prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — kanske i sin sista replik här säga lite grann omhur ni resonerade om de här två funktionerna.Anf. 213 () re-plik:Herr talman! Det är riktigt att jag var med iForskning 2000. Jag skulle kunna ta upp mycket tidmed att prata om det, men är ju Forskning 2000inte längre aktuell. kommer viatt behandla det som blev produkten av Forskning2000 och de två efterföljande utredningarna. Vi får taden diskussionen då.Anf. 214 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är ett viktigt betänkande och enviktig proposition som vi diskuterar i den här senatimmen. Det är en proposition som kommer att bety-da någonting för verklighetsförändringen ute på vårahögskolor om antar den, och det finns detväl all anledning att tro. Det märks väldigttydligt att frågorna om studentinflytande har fått enökad aktualitet. I högskolestyrelser och i organisatio-ner ända ned på institutionsnivå diskuterar man det påett annat sätt . Bara det är viktigt. Dethandlar väldigt mycket om attityder och förhållnings-sätt.Nu lägger vi fram en proposition som har två ut-gångspunkter i hur man stärker kvalitetsarbetet påvåra högskolor och hur man höjer kvaliteten på vårahögskoleutbildningar.Den första utgångspunkten är att vi behöver stärkade inre drivkrafterna för att ständigt arbeta med fråge-ställningar kring kvaliteten i den högre utbildningen.Jag och regeringen är övertygade om att det är stu-dentinflytandet som blir en väldigt viktig drivkraft idetta arbete. Med aktiva studenter, med studenter somär medaktörer i utbildningen och med studenter somfår ta ett ansvar för sin egen utbildning stärker vidrivkrafterna. Det handlar både om studenternasorganisationer som behöver en förstärkt representa-tion och om den enskilde studenten som inte alltidkänner samhörighet med sin organisation. Det hand-lar om den enskilde studentens rättigheter att påverkasin utbildning.Det inre arbetet ska paras med en förstärkt externutvärdering av kvaliteten på varje högskola. Det sys-temet kan ge oss ett av allra starkaste systemför kvalitetsgranskning och kvalitetsförbättringar. Detär jag övertygad om.Orsaken till detta är naturligtvis att högre utbild-ning spelar en så ohyggligt stor roll i samhället i dag.Vi satsar mycket resurser på högre utbildning. Vibygger ut den mycket kraftigt över hela landet. Det ärnaturligtvis väldigt viktigt att vi, som vi gördet, förstärker kvalitetsarbetet och förstärker driv-krafterna för kvalitetsarbetet. Vi vill ha ett systemsom ger tydliga besked om kvaliteten i utbildningenoch som också skapar incitament och drivkrafter föratt arbeta med kvalitetsfrågorna.Studenternas roll kan inte överskattas. Jag vill seen högskola där studenterna verkligen är medaktörer iutbildningen. Det handlar väldigt mycket om ett mo-dernt synsätt på hur människor agerar, lär sig ochbeter sig. Det handlar om att förbereda studenternaför ett samhälle och ett arbetsliv där man faktisktförväntas kunna ta ansvar och själv utöva ett inflytan-de. Det handlar om att se till att vi får en stark kvaliteti all högskoleutbildning.Att förverkliga att studenten blir en medaktör kangöras på många olika sätt. En väg att stärka den en-skilde studenten är att se till att man har en rätt och enskyldighet att delta i kursutvärderingar vid varje kurssom man läser på en svensk högskola. Det har an-vänts till och från i högskolan. Det finnslite olika traditioner. Risken med kursutvärderingarnai dag är att de inte används för att förändra utbild-ningen. De riskerar att bli hyllvärmare efter det pliktskyldigast har fyllt i dem. Det blir väldigtviktigt att tydliggöra kursutvärderingarnas roll. Dethandlar inte bara om att man ska synpunkter på kursens kvalitet, utan de syn-punkterna ska finnas tillgängliga och vara offentliga.De ska användas i utvecklingen av kurserna fram-över. Det arbetet ska också kunna granskas av stu-denterna. Kommande generationer av studenter skalätt kunna få tillgång till de studentutvärderingar somhar legat