prot · GO0933 · 2000-11-24 00:00:00 — Vi konstaterar att av de fem punktersom fanns med i det vi kallade husläkare har vi i denhär propositionen fått gehör för drygt fyra. De fyrakanske vi vet vilka det är. Den som inte vara med varetableringsfriheten. Att jag är vänlig nog attsäga drygt fyra beror på att sjukvårdsministern i pro-positionen så nämner ordet mångfald.Sedan kan han få en liten poäng för att han har lyftfram ett allmänläkarsystem i ett län som faktiskt harlyckats med att ordna en hel del privata husläkare.Men i grunden är vi inte överens, utan vi får fortsättaatt föra denna strid.Den andra enkla tanken var att det är bättre att fåvård och behandling än få sjukpeng medan man vän-tar på vård och behandling. Där trodde vi också frånvår sida, när vi började tjata om det , att man inte skulle behöva tjata så där väldigtlänge om det. Det var klart att alla andra skulle tyckalikadant. Det kallades för Bohusmodel-len. Det var inte vi som uppfann den, men vi tyckteatt den var bra. Sedan fick frånFolkpartiet i denna kammare jagatre socialministrar med blåslampa för att sälja dennatanke. Den tredje, , gav vika för denblåslampan och införde det som lite grann liknar detvi diskuterar, de s.k. Dagmarpengarna, dvs.tanken att det skulle gå att använda pengar från för-säkringskassan till att se till att ta bort brister i vår-den.Av det som i debatten kallas för FINSAM ochsom några vill kalla SOSAM, några ARBSAM ochnågra FRISAM handlar åtminstone de tre förstaegentligen om några enkla saker. Det sägs att detskulle tillåtas från statsmakternas sida, från dennariksdags sida, en friare användning av försäkringskas-sans pengar om man lokalt, tillsammans med lands-ting, socialtjänst eller vad det kan vara, kommer framtill att det blir bättre och billigare för medborgarna.Jag har redan nämnt det här med lokala uppgörel-ser. Jag blev kanske lite förvånad när detta, som jag uppfattade det, i ett tidigareinlägg. I FINSAM och annat som vi ju har varit över-ens om mellan och var detförstås så att man måste komma överens om hur manskulle använda de här pengarna lokalt. Det var inte såatt vi satt i , vare sig på Helgeandsholmeneller borta på , och i detalj skullereglera hur man samarbetade i landet.Ytterligare en punkt som jag tycker att det är vik-tigt att stryka under i det som vi från sidahar kallat FINSAM, och som hette FINSAM under deår då det fanns i , är att det ju inte handlar omatt använda pengarna på individnivå. Det är inte frågaom att man, om man själv blir sjuk, ska kunna sägaatt jag kommer att kosta sjukpeng såköp en operation till mig.Det finns förstås vissa poänger med en sådan mo-dell, men det finns också stora risker med den. Detfinns en risk att det skulle skapa gräddfiler i svensksjukvård. Men vad det innebar i FINSAM-försökenvar ju att man skulle komma överens på regionalnivå. Man skulle säga: Vi har brist i just vårt län vadgäller psykiatrin. I ett län någon annanstans har manbrist på ortopeder som opererar, och människor stårlänge i kö för att få en höftledsoperation.Som jag nämnde tidigare väcktes tanken i mittenav 80-talet och fick lite gehör . Närjag som sjukvårdsminister lade fram förslaget om atttillåta FINSAM i några län i 1992 var detom jag minns rätt så att alla partier ställde sig bakomoch tyckte att det var en bra idé. Vi såg till att detutvärderades grundligt av de två tyngsta myndighe-terna i landet på området, och Riks-försäkringsverket.Våren 1997 kom det en utvärdering som var ännumer positiv än vad vi anhängare någonsin hade trott.Jag har visat den förut i kammaren. Jaghar givit bort exemplar till statsråd i den socialdemo-kratiska regeringen. Med tanke på vad som sägs ibetänkandet behöver jag kanske inte nu ge bort mittsista exemplar till . De tankar som finnsmed där om hur väldigt bra det gått tror jag att LarsEngqvist känner till. Men är det så