prot · GO0926 · 2000-11-14 00:00:00 — Det uppstår enekonomisk stress som påverkar såväl relationen mel-lan föräldrarna som barnens uppväxt och gör denmycket mera otrygg än vad som skulle behöva varafallet.För tio år sedan, innan den ekonomiska krisen, vardet 176 000 barn, enligt regeringens egen statistik,som befann sig i den här situationen. Den senasterapporten visar alltså att det nu rör sig om 237 000barn.Jag tycker att det ur fördelningspolitisk synvinkelär oacceptabelt att göra som regeringen har gjort, attunder välja bort satsningen på de eko-nomiskt mest sårbara småbarnsföräldrarna.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom beskrivning byg-ger på ett faktaunderlag som jag har överlämnat tillriksdagen har jag ingen annan uppfattning om självabeskrivningen. Däremot drar en slutsats pågrundval av sin beskrivning som jag inte tycker bör göra, att bakgrunden till regeringens be-skrivning ska kopplas till ursprungsfrågan, nämligentill garantinivån i föräldraförsäkringen.Om man enbart drar den slutsatsen missar mansjälva poängen. Vad vi har beskrivit i bl.a. barnskri-velsen och det delbokslut som hargjort är att det krävs en mångfald av insatser. Denfrämsta insatsen är att se till att också ensamståendekvinnor får arbeten som är rimligt betalda och som dekan försörja sig på. Det som nu beskrev ärjust denna bakgrund och inte garantinivån i föräldra-försäkringen.Men över till huvudfrågan, till den fråga som in-terpellationen handlade om, nämligen garantinivån iföräldraförsäkringen. Jag har i olika sammanhangsagt att det är en fråga som vi måste se över. Om manjämför med 1987 då ersättningen låg på skulleden vara , om relationen var densamma.För närvarande håller vi på att se över frågan, ochprecis som jag säger i mitt skriftliga svar är det natur-ligtvis de ekonomiska ramarna som avgör när ettförslag kan genomföras.Jag tycker också att det är viktigt att man tar hän-syn till det som tog upp i sin beskrivning, attmånga unga studerar längre, kanske fram till 25års ålder eller ännu längre. Det är precis i den åldernsom många unga vill bilda familj. Har man då stude-rat länge befinner man sig i en besvärlig ekonomisksituation.Men den allra viktigaste insatsen för dem som intestuderar - och det kan man erfara av en del av rap-porterna - är att underlätta för dem att få en fast för-ankring på arbetsmarknaden som gör att de kan byggaupp sin tillvaro så att det kan känna sig trygga när debildar familj.När det gäller den andra sidan av beskrivningentänker jag främst på de som studerar och de som intehar kommit in på arbetsmarknaden.Anf. 13 ():Fru talman! Socialförsäkringsministern och jag ärinte oense om statistiken. Den talar ju sitt tydliga,deprimerande språk och det är inget tolkningsproblemmed det.Om man fortsätter att läsa regeringens rapportfinns det en statistik över arbetsmarknadsläget. En-samstående föräldrar är inte längre överrepresentera-de bland dem som är långtidsarbetslösa. Så är detinte. Men enligt statistik och rege-ringens rapport här och är ensamståendeföräldrar överrepresenterade när det gäller långvariginskrivning hos de sociala myndigheterna för erhål-lande av socialbidrag.Det är alldeles fel signal. Vi vill ju uppmuntraunga människor till att vara samhällsnyttiga och skaf-fa barn. Sedan får de signalen att det är värt omdagen. Jag har som ekonomiska tales-man lagt fram ett budgetförslag där vi anser att 200 krom dagen borde vara den lägsta ersättningsnivån iföräldraförsäkringen.Man behöver komma upp en liten bit över dennorm som finns i socialbidragssystemet. Varför enliten bit över? Jo, därför att man ska inte behöva varaberoende av sociala bidrag när man som ung skaffarbarn. Man måste också kunna ge barnet och familjennågot mer än det existensminimum som socialbi-dragsnormen utgör, för det är verkligen ett existens-minimum utformat i syfte att det ska vara en över-gångsersättning vid tillfällig ekonomisk kris.Att bilda familj innebär ju inte en tillfällig eko-nomisk kris. Det är ett långsiktigt