till grund för den kurs som man nu går. Pådet viset sluts cirkeln och vi får kursutvärderingarsom verkligen blir ett instrument för att hela tidenförbättra och förändra utbildningsformerna.Det handlar ju också om att förstärka den formellarepresentationen. Det är viktigt av flera olika skäl.Det är naturligtvis viktigt av demokratiska skäl. Stu-denter ska ha rätt att finnas med i alla beslutandeorgan på högskolan. De ska också vara med i de be-redande organen, som spelar en allt större roll. Be-sluten fattas formellt ofta på ett styrelsesammanträde,men de har beretts och funderats kring i olika typer avberedande organ. Där ska studenterna finnas med.Men det handlar också om att se till att studenter-na på alla nivåer i högskolan kan driva linjen om attde är medaktörer och har rätt att också få ett starktinflytande över utbildningen och utbildningens upp-läggning och innehåll. Här finns en väldigt viktigprincipfråga och ideologisk diskussion att föra på allavåra högskolor. Hur förändrar man förhållningssättet?Hur skapar man en anda på en högskola som gör attalla lärare, forskare och studenter ser detta som enviktig uppgift?Studentkårerna får också, som en viktig informa-tion till och regeringen i samband medhögskolornas årsredovisningar, som betyder alltmer iden decentraliserade form av högskola som vi har, synpunkter på hur verksamheten har varit underåret. Också det är en viktig påtryckning och drivkraftsom gör det tydligt att studenterna har en central roll.Studentinflytandet avgör vi naturligtvis inte medklubbslag i . Det handlar till syvende ochsist om vad som händer ute i varje högskola, i före-läsningslokaler, i samtal lärare och studenter emellan.Men det går att med klubbslag i tydliggörahur viktigt det är och också förstärka studenternas rolli högskolan. Sedan blir det mycket upp till studenter-na själva och till lärarna att själva finna formerna förhur det här ska gå till.Den andra huvudpunkten i propositionen, vilket ären radikal förändring mot tidigare, är Högskolever-kets nya kraftigt förstärkta roll i att ansvara för att allavåra utbildningar, alla våra ämnen och program, meden periodicitet som vi föreslår i propositio-nen, ska utvärderas i form av vilken kvalitet de besit-ter. Det gäller alla utbildningar, alla program och allaämnen. Det är klart att det är en viktig praktisk ochtydlig signal till hela högskolevärlden om att det skagenomföras ordentliga kvalitetsutvärderingar av vårhögskoleutbildning.Här kan man naturligtvis tänka sig många formerav kritiska synpunkter från bedömargrupper där likarbedömer likar och där också arbetsgivarrepresentan-ter och studenter finns med i olika former - alltifråntips om hur man kan förbättra utbildningen ända uttill allvarlig kritik om utbildningens kvalitet. Men detska vi ju inte skygga för. Det är väl klart att om vi tarpå allvar att vi ska ha en stark kvalitetsutvärdering såmåste vi också ha den här typen av bedömningar sominte skyggar för att också visa det som inte fungerarväl.I en sådan rapport har högskolan det omedelbaraansvaret, med högskolestyrelsen som formellt ansva-rig, men ända ned i organisationen, att omedelbartbörja arbetet med att förbättra och förstärka kvaliteteni utbildningen.Någon av talarna tyckte att ett intervall om sex årvar alldeles för långt. Men det handlar ju inte om sexår i alla fall. Det handlar om att de gånger som manhar kritik kommer bedömargruppen att återkommavid lämplig tidpunkt - eller två ellerkanske längre - för att se hur långt man har kommitnär det gäller att förstärka kvaliteten och att åtgärdabristerna. Om man då inte har kommit så långt kan få bedömargruppens okej riskerar man tillsyvende och sist också examensrättigheterna i detämnet eller i det programmet. Det är klart att detockså blir en väldigt viktig komponent i en utvärde-ring.Vi har en decentraliserad högskola. All makt finnsute på de enskilda högskolorna. Men det är klart attdet kräver att riksdag och regering kan få en ordentliginformation om hur resurserna