prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Jag har lagt fram ett förslagom att man skulle kunna ha en arbetsordning somfinns för varje beslutande och beredande grupp ochatt man skriver in i högskolelagen att det är en skyl-dighet för högskolorna och universiteten. Hur serMajléne på det? Skulle inte detkunna vara ett sätt att ytterligare stärka inflytandetoch demokratin i högskolan med den idé jag hade?Sedan till den andra frågan. En kvalitativt god ut-bildning för alla är oerhört viktig, sade MajléneWesterlund Panke. Då undrar jag om tyckeratt de studiesociala frågorna ingår i kvalitetsutveck-lingen, att de ingår i en kvalitativt god utbildning föralla.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag ska börja med de studiesocialadelarna. Jag tror, , att vi får skilja påutbildningskvalitet och inlärningskvalitet. Jag tror attlite jobbiga sociala förhållanden, svårigheter att hittabostad, sjukdom osv. kan påverka inlärningskvalite-ten. Utbildningskvaliteten däremot är det som hög-skolan erbjuder. Det är nivån på de kunskaper ochfärdigheter som högskolan erbjuder. Enskilda stu-denter kan få bekymmer med inlärningen på grund avstudiesociala svårigheter. Men jag tror att vi ska för-söka hålla isär de begreppen och inte blanda in det iett förslag som handlar om utbildningskvalitet.När det gäller arbetsordning delar jag syn-punkter på att det är klart att det ska finnas arbetsord-ningar ute på de enskilda lärosätena. Men jag tyckerinte att vi på nationell nivå ska reglera det i lagstift-ningen. Jag tror att det är väsentligt att man utarbetarsina egna arbetsordningar ute på de enskilda lärosäte-na. Men jag håller med om att det är viktigt attarbetsordningar finns.Anf. 195 () replik:Herr talman! har fun-deringar vad gäller skillnaden mellan utbildningskva-litet och inlärningskvalitet. Självklart handlar detbåde om hur jag som student kan föra in ny kunskap,vara kreativ och utvecklas på ett gott sätt. Men jagförknippar det med det lärosäte och med den utbild-ningskvalitet och utbildningsgaranti man har där. Ominte jag som student har möjligheter, om inte jagtrivs, om inte jag kan få in kunskap och utvecklas blirinte heller den utbildningsorten någonting värt. Jagtycker att man kan koppla samman detta och visa påatt de studiesociala frågorna är oerhört viktiga för ska kunna få garanti och kvalitet på utbildningeni dess helhet, eftersom studenterna är grunden föruniversiteten, utvecklingen och den organisation vihar diskuterat.Vad gäller arbetsordningar tycker jag att det är braatt tycker att det är en viktig sak att diskute-ra. tror jag - och vi har pratat om det närdet gäller de betänkanden vi haft här tidigare - att detär viktigt att vi har ett tydligt ledarskap. Det är viktigtatt vi plockar ut konkreta åtgärder som vi ser är enbörjan, en grund för hur man ska kunna arbeta ochvidareutvecklas och för att det ska bli lika möjligheterför alla.Därför tror jag, för studentens och för kvalitetensoch inflytandets skull, att det är en viktig grund attarbetsordningar ska finnas överallt.Anf. 196 () replik:Herr talman! Jag kan bara upprepa det jag tidigaresade till , att jag delar uppfatt-ning om att arbetsordningar bör finnas på de enskildalärosätena. Men jag delar inte uppfattningen att vi skalagstifta om det och på det sättet detaljreglera verk-samheten från central nivå.Anf. 197 () replik:Herr talman! I stora delar tycker jag att detMajléne sade om kvalitet, hög-skolans utveckling, samtal och dialog var intressantoch bra. Jag delar uppfattningen om allt detta.När hon sedan kom in på framför allt våra reser-vationer tycker jag att hon läser dem som en visspotentat läser . I fråga om nationella utvärde-ringar gällde tydligen bara Moderna Tider och någotslags snabb rankning. Jag vet inte var hon hittar det ivåra reservationer.Vi talar om oberoende nationella utvärderingar,om att dessa ska präglas av mångfald och variation.Vi säger att nationella, övergripande utvärderingarbör utföras av flera, oberoende organ. Vi talar