ansvarsfullt åtagan-de som alla i samhället - särskilt vi som är yngre än40-talistgenerationen - vill uppmuntra till väldigtmycket. Annars kommer inte pensionssystemet attfungera. Det kommer inte att finnas någon som kan tahand om de gamla.Det är alltså en samhällsfråga och en djuptmänsklig fråga att de unga som är i färd med att bildafamilj får en vettig ekonomisk situation. Det handlarom fördelningspolitik, fru talman.Jag noterar att också statsministern tycker att detär viktigt att det ska födas fler barn. Han uppträder påbilder i kvällspressen i kavaj och slips glatt hållandeen bebis i famnen. Han uppmanar unga människor attskaffa fler barn tidigare. Det är en väldigt motstridigsignal att då säga att detta är värt ochatt ni får ställa er i kö hos socialen därför att där kanni få pengar till mat för dagen.För mig är detta en fördelningspolitiskt motbju-dande situation. Då har jag en följdfråga. Det skagöras utredningar och undersökningar, och det harredan tillsatts en utredning. Det som socialförsäk-ringsministern hänvisade till i sitt interpellationssvar,innebär det att man kan vänta sig att nivåerna kom-mer att höjas så att de unga människor som vill bildafamilj får en rejäl chans att göra det på vettiga eko-nomiska villkor?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Återigen drar slutsatser pågrundval av barnskrivelsens statistik och Socialstyrel-sens socialbidragsstatistik på ett sätt som leder fel. Vihar inga delade meningar om att det finns skäl att seöver föräldraförsäkringen också ur det här perspekti-vet. Sedan kan man lösa detta med grunddelen i för-säkringen på lite olika sätt. har interpelleratom ett sätt, men det kanske finns fler sätt att titta påingången i föräldraförsäkringen. Jag säger i mitt svaratt detta resonemang pågår och att jag håller på meddenna analys.Men att, som nu gör, dra sådana slutsat-ser att problemet för dem som är behovssökande vorelöst enbart genom en förändring av garantinivån ellergenom en annan förändring av ingången i föräldraför-säkringen är att göra det för enkelt för sig. Min in-gång i det resonemang som beskriver är endel föräldraförsäkring och en större del som gör attmänniskor får fast förankring i arbetslivet - vilket ärabsolut grundläggande - att det finns en omvärld runtfamilj och barn som gör att man kan vara förälderunder lugna, trygga villkor.Man kan inte enbart se på garantinivån i föräldra-försäkringen. Hade livet varit så enkelt, hade proble-met med socialbidragsberoende förmodligen varit löstför länge sedan. Men så enkel är ej problematiken.Återigen: Ingången i föräldraförsäkringen är vä-sentlig. Jag håller på att se över den för att sedanåterkomma till . Det som är avgörande förhur förslaget kommer att se ut och för när det skaläggas fram är de ekonomiska ramarna.Anf. 15 ():Fru talman! Vi kan skala bort frågan om arbets-marknadssituationen, därför att den är viktig. Menden drabbar just , i denna konjunktur, inte särskiltensamstående föräldrar. Vi kan skala bort barnom-sorgsfrågan. Där har vi helt olika åsikter. Jag vill hamer pengar och mer valfrihet till familjerna, som gerdem en möjlighet att skapa mer tid med barnen.Men om vi håller oss i den här diskussionen tillföräldraförsäkringen har vi nu i - jag ska intesäga genomlidit för det är ju ett nöje att det är hög-konjunktur - för sjätte året högkonjunktur. Vi haröverskott i statsbudgeten. Vi har i och för sig en storskuld som ska betalas och som kostar 80 miljarderom året. Men det finns ändå i alla ekonomiska doku-ment som lämnas av finansministern, som var häralldeles , ett uttalat reformutrymme, vilket påpe-kas och som det förhandlas om i olikasammanhang. Det måste ju kännas väldigt bittert förde ensamstående föräldrar som kanske är studerandeoch som satsar sin framtid på att utveckla sig, klarasig själva och kunna bidra till samhället genom attgöra en stor insats efter sina studier och som blir medbarn. De hamnar då i en ekonomisk katastrofsitua-tion, för det är ju vad det är.Vi kan också skala bort alla de människor som harandra problem ihop med detta. Det som interpellatio-nen rör är de människor som befinner sig i en alldelesvanlig situation; att de ska ha barn, att de behöver denersättning som finns i föräldraförsäkringen. Och vadär regeringens svar till den ordningssamma, ordentli-ga studerande eller arbetslösa unga människa utan enmassa biproblem som får ? Detta harunder av högkonjunktur varit en orörd grund-nivå i föräldraersättningen. , på sjätte åreti en högkonjunktur, finns fortfarande inte svaret: Ja,vi ska hjälpa er för det är viktigt med barn och medfamilj för er och för oss.