prot · GO093 · 2000-09-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:3Onsdagen den 20 septemberKl. 09.00 - 12.15Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånValprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis för riksdagsleda-mot och ersättare för riksdagsledamöterTill har från inkommit bevis om att (),, utsetts till ny ledamot av fr.om. den19 sedan () avsagtsig sitt uppdrag som riksdagsledamot. Från har också inkommit protokoll angåendeutseende av ersättare.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nya ledamoten och protokollet angå-ende ersättare och därvid funnit att de blivit utfärdadei enlighet med 19 kap. 11 § vallagen.Stockholm den 19 september 2000Lars /§ Debatt med anledning av budgetpropositio-nenFinansministern överlämnade regeringens proposition2000/01:1 med förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, budgetpolitiskamål, ändrade anslag för , skatte-frågor m.m.Anf. 1 Finansminister ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Det ärmed stor stolthet som jag kan presentera enbudget som kännetecknas av reformer och ett fortsattansvar för en balanserad ekonomisk utveckling. In-flationen är låg. Räntorna är låga. De offentliga finan-serna uppvisar betydande överskott. Redan nästa århar nettoskulden försvunnit. Vår ekonomi växer i årmed och förväntas öka nästan lika mycketnästa år. Målet om arbetslöshet, som sattes uppför , är så gott som nått. I dagens situa-tion har vi utrymme både för att öka utgifterna och attsänka skatterna, och ändå kan vi betala av mer påstatsskulden än vi tidigare hade planerat.Ja, det är så vi politiker oftast brukar beskrivaverkligheten, och det är naturligtvis en riktig beskriv-ning. Men det finns också en annan verklighet somvanliga människor upplever och som inte alltid fång-as upp av siffrorna i en statsbudget. Den verklighetenkan ligga här i , i något område som exem-pelvis . Den kan också ligga i andra områdeni vårt land där det växer så att det knakar.Men den kan också ligga i ett område med mindreorter, exempelvis i . Jagsåg i en av våra kvällstidningar ett re-portage om att arbetslösheten där hade gått från 9 %år 1994 till att vara lägre än . Det var egent-ligen bara som kunde konkurrera med Val-demarsvik.I ett radhusområde i bor trebar-nspappan och verkstadsarbetaren . I tid-ningen berättar han att han var arbetslös för fem årsedan, liksom många av sina bekanta, men har hanfått jobb. Han konstaterar att det finns hurmycket jobb som helst. Maskinerna går dygnet runt,säger han.Hans granne i samma område, musikläraren ,ser också den positiva utvecklingen. Han säger: Fö-retagen anställer folk. Man hör inte längre talas omarbetslösa. har nog betytt en hel del.För , som driver en krog i Valdemarsviksskärgård, innebär uppgången också att kundernaströmmar till. Han säger att han har haft sin bästasommar sedan år 1987.Så skulle jag kunna fortsätta att räkna upp vitt-nesmål om en verklighet som är uppgångens ochframtidstrons - människor som kommit in påden utbildning de har önskat eller fått det där jobbetsom inte fanns för fem , vanliga männi-skor som varit med och tagit ur krisen ochsom nu kan se att deras uppoffringar har gett resultat.Men det finns naturligtvis också en annan bild -av orättvisor, av människor som kämpar med ekono-miska problem - som vi som politiker ska möta. Detfinns inte bara den ena bilden; det finns också denandra bilden. Det är naturligtvis en för oss, närdet nu går bättre för svensk ekonomi, att också mötaorättviseproblemen, möta de människor som fortfa-rande har en alldeles för låg ekonomisk nivå att levapå.Det är inte regeringen som ger människor nyajobb och bättre utbildning. Men med rätt politik mötsinte längre människors vilja till utbildning, jobb ochutveckling av en verklighet som , då före-tagen avskedade och då möjligheterna till utbildninginte var lika bra som i dag.För att också ett framtida ska stå starktkrävs därför att vi investerar . I