prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — att vi tar en del av de generella jord-bruksstöden och satsar på miljö- och landsbygdsut-veckling. Detta är en omfördelning som vi bedömersom klok både för utvecklandet av det svenska jord-bruket och för att bättre kunna nå miljömålen.Det andra området där det kommer att krävas yt-terligare åtgärder framöver och som jag vill ta upphär gäller utformningen av jordbrukets miljöskatter.Dagens utformning av handelsgödselskatten är intesärskilt bra för att skapa en effektiv växtnäringsan-vändning och för att minska näringsläckaget. Vissthar den effekt, men vi tror att vi kan öka den effektenhögst väsentligt genom en annan utformning. Vi äröverens med regeringen om att tillsätta en utredningför att se över utformningen och för att hitta ett bättresystem. Samma utredning ska se över skatten påbekämpningsmedel. Genom den återföring av skattensom vi nu inför ökar möjligheterna att kraftigt höjabekämpningsmedelsskatten utan att det svenska jord-brukets samlade konkurrenskraft försämras. Vi harlänge ansett att det är nödvändigt med en rejäl höj-ning av bekämpningsmedelsskatten, och det är ange-läget att vi lyckas med det nu.Även dieselskatten för jordbruket ska ses över. Vii anser att det rimliga vore att jordbru-ket slapp betala den del av dieselskatten som ärkopplad till vägtrafiken, dvs. att jordbruket bordebetala den skattesats som den grönfärgade dieselnhar, vilken är lägre än för den vanliga dieseln.Vi ska göra en översyn av trafikbeskattningen.Och i det sammanhanget ska denna fråga tas upp.Samtidigt är det nödvändigt att man ser på vilka möj-ligheter som det finns att minska arbetsmaskinernasutsläpp. Där finns det andra åtgärder än dieselskatt attanvända som kan var betydligt effektivare. Och jagförutsätter att vi kommer att föreslå ett åtgärdspaketför att minska arbetsmaskinernas, inklusive jord-bruksmaskinernas, utsläpp.Fru talman! Med de åtgärder som jag föreslår härtror jag att vi ökar våra chanser att minska jordbru-kets miljöbelastning rejält. är det viktigt attkomma ihåg att det är åtgärder som inte försämrar detsvenska jordbrukets konkurrenskraft - tvärtom. Ge-nom en klok och framåtsyftande miljöpolitik förjordbruket skapar vi bättre och bättre förutsättningarför att det svenska jordbruket ska kunna hävda sig iden internationella konkurrensen. De som tidigarehävdat att det kostar för mycket att gå före sinagrannländer i omsorgen om djur och miljö borde nogtänka en gång till i dessa BSE-krisens dagar innan desäger samma sak igen.Anf. 54 () replik:Fru talman! vill ha fler vargar ochrovdjur i . Inser inte att dettaskulle innebära ytterligare rovdjursskador? Och harinte uppmärksammat människorsreaktioner, människor som bor och lever i dessa byg-der där exempelvis varg- och lodjurstrycket nu harökat så kraftigt? Det innebär ju också att man får enutveckling där jaktviltet också hämmas i sin utveck-ling. Inser inte detta?Jonas tar också upp gödselskatterna ochsäger att den konkurrenssnedvridning som vi oftatalar om går att undvika och att det t.o.m. går att upp-nå konkurrensneutralitet med ökade gödselskatter ochökade miljöavgifter. Det tarvar nog en närmare för-klaring hur detta ska kunna gå ihop.Anf. 55 () replik:Fru talman! Jag ska först ta upp rovdjuren. Jag ärväl medveten om den oro som finns på en del ställendär det finns många rovdjur och där de ökar snabbt.Samtidigt kan vi i andra länder som har betydligtstörre stammar av rovdjur än vi har i se där inte upplever det som ett problem. Jag ärövertygad om att frågan till stor del handlar om in-formation och kunskap, att man vet vad som gälleroch hur dessa rovdjur beter sig och att man inte skamåla upp den skräckbild som försö-ker hjälpa till att måla upp.Ingvar tog upp att jaktviltet, det vilt somjägarna ska kunna jaga, riskerar att minska om vi fårfler rovdjur. Jag tror att de flesta jägare kan ställa upppå att det är rovdjuren som bör ha företräde när detgäller viltet, rådjur osv. Jakt är inte ett intresse