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Det är väl bra att skalar bortfrågorna om arbetsmarknadspolitiken och barnom-sorgen i debatten, men man kan ju inte skala bort demi verkligheten. Den beskrivning som startademed var sådan att det fanns anledning att ge den ty-pen av exempel.När det gäller av högkonjunktur är det juinte så att de sex åren av högkonjunktur och dessresurser har använts till ingenting, utan de har använtsför att skapa mer utrymme och bättre stöd. Bl.a. harde använts till barnfamiljer, till förlängd föräldraför-säkring som kommer , till höjning av barnbidragsom har skett och som kommer att ske nästa år.Och, som jag sagt tidigare, vi ser över föräldraförsäk-ringens ingång - jag vill använda det uttrycket medanLena Ek kallar det garantinivån - vilket är ett exem-pel på hur man kan lösa frågan. Inom ramen för detekonomiska utrymme som vi har finns det möjlighetatt diskutera också den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:57 om för-svarsekonominAnf. 17 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta i syfte att skapabalans i försvarets ekonomi, utan att äventyra försva-rets förmåga att fullgöra sina ålagda uppgifter.Bakgrunden till frågan är att det enligt IngvarEriksson råder stor osäkerhet i de ekonomiska un-derlag som inkommit till Försvarsmaktens högkvarterfrån förbandschefer ute i landet, baserade på de upp-dragsförslag som föreligger.Jag vill inleda med att säga att vårens riksdagsbe-slut om det framtida försvaret ligger fast, liksom deekonomiska ramarna för de närmast kommande åren.Det finns inget som tyder på att de beräkningar somlåg till grund för regeringens proposition Det nyaförsvaret (prop. 1999/2000:30) och sedermera riksda-gens beslut inte skulle hålla.För närvarande pågår Försvarsmaktens internaplanerings- och budgeteringsprocess inför nästa verk-samhetsår. Högkvarterets grundorganisationsledningfår i denna process in äskanden från lokala förbands-chefer samt förslag på vilken verksamhet som skabedrivas. I början av en sådan process är det heltnaturligt att de enskilda förslagen tillsammans över-stiger det ekonomiska utrymme som ochregeringen fattat beslut om. Detta förhållande gälleräven för andra myndigheter med en stor regional ellerlokal organisation.Högkvarterets grundorganisations- och strategi-ledningar har till uppgift att väga samman försla-gen och föreslå myndighetens chef, överbefälhavaren,en inriktning av verksamheten samt en fördelning avtillgängliga resurser för denna verksamhet.Jag har erfarit att äskandena från de lokala för-bandscheferna tillsammans överstiger det föreslagnaanslaget för förbandsverksamheten med drygt2 miljarder kronor. Det motsvarar av detföreslagna anslaget.Jag anser inte att detta är oroväckande. Beloppetär något större än vad som är brukligt i början avprocessen, men Försvarsmakten har påbörjat enmycket omfattande omstrukturering av myndighetensorganisation och verksamhet, och det kan därför talite tid innan de nya förhållandena trängt ned ordent-ligt i organisationen.Det är således min uppfattning att detta inte äröverplanering. Mot denna bakgrund ser jag inte någotbehov av en översyn av vårens beslut om det framtidaförsvaret och därmed att aktualisera frågan om ytter-ligare förbandsnedläggningar.Att etablera det nya försvaret är en komplex upp-gift och kommer att genomföras med största respekt.En del i detta arbete är att skapa långsiktig balansmellan tilldelade medel och uppgifter, en process sompågår inom Försvarsmakten. Med tanke på omfatt-ningen av omstruktureringen har det varit ochkommer även fortsättningsvis att vara självklart förmig och Försvarsdepartementet att följa arbetet pånära håll.