budgetpro-positionen står barnen och barnfamiljerna i centrumför politiken. Att just satsa mer pengar på skolan ären sådan viktig framtidsinvestering. På samma sättsom vården tillförs 9 miljar-der kronor kommer skolan att få kanske det dubblaåren framöver, och nivån på det statliga stödet tillskolan kommer att växa upp till 5 miljarder kronor.Det kommer att ge kommunerna möjlighet att anställabortåt 15 000 lärare, skolpsykologer, kuratorer ochannan personal som behövs i skolan för att förstärkainte minst , som kanske var det områdeunder 90-talet som mest såg personal- och lärartäthe-ten minska.Vi fullföljer naturligtvis också de reformer frånvårpropositionen som vi presenterade om barnbi-dragshöjningar. höjer vi barnbi-dragen. Det är en hundralapp mer i plån-boken för barnfamiljen i radhusområdet i Valdemar-svik, och också för alla andra barnfamiljer. Maxtaxe-reformen påbörjas , som skolan, vårdenoch omsorgen får mer pengar. Offen-siven för tillväxt, jämställdhet, rättvisa och full sys-selsättning fullföljs. har vi en reformdagord-ning om . Vem hade trott det på90-talet?På den socialdemokratiska reformdagordningenfinns också fortsatta insatser för landets pensionärer,med inriktning framför allt på de sämst ställda. Dethandlar om höjda bostadstillägg, vilket ger en halvmiljon pensionärer bättre förutsättningar att klara sinekonomi. Men det handlar också om att 1,7 miljonerpensionärer får sänkt skatt genom de höjda grundav-drag som föreslås. Året därpå, , kan landetsATP-pensionärer också räkna med ytterligare enuppräkning av pensionen jämfört med i dag.Alla dessa reformer är möjliga tack vare att vi harkunnat lyfta landet från en djup krissituation till da-gens goda ekonomiska läge. Avgörande för hur väl vikommer att lyckas är framför allt hur vi och kan bidra till att skapaännu fler arbetstillfällen.Såväl den ideologiska som den ekonomiska grun-den för regeringens politik har varit och är jobben.När vi 1996 satte upp målet att halvera arbetslöshe-ten, från till , var det många som betvivlademöjligheten att nå det resultatet. Det var många här ikammaren som utgjöt sin tveksamhet och sade att detdär var ett fullkomligt omöjligt och orealistiskt mål.Men vi kan nu se att vi är på väg att nå målet och attvi kan gå vidare mot den fulla sysselsättning somnaturligtvis är den socialdemokratiska regeringensmål.Samtidigt ska vi vara ödmjuka och inte förivraoss. Det handlar också om att vi har en ekonomisktillväxt som är beroende av vad som händer i våromvärld, internationellt, och vi är även beroende avvad som händer här hemma när det gäller löners ochprisers utveckling och mycket annat. Därför gäller detatt inte göra om de ekonomisk-politiska misstag somvi kan se på sina håll ute i världen och som vi själva ivårt land kanske har ödesdigra erfarenheter av.Det är viktigt att inte ha sådana utgiftsökningareller sådana skattesänkningar som kan äventyra dengoda ekonomiska utvecklingen. Det är därför vi före-slår en ökad avbetalningstakt på den offentliga skul-den. Det är därför vi föreslår att överskottsmålet nästaår höjs från till av bruttonationalproduk-ten.Men även efter en sådan ambitionshöjning, medett höjt överskottsmål, finns det utrymme för att ge-nomföra skattesänkningar. På samma sätt som demest utsatta grupperna kompenseras för flera av deåtgärder som genomfördes under budgetsaneringengenom exempelvis höjning av ersättningsnivåerna till80 %, höjda pensioner, barnbidrag och annat, finnsdet utrymme att kompensera för de skattehöjningarsom framför allt har drabbat löntagare med låga ellermedelstora inkomster.Den 1 januari sänktes inkomstskatten så att enfjärdedel av egenavgifterna kompenserades samtidigtsom den s.k. brytpunkten höjdes. Den andel av be-folkningen som betalar statlig skatt minskade därmedfrån till . För en normalinkomsttagareexempelvis i radhusområdet i ochandra ställen i landet innebär det en skattesänkning påmellan och per månad.Vi tar nu nästa steg i skattereformen. Det