prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Det är den grund-läggande statistiken.Vi är vidare helt överens om att det inom lands-tingen är mycket stora problem. Landstingspolitikermåste ändra sina sätt att styra verksamheten ochframför allt ge personalen, inte minst den kvinnliga,mera makt över den egna arbetssituationen. Man harockså oerhört starkt hierarkiska strukturer, där män-nen ofta sitter i toppen och kvinnorna har de meraunderordnade arbetena. De strukturerna måste ändras.Jag tillhör definitivt dem som anser att de borgerligaprivatiseringskraven ska mötas med en mer demokra-tisk struktur, som gör att de som arbetar inom vårdenoch i andra delar av den offentliga sektorn får mer attsäga till om.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag tror att det ojämlika samhälletkommer att bestå så länge ni biter er fast vid att såmycket som möjligt av den verksamhet där kvinnorfinns ska vara offentligt driven och in i minsta detaljpolitikerstyrd. Så länge ni håller fast vid att det somkvinnor är beroende av i det ojämställda samhället -barnomsorg, äldreomsorg och andra kvinnligt domi-nerade yrkesområden - ska tillhöra den offentligasektorn, medan det som de flesta män är verksammainom ska finnas i den privata sektorn, med mer de-centraliserade organisationer, med mer av egenmaktosv., kommer också det ojämställda samhället attbestå. Det är först när man är beredd att bryta upp destrukturer som är orsaken till ojämlikheten som detkommer att förändras. Det går inte att lappa på efter-åt.Jag är mycket glad åt att här tyd-ligt deklarerar att man är intresserad av mer än siffroroch statistik. Det är en välkommen tillnyktring frånden socialistiska sidan, men i grunden tror jag att destora skillnaderna mellan oss inte handlar om någotannat än skillnaden mellan socialism och liberalism.Det handlar inte om feminism.Därför tycker jag att det vore bättre om ni heder-ligt drev er politik som socialistiska frågor i stället föratt försöka klä in dem i jämställdhetssträvanden ochkalla detta för feminism.Jag tycker att det redan på ett tidigt stadium stodklart att socialismen inte är den ideologi som kommeratt befria kvinnan. Det kommer inte heller att bli såom ni får fortsätta. Jag vill gärna ha mer statistik -den är ett bra beslutsunderlag och en bra information- men ni måste framför allt skaffa er en insikt om verkligen behöver bryta upp de strukturer i sam-hället som skapar ojämlikheten.Anf. 43 ():Herr talman! Det politikområde som vi nu be-handlar omfattar, som en del talare redan påpekat,reglering och tillsyn av finansiella marknader,statsskuldsförvaltning, statliga garantier, insät-tarskydd m.m. Huvuddelen av utgiftsområdet avsersex myndigheters verksamhet, och av ansla-gen avser bidrag till vissa multilaterala organisationerverksamma på det finansiella området och i interna-tionellt ekonomiskt samarbete.Tre reservationer har lämnats vid betänkandet,och jag vill kort kommentera dessa. I reservation 1 avBo Könberg föreslås att vi inte ska genomföra någonfolk- och bostadsräkning . Som huvudmotivför detta anges integritetsskäl.Folk- och bostadsräkningen har varit och kommeratt vara ett viktigt underlag för samhällsplaneringen.Det har gällt såväl på nationell och regional nivå sompå lokal nivå. Det är därför viktigt att vi kan genom-föra en folk- och bostadsräkning av god kvalitet, medså liten börda som möjligt för uppgiftslämnaren ochmed sådan utformning att den personliga integritetenkan garanteras. Jag har den uppfattningen att detmycket väl går att förena de här kraven och yrkardärför avslag på förslag.I samma reservation tar man upp att lönestatisti-ken ska ligga kvar hos SCB. Vi för nu över 26 miljo-ner till , som får ansvar för lönesta-tistiken. Jag tror att det är viktigt att vi nu får ett kva-lificerat organ som kan ta ansvar för och även ut-veckla lönestatistiken, inte minst utifrån den debattsom har förts om könsrelaterad statistik osv.I reservation 2 föreslås att finansieringen av verksamhet ska ses över. I