prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — Vi får här den frågan från era förmodade rege-ringskamrater. Om ett sådant läge skulle uppstå kandet ändå vara intressant att veta om det skulle finnasnågon liten möjlighet att kanske ändå sätteren budgetuppgörelse före änkorna i det läget.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag tycker ändå att det är en frågasom är svår att svara på så här långt i förväg. Jagutgår från att mer än en gång harvarit frustrerad över att man kanske inte når så långtsom man hoppas när man samarbetar med olika parti-er. Det var även så under den borgerliga regeringensperiod. Alla partier kan inte få igenom all sin politik.Vi har inte haft en diskussion om hur vi ska prio-ritera denna fråga. Det får vi återkomma till längrefram.Anf. 93 BO ():Fru talman! I botten på diskussionen om detta ut-giftsområde ligger förstås den stora pensionsreformsom successivt träder i kraft i vårt land. Det är enpensionsreform som har arbetats fram med betydandemöda, vågar jag säga, men som blir tydligare ochtydligare för och som väcker betydandeuppmärksamhet inte bara i vårt land utan också imånga andra länder.De grundläggande dragen i reformen handlar bl.a.om att betona att det är en försäkring. Den är till föratt ta hand om ekonomin för dem som får förmånenatt leva . Det har i denna socialförsäkring införtsbetydligt rakare rör än de som har funnits tidigare,dvs. ett samband mellan avgifter och förmåner.Den fördelningspolitik som finns är tydlig ochmedveten, och det finns en betydande sådan i system-et som handlar bl.a. om garantipension och pensions-rätt för barnår. Man kan se precis vad kostnaderna är,och de får bäras av skattebetalarkollektivet i desshelhet.Ett annat inslag är den följsamhet som finns i detnya pensionssystemet i förhållande till förändringarnai både samhällsekonomin och demografin. Ett annatinslag är den fonderade delen, dvs. det som vi i dag-ligt tal kallar för premiepensionsdelen, och sommånga av oss fått ägna eller timmarunder hösten för att bestämma hur vi själva vill place-ra.Ytterligare ett annat inslag är en betydande flexi-bilitet. Efter kan man själv bestämma närman vill ta ut pensionen, på försäkringsmässiga vill-kor. I botten på hela systemet ligger att försöka ordnadet i detta system så att de drivkrafter som finns förden enskilde överenstämmer med det som är bra föross alla. Det är sådant som vi politiker har all anled-ning att fundera på i alla system som vi blir inblanda-de i.I själva betänkandet diskuteras ett antal konkretasaker. Några av dem har vi haft uppe för vår del ivåra förslag till budget . De har röstatsbort tidigare av denna kammare. Jag vill bara påmin-na om att vi i det sammanhanget har tagit upp enförsämring som infördes för de pensionärermed lägre inkomster som har fritidshus. I de fallenkommer numera fritidshusen att räknas in när manbestämmer om de har rätt till bostadsbidrag eller inte.Den regeln var borta . Den har funnitstidigare. Den försvann under ett tiotal år, och hartyvärr återförts av en majoritet. Det har vi försökt attgöra någonting åt. Vi har misslyckats, men vifortsätter att driva den frågan.Den tyngsta fråga som är uppe, och som vi skata ställning till när vi ska votera i dessa ärenden påjust detta utgiftsområde, är det som har att göra medefterlevandepensionerna. Det skedde ändringar förefterlevandepensionerna eftermånga års diskussion. Det blev till slut en bred parti-politisk uppgörelse om övergångsregler under lång tidför att förändra de gamla änkepensionerna och för attse till att så få som möjligt drabbades av reglerna.Tyvärr ändrades hela systemet ,, genom en uppgörelse där Socialdemo-kraterna som regeringsparti var pådrivande. Man fickihop en majoritet som införde den s.k. inkomstpröv-ningen av änkepensionerna. Den ledde till, såvitt jagkan se, att en grupp människor, i det här fallet änkor,drabbades av den största ekonomiska försämring somnågon grupp har drabbats av under hela 90-taletsmånga gånger bekymmersamma