prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Det är viktigt att vi kanvara framgångsrika när det gäller att bekämpa ohäl-san på våra arbetsplatser och i våra arbetsmiljöer.Därför har regeringen dragit i gång ett särskilt projektpå detta område med några statsråd i spetsen för ettprojektarbete som siktar till att tillsammans med ar-betsmarknadens parter, arbetsgivare, fackliga organi-sationer, , arbetsförmedlingen, olikarehabiliteringsinstitut, sjukvården, kommunerna ochalla som är intresserade av våra arbetsplatser och våraarbetsmiljöer gemensamt ska kunna forma arbetsplat-ser som gör att vi kan hålla nere sjukfrånvaron ochlångtidssjukskrivningarna för framtiden.Vi har inte någon sjukskrivningsfrekvenssom är i närheten av den som vi hade och , men det finns en visstendens till ökning , och det är denutvecklingen som vi vill bryta så att vi inte kommertillbaka till de nivåer som vi hade sedan.Därför är det oerhört viktigt att vi får till stånd ett brasamarbete på detta område. Det är ingenting som vikan fatta beslut om själva i kammaren, utan det ärnågonting som fordrar alla dessa medverkandes insat-ser som jag tidigare nämnde. Det finns många flerkonkreta saker bland det trettiotal förslag som vi har ivårpropositionen som ökar sysselsättningen i fortsätt-ningen.Det tredje och sista området som vi också harmarkerat på jobbområdet handlar om våra invandrare,där vi förstärker arbetsförmedlingarna med särskildaresurser för våra invandrare och ger kompletterandeutbildning både i svenska språket och på annat sättför invandrare som t.ex. har högskoleutbildning mensom behöver komplettering för att kunna utöva sitttidigare yrke även i . Vi försöker skräddarsyutbildningar för t.ex. tvåspråkig personal inom pri-märvård och äldreomsorg. Det är ett bra exempelockså på hur många av våra invandrare som kom tillSverige nu kommer upp i sådanaåldrar att de blir delaktiga i äldreomsorg eller någonform av sjukvård och där det behövs tvåspråkig per-sonal och där många kan göra stora insatser.Vi gör särskilda insatser inte minst när det gällerrådgivningsverksamhet för de invandrare som villstarta eller driver småföretag, vilket också är en viktiginsats när det gäller utvecklingen av fler jobb årenframöver.Alltsedan den socialdemokratiska regeringen till-trädde 1994 har vi konsekvent prioriterat insatser förvård, skola och omsorg. Det var till att börja mednaturligtvis svårt att skapa ett ekonomiskt utrymmeför detta när vi skulle budgetsanera. Och itakt med att ekonomin har blivit bättre har vi ocksåkunnat höja nivån, och handlar det om en nivåhöj-ning på mer till skola, vårdoch omsorg jämfört med . Men,och det är väl det mest anmärkningsvärda just , denstörsta ökningen sker faktiskt när det gäller den eko-nomiska tillväxten, och den innebär att kommunernavia sina inkomstskatter får 28 miljarder kronormer och mer. Det innebäratt de egna intäkterna till kommuner och landstingväxer så kraftigt att det bör ge möjligheter för deflesta kommuner och landsting att kraftigt kunnaförbättra sina verksamheter i fortsättningen.Till sist vill jag bara säga några ord om skattepo-litiken. Vi har under den här mandatperioden ett nyttskede i svensk skattepolitik. Den goda utvecklingenav svensk ekonomi har alltså möjliggjort skattesänk-ningar som både stimulerar tillväxt och en ökad rätt-visa. Och i motsats till tidigare skattesänkningar ibörjan av 90-talet är det finansierade skattesänkning-ar, vilket särskilt kanske bör uppmärk-samma. Vi skrev också i vårpropositionen att vi isamband med budgetpropositionen ska göra enförnyad bedömning av det samhällsekonomiska ut-rymmet. Det är då tre områden som är centrala föross. Det handlar för det första om att vidmakthållagod budgetdisciplin, för det andra om låg inflationoch för det tredje om låga nominella löneökningar.Om det mesta tyder på att dessa faktorer är på platskan vi också i budgeten föreslå en fortsattsänkning av skatterna. För mig som