5,5 miljoner röstberättigade.Om antalet valsedlar minskades till 1 per personskulle det bli en minskning från 650 miljoner till 5,5miljoner valsedlar per val.Fru talman! Genom att ha en sådan här valsedelmed alla partier och kandidater har , ,, , och vårt grannlandDanmark kommit till rätta med problemet.För tids vinnande avslutar jag mitt anförande här.Jag har inget bifallsyrkande men jag tycker att manskulle kunna titta på det här med gemensam valsedel,just som ett sätt att spara resurser.Anf. 178 ():Fru talman! I efterdyningarna av det amerikanskapresidentvalet ser vi hur viktig dagens diskussion är.Riksdagen måste ständigt ägna uppmärksamhet åt attsäkra både ett högt valdeltagande och ett valsystemsom har en bred acceptans bland väljare och politiskapartier.Därför är jag glad över att det verkar vara tydligtatt får en särskild valmyndighet men jag villföra fram några synpunkter på lokaliseringen. Förstvill jag dock markera den oro som många av osskänner över att valdeltagandet har minskat på senareår och ge några synpunkter på hur vi kan bidra till ettökat valdeltagande.Sverige har fortfarande ett högt valdeltagandemen det finns oroande tecken i tiden. Jag skulle viljage tre bilder från verkligheten.I en valrörelse för träffade jag påett företag en kille som efterlyste rätten att rösta påbetald arbetstid - folk har ju så mycket annat att görapå fritiden. Jag blir inte ofta arg i en valrörelse mendå kände jag att det kokade i mig. Värderar vi röst-rätten så lågt att vi inte är beredda att offra något förden?I 1998 års valrörelse valarbetade arbetare-kommuns ordförande och jag i ettav bostadsområden. Det var sent på efter-middagen på valdagen. Kanske mötte vi hundra per-soner - många unga - som knappast visste att det varval den söndagen. De hade ingen aning om var dehade röstkorten, att de fick rösta utan korten eller varde skulle rösta. Det var inga dumhuvuden. De hadeuppfattningar om mycket men de tyckte inte att valetangick dem. Kanske fick vi i väg hälften av dem tillvallokalen. Säkert röstade några av dem på andrapartier än vårt men det var så viktigt att de visade vadde ville - att valet angår dem och att de med stolthetkan känna att de är med och tar ansvar för demokra-tin.Flera av oss har också träffat alltför många ung-domar som har det väldigt bra - som tjänar bra och ärtrygga och som kanske jobbar i denya stora tillväxtföretagen. Men flera av dem vänderpolitiken ryggen. De tycker inte att de har ansvar fördemokratin. Detta är farligt och en svulst i vårt sam-hälle.Fru talman! De här bilderna bekräftas av . Det är inte längre självklart för allaatt ta ansvar för demokratin.