dagfinansieras verksamhet medanslag, men inspektionen tar ut en obligato-risk tillsynsavgift samt ansökningsavgifter för pröv-ning av olika typer av ärenden. Dessa inkomster re-dovisas mot en inkomsttitel.Finansinspektionen uppbär dessutom vissa admi-nistrativa avgifter från och som inte har samband medtillsynsverksamheten. Dessa medel får inspektionensjäv disponera.Utskottsmajoriteten ser ingen anledning att ändradessa förhållanden och avstyrker därför reservationnr 2.Reservation nr 3 handlar om könsuppdelad statis-tik. Reservanterna föreslår att arbetet med jämställd-hetsbokslut och annan könsuppdelad statistik skapåskyndas. Frågan om könsuppdelad statistik i ge-nusperspektiv behandlades i kammaren för någraveckor sedan i anslutning till finansutskottets betän-kande FiU1. Utskottet framhöll då och gör det även att regeringens utgångspunkt i jämställdhetsfrå-gor är att såväl den politiska som den verkställandedelen av regeringsarbetet ska genomsyras av ett jäm-ställdhetsperspektiv.Sedan 1994 publiceras som bilagor till vår- ochbudgetpropositionerna redovisningar av olika typerav fördelningseffekter. I årets budgetpropositionredovisas fördelningseffekterna av förslagen tillskatteförändringar, höjda barnbidrag och höjda bo-stadstillägg till pensionärerna. Av den redovisningenframgår att kvinnor gynnas något mer än män av deföreslagna åtgärderna.Jämställdhet är en fråga med högsta prioritet, menmycket återstår att göra. Därför är utskottet tillfredsmed det intensiva arbete som regeringen genomförtför att införliva könsperspektivet i budgetprocessenoch den ekonomiska politiken. Därför anser utskottetatt det inte är nödvändigt att ger regeringenett särskilt tillkännagivande i denna fråga och avstyr-ker således även reservation nr 3.Anf. 44 ():Herr talman! Jag tänker ta upp statistikfrågorna,både könsuppdelad statistik och miljöstatistik. Detkanske verkar lustigt för er som lyssnar på detta här ikammaren eller på radion att vi här i dis-kuterar statistik. Det är väldigt bra om man införbeslut kan ta fram uppgifter och göra en analys avvilka konsekvenser dessa beslut får, t.ex. ur jäm-ställdhetssynpunkt eller ur miljösynpunkt. Det blir påså sätt lättare att fatta beslut. Jag ska ge några exem-pel.Man har redovisat i TV att de kvin-norna inom svarar för nästan80 % av sjukskrivningarna. Vi kan då fundera övervarför det är så här. Utan kunskap kan vi inte se hurverkligheten ser ut, och vi behöver när vi fattar beslutkunna göra analyser av hur dessa slår i jämställdhets-och miljöperspektiv.Jag vill betona att det arbete som pågår på Fi-nansdepartementet är bra. Det är ännu inte tillräckligt.Vi är inte nöjda med den könsstatistik som finns , men i och med att det pågår ett arbete både påNäringsdepartementet och på andra departement somvi ser som positivt väljer vi att inte reservera oss . Om man inte utvecklar könsstatistiken vidare iframtiden avser vi däremot att återkomma.Jag vill poängtera att feminism och jämställdhetinte bara handlar om statistik, även om statistiken ärett verktyg för att nå jämställdhet. Det handlar ocksåom vilket ansvar vi tar. Jag tycker att det är ganskaintressant att i betänkandet läsa om att regeringen harsom mål - vilket vi tycker är för lågt satt - att andelenkvinnor i de statliga bolagsstyrelserna ska öka till40 % . är av ledamöterna istatliga bolagsstyrelser kvinnor, medan är män.Detta är helt otillfredsställande.Vi har ett av världens mest jämställda parlament,och varannan av ministrarna är kvinnor. Regeringenborde kunna utse ledamöter i de här styrelserna så attproportionerna blir 50-50. Detta borde vara ambitio-nen, och det borde också kunna uppnås.När det gäller miljöstatistik har vi som ett av deförsta länderna i världen börjat att i den ekonomiskapropositionen faktiskt redovisa olika gröna nyckeltal.Det är mycket positivt. Vi håller på att utveckla flernyckeltal som ska in. Jag vill bara poängtera viktenav att man också tar upp hur miljöutvecklingen ser utnär man redovisar ekonomin. Hur ökar