sombör stå över att vi ska ha livskraftiga stammar avrovdjur.När det gäller handelsgödselskatten har jag intesagt att vi vill höja den. Vad jag är övertygad om äratt vi kan hitta ett system som är konkurrensneutraltgenom att vi återför pengar från skatter och avgiftertill näringen som avgiften utformas på ettmer styrande sätt. På det sättet minskar vi inte jord-brukets samlade kostnader för dessa skatter, men vinår den miljöstyrande effekt som vi vill ha. MedIngvar , och den samladeborgerlighetens, förutom , modell - atthelt ta bort skatten - så når vi inte den miljöstyrandeeffekt som också är nödvändig.Anf. 56 () replik:Fru talman! talar om att jag för-söker skrämmas när jag tar upp rovdjursfrågan. Jagvill inte skrämmas. Vi anser också att vi ska ha enviss rovdjursstam. Men den ska vara balanserad. Viser nu att trycket har ökat genom att man är senfärdigoch genom att man inte vågar vidta åtgärder. Ochmänniskors reaktioner mot rovdjuren ökar också. Detär ju det allra sämsta förhållandet. Och det är utantvekan på det sättet att människor tar saken i egnahänder om inte de som har makten inser detta. Det ären betydligt olyckligare utveckling. Då har vi ingenkontroll över det. Därför ser vi med stor spänning påvad regeringen ska föreslå i rovdjurspropositionen såsmåningom.Jonas talar om konkurrensneutralitet närdet gäller gödsel- och miljöskatter. Då handlar det omhur återföringen ska ske. Det får vi inget besked om.Vänsterpartiet bara tror att detta problem ska lösas.Men utan tvekan sker, som jag har sagt tidigare, 90 %av den svenska produktionen på konventionellt sätt.Det är ju dessa producenter som betalar dessa skatter.Och konkurrensneutralitet kan ju inte uppnås om manpå något sätt ska styra, som säger,återföringen av dessa medel. Jag kan därför inte varanöjd med det besked som vi har fått här.Anf. 57 () replik:Fru talman! säger att även hanvill ha balanserade stammar av rovdjur. Jag undrarvad det betyder. Betyder det att stäl-ler upp på det som de genetiska experterna säger attvi behöver ha, dvs. minst 500 vargar i ? Det ärvad som krävs för att de inte ska bli genetiskt utarma-de, för att de inte ska bli sjuka, för att stammen skavara livskraftig. Om han menar att det är balanseradestammar borde vi inte ha något problem.Jag är medveten om att det är problem med ac-ceptansen, som vi naturligtvis måste ta hänsyn till. Viska inte rusa på och säga att vi ska ha 500 vargar påen gång. Vi får ta det successivt. Ta det lugnt. Gå utmed information på ett "balanserat" sätt.Det är anmärkningsvärt att det är vi i Vänsterpar-tiet, och Socialdemokraterna som när detgäller jordbrukets skatter för en diskussion med nä-ringen och ligger jordbruksnäringen ganska nära ifrågan. Vi har haft diskussioner med LRF centralt närdet gäller handelsgödselskatten. Vi är rätt överens. Vihar träffat LRF lokalt i och de södra regio-nerna där problemen med övergödning är störst. Vi ärganska överens om vilka modeller vi ska ha.Nu pågår ett arbete om den exakta modellen föråterföring. Det kan ta ett tag att hitta rätt modell, mennog ska vi vara klara med det till den utlovade eko-nomiska propositionen.Anf. 58 () replik:Fru talman! står ju huvudsakligenbakom det budgetförslag som regeringen har lagtfram. Jag noterar med tillfredsställelse att man harreagerat mot trixandet när det gäller arealersättning-arna och att man också har tankar och idéer kring attåterföra pengarna för gödsel- och bekämpningsme-delsskatterna. Sedan kan man diskutera hur det ska seut. Där får vi inga riktiga svar eftersom för-handlingar och samtal pågår.Vi har redan nämnt konkurrensneutraliteten. Detvore intressant att höra vad säger. Hurär inställningen till avlyftet, det löfte som regeringentrots allt har gett till LRF att hitta ett avlyft av bl.a.dieselskatten och komma fram med något till vårpro-positionen? Kommer det att med hjälpkomma konkreta löften i vår?Anf. 59 () replik:Fru talman! Jag förstår att den konkreta frågangällde dieselskatten.Jag tror inte att det