omakademier, institutioner och organisationer och om attett kvalitetsinsitut ska upphandla den allra bästa ut-värderingen man kan få i . Av detta finnsingenting i synpunkter när hon kommente-rar de moderata förslagen.Sedan vill jag kommentera någonting som varväldigt positivt. säger ju att 30 000 svenskastudenter läser utomlands. Det är mycket bra. Detvore också bra om vi hade fler utländska studenter iSverige så att de svenska universiteten också hadedragkraft. Vi har ju säkert plats för fler utländskastudenter i Sverige.Om nu de här 30 000 svenska studenterna av egenkraft kan välja utländska universitet över praktiskttaget hela världen, hur menar att de inte skakunna välja på samma sätt i efter egen vilja?Det kan de ju inte. Socialdemokraterna har ju införten nationell reglering av urvalet sökande, medan denborgerliga regeringen gav högskolorna möjlighet attsjälva svara för intagningen. När studenterna kommerutomlands får de alltså mycket större frihet än när deär i . Det tycker jag inte är särskilt rättvist motstudenterna.Anf. 198 () replik:Herr talman! Jag noterade att när om fristående nationella övergripande utvärde-ringar ur motion nämnde han institutio-ner, akademier och organisationer som anlitas vidbehov. Men han hoppade över ordet tidskrifter. Detvar det ordet jag hakade fast vid därför att vi faktiskthar en tidskrift som brukar utföra "utvärderingar" ochgöra rankningslistor med utgångspunkt från dessa.Jag trodde det var den idén som förespeglade LarsHjertén och när man skrev reservatio-nen. Så enkelt var det.När det gäller de upphandlingar som det här fri-stående institutet ska göra frågar jag mig: Från vemska man göra upphandlingarna? Det är ju faktiskt såatt är ett expertorgan som hyr inexperter vid utvärderingarna. Jag menar att så mångaexperter finns det väl inte i det här landet att detplötsligt skulle dyka upp helt andra personer som görsamma utvärdering för ett nationellt fristående insti-tut. Jag skulle gärna vilja att lite grannutvecklar hur upphandlingen ska ske och vem det ärsom ska upphandlas.Anf. 199 () replik:Herr talman! Jag hoppade tydligen över tidskrif-ter. Det står ingenting om den tidning som MajléneWesterlund Panke citerade tidigare.Jag tänker mig i första hand vetenskapliga tid-skrifter som sysslar med högskolor, universitet ochforskning.Att ett sådant här kvalitetsinstitut ska upphandlakan man diskutera. Vad jag sade i min första replikvar att man ska upphandla de bästa utvärderarna. tidigare utnyttjats av så är detinget fel i det, vad jag kan förstå.30 000 svenska studenter väljer fritt utomlands.Hur kommer det sig att de inte har samma fria val iSverige? Här är det en nationell reglering som gällervid antagning till högskola och universitet.Anf. 200 () replik:Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad LarsHjertén menar när han säger att studenten inte har ettfritt val att söka sig till olika lärosäten i . Vissthar studenten ett fritt val.Antagningssystemet kan väl inte blandas ihopmed ett fritt val. Man söker väl till den högskola somman är mest intresserad av? Det som är positivt förstudenten är att antagningssystemet då är överblick-bart och ganska tydligt och ganska klart. Studentenvet också att det finns enskilda högskolor som har ettnågot annat urvalssystem vid antagningen eftersomman har kommit fram till att man vill pröva någotnytt. Man har gått in till för att fåtillstånd att göra det.Jag ser inte riktigt sammanblandningen av fritt valoch antagningssystem. Det stämmer inte riktigt förmig, måste jag säga.Med ett visst djurs envishet vill jag komma tillba-ka till upphandlingen som det nationellt friståendeinstitutet ska göra. De ska alltså upphandla sammapersoner, samma experter. Det kan alltså inte vara felpå expertisen, utan då är det fel på myndigheten somupphandlar eller hyr till sig de bästa experterna. Detfinns alltså någonting i grunden negativt på grund avatt det är en fristående myndighet. Alla våra friståen-de myndigheter sorterar ju under departement.Vill se en annan myndighetsstrukturi , dvs. fristående myndigheter som inte ärkopplade till departement? Då är vi inne på en heltannan diskussion som blir väldigt generell.Anf. 201 ():Herr talman! Vi behandlar propositionenStudentinflytande och kvalitetsutveckling i högsko-lan. Det här är någonting som vi har samarbetat medregeringen och om. För Vänsterpartietsdel vill jag säga att vi är glada att flera av de yrkan-den som vi har drivit här i underganska nu tycks gå igenom och att vi till-sammans kan riva en del av de hinder som funnitsmot studentinflytande.Förslaget innebär en rejäl förstärkning av studen-ternas inflytande och delaktighet, men det ger ocksåuttryck för en ny och förändrad syn på studenternasroll som vuxna medansvariga medaktörer i en föränd-ringsprocess.Högskolan ska stå för de demokratiska idealenoch genom ett fristående och kritiskt perspektiv bidratill utvecklingen av ett socialt och ekologiskt hållbartsamhälle. För att högskolan ska vara trovärdig i denuppgiften måste den i sin verksamhet uppmuntra enkritisk hållning och se studenternas inflytande somnågot naturligt och självklart.För studenternas del är det viktigt att betona attmed de här rättigheterna följer också skyldigheter.Avståndet mellan den enskilde studenten och hög-skolan, och avståndet mellan den enskilde studentenoch studentkåren måste minskas. Det måste vara flerstudenter som är aktiva i demokratiprocessen. Det ärhögskolornas skyldighet att försöka skapa så godaförutsättningar som möjligt för ett sådant engage-mang.Genom att utveckla sin organisation och sin un-dervisning och bearbeta sina attityder kommer hög-skolan att kunna förbättra studentinflytandet. Det ärjag övertygad om.På många håll är undervisningsformerna fortfa-rande ett hinder för studentinflytande. Trots ett uttalatintresse för olika former av problembaserad under-visning är undervisningen både traditionell och passi-viserande på många håll. Tentamina premierar fortfa-rande faktakunskaper som är lätta att memorera ochlätta att mäta.Att läsa på universitet och högskola bör innebäranågot mer än direkta ämnesstudier. Social kompetens,förmåga att kommunicera, att självständigt göra kri-tiska bedömningar, att lösa problem på ett kreativtsätt, att lyssna aktivt med empati och att ha en öd-mjuk prestigelös attityd är egenskaper som många,inte bara jag, bedömer som allt viktigare för framti-den.Brist på studentinflytande är inte bara ett problemför studenter, utan det är det för lärarna på högskolan,för högskolan som organisation, för hela den högreutbildningens utveckling och förnyelse och faktisktför hela samhället.Vilka förslag har vi nu att ta ställning till här i dagsom förstärker studenternas inflytande?För det första kommer det att stadgas i lag att stu-denterna har rätt att utöva inflytande och ta aktiv del iarbetet för kvalitetsutveckling. För det andra ändrashögskoleförordningen på ett antal mycket väsentligapunkter:Studenterna får rätt att ingå i alla beslutande organinom högskolan vars verksamhet kan ha betydelse förderas utbildning. När beslutsfunktionerna delegerastill en tjänsteman har denne skyldighet att samrådamed studenterna. Det är ett mycket viktigt framsteg.Studenterna ska ha rätt att vara representeradeäven i beredande och utredande organ. Det är ocksåmycket viktigt. Det är där man har möjlighet till rejälpåverkan.Kursutvärderingarna ska vara obligatoriska. Detär något som har drivit under mångaår. Att tillsammans studera och kritiskt värdera detman gör borde vara en självklarhet i en verksamhetmed ett vetenskapligt förhållningssätt. Men utvärde-ringarna måste följas upp och redovisas för studen-terna. Studenternas åsikter måste inhämtas kontinuer-ligt och under hela kursens och utbildningens gång.Till sist: Studenterna får nu rätt att framföra sinasynpunkter i anslutning till högskolornas årsredovis-ningar. Det är också en självklar rättighet, tycker jag.Det är ju studenterna som är det viktiga innehållet ihögskolans verksamhet.Jag vill här slå fast att kvalitetsutveckling och stu-dentinflytande