används. Men detkräver ju framför allt att våra studenter när de står vidvalet att börja på högskolan, eller befinner sig i hög-skolan och står vid vägval vad de ska läsa, får enstark och tydlig information om kvalitet i utbildning-en.Med detta system får vi ett av de mest ambitiösakvalitetsutvärderingssystemen i . Det vågar jagsäga. Vi får kunskap om all högskoleutbildning på ettsätt som vi tidigare inte har haft. Vi etablerar en tyd-lig ribba för vad vetenskaplig högskoleutbildning skabestå av på svenska högskolor.Högskolor som inte uppfyller kraven måste ome-delbart börja arbeta med detta. Och när kvalitetskra-ven ändå inte uppfylls så riskerar de att förlora exa-mensrätten och därmed inte kunna anta nya studenter.I propositionen sade regeringen att vi återkommermed förslag om hur vi ytterligare ska förstärka stu-denternas rättssäkerhet när den situationen uppstått attHögskoleverket gör bedömningen att examensrätteninte kan få vara kvar, eftersom man inte har gjorttillräckliga ansträngningar för att förbättra kvaliteten.I förra veckan remitterade Utbildningsdeparte-mentet en promemoria som klargör gången vid dennatyp av prövningar.För det första det gula kortet om det bedöms inte uppfyller kraven för högskoleutbildning.För det andra det röda kortet som innebär indrag-ning av examensrätten om man inte efter en rejälperiod har lyckats förbättra utbildningskvaliteten. Detsom händer då, när examensrätten dras in, är enligtförslaget att man får ett stopp för möjlig-heten att anta nya studenter till sin utbildning. Samti-digt inträder ett ovillkorligt krav på högskolan att ikontakt med och i samarbete med högskola som kla-rar granskning se till att med inhyr-da lärartjänster och med hjälp och stöd från den hög-skolan arbeta med att höja kvaliteten påden utbildning som inte längre får anta nya stu-denter.På det viset kombinerar vi gratis utbildning förvåra studenter, ett mycket generöst studiemedelssys-tem internationellt sett, kanske det mest generösa ivärlden, en ovillkorlig granskning om att vår kvaliteti högskoleutbildningen ska vara mycket hög ochstudentens rätt att åtgärder ska vidtas om man vidbedömningar upptäcker brister i kvaliteten.Jag tror att det blir svårt att hitta något annat landmed ett sådant genomtänkt och sammanhållet systemför studentens rättigheter och också ochregeringens rättigheter att kräva god kvalitet på hög-skoleutbildningen.Det blir viktigt med rapporteringen. Det blir vik-tigt med en öppen och väl genomtänkt rapporteringav detta arbete från sida. Jag före-ställer mig att kommer att kunnaproducera rapporter som kommer att kunna jämförautbildningar landet över i form av om man når kvali-tetsribban men också att kunna peka ut utbildningarsom i en internationell bedömning framstår som sär-skilt väl framme. Det ser jag som oproblematiskt.Det som jag däremot tycker är problematiskt ärom man spårar in på att just rankning är den metodsom ska användas, att just siffran 4, 7 eller 9 säger såmycket mer än om man verkligen jämför kvaliteten iutbildningarna mot en högt ställd ribba och också kanpeka ut goda exempel. Det är det som riskerar att bliett system som inte möts med respekt, vare sig avriksdagsledamöterna eller i högskolevärlden blandstudenterna.Jag tycker att det är oproblematiskt att ModernaTider gör det. Jag tycker att det är jättekul att bläddrai dessa rankningar. Det kan de gärna få fortsätta attgöra. Jag hoppas att Veckorevyn och Kamratpostenockså börjar med den typen av rankningar. Men närdet gäller vår information om kvaliteten är det viktigtatt den görs så att man möts av respekt i vetenskaps-samhället och bland studenterna och att vi alla känneratt detta är ett beslutsunderlag som går att använda.Och duger det inte med den enkla typen avrankningar.Jag ser detta som ett viktigt förslag. Och detkommer att ge starka drivkrafter ute i högskolorna.Signalen har redan tydligt gått ut. Man arbetar redannu med att fundera rejält kring hur man ska lägga uppsitt kvalitetsarbete. Det kommer