råder något tvivel om vår upp-fattning. Vi har från sida sagt att jord-bruket borde få använda för arbetsmaskiner i förstahand den grönfärgade dieseln, dvs. få en skattesänk-ning. Andra styrmedel ska hittas för att minska ar-betsmaskinernas miljöbelastning. Vi finns med medvår ståndpunkt i den diskussion som pågår mellan detre samarbetande partierna. Just nu kan jag bara ståför vår uppfattning. Vi får vänta och se vad somkommer.Anf. 60 () replik:Fru talman! Vi går ett steg vidare. Hur är Väns-terpartiets inställning och känsla för att de svenskabönderna ligger i botten när det gäller nettoinkomst iEuropa, att det bara tycks vara som liggersämre till? Är det en gynnsam situation som lyfterfram jordbrukaryrket, som motiverar ungdomar till attutbilda sig och satsa på modernäringen? Vad är detför åtgärder som har för att förbättraverkligheten inkomstmässigt för bonden ? Vadgör man för att höja kvaliteten så att också ungdomarkan lockas till en framtid i yrket?Tillhör dem som menar att har vi möjligen 10 000 jordbrukare kvar?Det ska handla om jättejordbruk, vilket innebär att viinte har några bönder kvar i fjälldalarna, Norrlandsinland och mellanbygderna framöver. Är det det somVänsterpartiet stöder i regeringens politik?Anf. 61 () replik:Fru talman! Det här var en väldigt ledande fråga.Naturligtvis är det ett problem att svenska bönderslönsamhet ligger bland de sämre i . Det voresvårt att säga någonting annat.Sedan var det frågan om inställ-ning och vad som ska göras. är ny i sammanhanget, så han kanske kan behö-va få veta. Om han hade varit med ett tag hade hanfått höra det tidigare.Inkomstskillnaderna är ganska stora mellan olikajordbruk. Det är olika i olika regioner. Vi tror att detbästa sättet att lösa de problem vi har är att lyfta övermer pengar i landsbygdsförordningen för lands-bygdsutveckling, riktade insatser genom moduleringtill de regioner där det finns problem, och det krävsökade svenska anslag.Anf. 62 ():Fru talman! Konsumentintresset för sunda ochsäkra livsmedel av hög kvalitet fria från hormoner,antibiotika och dylika ting växer. Jag tycker att det ärglädjande att detta intresse växer. Det gläder migockså att vi alla kan stå här i kammaren och medbestämdhet hävda att svenska livsmedel ligger i toppnär det gäller kvalitet. Men då - jagvänder mig till majoritetens främste företrädare - ärdet viktigt att vi har livskraftiga svenska jordbruksfö-retag, så att konsumenterna som eftersträvar och villha säkra och sunda livsmedel även fortsättningsviskan köpa svenska livsmedel. De svenska jordbruksfö-retagen måste ha förutsättningar att utvecklas.Därtill är det så - och det känner säkert IngeCarlsson till - att ungefär 300 000 människor har sinutkomst i livsmedels- och förädlingsindustrin. De ärberoende av bönders produktion. Utan pri-märproduktionen skulle arbetstillfällena inte finnas.Vi har i olika sammanhang diskute-rat - och det tål att upprepas - att jord- och skogsbru-ket är motorn på den svenska landsbygden. Ett livs-kraftigt svenskt jordbruk är en viktig förutsättning fören levande landsbygd och det öppna landskapet. Attdå säkerställa jordbrukets fortlevnad är inte bara enfråga för dem som direkt är sysselsatta i näringenutan även för oss.Ett svenskt jordbruk med miljöhänsyn och goddjuromsorg har en självklar plats i det ekologisktuthålliga . Flera av våra strängare regler förjordbruket leder till högre kostnader för Sverigesbönder. En del av dessa kostnader är nödvändiga föratt säkerställa det jag talade om inledningsvis, därtillbl.a. en god djuromsorg.Men därtill dras - något vi också har diskuteramånga gånger - den svenske bonden med särskatterjämfört med de konkurrenter och kolleger som densvenske bonden har. bönder måste ges lik-värdiga villkor gentemot sina konkurrenter och kolle-ger. Det betyder att den s.k. ryggsäcken måste lyftasbort med det snaraste. När, , kommerdet avlyft som det har pratats om och som ären förutsättning för det jag talade om inledningsvis,nämligen att vi ska kunna