ekonomiska sane-ringsarbete av både borgerliga regeringar och social-demokratiska regeringar. Man valde från socialdemo-kratiskt håll att göra en mycket långtgående besparingför den här gruppen.När tiderna och konjunkturerna därefter har blivitbättre har man varit beredd att återta en del av deförsämringarna man genomfört. Men när detta ärgenomfört är pensionerna för änkorna inte bland dem.Statsministrar och finansministrar kan hålla hurmånga tal som helst om hur bra det går för Sverige.Men de änkor som drabbades kraftigare än någraandra i vårt land ska uppenbarligen inte få någraförbättringar.Tre av de borgerliga partierna - , och - har hela tidenkritiserat detta. Det finns också ett ytterligare parti iriksdagen som har varit mycket negativt. Det kanskevar om möjligt lika aktivt som vi från Folkpartietssida var 1998. Det partiet är Vänster-partiet. kritiserade mycket skarpt detsom hade hänt 1998.Det gav förstås änkorna intrycket att man tänkte göranågonting åt det om man fick någon möjlighet attgöra det.Nu säger och dess företrädare har uppnått en visserligen mindre men ändock enförbättring i samband med årets budget. Man pekarpå ett belopp på . Det är förstås,fru talman, bättre med än nollkronor. Det måste man erkänna. Men det är samtidigtinte ett så där oerhört imponerande arbete som bedri-vits av om man budget-samarbete har lyckats åstadkomma 30 miljoner kro-nor på en besparing som låg på i storleksordning750-800 miljoner.Man behöver inte vara någon mästare i matematikför att räkna ut att om man av denna orättfärdigabesparing lägger tillbaka ca 10 miljoner pågrund av heroiska insatser i budgetar-betet, och det är ett belopp på 750-800 miljoner somska återtas, blir det väl som vallöfte kangenomföras.Nu skyller man ifrån sig. Det har kammaren hörtmånga gånger tidigare. I dagens debatt sägs att manhar ett budgetsamarbete med socialdemokraterna ochatt man inte kommer längre med dessa tydligen oer-hört envisa socialdemokrater, i varje fall på den härpunkten. Vi andra som inte deltar i budgetförhand-lingarna vet ju inte hur de går till.Det man kan konstatera är att det faktiskt finnsmöjlighet när vi ska votera att ta ställning till en be-ställning till regeringen att den ska återkomma meddet som lovade 1998.Det är reservation nr 38, som jag härmed yrkar bifalltill, om efterlevandepensioner. Den stöds för närva-rande av , och Kristdemo-kraterna.Skulle vara beredd att ställa sigbakom den vid voteringen kommer den att finna bi-fall, om jag räknat rätt på fingrarna. Det är i Vänster-partiets hand det ligger om reservationen ska bifallaseller inte. Den slutar med: "Regeringen bör återkom-ma till med förslag som återställer änke-pensionerna till vad som gällde före den 1 april1997". Det blir alltså ingen omedelbar budgeteffekt.Det borde rimligen inte ingå i det närmast heligabudgetarbete som ägnar sig åt.Det är helt enkelt så, , att ni nuefter några bortkastade år kan göra någonting åt delöften som , ochmånga andra vänsterpartister gav i valet genomatt stödja reservationen. Gör ni det skulle en av demest orättfärdiga besparingarna under 1990-taletkunna tas tillbaka.Anf. 94 () replik:Fru talman! I mitt förra replikskifte med BirgittaCarlsson måste klart och tydligt ha hörtprecis vad hon sade. Hon sade att i ett tänkt läge läng-re fram är det inte så säkert att man kan få som manvill - inte heller i det samarbete som hademed Socialdemokraterna.