koldioxidut-släppen? Hur ser energianvändningen ut? Hur serenergieffektiviseringen ut? Andra miljömål måstealltid synliggöras. Jag tycker att det är bra att vi harpåbörjat det arbetet och att vi fortsätter att utveckladet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )9 § Allmänna bidrag till kommunerFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU3Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 45 ():Herr talman! Man skulle kunna göra tankeexpe-rimentet att någon av socialdemokraterna här i kam-maren ska delta i TV-programmet bli miljo-när och då får frågan: Vad har socialdemokraternagjort för att stärka den kommunalasjälvstyrelsen? Om man tänker sig att ska besvara den frågan inser deraskt att de inte har något svar. Men då vänder de sigtill sin livlina. Det skulle kunna tänkas vara den soci-aldemokratiske statsvetaren och experten på kommu-nal självstyrelse, i . Han skulleväl ge ett tydligt svar som skulle kunna relateras här ikammaren, nämligen att socialdemokraterna absolutinte har gjort någonting för att stärka den kommunalasjälvstyrelsen.Herr talman! Skämt åsido fanns det i under den gångna helgen en intervju medjust nämnde . Där talas om denkommunala självstyrelsen som finns angiven igrundlagen, regeringsformen 1 §, med en formuleringsom jag ju kan läsa in till protokollet :"Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsikts-bildning . Den förverkligas genom ett representativtoch parlamentariskt statsskick och genom kommunalsjälvstyrelse. "Det hävdas ju nu att den kommunala självstyrel-sen håller på att urholkas. Och så säger att det verkligen finns fog för den kritiken.Som exempel pekar han på den kommunala skatteut-jämningen som helt klart inte uppfyller de konstitu-tionella kraven. Jag citerar ur intervjun:"- Kommunalskatten ska användas i den kommundär den tas ut. Staten har både rätt och skyldighet attsörja för en utjämning mellan olika delar av landet.Men då får staten skaffa pengarna också och inte tadem via kommunalskatten. Det är manipulativt. "Det skrivs också lagar som ska tvinga kommunertill ett visst beteende, som bibliotekslagen. Det är juhelt orimligt att reglera sådant i lag. Det tillkommerinte ett enda nytt bibliotek av den orsaken. går vidare fram i intervjun och talar omdet orimliga i t.ex. den omdebatterade stoppla-gen.Trots vad påstod t.ex. i den debattvi hade i kammaren om just denkommunala skatteutjämningen råder det ju i självaverket en stor samstämmighet mellan landets grund-lagsexperter om att den nuvarande inomkommunalaskatteutjämningen strider mot grundlagens lydelse.Några experter har hävdat att det har uppstått en kon-stitutionell praxis i frågan, dvs. att man har brutit motgrundlagen och då skulle det gå att fortsätta attgöra det.Men det är ju otillständigt att man ska ha ett för-hållningssätt på det sättet till grundlagen. Är det så inte följer grundlagen måste man ändra sitt bete-ende eller också får man ändra grundlagen. Dagensförhållande inom ramen för den inomkommunalaskatteutjämningen liksom beträffande den kommu-nala självstyrelsen och behandlingen av den är juegentligen förskräckande. Gång på gång sker avstegmot grundlagen, och gång på gång inskränks ocksåden kommunala självstyrelsen trots vad som anges iregeringsformen.Vi har som sagt, herr talman, debatteratde här frågorna i kammaren, nämligen den 15 no-vember. Jag kan hänvisa till vad jag då framfördebeträffande det kommunala skatteutjämningssystemetoch de förändringar som är nödvändiga där. Låt migbara poängtera att vi moderater självfallet vill att detska finnas ett väl fungerande statsbidragssystem somtillförsäkrar kommun och landsting med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft ett statsbidrag. Närnuvarande grundlagsstridiga och tillväxtfientligasystem avvecklas ska vi alltså återgå till ett statsbi-dragssystem.Socialdemokraterna försöker runt om i landetframställa det som om vi moderater enbart vill av-veckla det nuvarande inomkommunala utjämnings-systemet. Det är djupt ohederligt med den typen