tillhandahålla säkra, tryggasvenska livsmedel för den svenske konsumenten?Svenskt jordbruks konkurrenskraft måste förstär-kas. talare har talat om den frågan, så jag skainte upprepa det. Lönsamheten är inte vad den bordevara. Det bevisas också av internationellt gjorda un-dersökningar.Det är utgångspunkt i arbetet i riks-dagen - för övrigt också i andra beslutande försam-lingar på området - att något måste göras. Det är syndatt inte fler partier i kammaren delar denna uppfatt-ning, just för att vi vill ge våra svenska konsumentervad de efterfrågar, nämligen säkra och sunda livsme-del.Fru talman! Så över till några andra saker somkanske är något mer positivt. Jag är glad över att vi iCenterpartiet har kunnat medverka till att det nu bliren räntekompensation för de senarelagda arealbidra-gen. Men låt mig också nämna det negativa ochsmolken i bägaren i det här sammanhanget. Det inne-bär likviditetspåfrestningar. Det kan innebära attböndernas barn får sin julklappar efter jul.De pengar som normalt kommer i samband medatt man producerar och säljer en vara, i detta fallspannmål, kommer november månad förden som behöver dem. blir de senarelagda. Vis-serligen är jag glad över att vi har kunnat kompenseradet till del vad gäller räntan, men likviditetspåfrest-ningen finns där. Den blir kännbar speciellt för denunge nystartade lantbruksföretagaren.Därtill är jag glad över att vi i utskottet har kunnatenas om att vi kan använda en liten slant till nya om-arronderingsprojekt. Fortsättningsvis kan inte bararedan beslutade omarronderingar få del av den pengsom finns anslaget för detta. Jag tror att det är viktigtför att vi ska kunna utveckla lantbruksföretag i alladelar av landet. Det är särskilt påtagligt i ochi delar av . Men ändå finns problemeni alla delar av landet.Centerpartiets kritik av regeringens förda jord-brukspolitik kan inte ha undgått någon. Vi anser trotsframgången med räntekompensationen att det finnsmycket i regeringens politik som måste förändras.Vår motion från den allmänna motionstiden pekar påflera områden där regeringen fallerat.Det behövs nationella medel för att kompenseraden dåliga förhandling regeringen gjorde när detgäller landsbygdsförordningen. Det gläder mig attJonas och tycks vilja bifalladetta yrkande, och jag hoppas att man gör det i kom-mande budgetdiskussion.Ytterligare resurser behövs för att förbättra ochförändra ersättningarna för besättningar som råkar utför epizootiutbrott. Resurser behövs till forskning ochutveckling inom livsmedelssektorn. Stödet till forsk-ningen om det ekologiska jordbruket måste kommafler till del. Inte minst måste jordbrukets sociala di-mension börja att behandlas och debatteras på ett sättsom vi kanske inte har gjort så här långt.Vårt lands möjligheter att på ett hållbart sätt nyttjajordens och skogens resurser är beroende av en högnivå på forskningen och utvecklingen inom området.Detta är ett ansvar såväl för staten, dvs. för oss, somför näringen. I syfte att främja näringens konkurrens-kraft genom bl.a. stark vidareförädling måste enligtmin mening staten öka anslaget till forskning ochutveckling inom jordbruks- och livsmedelsforskning-en.Vid en internationell jämförelse är de resursersom tillförs detta område små. Vi bör alltså bättra oss.Sunda och säkra livsmedel är en mycket viktig faktorför människors hälsa. Det gäller speciellt för de yngremänniskorna, barnen. Livsmedel framställda på ettetiskt och ekologiskt riktig sätt är en livskvalitetsfrå-ga. Utan tillgång till sunda och säkra livsmedel för-sämras människors livskvalitet på ett avgörande sätt.Vi i anser att livsmedel ska märkasså att vi underlättar konsumenternas val. Kammarenvet också att vi i vill se en gemensamlivsmedelsmyndighet med befogenheter på EU-nivåså att vi kan säkerställa livsmedelskvaliteten inomhela den europeiska unionen. Som konsument skaman kunna lita på att det är sunda och säkra livsmedelman köper till sig och sin familj. Jag är inte säker påatt man kan göra det i alla delar av den