är två av varandra ömsesidigt beroen-de storheter. En förändrad studentroll och skärptakrav i arbetslivet kräver förändringar på olika nivåerinom högskolan. Därför behöver de allmänna målenför den högre utbildningen ses över, preciseras, ut-vecklas och operationaliseras. I samband med attdetta görs får nu i uppdrag att ta framöppna kriterier för bedömningar av de färdighetersom svarar mot grundutbildningarnas allmänna mål,så att det blir möjligt för studenterna att jämföra deolika utbildningarna.Sammanfattningsvis vågar jag påstå att förslagetinnebär en kraftig höjning av ambitionsnivån när detgäller kvalitetssäkring, en kvalitetssäkring som harförutsättningar att inte bara vara kontinuerlig utanheltäckande, och som också ger möjlighet att vidtaåtgärder när problem uppstår.Med detta vill jag yrka bifall till utbildningsut-skottets betänkande.Innan jag slutar har jag, efter att ha åhört debatten,några frågor att ställa till mina kamrater i utbild-ningsutskottet.Det gäller och förslagom ett oberoende . Jagtycker, när jag lyssnar till , att jag förståratt han i stället för en myndighet, i det här fallet , vill separera det till två myndigheter - ensom står för de granskande uppgifterna och en somstår för de främjande uppgifterna. Det är en tankesom kan vara intressant i och för sig.När det gäller utbildning tycker jag faktiskt att detborde vara naturligt att granskningar, uppföljningaroch utvärderingar som blottlägger problem också skaleda fram till åtgärder som främjar en positiv utveck-ling. Det är liksom två sidor av samma mynt.Därför har jag också respekt för Högskoleverketsarbete. Jag tycker att verket kontinuerligt höjer sinambitionsnivå. Det är mycket intressant att läsa dessrapporter.Moderaterna har en betydligt vagare beskrivningav vad det är man menar med oberoende. Jag villställa en fråga till . Vad menar när de pratar om det här oberoende, friståendeinstitutet? Jag har förstått att det ska vara oberoendeav staten, av regeringen och . Men man kanväl knappast tala om ett totalt oberoende om en verk-samhet ska finansieras av offentliga medel, och omuppdraget ska formuleras av uppdragsgivaren - som idet här fallet måste vara regeringen.Eller är det så, , att medoffentliga skattemedel vill bilda ytterligare en ellerflera stiftelser som är fristående från staten? Därmedblir de ju också fristående från offentlig kontroll ochinsyn. Ska de fullgöra den granskande uppgiften? Detskulle jag gärna vilja ha svar på.Anf. 202 () re-plik:Herr talman! Jag håller med om det som har talat om här. Med tanke på dendiskussion som tidigare fördes mellan och mig själv kring demokrati ochinflytande vill jag säga att det som jag har hört tala om - det kallar jag för demokrati.Det är vad jag ser som demokrati.Jag skulle vilja gå vidare och ställa samma frågortill som till . Jämställdhetslagen ger ett skydd för dem somarbetar på universitet. De omfattas av den. När vi nuvill ha studenterna på jämbördig nivå - varför kan dåinte jämställdhetslagen få finnas i högskoleförord-ningen? har yrkat på det vid ettpar tillfällen . Vad är det som hindrar?Jag har vänner som sympatiserar med Vänster-partiet. De trodde inte att det var sant när jag sade attVänsterpartiet inte kan bifalla våra yrkanden omkringdetta. Det är en fråga som jag vill ställa, herr talman.Anf. 203 () re-plik:Herr talman! Jag kan lugna - det är inte sant. har gång pågång motionerat om att studenterna vid högskolan skaomfattas av jämställdhetslagen.Men det finns svårigheter med detta. Jag tror attbåde och jag måste vara så intel-lektuellt hederliga att vi kan säga att det är så.Jämställdhetslagen reglerar nämligen förhållandetmellan arbetsgivare och arbetstagare, och studenternaär de facto inte arbetstagare. Vi har på andra sättförsökt hitta utvägar kring detta. Men det är faktisktinte det betänkandet som vi debatterar , utan dethar vi alldeles gjort.Vänsterpartiet har en motion där vi lyfter framjust behovet av ytterligare åtgärder för att öka jäm-ställdheten, och att definitivt få bättre