avdesinformation.I avvaktan på det nya systemet är det nödvändigtatt framför allt eliminera de mest tillväxtfientligainslagen. Det är därför vi moderater har föreslagit attrelativa skattekraftsförändringar i positiv riktning skafå bibehållas till oavsett om det gäller enkommun som har låg skattekraft, medelhög skatte-kraft eller hög skattekraft.En rad kommuner inte minst i glesbygden har jude förlorat starkt på det nuvarande sys-temets konstruktion. Vi har ju som paradexempeltagit upp kommun i som ökade sinrelativa skattekraft mest av alla kommuner i landetförra året, men som inte fick behålla mer än en litenskärv av detta.Utskottsmajoriteten är helt döv för de synpunktervi har att de tillväxtfientliga inslagen måste tas bort.Man skriver t.o.m. att det inte finns någon anledningatt mot bakgrund av vad som har framkommit tillsättanågra ytterligare utredningar för detta.Men knappt har dock det betänkande som vi nubehandlar kommit ur trycket förrän kommun-minister aviserar just en utredningeftersom han inte tycks vara nöjd med den s.k. ex-pertgruppens förslag. Utskottsmajoritetens skrivningom att det inte behövs några ytterligare övervägandenoch enbart hänvisning till expertgruppen är såledesredan i dag när vi debatterar ärendet inaktuellt. Vil-ken är kommentar till det?Det intressanta med expertgruppens förslag somkom är att man där har kommit fram tillatt kommuner som har en skattekraft över snittetenbart ska betala och inte i utjämningsav-gift. Man tycks alltså i expertgruppen ha förstått detillväxtfientliga inslagen i dagens system. Men det ärju onekligen konstigt att tillväxt inte ska belönas varden än förekommer i landet.Varför ska man inte ge kommuner med låg skat-tekraft men som ökar sin skattekraft ett ordentligtincitament? Och varför lägger man sig på närman har möjligheter att i enlighet med vårt förslaglåta en relativ skattekraftsförändring helt tillfallakommunen just för att uppmuntra tillväxt?Det skulle vara intressant att höra till expertgruppens rapport. Delar honLövdéns synpunkt? Han gillar inte den här rapporten,och han ska tillsätta en ny utredning. Eller har SoniaKarlsson några egna funderingar med anledning avgruppens rapport?Herr talman! I det här betänkandet behandlas ock-så kommunkontosystemet. Det är sorgligt att majori-teten i utskottet inte inser betydelsen av konkurrens-neutralitet när det gäller momsen. låter man reglerbibehållas som innebär att t.ex. den privata tandvår-den ska befinna sig i en annan konkurrenssituationbeträffande momsen än folktandvården i landstingen.På det sättet bidrar man till en fortsatt osund konkur-rens, vilket definitivt inte ligger i konsumenternas,tandvårdspatienternas, intresse.Utskottsmajoriteten tror att en frivillig överens-kommelse i landstingen, där de i sin redovisningskulle undanhålla folktandvården den här erhållnamomsersättningen från kommunkontosystemet, är enlösning. Men det är ju ingen lösning. Landstingen fårju då pengarna och kommer att kunna använda demt.ex. för att höja nivån på anslagen till folktandvår-den. Dessutom är det en lösning som landstingen överhuvud taget inte behöver följa.Detta är ett mycket otillfredsställande svar på demotioner som handlar om att konkurrensneutralitetmåste införas inom ramen för kommunkontosystemet.I våra motioner har vi också efterlyst att regering-en under sitt ordförandeskap skulle ta initiativ till attuppdatera EG:s momsdirektiv, så att det kan garante-ra full konkurrensneutralitet beträffande utbildning,vård och omsorg, dvs. att valet av producent för dentypen av verksamhet inte ska snedvridas.Liksom på många andra områden tycks regering-en inte förstå den här problematiken. Men förmodli-gen kommer man att få göra det om , omolyckan nu skulle vara framme och man även fort-sättningsvis sitter i regeringsställning. Då får manacceptera ändringar som kommer att drivas fram avandra, som inser att konkurrensneutralitet är bra förkonsumenterna och medborgarna i ett land.Herr talman! Jag står självfallet bakom samtligareservationer