socialdemokratstår skattesänkningar för låg- och medelinkomsttaga-re i första rummet, och det tror jag också att det finnsen bred majoritet för här i kammaren.Den stora skiljelinjen i svensk skattepolitik finnsfaktiskt mellan och alla oss övriga. Mo-deraternas huvudförslag i deras motion är att avskaffaden statliga skatten. Jag tycker att det som modera-terna föreslår är fördelningspolitiskt stötande. Jag skainte recensera skatteförslag. Jag ska istället citera statsvetaren som skrev föl-jande på en debattsida i en av våra morgontidningarför ett tag sedan. "presenterade ett förslag omatt avskaffa den statliga inkomstskatten och i ställetinföra en 'platt skatt' - - -. Detta är en idé som längeomhuldats av konservativa amerikanska tankesmedjor- - -.Förslaget går idémässigt tillbaka på den 'nedsipp-ringsteori' som nådde stor spridning under RonaldReagans presidenttid . "Sedan fortsätter :"Denna ideologi som illa klarade mötet med 90-talets krisekonomi, bär fortfarande upp moderaternasskattepolitiska resonemang. I är idén om en'platt skatt' - - - omstridd, och det republi-kanska partiet har ännu inte gjort den till sin.Ledande konservativa politiker inser svårighetenmed att sälja förslag som så uttalat skulle gynnahöginkomsttagarna. Guvernör , somblir republikanernas presidentkandidat , hardet till exempel inte på sitt program. ", hur kunde ni moderater i Sve-rige hamna så snett i skattedebatten?Herr talman! Det betänkande som nuska fatta beslut om är ett bra betänkande. Det är enpolitik för jobb, tillväxt och rättvisa. Det är en politikför utveckling och jämlikhet. Det är en politik förbarn och barnfamiljer. Det är en politik som vi kanvara stolta över. Kort sagt är det en politik för framti-den.Anf. 58 () replik:Herr talman! Finansministern börjar med att ifrå-gasätta om vi lever i olika världar. Jag tror att han harrätt på en punkt, att vi lever i olika begreppsvärldar.Bosse använder ordet reform synonymtmed statlig utgift. Jag tror att för oss andra på denborgerliga kanten har ordet reform en något annanbetydelse. Telelagen har nämnts här. Låt mig barakonstatera att när jag som ansvarigt statsråd och före-dragande för den nya telelagen kunde konstatera attSocialdemokraterna och motarbetadeden reformen med näbbar och klor så byggde det påen ideologisk insikt som de då hade och tydligenhar övergivit, vilket gläder oss. Men en reform inne-bär ju att man gör någonting bättre. Man skapar ettmervärde genom att göra något enklare och bättre.Och i fråga om detta efterlyser vi åtgärder från rege-ringssidan.Herr talman! Äntligen har vi råd med reformer,säger , och börjar strö pengar överlandet. Han satsar på barnen, jobben och de arbetslösaungefär som om han äger medborgarnas pengar ochnu är beredd att ge tillbaka lite grann på de här områ-dena.Vi vill se en annan utveckling där medborgarnafår behålla mer av sina egna inkomster. Det skullevara intressant att få höra vad finansministern sägerom den framtida utvecklingen på det området. Dethar talats om skattesänkningar, men väldigt lite kon-kret har ännu kommit ut.Det finns de som är frestade att överge det fast-lagda utgiftstaket, säger finansministern. Detta ärdagens understatement. Vi har ju haft en parti-kongress som har slagit fast att de ska bort helt ochhållet.Därför måste slutligen min fråga till finansminis-tern bli: Hur ser ert alternativ ut tillsammans medVänstern och ? Stämmer det att er parti-styrelse har överlåtit till verkställande utskottet ellerpartiledningen att sköta uppbrottet från vänstersamar-betet? Ni är ju inne i en upplösningsprocess av ertregeringsalternativ.Nu finns det ett nytt alternativ med fyra partiersom blir mer och mer sammansvetsade om en gemen-sam politik. Hur ser socialdemokraternas framtidaregeringskamrater ut?Anf. 59 Finansminister () replik:Herr talman! tycker att det är viktigtatt varje person får möjlighet att behålla mer av sinaegna pengar. Jag delar den uppfattningen. Det är detsom regeringens