förhållanden tillstånd när det gäller de tyvärr förekommande sexuellatrakasserierna.Men precis som det också står i betänkandet såpågår mycket arbete, bl.a. på . Vihoppas på detta. Samtal är också viktigt, och att frå-gorna hålls levande. Jag tror egentligen attdet kanske är viktigare än både inskrivningar i hög-skolelagen och högskoleförordningen. Det har vi ju.Man måste tala om detta i olika samman-hang. Man måste också uppmärksamma detta i fort-bildningskurser och vid personalsammankomster påuniversiteten så att det levandegörs ordentligt.Anf. 204 () re-plik:Herr talman! Inget av dessa skäl är något hållbartskäl. Det tror jag faktiskt inte att själv ens en gång. Det faktum att detta är svårthindrar inte att man arbetar för det.Doktorander är väl ändå anställda när de har sinadoktorandtjänster, så de skulle väl kunna få omfattasav detta?För övrigt undrar jag varför man ska utesluta engrupp, om man vill att debatten ska föras. Det är minfråga.Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Jag tror att måsteha missförstått detta. I fråga om doktorander meddoktorandtjänster så råder ett anställningsförhållande.De omfattas, precis som alla andra vid universitet ochhögskolor, givetvis av jämställdhetslagen. Däremotgör inte övriga studenter det.Jag sade inte att någonting är omöjligt - jag sadeatt det finns ett juridiskt problem. Det finns nämligenandra grupper som i likhet med studenterna kanskeockså skulle behöva omfattas av lagen, och för vilkadet inte råder någon direkt anställningsförhållande.De motioner som vi har behandlat här är bara ett spritt antal från den allmänna mo-tionstiden. De beskriver inte rättvisande vare sigVänsterpartiets eller jämställd-hetspolitik, eller någon annans heller. Därför är detväldigt svårt att utgå från det som har hänt i dag.Vi har gång på gång motionerat om att få en lös-ning när det gäller studenternas förhållande till jäm-ställdhetslagen.Anf. 206 () replik:Herr talman! Ja, , det är fulltmöjligt att tillskapa ett fristående institut, institution,organ eller vad vi vill kalla det för utan att det stårdirekt under departementets styrning. Det finns olikamodeller för det. Utan att på något sätt föreslå mot-svarande modell som riksbank kan jag baranämna den som ett exempel på hur man utser en sty-relse och en chef utan att de är direkt under riksda-gens eller departements styrning.Det skulle också vara möjligt att till ett sådant härinstitut knyta olika typer av organisationer, universi-tetslärare, vetenskapliga föreningar osv. som skullehjälpa till i arbetet.Vi har ju saker på gång i samhället. på kvalitetsjämförelsen av C-uppsatser somdelats ut till alla riksdagsmän. Om inte Britt-MarieDanestig har läst den skulle jag vilja rekommenderaden. Det är inte fråga om några enkla kvantitativafakta, utan det är kvalitetsjämförelser. Man ställer entuff fråga: Är det någon skillnad på hur vi bedömerC-uppsatser på olika högskolor i ? Det är entuff fråga, och det kan bli ett svårt svar. Men det ärviktigt att ställa frågan.Civilekonomerna har också en verksamhet medatt sätta samman uppgifter och statistik för hur ar-betsgivarna bedömer de olika civilekonomutbildning-ar som finns i landet, och även i . Det finns etteuropeiskt samarbete. Man får in uppgifter om vilkamöjligheter man har att få arbete.Jag noterar att ändå förstodnågot av det jag sade när jag menade att detta skulleleda till en positiv utveckling. Tanken är ju att sådanahär uppgifter ska leda till förnyat och positivt utveck-lingsarbete i det högskoleverk som ska finnas kvar.