prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — det ska råda samstämmighet i strategiskafrågor mellan bolaget och ägaren." Vi kan alltså kon-statera att inköpet av den tyska brunkolskraften harvarit väl förankrat i regeringen.Jag vill därför ställa frågan till . Är utskottets uttalande om roll fort-farande giltigt, eller är det överspelat? Frågan ärmycket aktuell i dessa dagar.Fru talman! behöver en ny energipolitik.Den nya energipolitiken ska vara ett instrument för attnå övergripande mål, som konkurrenskraft, god miljöoch välfärd. Varje energislag ska användas där det ärmest effektivt, och detta ska ske på en fri konkur-rensutsatt energimarknad. Statens roll bör inskränkastill att fastställa de spelregler som ska gälla på mark-naden i allmänhet och i synnerhet vad gäller miljö,säkerhet och beredskap. Staten ska inte styra övervilken teknik eller produktionsform som ska utveck-las. Det här borde vara den energipolitik som vi gårmot. Där ska staten inte detaljstyra användandet avkärnkraft, gaskraft eller andra former av kraft.Det här landar då i att vi från reservationspartiernauttrycker reservationer. I reservation 1 tar vi, till-sammans med , upp nya riktlinjer för ener-gipolitiken med den av mig nu skissade inriktningen.Och vi vill riva upp avvecklingslagen och beslutet omavveckling av tillsammans med Folk-partiet och . Vi vill också riva upptankeförbudslagen för att ge kraftbranschen möjlighetatt utvecklas på kommersiella villkor och själv vägade olika kraftslagen mot varandra.Fru talman! Med detta ska jag inte förlänga de-batten ytterligare, utan jag yrkar bifall till reservation1.Anf. 85 ():Fru talman! Att och undertecknaddyker upp så här tidigt i debatten om energifrågorna tyder ju på att vi har reserverat oss mot regering-ens förslag och utskottets hemställan.Med tanke på marknadskrafternas känslighet vadgäller politiska svängningar vill jag därför inleda medatt lugna denna nervösa marknad och eventuelltkänsliga elhandlare på Nordpol och göra dem mindrenervösa genom att yrka bifall till hemställan i NU3,särskilt vad gäller riktlinjerna för energipolitikenliksom anslagen inom utgiftsområdet energi. Mensamtidigt yrkar jag också bifall till vår reservation, nr5, under mom. 3 som gäller datum för stängande avBarsebäck 2.Sammantaget betyder det här att den fasta ochmålmedvetna energipolitik som den här riksdagengrundade genom en majoritet bestående avSocialdemokraterna, liggerfast. Jag återkommer emellertid till reservation nr 5och bästföredatumet för 2.Låt mig börja i en helt annan ända och lyfta framnågra problem som behöver lösas inom en något sånär anständig tidsrymd! El- och energimarknaden ärju helt omreglerad . Vi har en elmarknad där kon-sumenten fritt kan välja leverantör och där företagenska konkurrera. Den samhällsekonomiska vinsten avden här reformen har beräknats till 12-15 miljarder,och som tillskyndare av den här elmarknaden ochsom konsument är jag givetvis mycket nöjd med dethär.Sverige har världens lägsta elpriser och ett systemmed mycket stor säkerhet - det hade man för all deläven tidigare. Men säg den glädje som varar, gottfolk! I den här nya situationen dyker det upp nyaproblem, och då måste man självfallet ta itu meddem.Jag ska börja med att ta upp tillförseln av el. Påden svenska delen av den gemensamma nordiskamarknaden dominerar tre producentgrupper. Det ärVattenfall, och . De har tillsammansöver av produktionen. Därtill är alla tre insylta-de i den radioaktiva kärnkraften. Den här koncentra-tionen kan inte anses vara bra och måste självklartgranskas och bevakas, så att den inte leder till ettoligopol efter det monopol som vi har haft tidigare.Som ett led i detta har vi tillsammans - de tre par-tier som samarbetar inom energiområdet - givitSvenska kraftnät uppdraget att arbeta för att byggabort de flaskhalsar som finns i överföringen av elmellan i första hand och . Det här upp-draget och dess slutförande leder ju till att effektba-lansen framför allt i ordnar sig. Det kandå läggas