prot · GN09128 · 2000-06-15 00:00:00 — Det blir också tillfälle i många samman-hang - här hemma och i samband med internationellabesök - att i samtal och i anföranden informera omriksdagen och det arbete som utförs här.Det är då både naturligt och glädjande att alltidkunna framhålla det som karakteriserar det demokra-tiska arbetet i riksdag - också i etthistoriskt perspektiv. Det är den goda viljan till sam-arbete, beredskapen att lyssna och kompromissa, föratt nå fram till långsiktigt hållbara beslut.Det här är i mångt och mycket ett ganska gnetigtvardagsarbete, inte sällan slitigt och oglamoröst, långtbortom massmediernas sökljus. Men det är den nöd-vändiga grundpelaren och förutsättningen för en godutveckling av vårt samhälle, i trygghet och med re-spekt för varje individs unika värde - det som ärdemokratins kärna.Det är en glädje att vara en del av detta arbete,och det är en förmån att få lyfta fram detta goda ex-empel i mötet med företrädare för länder där demo-kratin ännu är skör och behöver vårdas, kräver stödoch näring för att utvecklas och stärkas.Det är vårt gemensamma uppdrag att tillsammansarbeta för att fortsätter att utgöra den cent-rala och livaktiga arenan för demokratin och politi-ken, för debatten och besluten. Kammaren har här ennyckelroll med sin öppenhet och tillgänglighet. Vadsom här sker - och hur det sker - är avgörande förmedborgarnas uppfattning om och dessledamöter. arbetsformer ska fungera välför att garantera stabilitet och styrka i riksdagensbeslut och för att ge ledamöter en rimligarbetssituation.Men vi har också ett gemensamt ansvar för attformerna för vårt arbete tryggar och stärker medbor-garnas tilltro till och respekt för som lan-dets främsta demokratiska institution. I utvärderingenav de förändringar som görs av arbetsfor-mer, måste denna aspekt tillmätas stor betydelse.Ärade ledamöter! Det goda samarbetet och viljanatt gemensamt komma fram till hållbara lösningarpräglar också arbetet i . Tack vareengagerade och kreativa insatser av ett stort antalledamöter och tjänstemän har betydande framsteggjorts med de huvudfrågor som kommitténarbetar med - ledningsorganisation, bud-getprocessen, utvärdering och revision och riksda-gens hantering av EU-frågor.Ett uttryck för detta är det beslut som fattades itisdags i , om förslag till ny Riks-revision under . Ett annat är den parlamen-tariska riksdagsstyrelse som kammaren beslutat omoch valt och som börjar sitt arbete . Motslutet av hösten räknar vi med att detta omfattandearbete med organisation och arbetsformeri sin helhet ska vara avslutat och förslag till beslutframlagda.Ärade riksdagsledamöter! Jag vill tacka er alla förengagerade insatser . Ett särskilttack vill jag rikta till de vice talmännen, till riksda-gens gruppledare och till kvittningsmännen för myck-et gott samarbete. Tack också till kammarsekreterarenoch hans medarbetare, till personal, varsinsatser och kompetens är ovärderliga för ,och till de ledamöter och den personal som på ett såförtjänstfullt sätt fullgjort sina uppdrag i Talmanskon-ferensen och Förvaltningsstyrelsen, som haft sinasista sammanträden.Jag vill också rikta ett tack till regeringen för gottsamarbete och uttala förhoppningen att vi med ge-mensamma krafter väl ska företräda underdet kommande ordförandeskapet i EU.Ett alldeles särskilt tack vill jag rikta till två leda-möter som lämnat - och - och till och , som kommer att lämna sina uppdrag isommar.Dan invaldes i 1991 och harverkat bl.a. inom arbetsmarknadsutskottet och jord-bruksutskottet, sedermera miljö- och jordbruksut-skottet, som dess ordförande. för ett upp-drag som kommunikationskonsult.Ingrid kom in i efter valet1991 och har varit ledamot av utbildningsutskottet,utrikesutskottet, och Europarådetssvenska delegationer. fortsätter sittengagemang för utvecklingsfrågor, bl.a. som ledamotav och i råd fördemokrati och utveckling.Ulf kom till med ettengagemang inom det ,till 1993 som dess ordförande. I har UlfKristersson bl.a. verkat inom socialförsäkringsut-skottet. lämnade ledamotsupp-draget för näringslivet och ett utvecklingsuppdraginom IT-branschen.Johnny kom in i 1985. Det ärfrämst arbetsmarknadsfrågorna som har engageratJohnny , först som ledamot och sedan 1994som ordförande i arbetsmarknadsutskottet. Den1 augusti lämnar , men dåför att fortsätta sitt engagemang för dessa frågor somdirektör i ledning med ansvarför de arbetsmarknadspolitiska programmen.Vi tackar , , och för deras insatser iriksdagen och önskar dem varmt lycka till med denya uppdragen.