innebäratt hälften av egenavgifterna kommer att kunna kom-penseras som vi räknar med att det höjdagrundavdraget i kombination med egenavgiftskom-pensationen gör att andelen som betalar statlig skattnästa år sjunker till . Vi kommer då närmare detmål som vi har satt upp om att högst av befolk-ningen ska betala statlig skatt.Utöver mer pengar i plånboken medför en kom-pensation för egenavgifterna att det lönar sig mer attjobba, därför att vi sänker marginaleffekterna. Till-sammans med vårt maxtaxeförslag och den höjdabrytpunkten för den slutliga skatten ökar det företa-gens och arbetsgivarnas möjligheter att få mer arbets-kraft. Vi kan på så sätt undvika det som är den eko-nomiska politikens gissel, att vi kan hamna i en situa-tion där vi har arbetskraftsbrist som gör att vi driverpå löneutvecklingen och efter hand också får infla-tionstendenser.Vi tar i budgetpropositionen ett fortsatt steg närdet gäller den s.k. gröna skatteväxlingen. Den omfat-tar i det förslag som föreligger 3,3 miljarder kro-nor. Det är inget nytt, egentligen. Redan i sambandmed skattereformen tog Sverigeunder den dåvarande socialdemokratiska regeringensom ett av de första länderna i världen de första ste-gen mot en grön skatteväxling, även om det inte kal-lades så på den tiden.När vi nu tar nästa steg är vi övertygade om att detkan bidra både till att vi kan få en bättre livsmiljö förvåra barn och barnbarn och att vi kanutforma den på sådant sätt att den bidrar till ökadsysselsättning.Självfallet ska inte en skatteväxling äventyra in-dustrins internationella konkurrenskraft. Då skulleden leda till både sämre miljö och ökad arbetslöshet.Därför har vi också utformat den gröna skatteväx-lingen på ett sådant sätt att tillverkningsindustrin intedrabbas av ökade kostnader och får en försämradkonkurrenskraft.Vi lägger också i budgetpropositionen fram för-slag om ändringar i fastighetsskatten. Vi föreslår attmarknadsvärdet åter ska styra taxeringsvärdena.Samtidigt föreslår vi att fastighetsskatten på småhussänks från dagens till och att gränsen förförmögenhetsskatten höjs till förensamstående och till för sam-manboende.Den ekonomiska politik som lett till lägre räntorhar kraftigt minskat boendekostnaden för småhusbo-ende. Bara kostnaden efter skatteavdrag för ett fem-årigt villalån på har sedan regeringsskiftet1994 minskat med ca . I mångastorstadsområden är miljonlån inget ovanligt bo-stadslån. Då handlar det om en minskad räntekostnadpå . Det är det stora tillskottettill bostadspolitiken för att sänka den andel som bo-endekostnaden tar av inkomsterna.De som bor i hyreshus har inte fått lika stor del avdessa lägre räntor. Det är därför som regeringen nuockså föreslår att fastighetsskatten på hyreshus sänksännu mer. Från , som var den ursprungliganivån, till . har hyresgäströrelsen ett stortansvar för att bevaka att den här skattesänkningenverkligen fullt ut kommer hyresgästerna till godo.Resultatet för dessa förändringar inom fastighets-området är att de allra flesta hyresgäster och bostads-rättsinnehavare kommer att få lägre boendekostnader.Bland småhusägarna kommer ungefär hälften att fåsänkt skatt, medan den andra hälften får höjd skatt.De som vinner mest på de nu föreslagna förändring-arna är de som bor på mindre orter och i glesbygds-områden, där priserna legat stilla eller ökat mycketlite under senare tid.Högre blir fastighetsskatten främst för dem sombor i tillväxtregioner som storstäderna. Men det gälleratt komma ihåg att ett normalt villahushåll i Stock-holm och i genomsnitt får mer än dubbeltså mycket i inkomstskattesänkning som de får i skat-tehöjning på fastigheten. Det är naturligtvis just där-för vi kan fortsätta att sänka skatterna. Egenavgifternaoch det höjda grundavdraget gör att vi ändå kan se tillatt de allra flesta människor får en ökad hushållsin-komst nästa år.Kvar finns naturligtvis problem när det gäller per-soner med låga inkomster och de som bor i områdensom är attraktiva och har haft en