till möjligheterna att stänga 2och fortsätta kärnkraftsavvecklingen. Därtill harSvenska kraftnät köpt upp reservkapacitet på ca för att klara eventu-ella återfall i klassiska nordiska vintrar.Problematiken med olika områdespriser ställt motsystempriset i på Nordpol och sneda konkur-rensförhållanden som en följd av detta reder vi alltsåtroligen ut.Ola tog på ett förtjänstfullt sätt, sett frånen gedigen konservburk på högerkanten, upp statligtägda roll, nu och . Men detfinns anledning att byta några allvarsord just omVattenfall.I 1997 års uppgörelse slog vi fast att Vattenfallska spela en viktig roll i omställningen av vårt energi-system till ett hållbart sådant. har ju fak-tiskt redan spelat en roll i den uppgörelse som ärgjord för att stänga och 2.På senare tid, inte minst här före mitt anförande,har det riktats kritik mot och för all delockså mot - inte här , men i massmedi-erna - för att de som svenska företag har gått utanförde svenska landamären och köpt upp andelar i ellerhela energiföretag utomlands. De här köpen har letttill att de här traditionella svenska flaggskeppen påenergisidan inte bara äger den svenska vatten-och kärnkraften utan också producerar el i ,, och faktiskt några ställen till medsmutsig kol och naturgas, som förtjänst-fullt framhöll här före mig.I det här läget går alltså och ävenFolkpartiet i en reservation till offensiv och anklagaross direkt och indirekt för att ge falska budskap ochha dubbelmoral. Vi som avvecklar kärnkraften i Sve-rige och inför koldioxidavgifter i försämrardärmed för den svenska industrin. accepte-rar vi och gynnar import av smutsig dansk, tysk ochpolsk kolkraft. Det är inte nog med det. Via Vatten-fall, som är statligt ägt, är vi dessutom ägare till delarav de här smutsiga energikällorna. Usch och fy, sägerden nyliberala duon. Och i reservationen skriver de såhär: "För att inte gå miste om bolagets" - alltså Vat-tenfalls - "kompetens och möjligheter att konkurrerapå den internationella marknaden är det därför avyttersta vikt att börsintroduceras och pri-vatiseras. "och andra på den borgerliga kanten!På vilket sätt skulle det lösa grundproblemet, som nipåpekar, nämligen uppköpet av kol- och kärnkraftsom är smutsig och farlig, om det här skulle varaprivat ägt? Jag begriper inte logiken. Det spelar välingen roll vem som är ägare. Vattenkraft har ju somett bolag på en fri marknad ett val, helt enkelt. Skaman delta aktivt och offensivt i marknaden - ja ellernej? Och man gör det. Och precis som de andra aktö-rerna försöker man då tillskansa sig bättre marknads-andelar. Eftersom situationen är som den är består demarknadsandelarna per definition, oavsett vem somäger dem, av kol- och kärnkraft i huvudsak och ock-så av naturgas nere i Europa.Om man då köper in sig i detta kan inte jag se attdet skulle vara moraliskt mer förkastligt än om pri-vata börsnoterade företag gör samma sak. Det vä-sentliga när vi exempelvis stänger Barsebäcksverkenoch när vi går till offensiv för att uppfylla Kyotoav-talet är ju att vi ökar andelen förnyelsebar energi. Ochdet är det oavsett ägandet. Jag bryr mig inte i förstahand om ifall det är privatägt, statligt ägt eller kom-munalt ägt, utan det gäller att öka andelen förnyelse-bar energi. Det tycker jag är det väsentliga. Vi ställeralltså upp på att har en aktiv roll i framti-den och tycker att det är bra.Ett av problem när det gäller att platsai Europamästerskapen är att man har behov av kapi-tal, och där har ni moderater en poäng. Med en trögstatlig ägare som har att välja mellan att satsa miljar-der på skola, vård och omsorg och att investera iVattenfalls expansion i kan man ju ställa siglite frågor. Men att lösningen skulle vara börsintro-duktion och privatisering ställer jag definitivt inte upppå. Ägarfrågan är alltså inte oväsentlig. Jag tycker attdet skulle vara mycket intressant att i stället pröva enannan tanke för att undvika att taskattemedel och undvika en onödig börs-notering. Börsen inger ju inte något spontant förtro-ende. Kolla bara in