Även om det finns sympatier från vår sida fördetta krav blir det också intressant att se hur Folkpar-tiet tänker betala det. diskuterar vi utgiftsområde11, men hur socialförsäkringarna ska gå ihop harinverkan på såväl 10:an som 12:an totalt sett.Någonting mycket intressant står att läsa exem-pelvis under utgiftsområde 12. Där föreslår Folkparti-et besparingar för barnbidragen på så sätt att en skat-tereduktion ska inträda. Det är intressant, för vad jagförstår är detta ett sätt att lura utgiftstaken. Vi har välingenting emot att lura utgiftstaken i vissa lägen, mendet är intressant att se att även - och jagtror också något annat borgerligt parti - nu är bereddaatt lura utgiftstaken i den heliga budgetlagen. Det skabli intressant att få höra utveckla dendelen.Anf. 95 BO () replik:Fru talman! Som kammaren hörde försökte jagdiskutera änkepensionsfrågan med lyckades få honom att begära replik, men det blevinte mycket till diskussion i änkepensionsfrågan. Jagkanske inte heller hade väntat mig det, men tillåt migändå, med tanke på att har en repliktill, att läsa upp den sista meningen i reservationenoch undra varför inte kan ställa sigbakom reservationen och därmed se till att den fårmajoritet:"Regeringen bör återkomma till medförslag som återställer änkepensionerna till vad somgällde före . "vill under detta utgiftsområdediskutera ett förslag som vi har på utgiftsområde nr12, som handlar om familjepolitiken. Där har vi tycktatt det kan finnas goda skäl att införa en princip omskatt efter bärkraft. Barnfamiljer med en och sammainkomst som familjer utan barn har förstås lägre bär-kraft, beroende på om man ska ta hand om barn ellerinte. Sammantaget har vi totalt sett utgifter som liggerklart under det utgiftstak som ochSocialdemokraterna har gjort upp om.Jag tycker att det är synd att villsmita undan debatten om svek i änke-pensionsfrågan. Risken är att det med nuvarandetaktik - att diskutera frågan om utgiftstak och bidragpå ett annat utgiftsområde - tar till innan nilyckas åstadkomma vad ni lovade i valet.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det handlar inte om att smita undanfrågan. Vi befinner oss i en situation just nu som göratt det är en omöjlighet att kunna stödja detta, ävenom det handlar om en beställning till regeringen attåterkomma med ett förslag.Även om vi diskuterar utgiftsområde 11 så hör jusamtliga tre områden ihop. Detta är intressant. Skatte-rabatten måste i det här fallet strida mot budgetlagen,åtminstone som den var tänkt från början. Men detkanske är en liten uppluckring på väg. Det kanske gåratt töja utgiftstaken lite längre fram, även med Folk-partiets hjälp.Anf. 97 BO () replik:Fru talman! svarar mig införkammaren att det är omöjligt att stödja en beställningav ett framtida uppfyllande av vallöf-ten . Det tycker jag är ett klart och tydligtbesked till hela folket, som är intresserat av frågan,men framför allt till de personer som i valet 1998trodde att menade allvar med sinavallöften om änkepensionen.Till sist vill jag nämna utgiftstaken en gång till.Som mycket väl vet har vi samman-taget ett lägre utgiftstak än det som ,, Socialdemokraterna och Miljöpartiethar ställt sig bakom. Låt oss inte göra om denna vik-tiga och centrala diskussion om svek iänkepensionsfrågan till en fråga om budgetteknik istörsta allmänhet. Den diskussionen kan vi föra imånga andra sammanhang, men låt oss under dennadebatt diskutera änkepensionerna. Det finns ju ocksåmöjlighet att begära ordet igen för . 98 ():Fru talman! Kamrater och åhörare! har vipratat om sjukskrivning och rehabilitering. Vi har allakonstaterat att pressen är hård, att folk blir sjukareoch att det inte finns tillräckligt med pengar till per-sonal och rehabilitering.Nu ska vi bl.a. prata om ett pensionssystem somär så darrigt och instabilt att det krävs en stadig eko-nomisk tillväxt för att det ska hålla. Jag hörde på TV att den ekonomiska tillväxten i Stock-holm kommer att minska kraftigt. Folk kommer inteatt handla i julhandeln som man hade hoppats.Samtidigt hör vi att alla måste ut i jobb - mycketmer. Det måste ske en "krattning" av människor. Detgäller sjukpensionärer, gamla, ja alla, för att det skafinnas pengar till pensionssystemet. Hur går det härihop med att folk inte orkar och blir sjukskrivna?Kenneth sade: Se till att det blir kul att arbeta!Ja, det är väl bra. Men det är inte lätt som en plätt.Detta med att så många av oss måste ut och jobbalängre, tills vi är gamla - jag är gammal - är någotsom man teg om . Första gången som jaghörde talas om det och som det gick in riktigt i mel-langärdet var