att han vill haboken så får han den innan debatten är slut.Det tråkiga i vårt land har förstås varit att det härgoda resultatet lades i byrålådan. Någonstans borta påSocialdepartementet har det legat . Istället för att använda de goda idéer som fanns ochtillåta dem i hela landet har man lagt dem åt sidan.Det som händer i socialutskottets betänkande är juden här beställningen till regeringen om att skynd-samt komma med en proposition.Jag tror inte att jag avslöjar någon stor hemlighetom jag konstaterar att det som vi har varit överens ommellan partierna är att det ska komma ett förslag tillnästa höst. Det ska kunna behandlas av kammareninnan jultomten kommer med de andra julklapparnadet året. Jag uppfattar att vi är helt överens med soci-aldemokraterna i utskottet och också med företrädareför Socialdepartementet.Fru talman! Det har också kommit in en debattsom handlar om akutsjukhusen. Det är en debatt somvi gärna för - tyvärr i den meningen att det vore braom vi slapp föra den utan att det i stället var på ettannat sätt. Men på den punkten går det en avgörandeskiljelinje mellan liberalerna och Social-demokraterna. Vi har gång på gång under det svenskavälfärdssamhällets uppbyggnad slagit fast att dethandlar om gemensam finansiering men att detta i sintur inte måste betyda offentlig produktion. Den tan-ken fick vi driva vad gäller förskolorna i mitten av80-talet. Vi fick driva den runtom i landet vad gällervårdcentraler mot ett benhårt socialdemokratisktmotstånd. får vi uppenbarligen driva den vadgäller akutsjukhusen.Det är kanske inte så att det finns många i vårtparti som går och brinner av längtan att se alla sjuk-hus i i privat ägo. Det är sällan jag stöter påden opinionen. Däremot stöter jag gång på gång påmänniskor som tycker att det väl är bra att man kanpröva olika lösningar i ett land som varit så oerhörtenhetligt som vårt på den här punkten.Fru talman! räknar jag med att detkommer att finnas möjlighet till lokala, regionalauppgörelser om att använda pengar friare på ett sättsom liknar, och tar vara på de goda idéerna från,FINSAM-modellen. Stegvis under de närmaste årenkommer husläkaridén att genomföras i vårt land. Detär möjligt att inslaget av etableringsfrihet får väntatills vi får en ny regering efter valet . Annars skavi fortsätta att tjata.Vi tycker förstås att det är lite synd för medbor-garna att det har tagit i det ena fallet och i detandra kanske innan våra idéer genomförs. Vihar haft en valaffisch i många valrörelser där det ståratt det måste löna sig att arbeta. Då har vi i förstahand tänkt på att människor som arbetar ska kunna fåbehålla någonting. Men det är också trevligt om detlönar sig att arbeta inom politiken.Vi tycker att det samarbete som har funnits i an-slutning till socialutskottets behandling mellan vårtparti, , och Socialdemo-kraterna har varit bra och präglats av en uppriktigdiskussion. Vi konstaterar att vi har fått ett resultatsom förstås inte är perfekt i alla avseenden men somgår åt rätt håll och som är avsevärt bättre än det av-slagsyrkande som moderater, kristdemokrater ochvänsterpartister har gjort i den första reservationen.Vi tackar för det samarbetet. Inte minst har vi haft lättatt prata med våra vänner i . Det är viinte ovana vid, men det engagemang som Centernsförhandlare har visat för mångfaldsfrågorna är nå-gonting som vi liberaler tycker extra bra om.Fru talman! Kampen går vidare. Vi kommer förvår del att fortsätta kämpa för att det ska finnas eta-bleringsfrihet och konkurrensneutralitet mellan hus-läkarna. Vi kommer att kämpa för att vårdköerna tasbort. Vi kommer att kämpa för att de äldre får en bravård och att de får välja hur den vården ska utformas.Låt oss för alla deras skull hoppas att det inte tar 17 åroch innan det genomförs.Anf. 58 () replik:Fru talman! Eftersom nämnde migvill jag säga att vi självklart inte