också att vara så attdet inte bara är nya högskolor som blir rejält granska-de av - så är det ju när manansöker om examensrättigheter - utan också de etab-lerade universiteten kommer att upptäcka att det härär ett väldigt ambitiöst och seriöst system för kvali-tetsutvärdering.Tillsammans med detta har ju Högskoleverketockså andra viktiga uppgifter. Det som har redovi-sats när det gäller jämförelser högskolor emellan ärhur man arbetar med jämställdhetsfrågor, hur manarbetar med rekryteringsfrågorna och hur man ser tillatt arbeta med studentinflytandefrågorna. Här kom-mer också sådana jämförelser att kunna utvecklas iframtiden. Det ska inte på något sätt skymma atthuvuduppgiften blir att framöver med regelmässighetåterkomma för att studera och granska kvaliteten vidsvenska högskolor.Jag vill avsluta med att säga att jag blir lite besvi-ken på förslag och också på Folkparti-ets förslag när det gäller kvalitetsgranskning.Ni föreslår, av någon okänd anledning, olika typerav oberoende institut. Det är svårt att förstå vad detinnebär. Jag håller helt med där.Gäller det stiftelser eller bolag, eller vad är det nitalar om?Moderaternas förslag blir väldigt förvirrat. Där fö-reslås någonting oberoende som inte är en myndighet,kanske en stiftelse, men det ska också finnas enmångfald - det ska vara flera som granskar. ska dock ha kvar myndighetsutövningen,dvs. examensrättigheterna och eventuella indragning-ar. Hur ska det här gå till i praktiken?Om någon av dessa oberoende säger att en utbild-ning inte duger - kanske är det en tidskrift som sägerdet - vad ska då göra när man får deninformationen? Ska man ovillkorligen dra undanexamensrättigheten eller ska man själv sätta i gång engranskning av detta? Eller ska man granska granska-ren? Jag tror inte att ni har tänkt igenom detta ordent-ligt.Det är klart att den myndighetsutövningen, som juär mycket skarp - alltså att dra undan en examensrät-tighet - måste förenas med att myndighetsutövarengranskar denna högskola, för annars får vi ett systemsom inte kommer att mötas med trovärdighet.Detta får ni nog tänka igenom en gång till. Jagskulle uppskatta om ni kanske rakt av ställde er bak-om propositionen och betänkandet.Anf. 215 ():Herr talman! Jag har en konkret fråga till utbild-ningsministern. Det gäller återkallande av examen-stillstånd för forskarutbildningen som enligt proposi-tionen ska vara underställt regeringen. Den uppfatt-ningen delar jag men när jag läste i högskolelagenfunderade jag lite grann kring detta.Är det möjligt att återkalla ett examenstillstånd förett universitet utan att man också förändrar universi-tetets ställning som just universitet? Den fråganskulle jag vilja att utbildningsministern svarade på.Anf. 216 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tolkar så atthon undrar kring ett universitet som får kritik gene-rellt när det gäller forskarutbildningen inom ett stortvetenskapsområde och om det då skulle bli aktuelltatt dra in hela det vetenskapsområdet från universite-tet. Nej, då är frågan om det är ett universitet längre. Iuniversitetsbegreppet ligger, enligt beslut som riksda-gen har fattat, den breda rättigheten till ve-tenskapsområdet. Jag tror att vi båda, Britt-MarieDanestig, inser att risken nog är ganska liten att etthelt vetenskapsområde skulle tas bort. Vad som där-emot måste övervägas är om man kan undandra rätteni ett enskilt ämne om det riktas så allvarlig kritik.Anf. 217 ():Herr talman! Jag vill bara tacka utbildningsmi-nistern för svaret. Jag tror nog också att det egentli-gen mer är fråga om en hypotetisk situation som mankan hamna i. Men det är ändå bra med ett klargöran-de. 218 ():Herr talman! Det finns mycket i det som utbild-ningsministern sade som jag tycker låter intressant.Jag har ju också sagt att jag uppskattar en heldel i den här propositionen. Inte minst gäller det be-toningen på kvalitet.Jag tycker dock att det är synd att utbildningsmi-nistern avfärdar tankarna på att skilja på rollernamellan utvecklande verksamhet