prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Menjust att det inte fungerar, att det ute i kommunernafinns hemlösa, bostadslösa och de som inte kommerin på bostadsmarknaden, är skälet till att vi menar attdet finns ett behov av att staten tar sitt ansvar och vialagstiftning ser till att det fungerar bättre för de härgrupperna.Fru talman! sade också i sitt an-förande att det mixtras när man söker lägenhet. Ja,kanske är det just för att det inte ska kunna mixtrassom vi ser behovet av en bostadsförmedling somförmedlar lägenheter efter köordning, inte utifrånvänskapskorruption eller på annat sätt som ju ärfallet.Vi i vill inte reglera bara därför attvi tycker att det är roligt. Inte heller vill vi centralsty-ra därför att vi tycker att det är roligt. I stället gör visom vi gör därför att vi ser att de svaga konsumenter-na på bostadsmarknaden har problem. Vi ser att vi haren bostadsmarknad som inte fungerar. Därför behövsdet regleringar och det är statens uppgift och möjlig-het att vara delaktig.Anf. 176 () re-plik:Fru talman! har av den här mandatperi-oden gått - då vi gång på gång har stått här italarstolen och talat om vad som behövs. Om jagskulle vara i den sitsen att jag kunde vara med ochpåverka regeringens sätt att arbeta skulle jag intelägga fram sådana förslag som läggerfram som ju handlar om mer av statliga regleringaroch mer av pekpinnar till kommunerna. I ställetskulle jag vilja se en rendodling av statens roll, avkommunens roll och av din och min roll i det hela.Som det nu är fungerar det inte, just därför att enbostadspolitik värd namnet saknas. Det är t.o.m. vadsocialdemokrater ute i landet säger. Även här iStockholm får vi höra sådana signaler från ledandesocialdemokrater.Anf. 177 () replik:Fru talman! Det är just bristen på en social bo-stadspolitik som gör att vi i så hårtslåss för obligatoriska bostadsförmedlingar och förboendeplaneringsprogram ute i kommunerna. Det ärju statens sätt att styra bostadspolitiken. På annat sättkan staten inte styra.Rigmor anförande skiljer sig ganskamycket från motivtexten i reservation 8 i betänkandeBoU1. Hon efterlyser att man samlat från staten,byggare och olika organisationer på allvar tar tag ifrågan om de höga boendekostnaderna och ser vadsom kan göras åt dem. Därför är det lite svårt attförstå att man i motivtexten i reservation 8 skriver:"I likhet med regeringen tycks motionärerna svä-va i tron att det går att påverka bygg- och boende-kostnaderna genom att tillsätta en utredning, kom-mitté eller kommission." Det blir lite lustigt att sedanhär i talarstolen efterlysa just det som man i sin mo-tivtext säger verkar fullständigt befängt.Anf. 178 () re-plik:Fru talman! Jag delar åsikt attdebatten här i kammaren kan bli luddig men det berorpå att så mycket har bakats ihop att vi inte har tid attriktigt renodla de olika frågorna. Kanske ska vi läraoss av andra utskott och dela upp avsnitten i kom-mande debatter så att vi får en rejäl diskussion om dehär bitarna.Vänsterpartiet och är faktiskt mot-poler i politiken. Vi har inte samma uppfattning omhur målet ska nås men har vi nogsamma mål. Vi i vill ha en decentralise-ring. Vi vill att besluten fattas där de hör hemma ochså nära människorna som möjligt. Jag vill inte här iriksdagen bestämma över mina kolleger ute i kom-munerna. Däremot vill jag väldigt gärna vara medoch skapa förutsättningar och ge morötter och puffarså att de tar det ansvar som redan finns inskrivet ivåra lagar om just bostadsfrågorna.Anf. 179 ():Fru talman! Den svenska bostadspolitiken står in-för flera stora utmaningar. Byggandet är fortfarandelågt. Även om det finns vissa tecken på att det blir enökning har vi förmodligenännu inte sett toppen på bostadsbristen i de störrekommunerna.Boverkets bostadsmarknadsenkät visar attdet nu är betydligt fler kommuner än tidigare somrapporterar om bostadsbrist. rivs fastigheteri mindre kommuner runtom i landet på grund av be-folkningsutflyttning och en stel hyressättning.Tillämpningen av bruksvärdesprincipen