har något emot utvecklar det finansiella samarbetets formerlokalt. Men vad vi vill är ju just att man ska göra det.Det finns inget i förslaget som säger att man kommeratt göra det utan det är utlämnat till huvudmännensgottfinnande.Sedan håller jag, precis som jag har sagt förut,med och om att det finnsmycket bra analys i den nationella handlingsplanen.Men jag håller också med när ni säger attden inte är tillräckligt bra. Den är för tunn. Det saknasavgörande delar som etableringsfrihet och liknande.Det saknas så mycket, tycker vi, att det inte är någonidé att göra något styckevis och delt. Då är det bättreatt säga: Vi avslår, varsågod att komma igen mednågot bättre. Vi är i grunden oense med Socialdemo-kraterna precis som sade att han självvar. Då säger vi: Varsågod att komma tillbaka mednågot bättre i stället för att komma med något halv-sulat.Anf. 59 BO () replik:Fru talman! Då är jag glad om jag missuppfattadeLeif om det här med frivillighet. Då tror jagegentligen att vi kanske numera är överens mellan sexpartier i , alla utom , om attdet är bra att ta vara på idéerna om det här med finan-siell samordning. Det är bra att riva hindren, det är juvad det är fråga om, på ett sådant sätt att man lokalt -inom rimliga gränser förstås - kan komma överensmellan representanter i fråga om de gemensammapengar vi har i vårt land. Det är de pengar som med-borgarna tvingas betala in oavsett om vi kallar det försjukförsäkring, landstingsskatt eller statsskatt. Det ärbra om man kan använda dem på ett friare sätt än förnärvarande. Det är i så fall bara bra.Vad gäller frågan om man ska rösta ja eller nej tillhandlingsplanen, är det väl, har uppenbar-ligen och jag olika uppfattningar. Vi hari dag från sida försökt att först via Kers-tin och sedan genom mig utveckla varförvi tycker att det ändå är så pass många steg i rättriktning att det är bättre att rösta för den med det deninnehåller än att i en relativt ohelig allians, får manväl ändå säga, försöka få den fälld.Anf. 60 ():Fru talman! träffade jag Christi-na Svalstedt och från iÖrebro. Vi satt och pratade lite grann om sjukskriv-ningar och utbrändhet bland undersköterskor ochannan sjukvårdspersonal. De berättade att sjukvårds-personalen är stolt över sitt jobb. Men det finns ocksåbekymmer. Behoven är större än resurserna, ochdärför är det viktigt att man förstärker resurserna . Det är också viktigt att vi i den här kammareninser att teknikutvecklingen på sjukvårdsområdet gårså snabbt att vi måste ha beredskap och diskuteraökade resurser för framtiden.En annan sak är att det är ett krävande jobb, bådefysiskt och psykiskt. En tredje sak är att bilden avsvensk sjukvård ibland är väldigt orättvis och negativ.Det är tufft att ge allt i ett jobb och sedan mångagånger känna att bilden utåt är mycket orättvis i för-hållande till verkligheten.En fjärde sak är arbetsorganisationen. Det är fort-farande en väldigt hierarkisk organisa-tion i sjukvården. Det är viktigt att man ser kompe-tensen hos alla personalgrupper, inte minst den tystakompetens som finns hos undersköterskor och perso-nal som har jobbat väldigt länge i vården.Därför blev antagna föreskrifteroch allmänna råd om läkemedelshantering, och fram-för allt tolkningen av dem, väldigt olycklig och nå-gonting som uppfattades som oerhört kränkande avmånga erfarna undersköterskor.Det är inte rimligt att personal som har jobbat un-der i vården och har mycket god kompetensoch ett mycket starkt ansvarstagande inte tillerkännsden kompetens och det ansvarstagande som de har.Det blev väldigt tossigt när föreskrifterna kom atttolkas som om en undersköterska över huvud tagetinte skulle ha rätt att dela ut medicin om den inte varfördoserad av akademiskt skolad personal. Vi har ettsystem för delegation, och vi ska ha ett system fördelegation som säkrar ansvarstagande. Men det ärviktigt att sjukvården