Ärade ledamöter! Arbetet under ännu ett riks-dagsår närmar sig nu sitt slut, det första under dettasekel och detta årtusende.Werner fångar med sina ord i diktenStaden känslor och tankar som somdetta rymmer:Jag är ingen opolitisk person.Jag har en åsikt om hur slipstenarnaborde dras i detta land.Jag anser freden vara vår största tanke.Men jag vill inte med den stora drömmens saxklippa sönder den mindre drömmens väv.Det är på dygnetdå bogserbåten ger sig ut i skärgårdenför att hämta soluppgången.Det är på åretdå jätten i Skinnarviksbergenhar syrenklasar i håret.Strax öppnar han käften och spottar uten svärm skrattmåsar över stan.Jag tycker det är vackert, helt enkelt.Jag tycker det är mänskligt, ibland.Ärade riksdagsledamöter! Varmt tack för detta ar-betsår. Jag önskar er en skön, vilsam och stimuleran-de sommar, och jag önskar er hjärtligt välkomna återmed nya krafter.(Applåder)Anf. 56 ():Fru talman! Från ledamöter ber jag attfå framföra vår stora uppskattning och ett varmt tacktill talmannen och till de vice talmännen. Jag villockså vittna om vilken fröjd det är att arbeta ihopmed personal och möta så mycket kunnig-het och gott humör och ett engagemang som hålleräven när vi behandlar sådana frågor som regelverketför muddring eller förutsättningarna för värdepappe-riseringen.Det känns alldeles rätt - som vår talman här redo-visade - att nu utvecklar sitt arbete ochstärker sin förmåga att möta den nya tidens krav.Vi vet också att det mitt i det välmående svenskasamhället finns människor med ett plågsamt utanför-skap och en stark känsla av vanmakt. Vad kan vifolkvalda göra så att människors vanmakt vänds tillframtidstro och delaktighet? Demokrati utan delta-gande, det är som en fågel med bruten vinge. Därförmåste alla få chansen att vara med i demokratinsgemenskap.Av andra parlament kan vi lära en hel del, men vifår också konstatera att riksdag med vårtoroch allt står sig väl i en internationell jämförelse. Enförklaring till det är kanske att vi ständigt strävar efteratt förbättra demokratins arbetssätt och att vi har dengoda traditionen att talman tar ett stortansvar för att driva på demokratins utveckling. Fördet vill vi rikta ett särskilt tack till talmannen.Jag hörde en programledare i TV som sade att viriksdagsledamöter inte vet vad som händer i ,eftersom vi jämt sitter instängda i Riksdagshuset.Strax därpå läste jag i en stor tidning där man tvärtomtyckte att vi alldeles för mycket är borta från riksda-gen. Enligt tidningen så har vi - hör och häpna - intemindre än fyra månaders semester , och iövrigt . Tidningen tipsar sina läsare att omde gillar att lata sig på stränderna, då ska de satsa påpolitik. Man skriver: "Är du inne på att göra politiskkarriär så kan du se fram emot många lediga som-mardagar." Ack ja, dessa myter. Tänk om de kundespridas ut på åkrar i stället för att spridas ispalterna och i TV-kanalerna. Vilken härlig gröda viskulle få.Trots allt tror jag att de flesta vet och förstår attriksdagsarbetet måste vara mer än själva arbetet ikammaren. Att vi gör uppehåll i kammararbetet ärinte samma sak som att vi därmed slutar med alltannat riksdagsarbete. Tvärtom är det en given del avvårt arbete att sommar, höst, vinter och vår vara akti-va i vardagsverkligheten runtom i vårt land. Tillsam-mans vet vi 349 mycket om vad som händer i Sveri-ge. Det avspeglar sig bl.a. i att våra talmän klubbarigenom beslut som gäller de stora frågorna för vårtfolk - arbete, välfärd och ekologisk framtid - men deklubbar också igenom beslutsmoment med mångasmå vardagsnära rubriker, t.ex. måttbestämmelsernaför båspallar, hanteringen av fiskrens, ålhuttning,hjulångaren , reptiler som säll-skapsdjur och mycket annat i hage.Så jag tror att de i får anstränga sig re-jält om de ska samla ihop 349 andra personer somtillsammans har lika stor kunskap om vardagsverklig-heten runtom i land.Men visst ska vi erkänna att säkert kom-mer att överraska oss även den här sommaren så att viän en gång står där med häpen förundran över vadsom händer i naturens parlament:Nätvingens intensiva beredningsarbete i bladver-ket, åkerhumlans chattande bland blomkalkarna, denblågröna mosaiksländans utredning av näckrosbladen,starar i prydliga delegationer som uppvaktar bärbus-karnas näringsutskott, och så de många mötena medtaltrastkonferensen och småfåglarnas kvällsplenum,där ingen bryr sig om att lämna kvittringsansökan.Fru talman! Eftersom dagens datum den 15 juniråkar vara födelsedag vill jag med CarlMichael ord önska talmannen, de vice tal-männen, kammarsekreteraren och alla er som arbetari liksom vice statsminister och hela regeringen att ni nu får chansen att:Le åt daggens dropparSe hur blomman öppnar sina knopparHören lärkans sång i skynAck vad en gudomlig syn.Ett stort och varm tack till er alla. (Applåder)12 § Kammaren åtskildes kl. 12.58.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 1 § anf. 32 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.