den här heta IT-marknaden, däraktierna åker upp och ned som i en snabbhiss! Manhinner inte ens med att placera om pengarna frånmorgon till kväll utan att förlora väldigt mycket ellervinna lika mycket.Jag tror alltså att det finns ett bättre sätt att lösa fi-nansieringsbehovet. Vi kanske skulle titta på demånga miljarder som satsas för att vi ska få ensäker pension. Då kan man börja med de statliga AP-fonderna. De kan få en möjlighet att satsa exempelvisi för att tillgodose kapitalbehovet för ennödvändig uppbyggnad och en säker ledarposition iEuropamästerskapen i energi. Det är mitt bidrag förnyelse av diskussionen vad gäller kapitalbeho-vet.Några ord om energiuppgörelsen och Barsebäck.Vi tycker att energiuppgörelsen fungerat bra. Det harskett en viss förskjutning när det gäller datum. Det äringet att bli våldsamt upprörd över. Vi har som be-stämd vilja att vårda den här uppgörelsen och fort-sätta den för att den ska ge en förnyad energiuppgö-relse , gärna med ännu bredare stöd.Det skulle inte vara dumt, tycker vi, om vi exem-pelvis kunde nå fram till en tysk lösning, att manavtalar med berörd industri och kraftproducenter ochnår fram till en bred lösning som fungerar för framti-den.Det har skett en rejäl genomlysning av energiupp-görelsen. Vi tycker, som svar på fråga,att de satsade miljarderna gett mycket goda resultat.Sverige ligger i topp vad gäller bioenergi, solcelleroch en rad andra områden. Det är tack vare och intetrots de rejäla satsningarna.När det sedan gäller vår reservation mot datum föratt stänga tycker vi som parti att det är enövertida drift av kärnkraften rent allmänt. Men vi geross inför verkligheten, alltså effektbalansproblemen.Sedan är vi lite mer optimistiska när det gäller slut-datum, så vårt grundförslag är . Detblir rimligen skarpt läge , när vi ska göra enny bedömning av möjligheterna.Allra sist lite självkritik. Jag tycker att vi som ga-rant för den småskaliga förnyelsebara energin harvarit lite taffliga. Först har exempelvis dennioöring i stöd som går ut till de småskaliga kunnatbetalas ut. Det beror inte enbart på oss, utan också påEU-byråkratin. Men så ska man inte hantera seriösasmåföretagare.Vi arbetar avslutningsvis aktivt med de i skrivel-sen angivna åtgärderna och vi samtalar inför framti-den. Jag har gott hopp om att vi tre - s, c och v - skaklara av det här. Björnligan - m, kd och fp - inger juinget större förtroende, måste jag säga.Anf. 86 ():Fru talman! Det här betänkandet rör budgeten förutgiftsområde 21 Energi. Jag vill redan här passa påatt yrka bifall till reservation nr 2. Även om vi krist-demokrater står bakom samtliga reservationer medvår partibeteckning nöjer jag mig med att yrka bifalltill reservation 2.Förutsättningarna för energipolitiken har radikaltförändrats . Vi har gått från en rentinhemsk energimarknad till en internationell, ochenergimarknaden har avreglerats. I den riktningen gårockså många andra länder. Från det gamla, med själv-försörjning som ett viktigt mål, till någonting heltannat. Till följd av de här förändringarna får natur-ligtvis också politiken en ny roll och måste förändras.Vårt kunnande när det gäller de miljöproblem somenergiproduktionen för med sig har förstås också ökatoch måste tas i beaktande när den framtida energipo-litiken läggs fast.I det sammanhanget måste naturligtvis mer avlösningar sökas i samarbetet mellan länder. När pro-duktionen av kraft sker i ett land och konsumtionensker i ett annat måste man fundera på mer av gemen-samma tag.Här är den linje som har intagit när detgäller koldioxidskatten oerhört beklaglig. För min delär det självklart att borde eftersträva minimi-nivåer inom ramen för EU när det gäller skatt för attutjämna skillnader och se till att vi får gemensammaförutsättningar.Jag vill gärna fråga och Vänsterpar-tiet hur man ser på den frågan. Är det bra eller dåligtmed harmonisering av skattesatser på det här områ-det? Socialdemokraternas position är ju tydlig i ochmed att statsministern har sagt att detta inte ska han-teras