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret på interpellationen. Dessvärre är det väldigtsvårt att vara nöjd med detsamma.Redan ett halvår efter beslutet i om för-svarets framtida inriktning med en kraftig omstruktu-rering av det svenska försvaret står det klart att kost-naderna blir mycket höga, som försvaretskapacitet kan komma att sjunka mycket mer än be-räknat. Jag hävdar att kostnaderna för driften menockså kostnaderna för investeringar i nya anläggning-ar samt flyttningskostnaderna blir högre än vad somangavs i våras.Den aktuella situationen inom försvarsekonominoch de stora investeringar som planeras som följdav försvarsbeslutet borde rimligen leda till vissa om-prövningar. Jag och många med mig anser att detfinns mycket starka skäl, såväl försvarspolitiska somförsvars- och samhällsekonomiska, att göra en snabböversyn av försvarsbeslutets effekter innan nya för-slag inför nästa försvarsbeslut läggs framför riksdagen.Försvarsministern säger i svaret på interpellatio-nen att vårens riksdagsbeslut, liksom de ekonomiskaramarna för , ska liggafast.Fru talman! Jag tycker att det är bekymmersamtatt statsrådet så självsäkert hävar att ingenting tyderpå att de beräkningar som låg till grund för vårensförsvarsbeslut, Det nya försvaret, inte skulle hålla.Fru talman! När det gäller ramen för förbands-verksamheten föreslås att denna ramska minska med 1 500 miljoner. Men äskandenaligger tydligtvis högre, t.o.m. över det planeradeutfallet . Försvarsministern anseratt detta inte är oroväckande och att beloppen inte ärhögre än vad som är brukligt i början av processen.Fru talman! Jag bejakar att detta hade varit riktigtmed de belopp som det är fråga om, om det hade variten följd av den vanliga planeringsprocessen. Men nuär det ju inte så. De utökade utgifterna m.m. somregeringen beslutat om och som inte ligger i den plansom ÖB lämnade in som grund för riksdagsbeslutet ivåras kan svårligen negligeras. Det vore ytterst märk-ligt om denna tillkommande verksamhet vore heltgratis. Eller tänker försvarsministern finansiera dethär utanför försvarsramen?Sverige har investerat i två flygflottiljer för JASutnyttjande, F 7 och . ska man investera iresterande fyra flottiljer, F 17, F 4, F 21 samt F 16,trots att endast fyra flottiljer ska utnyttjas.Det minsta man kan säga om detta är att det är ettslöseri med skattebetalarnas pengar. behövs enöversyn och en omprövning inför nästa försvarsbe-slut. Det är också så att har kon-staterat i sin rapport hot till skrot att den inter-nationella verksamheten under anslaget 6:2 till För-svarsmakten har balanserats mot en volym som mot-svarar 300-400 man. har regeringen beslutat om1 900 man. Enligt ÖB kostar denna volym drygt2 miljarder kronor . Det saknas således minst1,5 miljarder . Det är verkligen inte fråga ombagateller. Det skulle vara intressant att höra vadförsvarsministern har för kommentar till detta.Anf. 19 ():Fru talman! Det är naturligtvis på det sättet somförsvarsministern säger att man ofta i ett inledandeskede av en planering inte är helt exakt i sina bedöm-ningar. Det som har visat sig är ju att förbandsche-fernas äskanden ganska rejält överstiger den ram somfinns. Lägger vi ihop detta, och tar vi också hänsyntill pensionskostnader, kostnader för 18 000 värn-pliktiga, fler officerare, rejält mycket fler än vaddiskuterades tidigare, samt ökade internationellainsatser, så innebär det de facto att kostnadernakommer att överstiga ramen.Vi läser här, och försvarsministern sade , attvarken försvarsministern eller departementet är spe-ciellt oroliga och att det inte finns något behov avöversyn. Min fråga är då: När och vid vilket under-skott är försvarsministern beredd att agera?Vid en eventuell flyttning av flygskolan