europeiskaunionen , därav våra krav.Fru talman! Jag vill med anledning av det anfördayrka bifall till min reservation 10 under mom. 22.Anf. 63 ():Fru talman! Jordbruket ger oss mat, bevarar bio-logisk mångfald och ger oss skönhetsupplevelser. Dettorde vi vara överens om.När det gäller problemen inom svenskt jord- ochskogsbruk har vi en del vanliga formuleringar somt.ex. : Djur transporteras under fruktansvärda förhål-landen inom EU. Enligt färska rapporter finns storabrister också i . En del skrämmande uppgifterfinns om vad svenska djur får i sig. Förbud mot vissutfodring innebär ekonomisk smäll för bön-der. Svenska bönder är näst fattigast i . Jord-bruket orsakar miljöproblem i hav och sjöar. Dagensjordbruk minskar den biologiska mångfalden. Svensktskogsbruk är inte uthålligt. Det är några vanliga pro-blemuttalanden.Den avskyvärda hanteringen av djur som sker un-der djurtransporter är allvarliga brott mot regler ochöverenskommelser. Har ett svenskt agerande inomEU lett till att vi har fått ett slut på grymheterna?Kommer exportbidrag för levande djur att avskaffas?Jag hade hoppats att få ställa frågorna till jordbruks-ministern . Det är dessa bidrag som gör trans-porterna lönsamma. Tyvärr finns tecken på att också iSverige sker transporter under tveksamma förhållan-den.Den senaste tiden har vi kunnat läsa om hur nyafall av galna ko-sjukan har upptäckts på flera håll iEuropa. Först var det och Danmark.Sedan har upptäckter gjorts i bl.a. , och . konsumenter oroas nu förutvecklingen. En undersökning visar att avde svenska konsumenterna drar sig för att köpa nöt-kött trots att inga upptäckter av BSE har gjorts i Sve-rige. Oron är berättigad. Vi vet att det finns en risk,om än mycket liten, för att BSE kan överföras fråndet smittade köttet till människan som äter det.Det största problemet är att köttdjur fortfarandeutfodras med kött- och benmjöl från andra djur avsamma art. Här uppstår de främsta smittoriskerna.Utfodring med kött- och benmjöl har pågått imånga år. Ett exempel på hur kvalificerad galenska-pen varit är dioxinskandalen i därman malde ner de förgiftade djuren och användemjölet till att utfodra friska djur, som då givetvisockså blev dioxinförgiftade. Därför måste det nu tillett fullständigt stopp för kött- och benmjöl överallt iEU. Förbudet måste gälla såväl utfodring till nötkre-atur som till fjäderfän och grisar. Man kan inte ute-sluta att också gris och kyckling kan smittas.Det är bra att nu vill att allaäldre köttdjur testas. Självklart måste de kontrollernavara omfattande. Inga undantag ska göras, Sverigeinkluderat.Jordbruksministern har uttryckt uppfattningen attvi skulle motsätta oss de här kontrollerna därför attSverige har varit förskonat från BSE. Vi tyck-er att det är en tveksam inställning. Det går nämligeninte att vara hundraprocentigt säker på att smittan intefinns. Vi vill vara säkra, och därför är kontroller heltnödvändiga. Möjligen borde de gälla även för andradjur än kor.Sverige importerar en stor del av sittkött, framför allt till sjukhus, skolor och andra stor-kök, och är således beroende av säkra livsmedel i helavår omvärld. konsumenter har en rätt att fåkänna sig fullständidgt trygga med den mat som deäter. Därför måste omfattande test utföras inom helaEU.Vissa jämförelser visar att den svenske bondenslönsamhet är bland de sämsta i . Det är våruppfattning att den svenske bonden på lång siktkommer att klara konkurrensen från omvärlden. Dettatack vare goda kunskaper, miljömedvetenhet och enambition att finna nya och mer rationella metoder.Men då får vi självklart inte på kort sikt slå ut detsvenska jordbruket. Ryggsäcken har lättats, men denär fortfarande tung.Vi kan dock inte ansluta oss till det resonemangsom högerpartierna och även för om att av-skaffa miljöskatterna. Däremot anser vi att innehålleti ryktet att regeringen och LRF kommit överens omatt jordbrukets miljöskatter ska återbetalas till jord-bruket är intressant. Det är dock viktigt att återbetal-ningen blir miljöstyrande. Vi har