som vi moderater har lagt i utskottet,men jag inskränker mig till att yrka bifall till reserva-tion 1.Anf. 46 PER ():Herr talman! Den kanske mest grundläggandefrågan när vi hanterar ärendet Utgiftsområde 25 ärhur vi definierar kommunsektorn och kommuner. Hurmotiveras egentligen kommuner och landsting? Hurmotiveras deras befogenheter? Hur motiveras det vikallar självstyrelse? Handlar det om dele-gation av makt, som vi har hört tidigare idenna kammare? Eller handlar det om något slagsrättighet till lokal självstyrelse?Låt mig bli lite principiell och filosofisk, hoppasjag, i den positiva meningen av ordet.Jag vill ställa frågan, herr talman, om någon idenna kammare ifrågasätter att samhällen såväl histo-riskt som praktiskt konkret byggs upp nedifrån.Verkligheten är den att människor bildar gemenska-per. Precis som individer har dessa gemenskaperfrihet och ansvar, rättigheter och skyldigheter utifrånsina särskilda ändamål och syften med att de bilda-des. Det börjar med gemenskaper som familjer, släktoch det civila samhällets övriga gemenskaper. Sedanär det också företag, bolagsbildningar, fackförening-ar, trossamfund och allt vad det kan vara.Alla dessa gemenskaper kan rationellt motiverasutifrån sitt syfte och sitt ändamål. Dessa gemenskaperkan kallas naturliga gemenskaper i betydelsen att derationellt kan motiveras. Det har alltså ingenting medromantik, organicism eller något liknande att göra.Det fortsätter till lokala gemenska-per, det vi kanske kallar kommuner. De behöver intevara optimalt avgränsade, men de speglar ändå ennaturlig indelning där man har större gemenskaper.Sedan är det regionala gemenskaper och till slut denstatliga nivån vad gäller ett land.Sedan kommer internationella organisationer ochsammanhang mellan länder. Tanken är att de bådeska kunna och kan rationellt motiveras. Naturligtviskan det finnas gemenskaper som inte kan motiverasså, och då är de inte naturliga.Dessa gemenskaper bildar nivåer i samhället, ochde har också en maktfördelning sinsemellan. En fa-milj har sina uppgifter och mål, som en kommun ellerandra gemenskaper inte ska ta över. Familjen harockså rättigheter som kommunen ska respektera. Påsamma sätt har kommunsektorn uppgifter, mål ochrättigheter som inte staten ska ta över. Detta har ocksåerkänts och kodifierats av staten i och med den kom-munala självstyrelsen i grundlagen.I en kristdemokratisk vision - och europeisk vi-sion, vågar jag säga; jag tänker på den större gemen-skap vi ingår i - av ett land bildar samhällets olikadelar ett subsidiärt mönster. Subsidiär har där bety-delsen stödjande, att överliggande gemenskaper stöt-tar de underliggande men tar inte över den verksam-heten. Staten ska alltså vara subsidiär i sin relation tillkommunerna, landstingen och regionerna. Bestäm-manderätten över sådant som naturligt och effektivastkan skötas av en sådan här gemenskapsnivå finns däroch ska inte tas över av den överliggande.Det finns en logisk konsekvens av ett sådant härresonemang, som jag föreställer mig utgår från verk-ligheten som den ser ut - det är alltså inte en teoretiskkonstruktion - och det är en maktfördelning och enuppgiftsfördelning enligt subsidiaritetsprincipen. Dethar också kodifierats inom EU att bevisbördan skaligga på EU om man ska gå in och ta över uppgiftersom ligger på länderna. Bevisbördan ligger där ovan-för, här i på staten, om man ska gå in ochgöra någonting som kommuner eller landsting harsom uppgift.Ytterligare en logisk konsekvens är att regeringoch riksdag skapar en ekonomiskt stabil grund förden kommunala och regionala självstyrelsen medlegitima och stabila skattebaser, så att den kommu-nala sektorn med sina viktiga uppgifter som under-visning, äldreomsorg, och för landstingens del sjuk-vård osv., blir mindre sårbar för konjunktursväng-ningar och kan utföra det som de har som naturligauppgifter.Där vill jag hänvisa till vårt anslag. Vi anser attdet nu på kort sikt behövs mer pengar för att landstingoch kommuner ska kunna klara av detta. Vi tycker attden