för hyres-sättning har lett till orättvisor som cementerar snarareän löser problemen. Den tilltagande etniska och soci-ala segregationen blir ett bostadspolitiskt problem ioch med att särskilt utsatta bostadssområden ocksåbefinner sig i en negativ social spiral.Hörnstenarna i bostadspolitik är val-frihet för konsumenterna, avregleringar och konkur-rens som sänker bygg- och underhållskostnader, enflexiblare hyressättning med bibehållen trygghet förhyresgäster som skydd mot oskäliga hyreshöjningarsamt statlig neutralitet mellan olika boendeformer.Fru talman! Bostadssektorn är fortfarande i alltförstor utsträckning en planekonomisk i densvenska marknadsekonomin. Vi behöver få fart påbostadsbyggandet, få ned kostnaderna och få en be-tydligt större rörlighet på bostadsmarknaden så attfler människor kan finna en passande bostad till enkostnad som för dem känns acceptabel.Planprocesser och nybyggnadsregler måste för-enklas. Det är mycket viktigt både för att få nedbyggnadskostnaderna och för att kunna ligga med engod planberedskap. Genom att sätta funktionskrav istället för produktionsregler kan kunnande och idéerhos byggarna utnyttjas och konkurrensen på bygg-materialsidan öka och därmed kostnaderna minskaoch kvaliteten öka.Fru talman! En hörnpelare i den svenska bostads-politiken har varit de allmännyttigakommunala bostadsföretagen. De är, trots sin förlora-de skattemässiga särställning, fortfarande kommuner-nas huvudsakliga redskap för att föra en kommunalbostadspolitik. Framför allt har de genom bruksvär-dessystemet en styrande effekt på hyressättningenäven i privatägda fastigheter genom sin lagfästa rollsom hyresledare och referenspunkt vid bruksvär-desprövningar. fanns det totalt 355kommunala bostadsföretag som förvaltade samman-lagt ca 940 000 lägenheter. Det är alltså väldigtmånga.Drygt 80 % av dessa företag drivs som aktiebolag,en organisationsform som växt . Dethar även skett en markant för-ändring i hur de kommunala bostadsföretagen agerar.De förväntas numera mer och mer hävda sitt exis-tensberättigande genom att vara framgångsrika i kon-kurrensen om hyresgästerna med andra fastighetsäga-re.Vi i menar att delar av de kommunalabostadsbolagen ska kunna säljas för att minska denkommunala dominansen på hyresmarknaden. Vianser dessutom att det är angeläget att föra en diskus-sion om den framtida strukturen på kommunernasbostadsbolag. Det finns ett flertal alternativa vägar attgå, och kommunerna måste tillåtas göra sina vägvalsjälva, utan pekpinnar från statligt håll.Försäljning till hyresgästerna genom bildandet avbostadsrättsföreningar är en väg som Folkpartietställer sig positivt till. Det är beklagligt att regeringenvill försvåra för hyresgäster som vill ombilda sinahyreslägenheter till bostadsrätter. Detta riskerar fram-för allt att påverka intresset i förorter, där det initialtbrukar vara färre som är intresserade av att bildabostadsrättsföreningar.Försäljning av enskilda fastigheter eller större be-stånd till andra fastighetsägare är ett annat alternativför kommunerna att avyttra delar av sitt bostadsbe-stånd. Länder som och Nederländernahar i olika omfattning överfört dettidigare kommunala bostadsbeståndet i nya former avägande och förvaltning. Här finns gott om exempel pånya lösningar med fristående stiftelser under mer ellermindre samhällelig reglering, liksom försäljning avlägenheter till enskilda hyresgäster.Det väsentliga är att kommunerna tillåts fatta be-sluten själva, att hitta de lösningar som passar dembäst - utan de statliga pekpinnar och sanktionssystemsom bakbinder de kommuner som valt andra vägar änden regeringen pekat ut. Regeringen cementerar ty-värr de nuvarande ägarförhållandena genom detsanktionssystem som innebär att en kommun somsäljer aktier eller andelar i ett kommunalt bostadsfö-retag i sådan omfattning att kommunen inte längrehar det bestämmande inflytandet i företaget får stats-bidragen minskade av vinsten från försälj-ningen.Folkpartiet vände sig kraftfullt mot systemet närdet infördes . Det utgör ett tydligt exempelpå bristande respekt för den lokala demokratin och,vilket även Lagrådet konstaterar i sitt yttrande frånden , ett allvarligt ingrepp i den kommu-nala självstyrelsen.Fru talman! Kommunerna måste även i framtidenha ett ansvar för människor med behov av socialtanpassat boende och för sociala förturer. Därmed intesagt att de måste äga och förvalta bostadsbolag i denform som de gjort . och Neder-länderna, som jag nämnde, uppvisar ett spektrum avlösningar för ett fortsatt samhällsansvar, en socialbostadspolitik, även efter att kommunerna släppt detägande och förvaltande ansvaret för bostadsbeståndet.I finns exempel på nybildade friståen-de bostadsstiftelser där kommunen, hyresgästerna ocht.o.m. privata finansiärer har en tredjedel styrelse-poster var. I löses den sociala förturs-förmedlingen genom förhandlingar mellan kommu-nen och de privata icke vinstdrivande bostadsstiftelsersom övertagit delar av det kommunala beståndet.Utländska exempel bör dock inte vara mer än in-spirationskällor. Det viktigaste är att en förutsätt-ningslös diskussion förs om nya ägande- och förvalt-ningsformer och hur en modern social bostadspolitikkan utformas.Fru talman! Den mest uppmärksammade delen avregeringens program för "ombyggnation av Sverigetill ekologisk uthållighet" är de 5,4 miljarder somunder öronmärkts till stöd för lokala investe-ringsprogram. I budgetpropositionen skriverregeringen att en utvärdering av de första investe-ringsprogrammen kommer att kunna ske först under2001.Programmet är inte och var aldrig tänkt att enbartvara ett miljöprogram för den byggda miljön. Detfinns även en tydlig arbetsmarknadsaspekt inbakad iidén. Det är därför inte förvånande att de upp-nådda resultaten redan fått kritik från olika håll.Naturskyddsföreningen konstaterade ,efter att de tre första miljarderna portionerats ut till deav godkända projekten i kommu-nerna, att miljönytta bara uppnåtts gentemot två avpunkterna på lista med de 14 all-varligaste miljöhoten. Dessutom konstaterades att del av projekten var tänkta att genomföras ändå,oavsett om staten hade anslagit resurser eller inte.Även det arbetsmarknadspolitiska resultatet ver-kar knapphändigt. I budgetpropositionen för 2000framgick att de åtgärder som beviljats stöd under1999 väntades ge ca 3 500 arbetstillfällen, men endast600 av dem skulle vara bestående.Hösten 1999 kom även skarp kritik från . Revisorerna anser att miljöeffekterna imånga av projekten har överskattats.Folkpartiet menar att det finns all anledning attifrågasätta såväl miljönyttan som sysselsättningsef-fekterna av regeringens program. Det bygger på ettcentralistiskt uppifrånperspektiv med statligt utpor-tionerat godis till dem som lyckas presentera idéersom tillfredsställer miljöministern och andra i rege-ringen. Det finns en betydande risk att bidrag ochsubventioner gör mottagarna alltför beroende. Myckettalar för att styrmedel i form av skatter och avgifter äreffektivare sätt att nå miljöresultat, och att sänkt skattpå arbete och en reformerad arbetsrätt är effektivareför att öka sysselsättningen mer än tillfälligt.Fru talman! Bostadsbidragssystemet är vid sidanav skatter, barnomsorgstaxor och underhållsbidragdet som gör att många låg- och medelinkomsttagarefår kraftiga marginaleffekter och tröskeleffekter då degår från arbetslöshet till arbete eller från deltid tillheltid. Utöver socialbidragstagare är det nästan enbartbarnfamiljer som drabbas av dessa effekter, eftersomdet främst är barnfamiljer som får bostadsbidrag.Folkpartiet menar att det stora beroendet av bo-stadsbidrag i barnfamiljernas ekonomi bör minskasgenom att det generella barnstödet ökas och bostads-bidragen minskas. Kombinerat med sänkta inkomst-skatter ger detta såväl förbättrad privatekonomi somminskade marginaleffekter. Vi har därför lagt ett heltannat förslag i årets budget.Ytterligare angelägen reformering av bostadsbi-dragssystemet innefattar dels slopande av de indivi-duella inkomstgränserna, dels begränsningar av