av EU.Vi kristdemokrater har reserverat oss mot majori-tetens uppfattning på några punkter i det här betän-kandet. En punkt handlar om riktlinjerna för energi-politiken. Målet för energipolitiken måste förstås varaatt säkerställa tillgången till billig energi, produceradså miljövänligt som möjligt. Vi anser att dagens ener-gipolitik måste förändras för att de målen ska kunnanås.Regeringens, och Vänsterpartietspolitik genomförs visserligen under uppmuntrandeparoller om ekologisk hållbarhet. Men man vandrar idenna procession i alldeles fel riktning. Inte ens medbästa vilja i världen kan man ärligt hävda att omställ-ningsprogrammet ens tillnärmelsevis motsvarar för-väntningarna. Man måste nog vara rejält involveradpolitiker för att vara nöjd.Lennart Värmby vill i sitt inlägg lugna eventuelltnervösa personer på den s.k. marknaden. Men kanskeLennart Värmby borde lägga sitt öra mer mot denmarknad som vi politiker framför allt har att vändaoss till, nämligen våra uppdragsgivare. Vad sägervåra uppdragsgivare om det sätt på vilket vi sköter dehär frågorna? Jag tror att många är väldigt missnöjdamed detta.När det gäller frågan om avvecklingen av Barse-bäck 2 har vi kristdemokrater tillsammans med Mo-deraterna och en gemensam reservation.Här har den majoritet som i övrigt består av Social-demokraterna, spruckit.Man har då en intern tävling mellan partierna om vemsom kan hävda att man snabbast vill stänga nästareaktor. och vill stänga redansommaren 2002, medan Socialdemokraterna harbedömt att det bör kunna ske först efter nästa val, dvs.år 2003. Inget av partierna förefaller heller , precissom när det gällde den första reaktorn, anse att detfinns några skäl att göra någon närmare analys avmiljöeffekterna av ett sådant handlande.Beslutet att stänga var fel ur ekono-misk synpunkt. Värre är att det var fel också ur mil-jösynpunkt. Det finns en rad olika beräkningar somman kan luta sig mot när det gäller effekterna avstängningen av den första reaktorn. Man kan väl sägaatt de här beräkningarna samlar sig någonstans om-kring tre-fem miljoner ton ytterligare koldioxidut-släpp genom de här besluten, när det gäller den förstareaktorn. Om alla beräkningar stämmer skulle detleda till att miljöskulden ökar med 30-50 miljarderkronor . För detta bär förstås ,och Socialdemokraterna ett mycket stortansvar, inte bara för dagens generationer, utan ocksåsjälvfallet för kommande generationer.Jag tror att det är svårt för oss att greppa storlekenpå de här utsläppen. Man kan räkna om det till biltra-fik. Kanske blir det lättare att förstå då. De utsläppsom följer stängningen av första reaktor -nu tävlar man alltså med varandra om att stänga denandra också - motsvarar inte mindre än 1,1 miljonerbilar av S 80-typ som körs 1 om året.Är detta rimligt? Nej, självfallet inte.Det är självklart inte möjligt att bedriva en sådanpolitik som Socialdemokraterna, ochCentern gör här och ändå ha kvar en trovärdighet imiljödebatten.Fru talman! Någon invänder förstås att vi klararatt stänga en reaktor utan att få problem med försörj-ningen under normala omständigheter. Det är sant.När energisystemen är kopplade samman mellanländer kommer vi i regel att kunna hålla våra hembåde varma och upplysta. Industrin kommer undernormala omständigheter att få den nödvändiga elen.Men, och det är detta som är problemet, genom attersätta den nuvarande elproduktionen med annankommer de samlade koldioxidutsläppen att öka.Kolet fungerar i någon bemärkelse som ett slagsdragspel. När det behövs mer el startas kolkraftverk.När det behövs mindre el stängs kolkraftverken av.Stänger vi av väl fungerande produktionsenheter iSverige, kommer motsvarande kolkraftverk på konti-nenten att startas, och vi kommer att importera el medförfärande miljöeffekter som följd.De här miljöeffekterna är ju gränslösa i dubbelmening. Utsläppen rör sig obehindrat över nations-gränserna och ett lands utsläpp blir allas vårt pro-blem.Fru talman! Vi har en reservation som jagbara tänkte nämna. Det är den som har