i Pensionsforum med ispetsen. Man sade: Det går inte att pensionera sig vid58 eller 60 längre.Plötsligt förstår jag det stora motståndet mot ar-betstidsförkortning. De socialdemokratiska kvinnornaövergav helt överraskande kravet på arbetstidsför-kortning kamp. Arbetstidsförkortninghämmar produktionen, heter det ju. Men ska vi orkajobba så mycket och ända fram till dess att vi bliruppåt 67-70 så kanske vi måste ha lite kortare ar-betstid.Om jag är orolig för socialförsäkringssystemet såär det ändå en västanfläkt jämfört med oron för pen-sionssystemet. I socialförsäkringarna finns det hopp,tycker jag. Jag är fortfarande en aning optimistisk omatt vi kanske kan enas om någon slags reform ändå.Alla pratar ju om trygghet, trots att den tryggheten ärkopplad till att man är inne i arbetslivet. om generellt välfärdssystem eller solidaritet.Fast jag tycker inte att det är tryggt och generellt ochinte solidariskt heller så länge det är många som stårutanför och inte kommer in i arbetslivet. Men dettakanske vi ändå kan komma fram tillnågot gemensamt för att lösa.För pensionssystemet är det ännu mer bekymmer-samt. Här är ett komplicerat, kompakt, prestigeladdatmarknadspaket med stor reklambyrå omkring sig. Dethar talats mycket om att vi ska sälja detta systemutomlands. när vi ska vara ordförande ska det blistor kommers kring vårt pensionssystem. Jag tyckerinte att vi ska vara oseriösa hästhandlare och sälja enprodukt men förtiga farhågorna.Vilka är då farhågorna? Först och främst krävssom sagt en ökad ekonomisk tillväxt för att pensions-systemet ska hålla. För att det ska finnas pengar krävsockså att vi äldre måste arbeta längre och mer. bromsen, som egentligen heter automatisk balan-sering och som skulle sättas in vid katastrof av någotslag om sådana uppstod, måste sättas in från början.Det är inte särskilt lämpligt att studera. Då förlo-rar man pensionspoäng. Och hur går det för Sverigeom vi gör det svårt att studera? Man bidrar nämligendå inte till produktionen.Kvinnorna missgynnas. Man gör beräkningen påhela livsinkomsten i stället för som i detgamla systemet. Och det är kvinnor som mest jobbarhalvtid.En ljusning, som jag tog upp även i mitt förra an-förande, är att många hamnar i garantipensionen, ochdet blir ett slags grundtrygghet. Men den grundtrygg-heten har två stora nackdelar. Garantipensionen följerinte löneindexeringen, och man kan inte ta ut den före65 års ålder.Jag har beträffande budgetbetänkandet en syn-punkt och ett yrkande.Det ena gäller pension till gift eller ogift pensio-när. Jag tror att det var som nämndeatt vi måste följa detta noga. Jag instämmer i detta.Sedan har jag en reservation som handlar om äld-re invandrare. Vi behöver se över pensionssystemetnär det gäller äldre invandrare, så att de ska slippa fåsocialbidrag.Jag hade en gammal motion som inte har kommitmed här under efterlevandepensioner. Den handlarom barns efterlevandepension. I motionen står det attvi tycker att det är orättvist att barns efterlevandepen-sioner ska vara så väldigt beroende av vilken inkomstsom föräldrarna har.Sedan har jag ett särskilt yttrande i vilket det finnsett fel. Det ska stå på följande sätt:Det har visat sig att den s.k. bromsen som egentli-gen heter automatisk balansering kommer att använ-das redan från början.Det har blivit fel ordföljd i yttrandet.Jag yrkar bifall till hemställan i socialförsäkrings-utskottets betänkande 6.Anf. 99 BO () replik:Fru talman! Om det bara vore så att det var felordföljd, så må det väl vara hänt. Problemet är att detsom står är fel. Det är ju ett mycket värre problem änatt grammatiken har blivit fel. Jag skulle för den fort-satta debattens sakliga innehåll vara mycket tacksamom ville tala om för oss på vil-ken grund hon påstår att bromsen sätts in från början.Vi som har försökt sätta oss in i detta och som harförsökt att studera de 72 scenarier som har försökt att räkna igenom vet inte omatt det är så. Men har kanskeuppgifter som inte har nått oss.