snabb ökning avfastigheternas taxeringsvärde. Därför kommer vi attutarbeta en begränsningsregel som innebär att uttagetav fastighetsskatt under vissa förutsättningar begrän-sas till en del av hushållsinkomsten. Inriktningen äratt hushåll med normala inkomst- och förmögenhets-förhållanden inte ska betala av hushåll-sinkomsten i fastighetsskatt. De nya reglerna skakunna träda i kraft . Ävenom vi kommer att återkomma senare till kammarenmed ett förslag finns det möjlighet att utforma försla-get så att det träder i kraft retroaktivt från årsskiftet2001.Det här är huvuddragen i den budget som rege-ringen lägger fram. Det är en reformbudget därbarnen står i centrum genom allt från en stor skol-satsning och lägre avgifter i barnomsorgen till föräld-raförsäkring , höjda barnbidrag ochavbetalning på statsskulden.Men det är också en budget där pensionärerna,främst de sämst ställda, får dela uppgången i ekono-min genom höjda bostadstillägg, mer pengar till vår-den och skattesänkningar genom höjda grundavdragoch, vilket många pensionärer är oerhört angelägnaom, en stor satsning på resurser till polisen som fårmiljardbelopp de kommande åren.Genom olika inkomstskattesänkningar ger videssutom tillbaka pengar till de löntagare som varmed och betalade under de svåra åren på 90-talet.Budgeten är ett resultat av ett samarbete mellanden socialdemokratiska regeringen och dess samar-betspartier och . Jag villdärför rikta ett varmt tack till dessa båda partier förett gott samarbete i de förhandlingar som vi har ge-nomfört. Visst har vi ibland haft olika uppfattningarom skattesatser, avgiftsnivåer och annat. Men så ärdet i en förhandling. Det viktiga är att vi har kunnatenas om en budget som i sin helhet ger en mycket bragrund för en fortsatt utveckling av och som ären bra start för 2000-talets svenska ekonomi.(Applåder)Anf. 2 ():Fru talman! Den första meningen i budgeten sägeratt detta är en budget för framtiden. Jag vill gärnasäga att det brukar budgetar vara - annars är de ingabudgetar.Men, det här är inte en reformbudget där barnenstår i centrum, som finansministern just sade, utan dethär är en utgiftsbudget där det offentliga står i cent-rum. Snarare än drömmen om framtiden är detdrömmen tillbaka som präglar dennabudget.Inför alla de problem och utmaningar som Sverigemöter, ett tudelat samhälle, arbetslöshet samtidigtsom vi har växande arbetskraftsbrist, internationalise-ringen, globaliseringen, kunskapssamhällets nya krav,väljer regeringen att göra bara en sak när det går sombäst för , nämligen att "sticka huvudet i kon-junkturen" och inte göra någonting av det som ärviktigt i den tid vi nu lever i.Vi lever i ett samhälle som alltmer kännetecknasav att det är den enskildes kunskap och kompetenssom betyder alltmer. Det är ett glädjebudskap. Detinnebär egentligen att ingen längre är riktigt utbytbarmot någon annan. Vi kan alla göra skillnad. Det är ide samhällen som bäst kan erbjuda sina medborgarefrihet för deras drömmar och frihet att skapa somkommer att vara de samhällen som ger den störstatryggheten i en föränderlig tid. Vi lever i en värld därinternationaliseringen och den globala ekonominställer nya krav och skapar nya möjligheter. Tillsam-mans med den utveckling som kunskapssamhälletinnebär växer det fram en ny ekonomi som är gräns-lös och där de geografiska avstånden betyder alltmindre och omedelbarheten och tiden alltmer. Närmänniskorna, handeln, forskningen, utvecklingen ochföretagen blir alltmer rörliga, blir också skattebasernaalltmer rörliga. Det gör också att valet står mellanstarka skattebaser eller höga skattesatser.Inför allt det som sker och i vårt samhällefinns egentligen bara den gamla 70-talspolitiken.Trots att vi nu mitt i högkonjunkturen har de bästaförutsättningarna att öppna de fantastiska möjlighetersom kan göra till ett ledande välfärdsland,väljer regeringen 70-talspolitiken i stället för reform-politiken inför framtiden.Vi borde göra till ett samhälle friare änandra