ef-fekterna av bidragsgrundande yta. Det är orimligt atten familj kan tjäna på att flytta till en mindre mendyrare bostad och få denna fördyring kompenseradgenom höjt bidrag. Det är också orimligt att en familjdär den ene föräldern exempelvis studerar eller ärhemarbetande kan få höjt bidrag om föräldern medliten eller ingen inkomst ökar sin inkomst. För enliberal är det självklart att vi alla är individer och attinkomster och ägande är individuella ur statens syn-vinkel. Men bostaden är gemensam i en familj, ochföräldrar har gemensamt försörjningsansvar för sinabarn. Bostadsbidrag och inkomstberäkning bör därförvara gemensamma för dem som delar bostad ochförsörjningsansvar.Fru talman! Tillgången på bostäder för studenterär oerhört dålig på vissa studieorter, fram-för allt i de större städerna. Många studenter som blirantagna till studieplatser tvingas tacka nej därför attde inte har en bostad. Den enda möjligheten är i stortsett att köpa en bostad - och det är få studenter somhar en sådan ekonomisk situation att de över huvudtaget kan fundera över en sådan lösning.Vi har därför i vårt budgetförslag en ökning avanslaget med 50 miljoner iförhållande till regeringens förslag när det gällerstimulansbidrag till studentbostäder.Fru talman! menar att en lag omkommunala bostadsförsörjningsprogram är fel väg attgå. Vi är övertygade om att nya lagar aldrig kan fåfram bostäder där det helt enkelt inte finns sund eko-nomi och underlättande regler för aktörerna.Omkring två tredjedelar av de kommuner som ytt-rat sig avstyrker förslaget. Många menar att nuvaran-de lagstiftning är fullt tillräcklig eftersom det kom-munala ansvaret framgår av socialtjänstlagen ochplan- och bygglagen. Många kommuner framhållerockså att en ny lag av det slag som föreslås knappastkommer att leda till ökat bostadsbyggande. Folkparti-et kan inte annat än instämma i denna kritik.Propositionen andas också ett visst förakt för detkommunala självstyret och den lokala demokratin,med formuleringar som att "det nu tycks finnas enosäkerhet i många kommuner om vilket ansvar manhar för bostadsförsörjningen".Regeringen föreslår vidare att en kommun ska va-ra skyldig att anordna bostadsförmedling om detbehövs för att främja bostadsförsörjningen och attregeringen skulle kunna förelägga en kommun attfullgöra denna skyldighet.Vi menar att förhållandena i kommunen är mycketolika beroende bl.a. på kommunens storlek ochstruktur och bostadsbeståndets sammansättning, var-för det måste avgöras lokalt om det finns behov av attinrätta en bostadsförmedling. På sammasätt som när det gäller den kommunala bostadsför-sörjningsplaneringen får det förutsättas att kommunensjälvmant vidtar de åtgärder som behövs i fråga ombostadsförmedlingsverksamheten.Fru talman! Jag och representanthar i ett särskilt yttrande talat om att vi tycker att detborde finnas en bostadsminister med samordnat an-svar för bostadsplanering och boende.Jag skulle vilja ge herr ministern ett tips. Man kanbli odödlig om man bidrar till positiva avregleringar.Jag tänker på min partikamrat , somsäkert långt efter sin död kommer att bli ihågkommenför att hon har lånat sitt namn till friggeboden. HerrLövdén har möjlighet att göra någonting för Stock-holms bostadsförsörjning så att också han blir ihåg-kommen långt efter det att han har slutat med politi-ken.Jag vill också tacka för atthon tog upp , som är en av liberalismensgrundfäder, och hans syn på hur man hanterar ettsamhälle. Jag tror att det är viktigt att vi ibland gårtillbaka till och inser att grundfädernahade en hel del att säga.Fru talman! Som avslutning yrkar jag bifall till re-servationerna 4, 15, 27 och 30 i bostadsutskottetsbetänkande nr 1. Vad gäller bostadsutskottets betän-kande nr 2 har jag tillsammans med övriga borgerligareserverat mig vad gäller momenten 1-5, och jagyrkar alltså bifall till reservation 1.Anf. 180 ():Fru talman! Jag ska varken tala om några budord. Jag ska tala om den verklighetsom vi lever i, utifrån bl.a. bostadsutskottets betän-kande