Över huvud taget var det mesta som sade om pensionssystemet missvisande.Men det är ju inte första gången. Hon klagade över attdet var ett stort utländskt intresse för det hela. I andrasammanhang kanske man skulle tycka att det vartrevligt om andra tyckte att saker som vi gör i vårtland efter bästa förstånd var intressant och ingentingatt bli så där väldigt ledsen över. Men för var det tydligen trist att andra var intres-serade av det som vi gör.Ett annat påstående som gjordes, vilket ofta upp-repas, är att kvinnor skulle missgynnas av det nyapensionssystemet, underförstått jämfört med detgamla med ATP. Den frågan utreddes i detalj avpensionsarbetsgruppen, och i det betänkande sompresenterades handlade en av de två bilagorna somfanns till betänkandet enbart om den frågan. Fråganhar därefter utretts av en utredning som landshövdingKristina var ordförande i. Den kunde inteheller finna att detta påstående var sant.Jag kan ju inte förbjuda attupprepa det. Men det är ju trevligt om vi alla försökerhålla oss till det som är med sanningen överensstäm-mande i stället för att vara på andra sidan linjen mel-lan sanning och det som inte är sanning.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Det var väldigt många frågor. Jag vetinte om jag kommer ihåg alla. Men jag tycker ocksåatt det är väldigt trevligt att hålla sig till sanningen.Och från min synpunkt är hela pensionssystemet likamissvisande som tycker att mitt tal är.Och vad som är sanning och inte sanning får vi väl se.Dessutom fick vi en redogörelse för pensionssys-temet och den s.k. bromsen på ett utskottsmöte. Detsades då att man måste sätta in den här bromsen frånbörjan, men med löften om återbetalning så småning-om.Anf. 101 BO () replik:Fru talman! Låt oss lämna den till någon annangång när har varit vänlig att tittapå de statliga utredningar som jag nämnde, inklusiveden som ledde.Jag tror inte att på ett mötesom socialförsäkringsutskottet har haft har fått upp-giften att bromsen måste sättas in från början. Det trorinte jag. Jag kan inte garantera att det inte finns per-soner som kan påstå detta, men jag skulle bli mycketförvånad om någon av alla de experter som har jobbatmed detta och som har kommit och talat i t.ex. social-försäkringsutskottet skulle påstå detta.Om jag nu har rätt på den punkten, är då i den framtida debatten beredd att tatillbaka det som hon sade?Anf. 102 ()replik:Fru talman! Jag tar alltid tillbaka saker som jaghar sagt om jag blir överbevisad. Men det är jag intenu. Vi hade generaldirektör hos oss,och hon sade att vi är tvungna att använda den härbalanseringen när pengarna tar slut. Hon sade inte ompengarna tar slut utan när pengarna tar slut.Anf. 103 ():Fru talman! I denna debatt behandlar vi två betän-kanden från socialförsäkringsutskottet, både 1 och 6.I det senare betänkandet behandlas en motion.Inom utgiftsområde 11 som vi nu diskuterar, tillatt börja med i alla fall, tas ålderspension, efterlevan-depension, bostadstillägg till pensionärer och delpen-sion upp.Jag vill inledningsvis yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Fru talman! När man ser till hela socialförsäk-ringsområdet kan man konstatera att de borgerligapartierna vill börja rasera välfärden. Inom både ut-giftsområde 10 och 12 vill de borgerliga partiernagenomföra kraftiga försämringar som påverkar bl.a.barnfamiljerna. På utgiftsområde 11 har partiernahögre anslag än regeringen, men det beror i huvudsakpå att tre av de borgerliga partierna vill avskaffa deninkomstprövade änkepensionen. Om man skulle bort-se från inkomstprövningen så ligger dessa tre borger-liga partier, , , på ungefär samma nivå som regeringen.Fru talman! Jag måste börja med att säga att detkänns väldigt bra att vi har klarat av den här sane-ringen nu och att vi nu kan lägga fram förslag sominnebär förbättringar för dem som har haft det svårtunder saneringstiden. Saneringen var ju nödvändig attgöra efter de tre borgerliga regeringsåren då statensekonomi försämrades och raserades. Vid saneringenav finanserna gjordes