länder, öppnare än andra för vad den enskildamänniskan vill och kan genom att bryta upp frånföreställningen om att allt ska lyda under den politis-ka överhetens makt och att allt inom kollektivet ärutbytbart med varandra. Det finns t.ex. ingenting såindividuellt som skolan. Varenda elev borde åtmins-tone få känna att hon är den endasom är som hon i hela världen och att det är fantas-tiskt - om hon är dyslektiker eller ej, om hon är mus-lim eller , om hon bor i , Rosengårdeller i , om hon är ett under i matte ellerligger under i kemi. Det finns ingenting som är såpersonligt som vården. Varenda patient borde få kän-na varenda stund att det är hon som är patienten somväljer sin läkare, som har rätt att få välja vård i tid.Men det finns ingenting av detta.Vi borde vara ledande när det gäller att reformerakunskapssamhällets viktigaste samhällsområden.Skolan skulle kunna vara en bas för en utveckling avdet moderna utbildningssamhället, dvs. läraren är endel av den nya ekonomin utan byråkratins gränsermen med kunskapens alla möjligheter. Sjukvårdenskulle kunna vara en öppen del i ett samhälle med ettnäringsliv som blir ledande i den medicinska utveck-lingen, som är på väg att förändra samhället och värl-den ännu mer än vad vi kunnadrömma om att informationstekniken kunde göra.Arbetsmarknaden kan öppna upp samhället för alladem som både saknar jobb och fotfäste i sam-hället, men det finns inga reformer inom detta områ-de.Vi borde göra oss främst och ledande i konkurren-sen om företagande och kunskap. Men då kan vi inteha skatter som driver företag och företagsägandeutomlands. Skatterna straffar utbildning och kompe-tens och motverkar att fler söker sig till akademiskutbildning och till den akademiska världen. Det ärskatter på sparande och investeringar som gör attsparande och investeringar flyttar utomlands. Inga avdessa problem och utmaningar finns med i budgeten.Fru talman! Det som blir avgörande för välfärdenoch människors trygghet kommer intelängre att främst vara de svenska företagens konkur-renskraft utan konkurrenskraft om företa-gande och kunskap. Det kräver reformer. Vi ser redani dag, alltifrån företag som flyttar ut till alkohol somköps i utlandet och svenska åkerier som flaggar ut, attreformer krävs.Sverige borde nu påbörja en skattepolitisk re-formpolitik som leder till ett lägre skattetryck än vadmånga andra länder har. För att utvecklingen ska varamer dynamisk i vårt land, för att jobben ska växasnabbare, för att vi ska vara bättre än andra, krävs attvi avvecklar den överbeskattning som drabbar företa-gande, sparande och investeringar och som minskarutbudet i ekonomin. Det kräver också en mycketbredare ansats än så.Vi moderater presenterade för några veckor sedanett förslag till en stor inkomstskattepolitisk reform. Vivill att det utrymme som återhållsamhet med offentli-ga utgifter skapar tillsammans med en växande eko-nomi ska användas för att sänka skatterna. Svenskalåginkomsttagare ska ha en bättre trygghet än vad dehar . Utgångspunkten för vår skattereform är ska kunna leva på sin lön. I ett modernt samhälleska människor känna både oberoende och trygghet.Människor med höga inkomster ska inte beskattas såatt de flyr landet. Kunskapssamhället ställer andrakrav än vad industrisamhället gjorde. Det måste lönasig att utbilda sig. Det ska alltid vara möjligt att ar-beta mer eller mindre när man så vill, men det skaalltid löna sig att arbeta. Därför vill vi införa ett grun-davdrag på 50 000 per person. Vi vill ha ett förvärvs-avdrag som gör att av arbetsinkomstenbeskattas. Det ska alltid löna sig att arbeta. Vi villavveckla den statliga inkomstskatten. Så rustar viSverige för att stå främst i den globala ekonomin.Men i den budget som regeringen har presenterathar vänsterblocket glömt, eller förträngt, globalise-ringens konsekvenser för rörliga skattebaser. Denallra största delen av det utrymme som finns för attsänka skatter väljer ni att använda för att öka amorte-ringarna