till Upp-sala kommer det att krävas nyinvesteringar. Hur storakommer dessa att bli? I skrivelsen från högkvarterettalar man om en permanent basering av JAS Gripenvid F 16. Vilka investeringar kommer detta att kräva?Anf. 20 Försvarsminister ():Fru talman! Det är självklart att det finns ett be-hov av att diskutera försvarets ekonomi. Men det ärockså en ekonomi som är styrd genom en kombina-tion av dels beslut från på regeringensförslag, dels överbefälhavaren i sin egenskap avmyndighetschef. När det gäller verksamhetsåret 2001kommer överbefälhavaren attfastställa den ekonomiska tilldelning som förbands-chefer ska ha, och därmed också inriktningen på denverksamhet som de ska bedriva . Över-befälhavaren har inte anmält till mig att han ser någrasvårigheter inför att fatta det beslutet. Det baserar hanpå det som regeringen har skrivit i budgetpropositio-nen och som förhoppningsvis ställer sigbakom nu under hösten.Jag fick några speciella frågor. Både interpellan-ten och tog upp frågan om det interna-tionella anslaget. Jag har å regeringens vägnar före-slagit att vi för ska ha drygt en miljard kronorför internationella missioner. Det är min avsikt att förbudgetåren 2002 och 2003 kunna öka det anslageteller genom föreskrifter beträffande anslagen A1 ochA3, dvs. utbildning, övning och materielanskaffning,kunna ge en inriktning av försvarets verksamhet somär i anslutning till den ökade internationella verksam-het som vi ska ha. Det betyder att vi också i det hän-seendet genomför en omstrukturering från det gamlainvasionsförsvaret till ett insatsförsvar med interna-tionella uppgifter.Låt mig också få säga att frågan om investeringari samband med alla förändringar som vi har beslutatom när det gäller grundorganisationen har vägts iflera hänseenden. Vi har haft en arbetsgrupp mellanFörsvarsmakten och Försvarsdepartementet somsystematiskt gick igenom alla alternativa grundorga-nisationsenheter. Där spelade investeringar en roll,men naturligtvis spelade också andra förhållandenroll, som t.ex. närhet och tillgänglighet till övnings-och skjutfält, närhet till de värnpliktigas bostäder osv.De besluten, som nu har ställt sig bak-om, är alltså inte enbart byggda på investeringsanaly-ser utan också på breda ekonomiska analyser ochäven andra operativa synpunkter för våra grundorga-nisationsförband.Anf. 21 ():Fru talman! Försvarsministern säger att det ärsjälvklart att vi ska diskutera försvarets ekonomi. ÖBser inte heller några svårigheter. Men är det ju såatt vi som enskilda medborgare ser stora svårigheter.Vi är visserligen inte försvarsexperter, men vi be-tvivlar starkt de uppgifter som har kommit fram underresans gång. Vi är väldigt oroliga för att de inte hål-ler.Här tar försvarsministern upp att investeringar harvägts i flera hänseenden. Då undrar man över just detsom jag nämnde, alltså investeringarna inom flyg-vapnet. Där vet jag att man var inriktad på fyra flot-tiljer men att man nu investerar i sex flottiljer. Sedanhar man för avsikt att lägga ned den modernaste flot-tiljen, i vilken man fortfarande investerar. Investe-ringarna är klara i nu , och flot-tiljen fungerar väldigt bra . Min erfa-renhet är att man inte har de personalproblem somman har på vissa andra ställen. Det är ju också alar-merande.Jag är väldigt undrande när det gäller investering-arna och att de skulle vara väl avvägda. Det måste juändå vara rimligt att anta att om man gör så storainvesteringar ska det vara investeringar för framtidabehov. Men så ska man lägga ned allt detta om två åroch investera i och i , om man nuska flytta dit. Jag vill också under-stryka mitt intresse när det gäller hur mycket dettakostar. Vi vet också att man ska investera vidare påflera andra flottiljer.Jag betvivlar, herr statsråd, att man klarar den häruppgiften. Då skulle en väldigt angelägen fråga vara:Hur tänker statsrådet klara den här uppgiften; alltsåatt lägga ned flottiljer där stora investeringar är gjordaoch sedan göra nya investeringar som är lika stora påflera andra flottiljer? Hur