nr 1 och nr 2. Jag yrkar härmed bifall till hem-ställan i dessa betänkanden. yrkar jag av-slag på samtliga reservationer.Bostadsutskottets betänkande nr 1 handlar om deutgiftsramar som vi har till vårt förfogande för nästabudgetår. Det rör sig om drygt 11 miljarder kronor.Av dessa svarar räntebidra-gen, dvs. det stöd som en del bostäder fortfarande får,för 2 miljarder. Bostadsbidragen svarar för ungefär4,8 miljarder. Ungefär hälften av utgiftsområdet om-fattas av bostadsbidrag och räntebidrag.Man kan säga att det har varit en ganska drama-tisk minskning av det område som berör samhällspla-nering och bostadsbyggande. Det har egentligen varitdramatiskt , eftersom räntesubventionernahar minskats ganska kraftigt som en följd av denpolitik som den socialdemokratiska regeringen harbedrivit. När ränteläget har förbättrats har naturligtvisäven staten tjänat ganska mycket pengar.Man kan också konstatera att hyrans andel av deninkomst som vi har i landet har minskat - mest påsenare år.När man diskuterar olika kostnader, t.ex., är detbara att konstatera att en socialdemokratisk ekono-misk politik egentligen har varit bingo för alla desmåhusägare som har lagt om sina lån under senareår, genom att man har fått ganska kraftigt sänktaboendekostnader som en följd av den ekonomiskapolitiken. Jag tror att det är viktigt att säga detta.Jag ska inte som prata om in-frastrukturen i . Det gjorde man itrafikutskottet när den debatten hölls.Jag ska hålla mig till de olika förslag som finns ibetänkandena, som jag ska kommentera detsom mina företrädare i talarstolen har varit inne på.Jag börjar med den senaste talaren från Folkparti-et. Ni pratar om att man ska ha en god beredskap föratt bygga. Vad är det då egentligen för fel på försla-gen i betänkande nr 2, som handlar om kommunernasbostadsförsörjningsansvar? Vad är det ni är så väldigtupprörda över?Vi har slagit fast att kommunerna har en viktigroll när det gäller både byggande och planering för deinvånare som finns. Ni har varit så upprörda överdenna proposition och velat skicka den till konstitu-tionsutskottet, som har konstaterat att det inte är någ-ra problem med en sådan lagstiftning. Vad står detegentligen? kan skratta åt det, men jagska läsa upp den första paragrafen. Det står att varjekommun ska planera bostadsförsörjningen i syfte attskapa förutsättningar för alla i kommunen att leva igoda bostäder och för att främja att ändamålsenligaåtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och ge-nomförs. Vid planeringen av bostadsförsörjningenska kommunen, om det behövs, samråda med andrakommuner som berörs av planeringen. Riktlinjer förbostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäkti-ge. Man skriver också att en kommun ska anordnabostadsförmedling om det behövs för att främja bo-stadsförsörjningen.Egentligen är det ingen nyhet. Det är sådant somvi har haft . Då handlade det inte omnågon inskränkning av självbestämmande-rätt, osv.Ibland kan man fundera över logiken i politiken.Det ska man möjligtvis göra . Logik och politikhänger inte riktigt ihop när man från moderaternassida målar upp en bild av hur farbror staten ska läggasig i kommunernas roll som man vill för-bjuda kommunerna att ha s.k. tomträttsavgäld, dvs.att hyra ut marken till de bostadsägare som finns. Detvill man förbjuda och plocka bort. Man vill ta bortmöjligheten för kommunerna att förköpa mark. Detvill man plocka bort. Vad är detta? Är inte det också ilogikens namn inskränkningar om man säger att detandra är inskränkningar?Jag skulle vilja fråga varför de villhöja hyrorna i flerfamiljshusen. Varför vill ni höjahyrorna för människor som bor i hyreshus i Stock-holm eller var som helst? Det är ju en följd av erabudgetförslag, som vi har att diskutera. Moderaternavill minska räntebidragen, som är strax under 2 mil-jarder , med 800 miljoner kronor.Jag ska förklara vad det innebär för dem som harräntebidrag. Det gäller de senaste årgångarna. Detgäller de s.k. krisårgångarna. Det är de som fortfaran-de har