ekonomiska politik går ut på, påminst två olika sätt.Det första är att vi har haft en bättre reallöneut-veckling än på mycket . Denekonomiska politiken har möjliggjort att vi för detförsta har haft en mycket låg inflation eller ingeninflation alls under långa perioder. För det andra också gett utrymme för en löneutveckling påarbetsmarknaden som gjort att vi har haft en reallö-neutveckling som är den bästa på kanske flera årtion-den.Det andra är att vi via de skattesänkningar somframför allt riktades till låg- och medelinkomsttagarevia kompensationen av egenavgifterna från årsskiftethar möjliggjort att folk kan få behålla en större del avsin egen inkomst.Men det kanske allra viktigaste för väldigt mångamänniskor i vårt land är att få möjlighet till en egeninkomst via ett eget jobb. Ingen annan än den social-demokratiska regeringen har kämpat så hårt och in-tensivt för att just sätta arbetslöshetsfrågorna, jobb-frågorna i centrum. Jag har lagt märke till att när defyra borgerliga oppositionspartierna har framträtt härunder förmiddagen har de inte strött många ord översysselsättningsfrågor och jobbfrågor. Framför allt harde inte haft särskilt många konkreta konstruktivaförslag på det området.Till sist, , borde väl somgör anspråk på att vilja regera ihop med moderaternavara något bekymrad över att som han före-slår vissa utökningar av verksamhet, sjukvård ochannat vill skära bort 15 miljarder kronorjust på vårdområdet och de centrala välfärdsområde-na. Det skulle innebära 50 000 färre anställda i sjuk-vården. Det borde väl bekymra . 60 () replik:Herr talman! Den ekonomiska tillväxten är förnärvarande god. Men jag nämnde i mitt inledningsan-förande att pekar på att till 2015ser man en tillväxt i genomsnitt på . Efter 2008är vi nere i någonstans kring tillväxt.Det här är det som borde bekymra regeringen. Jaghoppas att finansministern, när vi nu diskuterar rikt-linjerna för den ekonomiska politiken, något utveck-lar det. Hur vill man möta både den demografiskautvecklingen och den utveckling som ligger i denförsämrade tillväxten? Måste vi inte vårda de lättrör-liga skattebaserna i den alltmer globaliserade ekono-mi vi lever i? Är det möjligt för regeringen att tänkasig att göra något åt att vi faktiskt har de högsta skat-tesatserna på de bredaste skattebaserna med den ab-solut effektivaste skatteindrivningen som vihar fri rörlighet på kapital?Är det ett dilemma som det är möjligt för rege-ringen att ideologiskt komma över tillsammans medVänsterpartiet och att t.ex. dubbelbe-skattningen på svenskt risksparande driver kapital urlandet, att förmögenhetsskatten är något som delsstraffar ett ansvarigt beteende från medborgarnassida, dels driver svenskt kapital ur landet? Måste viinte ta tag i dessa långsiktiga politiskt faktiskt svår-hanterliga frågor om vi ska klara framtidens utma-ningar?Anf. 61 Finansminister () replik:Herr talman! är mycket mångordig,men på två repliker gånger - fyra minuter- lyckas han inte på något sätt kommentera det som ivarje fall jag upplever som mycket märkligt men somhan uppenbarligen inte ens tycker är ett bekymmer.Det är att han vill samregera och påstår att det finnsett gemensamt borgerligt alternativ med ett moderatsamlingsparti som vill skära bort 15 miljarder kronorfrån viktiga välfärdsområden.Alldeles har den socialdemokratiska rege-ringen gjort upp om försvaret med , ettannat borgerligt parti, om att förstärka sjukvårdenmed . Det gillar inte moderaterna.Moderaterna skär bort ur välfär-den. Det är detta moderata parti som skavar stödtrupp till i en tänkt borgerlig regeringskon-stellation. Men om detta hade han ingenting att säga.I stället ägnar han mer tid åt att diskutera vad somhänder om åtta, tio, med den svenska till-växten. Låt oss gärna diskutera det, men låt oss hasom utgångspunkt att den goda tillväxt vi nu har, år2000 och förhoppningsvis , ska vi kunna för-mera om vi beter oss klokt.Det kan vi göra om vi satsar mer på att låta fler