kommit attkallas för tankeförbudet, som vi anser är en lagstift-ning som borde utmönstras ur lagstiftningen iett demokratiskt och upplyst land.Anf. 87 () replik:Fru talman! gör en förtjänstfulluppräkning - vilket vi inte förnekar. Det går alltid attdiskutera siffrorna, dvs. volymen av koldioxid somstängningen av leder till. I en fri marknadär det lite svårt att peka på var någonstans den delenköps och produceras som kommer i stället. Vi förne-kar inte det problemet. Vi förnekar inte heller effekt-och balansproblemet i . Det vidtas åt-gärder för att komma till rätta med detta.På samma sätt som detta är en samvetsfråga föross eftersom vi vill minska koldioxidutsläppen undrarjag följande. var en gång i tidernasbegynnelse med i folkomröstningskampanjen påLinje 3, dvs. Ni har ändrat er. Hur mångaton radioaktivt avfall är och kd be-redda att acceptera innan ni blir nöjda?Uran som bränsle är inte helt fritt från problem -milt uttryckt. Det är det som gör att vi tycker att detär motiverat att påbörja en avveckling av kärnkraften.Vi gör det inte bara för att vi skulle vilja "rulla mil-jarder" eller ännu mindre för att vi vill ställa till detför industrin. Tvärtom är det av omtanke om mänsk-ligheten och framtiden som vi vill påbörja inte baraen avveckling av kärnkraften utan också en totalenergiomställning på grund av koldioxid, andra ut-släpp osv. Vi anser att det är absolut nödvändigt. Vihoppas att vi ska finna gemensamma punkter medinte bara er utan även industrin.Anf. 88 () replik:Fru talman! pekar på den avväg-ning som varje parti måste göra och som självklartLennart Värmby också har gjort. Här handlar det omatt vi med den politik som stårbakom och driver igenom använder miljardbelopp föratt stänga fungerande kärnkraftverk för att få en säm-re miljö. problem är att det blir så.Jag erkänner att vi vid folkomröstningen varöverdrivet optimistiska när det gällde utveckling avalternativ. Vi var överdrivet optimistiska när det gäll-de hur förbrukningen skulle utvecklas . Vihar fått revidera vår politik. hartidigare hört mig säga, och jag säger det igen, att detsom skiljer den vise från den envise är att den vise tarargument och anpassar sig till den nya situationensom har uppstått. Jag beklagar att harhållit fast vid den linje man har valt i stället för atttänka om när situationen är annorlunda än tidi-gare.Anf. 89 () replik:Fru talman! Jag tackar för berömmet. Det kan ioch för sig inte ha varit meningen. någonting om den envise och den vise. Som vishar jag tagit till mig argument och förändrat mig.Bl.a. har vi nu en elmarknad till skillnad från tidi-gare monopol. Det har vi aktivt bidragit till. Jag serelmarknaden som ett verktyg. Sedan får man finslipadet. Det är inte inkuggat exakt från början.Marknadens egen logik kommer att ställa krav påde likartade villkoren som efterlystevår uppfattning om. Vi är för gemensamma likartadevillkor, dvs. koldioxidavgifter ska vara lika för Dan-mark, , , osv. Det arbetar viför.Vi kan notera att vad gäller kärn-kraftsavvecklingen är inne på samma spår som Sveri-ge. Regeringen där nere har slutit avtal med industrin.Jag var inne i mitt anförande på att vi gärna ser enliknande bred lösning, för att i stället kunna ägna ossåt det väsentliga, nämligen att öka andelen förnybartalldeles oavsett de icke förnybara. Det är ett gigan-tiskt problem när EU tar för sig att öka från 6 till12 %, då återstår om jag räknar rätt. Det visarhur beroende vi är av det icke förnybara. Det är intehållbart om vi ska ha ett samhälle som duger att leva ii framtiden. Jag tror att vi är överens på den punkten.