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! När det gäller att låta Högskolever-ket behålla ansvaret helt vill jag säga att jag litar påatt verket fullgör sina skyldigheter och uppgifter somden myndighet det är.Jag tycker att det nästan är lite genant att höra UlfNilsson tala om att departementet skulle styra . Jag är faktiskt stolt över att vi i -för det tycker jag att vi fortfarande kan säga - har entjänstemannakår som även internationellt sett har ettmycket gott rykte för sin integritet och för sitt kun-nande.Jag tror inte att svenska tjänstemän på våra myn-digheter av kollegiala eller andra skäl skulle avståfrån kritik, även om det drabbar den egna myndighe-ten.Jag ska säga något om de här rankningslistornaockså. sade själv ungefär så här: De ärlite banala.Det instämmer jag i. Jag tycker också att de är ba-nala. sade vidare att de kan vara bra un-der förutsättning att de är riktiga. Och det är just det!De är så sällan riktiga, eftersom vi vet så lite om påvilket sätt och med vilka kriterier man har gjort be-dömningarna. De här rankningslistorna är möjligenroande att läsa i tidningar eller facktidskrifter mensäger väldigt lite om kvaliteten på en utbildningsan-stalt.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag sade faktiskt inte att de var ba-nala. Jag sade att ordet kunde uppfattas banalt eller attdet kan låta banalt när man hör det. Sedan försöktejag fylla det med ett innehåll.Jag håller med om att vi kanvara stolta över våra svenska tjänstemän. Jag sadeockså i mitt anförande att jag har väldigt stor respektför arbete som det fungerar i dag.Jag märker också att har som mål-sättning att vara självständigt och ta självständigainitiativ.Tiden räcker kanske inte till för att fördjupa denhär diskussionen, men den bottnar faktiskt i en ideo-logisk skillnad också mellan och Folk-partiet, och kanske också mellan andra partier. Frånliberal utgångspunkt tycker vi att det är väldigt viktigtatt man har ett antal kontrollerande organ i samhälletsom inte står direkt under politisk styrning. Sedan kandet variera från tid till tid om den politiska styrningenriskerar att bli negativ eller inte. Det beror mycket påvilka politiker vi har osv. Men rent principiellt tror viatt det är en förutsättning för att få en bättre kvalitets-utvärdering att de som utvärderar verksamheten inteär desamma som har ansvar för att utveckla verksam-heten.Anf. 209 () re-plik:Herr talman! Jag tror att det skulle vara synnerli-gen olyckligt att, i när befinnersig i en mycket spännande utveckling och håller påatt hitta bra former för sitt fortsatta viktiga arbete,splittra den myndigheten och dela upp den på två.Man kan åstadkomma mångfald ändå. Det gör bl.a. genom att man knyter ett antal ex-perter till sig för olika uppdrag.Jag ska hjälpa med rankningslistorna.Jag säger så här: De är ofta banala.Anf. 210 () replik:Herr talman! Jag diskuterade den här frågan i detförra replikskiftet. Vi vill detsamma som ska inte vara samma myndighet som både främ-jar, kontrollerar och utvärderar. Det bör vara två olikaorganisationer. Vi har samma uppfattning när detgäller ungdomsskolan, som till. ska inte ha dessa båda roller. Idet här fallet ska det finnas ett kvalitetsinstitut som ärfristående från statliga myndigheter. Det här institutetska upphandla den kompetens som den behöver föratt fullgöra sitt uppdrag. Det ska vara en oberoendenationell utvärdering. ska finnas kvarsom en myndighet med sina uppgifter.Vi har inte haft möjlighet att gå vidare och skrivaen lagtext och exakt tala om hur det kommer att se ut,vilka som ska utses, precis vad det kommer att kostaosv. Men vi tror att den här principen är ganska riktig.Jag är ganska säker på att den här principen vinner ilängden, även om vi inte vinner här i kammaren vidomröstningen i nästa vecka.Anf. 211 () re-plik:Herr talman! Det är just det som är så luddigt. Nitalar inte om hur det ska se ut. Det här ska inte varanågon myndighet utan någonting annat, men ni talarinte om vad det är för något annat. Ni talar inte omhur man ska utse styrelser eller hur det hela ska finan-sieras. Då blir man väldigt tveksam.Låt mig påminna om att vi en gång itiden faktiskt bildade myndigheter för att garanteramänniskor rättssäkerhet och också för att garantera attvi kom bort från beroendet av vinstintressen, svåger-politik osv. Då var myndigheterna en garant för detallmännas intressen.Anf. 212 () replik:Herr talman! Jag tror inte vi kommer mycketlängre här. var ju med i Forsk-ning 2000, vilket jag inte var.