män-niskor komma ut på arbetsmarknaden och ser till attföretagen får bra arbetskraft, om vi satsar mer påutbildning och tar hänsyn till att vi har, som MatsOdell sade, en demografisk utveckling som är liteutmanande för framtiden eftersom vi vet att det blirfärre personer i förvärvsintensiv ålder. Det har viverkligen förberett både genom den inriktning somfinns i vårproposition och genom det material somhar tagits fram t.ex. i långtids-utredning. Det är en spännande framtidsdebatt.Men jag noterar att debatten just nu om detoerhört stora gapet mellan och Kristde-mokraterna i synen på välfärden och skatterna tycksOdell vilja glömma så fort som möjligt.Anf. 62 () replik:Herr talman! Finansministern har för vana att upp-repa saker , oavsett om de är sannaeller ej. Det försvårar all meningsfull politisk debatt.Det är som finansministern säger att det som äravgörande för kommuner och landsting är tillväxten iekonomin och den växande skattebasen. Därför ser vinu att landsting och kommuner får mer och mer re-surser.Det är inte sant att vi vill skära ned på sjukvården.Det är inte sant. Men upprepar det ochkommer att upprepa det därför att det är skrivet på dekarbonpapper han har med sig till dessa debatter.Jag skulle vilja säga ytterligare en sak när detgäller den debatt som har varit här . Ni saknarreformpolitik och ni saknar budgetpolitik. så att finansministern när han började sitt anfö-rande ironiserade över det som är 90-talets reformeroch som har gett de många olika möjligheter vi i dagser i företagande och näringsliv. Men var inte tele-marknadsavregleringen en reform värd att lyfta fram?Det brukar ju i alla fall göra.Jag skulle vilja ha svar på frågan: Tycker BosseRingholm att telemarknadsavregleringen var en brareform? Då vill jag också ställa frågan: Varför villhan inte gå vidare inom andra områden för att öppnaför konkurrens och företagande? Det är det som ärproblemet.Vi har en bra ekonomi i , men det är endålig ekonomisk politik ni för . Ni lägger integrunden för att det ska gå bra för under dekommande åren. Ni tar inte hänsyn till den växandearbetskraftsbristen. Ni tar inte hänsyn till den växandesegregationen. Ni tar inte hänsyn till det faktum attmånga människor, många fler än de ni möter i deöppna arbetslöshetsköerna, står utan arbete. Ni ge-nomför inte det som är morgondagens reformer. Iställer låter ni utgifterna skena i väg.Vi har den snabbaste utgiftsökningen undermycket i statens finanser. De utgiftstak somni har fastställt handlar om 82 miljarder. Likvälkommer ni att övertrassera det enligt , och likväl budgettricksar ni.Jag skulle vilja att finansministern svarar på frå-gan: Varför kan ni inte ta tag i den budgetutveckling-en?Anf. 63 Finansminister () replik:Herr talman! har uppenbarligensvårt att bestämma sig för om han ska stå på det enaeller det andra benet. Han försöker köra den dubblataktiken. Å ena sidan säger han att det inte längregenomförs några reformer i . Det finns ingareformer i vårpropositionen. Å andra sidan säger han:Jag vill varna för kostnadsutvecklingen. Jag vill varnaför att ni gör av med så mycket pengar. Det vorekanske bra om och moderaternabestämde sig för vilken av argumentationslinjernaman ska använda.Det är sant att vi har väldigt många reformer ivårpropositionen, som jag också har räknat upp här.Det är sant att vi har mycket hårt hävdat principen omutgiftstaket för att hålla kontroll på utgifterna. Detkommer vi att göra också i fortsättningen. Men det ärlika sant att velat minska statens insat-ser.Jag säger lite vänligt att vill plockabort åtminstone 15 miljarder från välfärden. Jagskulle kunna gå mycket längre genom att exempelvissäga nej till de 8 miljarderna från försvarsöverens-kommelsen som regeringen och hargjort. De 8 miljarderna går till sjukvården.Det finns ytterligare ett antal insatser där man villförsämra. Det gäller arbetslöshetskassan, sjukförsäk-ringen och andra saker. Åtminstone 15 miljarder plocka bort från välfärden. Jag