räntebidrag. Man skulle halvera räntebidragenför dessa årgångar. förslag, Folkpartietsförslag och även i viss mån för-slag skulle innebära hyreshöjningar i flerbostadshus ii stort sett hela landet. Det är innebörden av de för-slag som ni har lagt fram i era s.k. alternativ.Man kan tala om skatter som en del av boende-kostnaderna, vilket de naturligtvis är. Varför villkristdemokraterna, som talar så vackert om mångfaldoch annat, ha högre fastighetsskatt för flerfamiljshu-sen än vad regeringen vill? Det är ert förslag för nästaår.Sedan gäller det bostadsbidrag. Det låter ju vack-ert när man talar om bostadsbidraget. Det är klart attom vi levde i ett drömsamhälle där alla hade sådanainkomster att de kunde hyra en bostad till en rimligkostnad skulle det ju inte vara några problem. Dåskulle det ju inte behövas några bidrag.Men har funderat på vad det, om manskulle plocka bort bostadsbidragen och lägga ut detgenerellt i form av exempelvis barnbidrag, skulleinnebära för som hade5 i månadshyra? , som och talade om, skulle naturligtvisbli berövad sitt bostadsbidrag på samtidigtsom hon kanske skulle kunna få mer ibarnbidrag för sina två barn. Det skulle göra att Rig-mor inte ens skulle ha råd att bo iden bostaden som hon har i dag.Det är det här som är problemet när man diskute-rar det här med generella bidrag kontra det som ärriktat, i form av bostadsbidraget. Om man slår ut de4,8 miljarder som finns i bostadsbidrag på exempelvisen generell barnbidragshöjning skulle det innebära attmassor av lågavlönade människor skulle få kraftigahyreshöjningar, kanske på . Såskulle det bli oavsett om man talar om att man skasänka skatter och annat för de här människorna somär lågavlönade betalar trots allt inte någon statligskatt.Varför vill inte att studenter ska kun-na ha råd att bo? har vi någonting som kallas förbostadsbidrag även för studerande och ungdomarunder . Det vill ta bort ,vilket betyder att alla dessa studenter som studerar iStockholm, , , , Trollhättanosv. skulle få kraftiga försämringar när det gällermöjligheterna att studera och att över huvud taget bo.Det är den politik som ni redovisar som alternativ.Ni står här i talarstolen och försöker beskriva al-ternativen som ett himmelrike av mångfald och annat.När man går till den praktiska verkligheten betyderera förslag i bostadsutskottets betänkande nr 1 attmånga kommer att få kraftiga försämringar, eftersomni minskar de riktade stöden, bl.a. i form av ränte-bidrag och bostadsbidrag. Jag tycker att det är ange-läget att man talar om det när man för en diskussionom hur viktigt det är att sänka boendekostnaderna.Jag ska också kommentera lite av det som StenLundström sade. Jag har i och för sig inte så mycketatt invända mot de funderingar som han hade därföratt många av de frågor som bl.a. harberört i sina reservationer - det gäller kanske ävennågra andra frågor som hänger ihop med investe-ringsbidrag och annat som det finns reservationer om- bereds nu i Regeringskansliet.Det sitter en utredning där några av ledamöternafinns med, den s.k. . Man hållerpå och diskuterar och förbereder kring det som hand-lar om fastighetsskatteutredningen, som naturligtvisinte är klar i och med att fastighetsskatten sänks. Detfinns ju fortfarande en beredning. Man har tagit upptankegångarna bl.a. om räntebidragen, fastighets-skatten på flerfamiljshus och att man ska byta ut olikasaker mot investeringsbidrag. Det är väl sådana frågorsom vi får fortsätta att debattera och som bereds iRegeringskansliet.Vi får naturligtvis följa det här med avgifterna isamband med förmedling av bostäder. Det är natur-ligtvis viktigt att det här inte blir en källa för intäkterutan att man bedriver det här enligt självkostnads-principen. Jag delar uppfattning attdet är angeläget att man får en seriös förmedlings-verksamhet i . Det här håller man för närva-rande på att titta på i , så vi får välåterkomma om det. Men i princip har jag egentligeninget att invända mot det. Jag tycker bara att de härreservationerna är onödiga.