och detta med attutvärdera kvaliteten. I stället för att haka upp sig pådetaljer i motionsskrivningar, förslag och argumentsom och andra för fram borde utbild-ningsministern, tycker jag, vara beredd att diskuterade principiella frågorna. Det här är ju sådant som harlyfts fram t.ex. av Forskning 2000 - en enig politiskutredning som ser ett problem i att ett verk har fleraroller. och revi-sorer tar upp samma frågeställning.Jag tycker att det här vore värt en intressant prin-cipiell diskussion, alltså om det går att utan problemvara utvecklande och kvalitetsgranskande.Det är inte ensamt som plötsligt harkommit på detta, utan det förs faktiskt en diskussionom det här.Sedan gäller det helt kort två frågor. Först gällerdet studenternas val. Vi i tycker att det ärväldigt viktigt att studenterna också i mycket störreutsträckning än som är fallet får känna att de ärmed och bestämmer vilka högskolor de kan läsa vid.Det är viktigt för studenterna men också för att få enmätare på hur studenterna uppfattar högskolornaskvalitet.Är utbildningsministern beredd att diskutera någraförändringar i resursfördelningssystemet som skulleleda till att studenternas val fick ett direkt inflytandeöver hur resurserna fördelas?Anf. 219 Utbildningsminister ():Herr talman! driver två parallella dis-kussioner när det gäller roll. Denena diskussionen tycker jag alls inte är ointressant.Den gäller främjande- och granskanderollen. Ettarbete pågår nu i för att seöver den instruktion som har och densammansättning av uppgifter som man har.Också revisorer har kommit med förslagom förändringar. Detta tycker jag är en viktig ochintressant diskussion. I samband med budgetproposi-tionen återkommer vi för en beskrivning av hur vi serpå roll i framtiden.Den andra diskussionen blir nog med nödvändig-het lite grumlig från både och Modera-ternas sida därför att ni inte riktigt har tänkt igenomden. Det gäller ett slags idé om sominte oberoende och hur de ska kunna granska.Först och främst vill jag säga att det är en konstigsyn på myndigheter. Tror ni att socialministern kan takontakt med och diskutera fruPetterssons pensionsutbetalning? De arbetar ju enligtlagar och förordningar som oberoende myndighet.Eller också kan vi ta rätt att undandralegitimation från läkare. Det är klart att det inte ärmöjligt att gå in från regeringen och styra över det.Högskoleverkets examensrättsprövningar kan na-turligtvis inte heller styras från regeringen. Det finnsett slags grumlig tro att ordnar vi bara en stiftelse,eller något annat, blir allting mycket bättre. Men dåblir det problem med myndighetsutövningen, för detär en skarp myndighetsutövning som en examensrätt-sindragning handlar om.Studenternas val spelar naturligtvis en roll. Redani dag sker en utbyggnad på många ställen där detfinns ett starkt studenttryck men det är också så att vifrån måste ha en möjlighet att bygga ututbildningar i de delar av landet som inte haftutbildningar och där studentens val ännu inte finnsrepresenterat därför att det inte funnits en högskolaatt söka till. Då krävs det också politisk uthållighetför att bygga upp en stark högskoleutbildning. Det ärdet som vi har arbetat med under de senaste åren.Anf. 220 ():Herr talman! Om man inser att ett problem är attskilja på rollerna, att vara utvecklande och att samti-digt utvärdera kvaliteten, blir slutsatsen att man pånågot sätt - hur kan diskuteras - bör skilja de härverksamheterna åt. Det är det som är huvudbudskapeti motion.När det gäller studenternas val har vi i Folkpartietstött utbyggnaden av nya högskolor, och vi kommeratt fortsätta att stödja det. Men det är en uppen-bar skillnad. På vissa håll i landet står platser tomma.På andra är det långa köer. Det är klart att vi kanändra systemet så att de högskolor som studenternasöker sig till får rätt, om högskolan själv anser sig haden möjligheten, att bygga ut verksamheten.Jag upprepar: Är utbildningsministern intresseradav att diskutera en förändring av detta? är det enbristande jämvikt i förhållandet