tycker inte attHökmark behöver bli upprörd över det. Det är hansegen politik. Jag upprörs som socialdemokrat över ensådan politik, men jag förstår inte varför han själv ärupprörd över sin egen politik, eftersom det är denpolitik han vill ha.Vi behöver mer konkurrens på ett antal områden iSverige , . Det gäller t.ex. olje-bolagen. De har höjt priserna rättordentligt med hänvisning till dollarkurser och alltannat som höjs. har dollarkursen gått ned 50, 60öre . Jag har ännu inte sett någotbensinbolag som med den motiveringen har sänktpriset.Anf. 64 () replik:Herr talman! Det behövs mer konkurrens. Menproblemet är att finansministern och regeringen går itäten för att motverka konkurrens inom några av deviktigaste områdena i samhället.När det gäller reformer och utgifter finns det engrundläggande skiljelinje mellan er socialdemokrateroch de borgerliga. Vi anser inte att ökade utgifter somsådana är reformer. Det kan behövas ökade utgifterinom olika viktiga områden för att slå vakt om desom har det allra största stödet.Det är t.ex. så att vi sammantaget har en helt an-nan budgetstrategi än vad ni har. Vi anser att maninom ramen för mycket mer strikta budgetramar skaslå vakt om änkor och handikappade. Men ni somlåter utgifterna skena i väg drar t.o.m. ned på de han-dikappades stöd från staten.Jag skulle vilja att förklarade vem somfunderade ut någon mörk natt, att när man ska spara,så ska man spara på de handikappade och änkorna.Var det , var det ellervar det kanske ? Det kunder varaintressant att få den interiörbilden här i riksdagen.Till slut ytterligare en fråga om skatterna. BosseRingholm brukar hävda att sänkta skatter hotar väl-färden. Jag hävdar nog motsatsen. Sänkta skatterinnebär att människor själva får en del av välfärdenatt bestämma över. Sänkta skatter kan också leda tillatt vi får mer företagande och mer jobb som skaparmer välfärd i form av både skattepengar och enskildamänniskors välfärd.Den skattefråga som mest av alltär upptagen av är sänkt skatt på sprit. Hur kan detkomma sig att sänkta skatter på företagande och jobbhotar välfärden medan sänkta skatter på sprit inte ärnågot bekymmer alls? Den balansen i socialdemokra-tisk skattepolitik tycker jag vore intressant för kam-maren att få ta del av.Anf. 65 Finansminister () replik:Fru talman! Sänkta skatter hotar välfärden, Gun-nar , om skatterna inte finansieras. Det harsvenska folket en oerhört dyrköpt erfarenhet av för ensju . Det fanns en regering som tillämpa-de just den principen. Det ledde till en sådan ekono-misk moras som vi hade haft i svenskekonomisk historia.Sänkta skatter med en bra fördelningsprofil på detsätt som regeringen föreslog och som genom-fördes från , och som är finansieradeskattesänkningar, leder till att vanliga inkomsttagarefår mer pengar för konsumtion. Det leder till att vi fåren positiv utveckling. Det leder också till att vi kanbekämpa arbetslösheten bättre.Därför är det naturligtvis för varje person som stårutanför arbetsmarknaden oerhört viktigt att få enchans att komma in antingen man är invandrare, ar-betshandikappad, långtidsarbetslös eller tillhör någonannan grupp. Om detta har ingenting attsäga. Jo, en sak: Vi försämrar gärna arbetslöshetser-sättningen för de grupperna.Det är det bud som har till de ar-betslösa. Det handlar inte om att ge dem ett jobb, ochinte om att göra en insats för att ge dem en chans attkomma in på arbetsmarknaden. gickemot det som har varit en succé justför de långtidsarbetslösa. Tiotusen långtidsarbetslösahar fått jobb tack vare den anställningsgaranti sominfördes av i höstas.Jag tycker att det är fel att som om att vi skulle försämra för handikappade än-kor, om jag förstod honom rätt. Vi förstärker för dehandikappade. Vi förstärker för personer med funk-tionshinder. Vi hade förslag i budgetpropositionen -och fullföljer det nu - om den s.k. assistansreformen.Det innebär att även de får stödet i fort-sättningen. Det är en stor handikappreform som