för en stund sedanhört att det pågår resonemang om en sådan konstruk-tion. Det är också glädjande att de resonemangen försmed jordbrukarna och deras organisationer.Den gemensamma jordbrukspolitiken i harinte tagit tillräcklig hänsyn till miljön. Åtgärderna föratt minimera jordbrukets miljöbelastning är inte till-räckliga. Separata miljömål för jordbruket måsteskapas på Europanivå. Men med vilken framgångagerar representanter i EU i den här frågan?Jordbruket och skogsindustrin har till stor del ska-pat välstånd och genererar storanetto- och exportintäkter. Utvecklingen på börsen harunder klart visat att tillväxten iskogen är säkrare och starkare än inom IT-branschenoch den s.k. nya ekonomin. Skogsindustrins storaekonomiska betydelse har inneburit att den till storadelar har styrt utformningen av skogspolitiken. I dagvet vi, genom ökad kunskap om skogsekosystemet,att skogsbruket i sig självt kan utgöra ett hot motmiljön och i förlängningen mot det framtida skogs-bruket. Vi ser också att det finns andra värden i sko-gen än det rena produktionsvärdet.Överordnat allt annat ligger kravet på ett uthålligtbrukande av naturresurser, bevarande av biologiskmångfald och ett kretsloppstänkande. hargenom ratificering av förbundit sigatt iaktta detta. Det finns forskarrapporter som enty-digt avslöjar att vi inte lever upp till de här åtagande-na. Vid en presentation av en miljökonsekvensbe-skrivning från vidSveriges sades bl.a. att "dagensskogsbruk inte är långsiktigt hållbart och att dagensskogsbruk inte kan sägas vara ansvarsfullt förvaltandeav skogsmarken".Detta är alarmerande och en allvarlig kritik motsvenskt skogsbruk. Man säger att nuvarande skogs-bruk innebär ett hot mot skogsekosystemet och deövriga värden som skogen har. Det är alltså ett hotäven mot skogsindustrin.Jag vill fråga socialdemokraternas representant:Är månntro detta skäl till att se över skogsvårdslag-stiftningen?Anf. 64 ():Fru talman! När man kommer upp efter HaraldNordlund undrar man alltid vilken debatt vi egentli-gen har. Jag tänker återföra debatten till att handla omdet som den egentligen ska handla om, nämligenmiljö- och jordbruksutskottets betänkande MJU2,som behandlar utgiftsområde 23. Jag tänker inte taupp en debatt om EU:s jordbrukspolitik. Jag kan dockupplysa kammarens ledamöter om att harbegärt att jordbruksministern ska ordna en informa-tion om BSE-situationen och situationen i Sverige.Detta har vi fått nej till, och vi lämnar därför inen ansökan om en särskild debatt om den situationsom har uppkommit med anledning av BSE-krisen imånga länder i EU och även om det som hänt här iSverige. Det visar sig att köttmjöl nu använts somfoder även till kalvar, fastän vi alla här trodde attsådant inte förekommer i Sverige.Vi får se om vi får respons för en sådan debatt.Jag hoppas att vi kan få stöd från er andra för en så-dan debatt, för jag tror att den är nödvändig.Jag tänker alltså återgå till det som vi skulle dis-kutera, nämligen MJU2. Jag yrkar bifall till hemstäl-lan i det betänkandet. Jag vill också, om det inte ärför sent, yrka bifall till hemställan i MJU1, vilket jagglömde att göra i den förra debatten.Det gäller en del av den budget som s, v och mplägger fram gemensamt. Här finns en hel del sats-ningar som vi är mycket nöjda med, t.ex. ytterligaresatsningar på viltskador, vilka, som , bäddar för nästa proposition som vi hoppas attvi från s, v och mp kan lägga fram gemensamt, näm-ligen den som ska handla om rovdjur. Jag tycker attdebatten därom kan anstå tills propositionen förelig-ger, men de förstärkningar som finns i budgeten för år2002 ökar naturligtvis möjligheterna att ha starkapopulationer av rovdjur i , även i områden därdet är konflikter.Jag tänker i den här debatten försöka ägna mig åtatt försöka ta död på en del myter. Det är naturligtvisoerhört svårt, och många har tidigare försökt göra det,men det finns skäl till det.Den första myten är att det odlas mindre ochmindre i . Det är inte sant. Det odlas precislika mycket nu som för .