mellan vart studen-terna vill söka sig och vart de kan söka sig?Anf. 221 Utbildningsminister ():Herr talman! Utbyggnaden av högskolan är enmycket stor framgång för . Väldigt mångafler studenter har fått chansen att komma in på denhögre utbildningen. En del av den framgången har sinnyckel just i att vi har byggt ut högskolorna på flerställen i landet och förstärkt på högskoleområdet såatt vi har en stark högskola i varje län.Det är klart att det, sett till en framtida utbyggnad,är många faktorer som måste vägas in. Studenternasintressen är naturligtvis en viktig sådan. Sedan har videt allmänna intresset och vilken typ av utbildningarsom vi ser efterfrågas starkt på arbetsmarknaden.Naturvetenskap- och tekniksatsningen har den grun-den. Det är ju där vi ser en del av rekryteringspro-blematiken, t.ex. när det gäller lärarutbildningen. Ettstort samhällsproblem som vi gemensamt har är justatt locka fler till den banan. Men det innebär inte pånågot sätt att vi ska säga att inte ska ha ettintresse av att driva också vissa inriktningar, för detfinns ett samhälleligt intresse här.Studenternas val spelar en stor roll, men det finnsockså många andra faktorer som är viktiga i detta.Sammantaget är högskoleutbyggnaden en mycket storframgång och den del av politiken som har betyttallra mest för det vi ser , en tillväxt som börjarsprida sig, en tillväxt som har en väldigt stark kopp-ling till högre utbildning och forskning.Anf. 222 ():Herr talman! Det är intressant med det kvalitet-sarbete som utbildningsministern har initierat ochsom pågår inom universitet och högskolor. Jag tyckeratt det är bra. Det är också bra att man utvärderar, attdet blir obligatorisk utvärdering när det gäller pro-gram. Men jag är mer bekymrad över att detta obli-gatorium tydligen också gäller mindre kurser på tvåtre poäng. Då kan vi få problem. Det är tidsödandeför både studenter och lärare om man lägger obligato-rium på mindre kurser. Jag skulle önska att gränsenvar lite tydligare för hur kurserna behöver vara för attett obligatorium skulle föregå. Det den ena frågan.Den andra frågan som jag har till ministern gällerstudenternas rättssäkerhet. Jag tror vad gäller det härmed inflytande, demokrati eller vad vi nu än kallardet, att vi ska ändra attityden i grunden, för det ärviktigt att studenterna har makten över sitt eget livinom utbildningssfären. Studentliv är ett helt liv -man går och utvecklas.Vad kommer ministern att vidta för åtgärder föratt det t.ex. ska bli möjligt att överpröva ett betyg, enexamen eller vad det nu är som behövs? är detmånga gånger svårt. Vi ska ha klart för oss att det ärolika kunskapssyn som florerar i utbildningssamhälleti dag. En äldre lärare kan se annorlunda på en yngrestudent som kanske haft andra lärare tidigare. Manhar olika förväntningar. Om rättssäkerheten skulle jagockså vilja höra mig för.Anf. 223 Utbildningsminister ():Herr talman! tar upp två vikti-ga frågor. Rättssäkerhet är naturligtvis väldigt viktigoch väldigt viktig för studenternas upplevelse av sinegen situation på högskolan.Högskoleverket har arbetat med frågorna och harsammanställt en rapport som är ute på remiss.Regeringen kommer att ge ett särskiltuppdrag att titta just på överklagande av examinatio-nerna.Jag vill bara komplicera diskussionen lite grann.Det finns en risk, om vi går för långt när det gällerregleringen av detta, att vi hämmar utvecklingen avalternativa examinationsformer. Det lättaste sättet attverkligen följa förordningen är att se till att det blir avden traditionella sorten - skriftliga prov som är lättaatt bedöma på annat sätt. Det här måste vi ta in iprövningen. Jag är inte alls främmande för att tittaöver detta, men låt oss komplicera det när det gällerden pedagogiska utvecklingen. Det är inte alls säkertatt det är bra för att pröva nya modeller för examina-tion.Jag tror tvärtemot att utvärde-ring av kurserna är en central del. Det handlar ocksåom individens möjligheter och känsla av att manfaktiskt har rätt att vara med och påverka.