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag är glad att anseratt gemensamma tag när det gäller koldioxidskattenär någonting viktigt och nödvändigt att eftersträva.Jag hoppas att vi andra i den här debatten kan gehonom och andra vänsterpartister råg i ryggen när detgäller den fighten med socialdemokraterna. Det är ettoerhört viktigt område för att komma till rätta med demiljöeffekter som följer med energiproduktion när detgäller förbränning av fossila bränslen.Hur skarp den tyska uppgörelsen är kan diskute-ras. Det handlar om att kärnkraftsreaktorer kommeratt drivas vidare ytterligare några decennier. Låt ossse vad som händer i längre fram.Jag tvingas ändå att konstatera att den politik somLennart Värmby och hans parti företräder tillsam-mans med de övriga två partierna de gjort upp medleder till en dramatisk försämring av miljön. Miljö-skulden ökar, utsläppen ökar dramatiskt och den vägsom väljs och de instrument som har valts fungerarinte på det sätt som jag tror att dagens och morgonda-gens svenskar är betjänta av.Anf. 91 ():Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation nr 6.Fru talman! Svensk energipolitik har präglats av debatten kring kärnkraften.Att så är fallet är kanske inte så konstigt eftersom justkärnkraften står för den allra största delen av elener-giförsörjningen i . Det är inte utan av olika anledningar tänker tillbaka un-der 70-talet då diskussionen om den svenska energi-försörjningen var som intensivast. Engagemanget vardå stort, idéerna och visionerna än större. Fram tillfolkomröstningen var ju energifrågorna kanskeden mest betydelsefulla politiska frågan i Sverige.Resultatet av omnämnda folkomröstning 1980 varentydigt, kärnkraften ska avvecklas. Majoriteten föratt så skulle ske var förkrossande. Linje 2 och Linje 3,som båda stod för avveckling, kom att få avväljarstödet. Med detta och det därpå följande riks-dagsbeslutet har arbetat för att detsvenska energisystemet ska ställas om i jämn takt tillett förnybart småskaligt energisystem. Det är ett ar-bete som ska ske med hänsyn till behovet av el ochsäkrandet av den svenska sysselsättningen. Det äräven det som är ledande i den energiöverenskommel-se som ingicks mellan , Vänsterpartietoch Socialdemokraterna 1997.Fru talman! Energiuppgörelsen står fast.Omställningsprogrammet som inrättades kan i storadelar sägas ha varit mycket lyckat. Detta är trots attde förutsättningar som rådde när beslutet fattades harförändrats vad gäller tillgången till och priset på el.Orsakerna till detta är den avreglering av elmarkna-den som påbörjades och som har varit osedvan-ligt lyckad.Samtidigt som man måste glädja sig över dennalyckade avreglering är det viktigt att förstå konsek-venserna av den. De experter som inför stängningenav den första reaktorn i förutsade att prisetpå el ska rusa i höjden har på alla punkter haftfel. Prisutvecklingen på el har varit den rakt motsatta.Kort sagt: Elpriset har slagit i backen.Just detta faktum har varit en av anledningarna tillatt omställningsprogrammet på vissa punkter inte harfått fullt genomslag. Det låga priset på el vi talar om i kombination med osäkerhetenkring den fortsatta omställningen av energisystemethar bromsat upp investeringstakten i förnybara ener-giproduktionskällor och minskat incitamentet attfrångå uppvärmning med t.ex. direktverkande el,vilket är olyckligt enligt min uppfattning.Fru talman! Det börjar nu bli bråttom. Reaktorer-nas tekniska och ekonomiska livslängd börjar lidamot sitt slut. Kraftbolagen drar ned på produk-tionsvolymerna i nämnda anläggningar. Trots dettaverkar det som om ett flertal av partierinte verkar vara beredda att delta i det omställnings-arbete måste ske och som ju faktiskt har påbörjats. Påannat sätt kan jag och inte tolka demotioner som t.ex. moderater och kristdemokrater harväckt här i . Jag kan inte heller se att dessapartier har en framtida energipolitik; detta då man idessa motioner inte kan utläsa någon ytterligare sats-ning på kärnkraft, för det är kanske det som maneftersträvar.Folkpartiet har däremot en annan inställning ochkanske är ärligare på sitt sätt, för föreslårfaktiskt i sin motion att åter ska tas idrift.Fru talman! linje i energifrå-gan är enligt min uppfattning totalt oförståelig. För 20år sedan, när jag i arbetet inför folkomröstningentillsammans med många kristdemokrater sade attkärnkraften skyndsamt skulle avvecklas, deltog krist-demokraterna i detta arbete.