ännu mera, trots att vi har ett minskandestatsskuldsproblem men ett växande strukturproblemi den globala ekonomin.Internationella valutafonden pekade på i sin rap-port om att nu är tillfället för att hållaigen på utgifterna, sänka skatterna och skapa bättreförutsättningar för långsiktig tillväxt. harunderstrukit behovet av sänkta skatter för att få framfler och nya jobb för dem som står utanför ar-betsmarknaden. Det handlar om förändringar av enhelt annan omfattning än de förslag ni lägger fram idag.Vänsterblockets inre motsättningar blockerar allade reformer som behövs. Ni höjer skatterna påboende i våra överhettade tillväxtregioner i stället föratt sänka fastighetsskatten i hela landet. Tillsammansmed det faktum att ni inte gör någonting åt problemenmed våra vägar innebär att ni ytterligare stryper till-växten i de regioner i landet som är av avgörande viktför tillväxten i hela landet. Ni höjer dieselskatten ochförsvårar vardagen för hundratusentals människor ivårt avlånga land. I stället för att sänka skatterna såatt låginkomsttagarna får en rejäl del av sin inkomstskyddad från skatt nöjer ni er med en ytterligarekompensation för egenavgifterna på . Denframväxande arbetskraftsbristen möter ni genomfortsatta samtal om att alla ska arbeta mindre. Ni kaninte ens förmå er att sänka alkoholskatten - som ledertill minskade skatteinkomster.Sänkt och höjd fastighetsskatt, höjda energiskat-ter, gödselskatter som går tillbaka till jordbruksnä-ringen som kompensation för höjd dieselskatt och200 kr i kompensation för egenavgifterna är er politikför att möta den nya ekonomin. Det imponerar inte.Men mer än så orkar ni inte med. Vänsterblocketär fångat av sina inre motsättningar. Ett parti är före-tagarfientligt. Ett annat parti är tillväxtfientligt. Bådapartierna är Europafientliga, och båda partierna ärpopulister. Jag citerar delvis finansministern själv,som alldeles själv tackade för det goda samar-betet, som anser att vi kan få större välstånd genomatt arbeta mindre.Det som förenar er är att ni motarbetar de refor-mer som gör att människor kan bestämma mer själva.Då drabbas de som allra mest behöver valfriheten.Det är pojken med dyslexi. Det är den gamla damenmed starr. Det är mannen som väntar på sin hörappa-rat. Ni vill hellre ha kollektiva köer än att låta männi-skor individuellt bestämma. Det drabbar människor.När ni söker upprätta den politiska överhetens maktöver människors välfärd genom ökade bidrag i ställetför att minska beroende av bidrag, orkar ni inte medstödet till dem som behöver det offentliga stödet allramest.Änkorna har ni i och Vänsterpartietsvikit. Jag tycker att det är på sin plats att vi fårhöra en förklaring - det behövs inte från -från , som har lovat att göra någontingåt detta.De handikappade får inte det stöd som de behö-ver, och de sämst ställda pensionärerna får fortsättaatt stå tillbaka.Skälet till att vi inte ser några reformer är enkelt.Ni är emot de reformer som rubbar den politiskamaktens överhet och som öppnar för det som ärframtidens möjligheter, på samma sätt som ni alltidhar varit emot de reformer som skapar förändringaroch ökat utrymme för människor själva att bestämma.Ni var emot personalkooperativa daghem. Ni varemot föräldrakooperativa daghem. Ni var emot tre-familjssystem. Sedan var ni emot privata daghem.Sedan var ni emot privat sjukvård, och ni var emotförmedlingsföretag och skrivbyråer. Sedan var niemot rekryteringsföretag och bekämpade privataarbetsförmedlingar. Ni var emot fristående skolor,och ni var emot skolpeng. Ni motarbetade den friaradion. Ni var emot fristående TV-kanaler. Ni varemot avregleringen av telemarknaden. Ni var emot attprivatisera Telia.Ni har varit emot reform efter reform som har gettmänniskor nya möjligheter och som har gett Sverigeväxtkraft. Ni motarbetar alla de samhällsförändringarsom ger den enskilda människan kraft att bestämmaöver vardagen. Och är ni emot företagande inomsjukvården och företagande inom skolan.