politik som förs ger alltför instabil ekonomiskgrund. Man kan inte tala om självstyrelseom man inte har en ekonomisk bas.Nu har det i kammaren talats myck-et om självstyrelse, och det är riktigt ochviktigt. Likt har socialdemo-kratin inte bara en tendens att vara centralistisk utanär det också i praktiken. Jag har ett antal exempelsom jag vill rada upp där man faktiskt bryter mot detjag skulle vilja kalla en rättighet för den lokala ge-menskapen att sköta sina egna angelägenheter.Det första exemplet är en instrumentalisering avkommunsektorn som har skett under budgetsanering-en. Kommunsektorn har under de senaste mandatpe-rioderna använts som ett instrument i regeringens ochmajoritetens saneringspolitik. Det kan man knappastgöra utifrån ett rättighetsperspektiv. Då gäller det attkomma överens, om nu kommunerna är mål i sig.Mitt andra exempel handlar om statens oförmågaatt skapa en ekonomisk bas för kommuner och lands-ting som motsvarar den kommunala självstyrelsen.Utan en tillräcklig ekonomisk bas är den kommunalasjälvstyrelsen ofullständig och faktisk fiktiv.Mitt tredje exempel gäller det kommunala utjäm-ningssystemet, där vi hävdar att ordningen med eninomkommunal utjämning går emot grundlagensintentioner om den kommunala självstyrelsen. Detgår även emot lokaliseringsprincipen och den kom-munala beskattningsrätten.Mitt fjärde exempel handlar om den förmodligenunderfinansierade maxtaxan inom förskolan. Proble-met är inte bara att den är underfinansierad, vilket göratt kommunernas verksamhet kan styras över tillandra områden och att man kan tvinga dem att prio-ritera barnomsorgen framför andra viktiga åliggan-den. Här har vi också en verksamhet där man medekonomiska medel försöker styra barnfamiljerna ochderas val av barnomsorg.Mitt femte exempel gäller kommunernas eget bo-stadsbestånd. Man hindrar praktiskt kommunerna frånatt sälja sina bostadsbestånd.Vi har även kommunala bostadsförmedlingar. Jagskulle kunna exemplifiera med frågan om överväl-tring av ansvar och utgifter, där man inte följer finan-sieringsprincipen. Vi har också frågan om sjukhusmed vinstsyfte, som har debatterats.Det var åtta exempel. De kan säkert flerfaldigas.Nu vill jag bara yrka bifall till reservation 13 undermom. 47 ():Herr talman! Denna debatthandlar om den kommunala ekonomin och kommu-nernas ekonomiska situation och de anslag som utgårfrån staten under detta utgiftsområde. är det iden kommunala sektorn över hela landet, i stort sett,mycket svårt att få verksamheten att gå ihop. För deallra flesta kommuner och landsting som går dåligtoch visar underskott handlar det om befolkningsför-ändringar och att man tappar i befolkning. 210 av 289kommuner i detta land minskar i befolkning. Detbetyder i den kommunala ekonomin såväl som ilandstingsekonomin väldigt stora ansträngningar föratt klara neddragningar och kunna kombinera demmed kvalitet. Det är bara åtta av landets landstingsom når balans . Resten visar ett underskott, trotsatt vi nu har haft av högkonjunktur.I detta läge kan jag inte låta bli att säga att det ärviktigt för kommunerna, för att de långsiktigt skakunna ändra utvecklingen, att det bedrivs en aktiv ochlevande regionalpolitik. För att dessa kommuner skakunna förbättra sin ekonomi behöver de vägar. Debehöver bredband ut till alla företag och andra hus.Man behöver kultur. Man behöver en garanteradgrundservice för att få människor att bo kvar, menockså för att få andra att flytta dit.Den garanterade grundservicen är dessutomofantligt viktig om människor ska våga skaffa barn. har vi kommuner där man inte får ihop till envanlig förstaklass ens om man samlar alla barn i enårskull i hela kommunen. Så kan det inte fortsätta.Det är också viktigt att ge kommunen möjligheteroch verktyg att driva verksamhet efter vad som passardär och vad som fungerar i den kommunen och efterjust den kommunens förutsättningar. Beslut somfattas av grannar, vänner, företagare och människorsom bor i samma bygd brukar ofta blir bättre, därföratt de ser vilka behov som finns.