också inser att det bland under-sköterskorna finns utomordentligt många som ärmycket kompetenta med mångårig erfarenhet ochmed det som vi kallar tyst kunskap och förmåga att seoch läsa in oerhört mycket av patientens behov.På senare år har vi kanske haft en tendens i sam-hället att lite grann bortse från denna kompetens ochgöra det lite för enkelt för oss och använda läkare därvi skulle kunna använda sjuksköterskor och användasjuksköterskor där vi skulle kunna använda under-sköterskor. Vi kommer att behöva mycket välutbildadpersonal och mycket forskning och utveckling inomsjukvården, men vi kommer också att behöva perso-nal som undersköterskorna i framtiden.Därför är jag så glad över att utskottet gör ett såtydligt uttalande med anledning av de motioner somhar väckts kring denna symbolmotion om iordning-ställande och administrering av läkemedel. Och jagtycker att det är strongt av att klargöraatt det inte ska vara någon saklig skillnad i förhållan-de till de tidigare föreskrifterna och att man ocksåkommer att utvärdera dem, så att man inte förlorarden kompetens som finns hos undersköterskorna. Detär bra gjort av utskottet, och det är bra gjort av Soci-alstyrelsen. Och jag hoppas att man vill jobba vidare idenna anda och verkligen säkra att en kvalificeradgrupp som undersköterskorna kommer att ha sinrättmätiga och viktiga roll i den svenska sjukvårdenbåde nu och på lång sikt.Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 november2000/01:135 av () till kul-turminister /01:136 av () till utrikesmi-nister nordisk miljöunion2000/01:137 av () till finansminister på biobränsle2000/01:138 av (c) till justitieministerThomas BodströmCentralisering av kriminalvårdsanstalter2000/01:139 av () till näringsminis-ter /01:140 av () till näringsminis-ter /01:141 av () till näringsministerBjörn roll i det framtida transportsystemet2000/01:142 av () till näringsmi-nister miljöpåverkan2000/01:143 av () till näringsmi-nister och nollemissionsfordon2000/01:144 av () till näringsmi-nister snabbtåg på MälarbananInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 november.9 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 23 november2000/01:281 av () till finansministerBosse RingholmLotterilagstiftningen2000/01:282 av () till utrikes-minister rättigheter2000/01:283 av () till utrikesministerAnna LindhMänskliga rättigheter i Turkiet2000/01:284 av () till miljöminis-ter av vindkraftverk2000/01:285 av () till miljö-minister /01:286 av (c) till jordbruksmi-nister /01:287 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallAsylsökandes rätt till hälso- och sjukvård2000/01:288 av () till statsrå-det läkare2000/01:289 av () till justitieministerThomas BodströmSkillnad mellan privat- och offentliganställda2000/01:290 av () till utbildningsmi-nister forskning om mobbning2000/01:291 av () till statsrådet av elevers möjligheter2000/01:292 av () till statsrådet /01:293 av () till justitieminis-ter parkeringsböter2000/01:294 av () till socialministerLars EngqvistHjälpmedel för urostomiopererade2000/01:295 av Skånberg (kd) till socialministerLars EngqvistAbortregister och bröstcancer2000/01:296 av Skånberg (kd) till utrikesmi-nister skändning av judiska synagogor2000/01:297 av () till utbildningsmi-nister snedrekrytering i högskolanFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 28 november.10 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 24 november2000/01:206 av () till utri-kesminister make/maka vid UD-tjänst2000/01:228 av () till utrikesministerAnna LindhMänskliga rättigheter i Turkiet2000/01:229 av () till utrikesministerAnna LindhAssyrier/syrianer i TurkietSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 november.11 § Kammaren åtskildes kl. 12.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. vote-ringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.