vigenomför.Anf. 66 () replik:Fru talman! citerade finansministern avmisstag , gamle partiledare,när han sade att det måste löna sig att arbeta. Jagtänkte fortsätta med ett annat Ohlincitat, nämligen måste vårda de välståndsbildande krafterna. Dettycker jag också är ett citat av som fi-nansministern borde ta till sig.Vi hör här att reformer är utgifter ochatt skattesänkningar är fördelningspolitik. Men väl-stånd är inte någonting som sprutar av sig själv urmarken. Det måste skapas och arbetas ihop. Därförskulle jag tycka det var mycket intressant om finans-ministern nu i en replik, i stället för i sitt huvudanfö-rande eller i vårpropositionen, kunde ge sin syn påhur man ska vårda de välståndsbildande krafterna ochframför allt hur vi ska skapa ett internationellt kon-kurrenskraftigt skattesystem i Sverige.Delar finansministern sin partikollega att man inte bör ägna sig åt skatteharmo-nisering uppåt genom gemensamma regler i EU, utanatt vi var och en på hemmaplan ska se över skatternaså att vi inte jagar ut jobb ur ? Det tycker jagskulle vara ett bra besked.Ett annat bra besked vore att man tycker att manska gå vidare med den typ av strukturreformer somkan öka människors möjligheter till jobb och företa-gande här i . Avregleringen av telemarknadenhar varit jättebra, och det har framför allt varit bra förmännen.Är finansministern beredd att gå vidare med ettannat viktigt område, nämligen vårdsektorn och ut-bildningssektorn? Där finns stora framtidsmöjlighe-ter. Hela biotekniksidan ligger i anknytning till vår-den. Utbildning är hela världens framtidssektor, ochdet är det område där kvinnorna finns. Är finansmi-nistern beredd att gå vidare med den typen av struk-turreformer även för kvinnorna?En annan fråga är arbetsutbudet. när jag lä-ser texterna om maxtaxa känner jag att det på någotsätt är 40-talisternas slutgiltiga hämnd på sina barn. Itakt med att arbetsutbudet kommer att minska är detjust småbarnsmammorna som ska arbeta mer. Harfinansministern verkligen inget annat recept för hur viska klara den demografiska utmaningen i framtidenän att småbarnsmammorna ska lösa uppgiften?Anf. 67 Finansminister () replik:Fru talman! Jag minns faktiskt inte bara BertilOhlin utan även , för att ta någratidigare folkpartiledare. Jag minns fördiskussionen om att det ska löna sig att arbeta. Detvar inte något felcitat från min sida, utan det varmedvetet.Det vi gör i familjepolitiken och i arbetsmark-nadspolitiken är verkligen att förmera möjligheternaför inte minst kvinnorna att kunna arbeta i fortsätt-ningen. Det förvånar mig faktiskt att har lärt av , och möjligtvis ännumindre av . Han var ändå anseddsom den som ville främja jämställdheten på olikaområden.Bengt var den som tyckte det var bramed föräldraförsäkring. När vi i vårt stora familjepo-litiska reformpaket föreslår både maxtaxa och ut-byggd föräldraförsäkring tycks ingenting av dettalängre passa . Jag beklagar att Folkpartiethar bytt fot i jämställdhetsarbetet. Det hade varit enstyrka om även på samma sätt som underBengt tid tyckt det varit bra med för-stärkt föräldraförsäkring och maxtaxa som vi nu harföreslagit.Vi gör det inte minst mot bakgrund av hur oerhörtviktigt det är att få ut fler personer på arbetsmarkna-den och få bättre syssesättningssituation. Till minstora glädje kan jag konstatera att resultatet av arbets-kraftsundersökningen nu har kommit för några mi-nuter sedan och den visar att vi under maj månadhade en arbetslöshet i på , vilket ärväldigt nära 4-procentsmålet. För kvinnorna var ar-betslösheten , , . Jag tyckeratt det är ett utomordentligt glädjande besked.Vi är på rätt väg med den ekonomiska politiken,och vi är på rätt väg med de insatser som görs viaarbetsmarknadspolitiken och i välfärden. Inte minstkommer kvinnors möjlighet att få jobb i exempelvissjukvården att öka genom våra insatser - regeringens,, , och insatser -för att ta fram ytterligare till sjuk-vården de närmaste åren.Anf. 68 () replik:Fru talman!