omfattande besparingar somäven drabbade pensionärerna. Besparingarna drabba-de pensionärerna genom generella åtgärder på pen-sionärsområdet genom begränsad uppräkning avprisbasbeloppet, men också genom selektiva föränd-ringar i form av försämrade regler för bostadstilläggm.m. För att åtgärderna inte skulle drabba dem medde lägsta inkomsterna vidtogs riktade åtgärder i formav höjt särskilt bostadstillägg och höjt pensionstill-skott. Och har en rad förbättringargenomförts i syfte att förbättra pensionärernas eko-nomi. Bl.a. har bostadstillägget höjts, något som i storutsträckning kommer kvinnor till del. Vidare harminskningen av prisbasbeloppet vid beräkning avpensioner slopats fr.o.m. 1999.Men i propositionen anger regeringen också attdet kvarstår en effekt på efter de tidigare be-gränsningarna av prisbasbeloppet. Statsministern överläggningar med representanter för pensionär-sorganisationerna uttalat att man ska se vad man kangöra för de pensionärer som har de lägsta inkomster-na. Pensionärsorganisationerna och regeringen verkarvara överens om bedömningen av de ungefär 2 %som återstår. Och jag är övertygad om att regeringenkommer att komma fram till en bra lösning. Jag kanbara meddela kammaren att överläggningar redan harpåbörjats i den frågan. Där pågår alltså ett arbete.Fru talman! I undersökningen Sämre för mig -Bättre för oss framgår att pensionärerna som kollek-tiv ökat sin inkomststandard i förhållande till andragrupper under 1990-talet.SCB har också redovisat en stor lev-nadsnivåundersökning för pensionärer . Undersökningen omfattar ca 41 000 personer iåldrarna . Hela undersökningen omfattade112 000 personer. Resultatet visar, på samma sättsom den nämnda undersökningen, att pensionä-rerna som kollektiv ökat sin inkomststandard ochklarat sig bättre än andra grupper, t.ex. barnfamiljeroch framför allt ensamstående med barn. Men detfinns självfallet pensionärer som har haft det svårtunder saneringsperioden. Det är därför som regering-en nu går vidare och lägger fram förslag för att kom-pensera dem som har haft de lägsta inkomsterna.Bostadstillägget till pensionärerna förbättras påflera sätt. Den undre gränsen på i bo-stadstillägget slopas och den övre gränsen höjs från4 till . För de flesta pensionärer medbostadstillägg innebär förändringen en höjd ersättningmed mellan och per år.Utöver det ordinarie bostadstillägget finns det sär-skilda bostadstillägget till pensionärerna. Det särskil-da bostadstillägget är utformat så att pensionärerna ärgaranterade en skälig levnadsnivå efter det att manhar betalt boendekostnaderna upp till en viss nivå.Den övre gränsen höjs från till imånaden. Gränsen för en skälig levnadsnivå höjsockså till av prisbasbeloppet. Fören pensionär med särskilt bostadstillägg innebär för-ändringen en höjd ersättning på mellan och8 . Förslaget träder i kraft från det kom-mande årsskiftet.Regeringen har även anfört att ytterligare 30 mil-joner ska tillföras för åtgärder inom det särskildabostadstillägget. Regeringen kommer att återkommatill detta i en proposition under våren.Moderaterna säger nej till förbättringar av bo-stadstillägget. säger också nej till höjtbostadstillägg. Man vill i stället kompensera med etthöjt pensionstillskott på i månaden.Regeringen har föreslagit att den tillfälliga höj-ningen av pensionstillskottet på ska perma-nentas. Det framgår också av propositionen att kom-munerna ska få fortsatt möjlighet att betala ut komp-letterande bostadstillägg t.o.m. år 2002.Utskottet vill ändå framhålla att trots de goda för-bättringar som genomförs på pensionärsområdet ärdet viktigt att ålderspensionärernas ekonomiska för-hållanden fortlöpande uppmärksammas.Fru talman! I denna kammare har frågan om ef-terlevandepensionen och den inkomstprövade änke-pensionen varit uppe till debatt . In-komstprövningen av änkepensionen var ett viktigtinslag i saneringen av statens finanser. Efter det attinkomstprövningen infördes har ettantal åtgärder vidtagits som innebär lättnader vidinkomstprövningen.