i hela världen ska den ek-vationen gå ihop?Då inställer sig genast en fråga. Hur är det egent-ligen, har man boskillnad mellan investeringar ochdriftskostnader? Det har man kanske i försvaret, förjag vet att försvaret hyr anläggningar. Men nog är detså att jag och många andra - ja, hela svenska folket -måste se det som skattebetalare? Det tas ur sammakassa. Vi får vara beredda på att ställa upp både närdet gäller investeringar och när det gäller drift. Det ärju inte så att driften blir billigare efter nyinvestering-ar. Då blir ju ändå hyreskostnaderna betydligt högreän hittills.Jag vill gärna ha ett konkret svar på hur statsrådettänker lösa de problemen. Det kan ju inte vara så attdet är fråga om gratisinvesteringar. Vi vet att de in-vesteringar som ingår i försvarsramen också gällerinvesteringar i materiel. Är det så att det blir för stora,tunga investeringar i anläggningar så kommer intematerielanskaffningen att kunna på det sättsom avses. Då kan inte försvaret bli tekniskt bättre,vilket jag vet att man har haft för avsikt att det skabli.Samma sak gäller internationella åtaganden. Vi ärintresserade av internationella åtaganden och anser attdet ligger i tiden att göra sådana. Men för att klara deuppgifterna måste vi också på hemmaplan dels utbil-da folk, dels se till att vi kan klara materielanskaff-ningen under resans gång.Jag ställer frågan ytterligare en gång: Hur tänkerstatsrådet klara den ekonomiska kalkylen?Anf. 22 ():Fru talman! när vi fattade beslut om för-svarets verksamhet lyckades och Mil-jöpartiet få till en del märkliga förändringar såtillvidaatt man bl.a. när det gäller skulle se överflygskolans placering. Flottiljen skulle läggas ned.Men läser jag i alla fall i Försvarsmakten frånhögkvarteret att det var underförstått attförutsättningen för en organisation med fyra flottiljervar att ingen JAS 39-flottilj skulle avvecklas och attF 16 kunde utnyttjas som en framtida permanent JAS39-flottilj.Kommer det att bli så? Vilka investeringar kom-mer detta att kräva?Jag fick inte heller något svar av försvarsministernnär det gäller investeringarna i enbart pågrund av flyttningen av flygskolan.Anf. 23 Försvarsminister ():Fru talman! Interpellanten och kon-centrerade sig på frågeställningen kring flygförarut-bildningen och dess lokalisering. Jag avser att kunnalämna ett förslag från regeringen till . Jaghar inte behandlat detta i regeringen ännu, och därförvill jag i de här sammanhangen svara med hänvisningtill de uppgifter som finns i den promemoria somutarbetats inom Försvarsdepartementet. Den prome-morian ligger till grund för en kommande proposi-tion, men jag vill understryka att regeringen ännu intehar gjort något ställningstagande.Dock vill jag nämna att beträffande de investe-ringar som har skett i så kan man bedömaden samhällsekonomiska och statsekonomiska kon-sekvensen av dessa först i det läge när den militäraverksamheten har upphört och anläggningarna i en-lighet med vårt regelverk har kunnat ställas till annanverksamhets förfogande. Det är så det går till när vilägger ned militära etablissemang. Då kan man görakonklusionen hur det samhällsekonomiska utfalletblev av en investering i t.ex. hangarer eller verkstads-utrymmen.Försvarets investeringar när det gäller fastigheter,hangarer osv. betalas av brukaren via . De kostnaderna belastar följaktligen drift.Det har inneburit att försvarets chefer ärangelägna att hålla tillbaka investeringar och kostna-der för hyror. är också inställt påden saken och menar, som den nye gd:n har rapporte-rat till mig, att det fortfarande finns ganska betydandeutrymme för hyrespress på de fastigheter som För-svarsmakten använder via Fortifikationsverket.I den promemoria som har upprättats i Försvars-departementet och där Uppsalafrågan m.m. behandlasvill jag nämna att man inte förutser några betydandeinvesteringar för den lösning som man förespråkar ipromemorian.Anf. 24 ():Fru talman! Jag tackar för den lilla redovisningsom har kommit, men den gör inte att jag blir mertillfreds.