prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Jag vill börja med att yrka bifalltill betänkande SfU 10 och avslag på samtliga reser-vationer.Målen för integrationspolitiken är bl.a. lika rättig-heter och möjligheter för alla, oavsett etnisk ochkulturell bakgrund. Alla ska oavsett bakgrund varadelaktiga i och medansvariga för samhällsutveckling-en. Utskottet understryker att målen bör förtydligasoch att det även bör ingå att alla också har lika skyl-digheter. Detta bör som sin mening geregeringen till känna.Utskottet konstaterar att utvecklingen för demsom har kommit till under de senaste åreninte är tillfredsställande vad gäller möjligheten tillegen försörjning och delaktighet i det svenska sam-hället. Men vi kan nu se att den tuffa budgetsanering-en som regeringen genomförde gerkonkreta resultat. Krisåren är bakom oss. Tillväxtenoch sysselsättningen ökar stadigt. Under det senasteåret har 68 000 fler människor i fått jobb. Påflera håll i landet handlar debatten inte längre ombristen på arbete, utan om bristen på arbetskraft.Men den ljusa bilden har också mörka fläckar.Den segregation som fördjupades finnsockså kvar på flera håll. Den har både etniska ochsociala förtecken, och förekommer i så gott som alladelar av vårt samhälle; i arbetslivet, i boendet och ipolitiken.I den rapport som redovisades av Kom-mittén för välfärdsbokslut framgår det tydligt attinvandrare har drabbats av en kraftigt minskad sys-selsättningsnivå. De är också kraftigt underrepresen-terade bland de förtroendevalda, och deras valdelta-gande har minskat avsevärt. Det är en oacceptabelutveckling.Med en växande ekonomi har vi ett gyllenetillfälle att bryta segregationen och stärka demokratini vårt land. Vi har inte råd att misslyckas. Fortsattsegregation skulle föra med sig svåra konsekvenserför hela samhället. Glädjande nog ser vi att syssel-sättningsintensiteten nu ökar betydligt bland invand-rargrupper som arbetslösheten sjunker.Under de senaste två åren har den minskat från 33 %till , som sysselsättningsintensitetenhar ökat med 10 %.Som har sagts i debatten är en förutsätt-ning för att de integrationspolitiska målen ska kunnauppfyllas den generella politik som ska ge möjlighetför alla och som förmår att ta till vara allas erfaren-heter, kunskaper och kvalifikationer. Enligt utskottetsmening är en lyckad integrationspolitik avhängig dengenerella politik som förs i samhället.För att bryta segregationen och skapa ett Sverigeför alla krävs alltså aktiva insatser från oss alla.I betänkandet redogörs för hur detta arbete nu ge-nomsyrar alla politikområden.De som gått sedan godkändemålen för den nya integrationspolitiken är en alltförkort tid för att lösa problemen med segregation, utan-förskap och diskriminering i samhället. Ett flertalutredningar har tillsatts, och många förslag har lagtsfram och är under beredning.Jag nämner kort några: , ut-redningen om ny medborgarskapslagstiftning, över-syn av krav på svenskt medborgarskap för vissa yr-ken, , som ska arbeta bl.a. medfrågor om rättvisa villkor för ungdomar med olikaetnisk och kulturell bakgrund, en parlamentariskutredning som ska föreslå åtgärder för att stärka denmedborgerliga insynen och deltagandet i den kom-munala demokratin, utredningen om validering avvuxnas kunskaper och kompetens m.m.Dessutom har myndigheterna i regleringsbrev fåttuppdrag att återrapportera till regeringen. DO skaåterrapportera hur arbetet med att förebygga ochmotverka etnisk diskriminering inom både arbetslivetoch andra samhällsområden har utvecklats. ska följa upp de integrationspolitiskamålens genomslag inom olika samhällssektorer.AMS ska fortsätta att utveckla de individuellahandlingsplanerna till att bli ett centralt hjälpmedelför att förbättra resultatet i platsförmedlingsarbetet.AMS ska lämna en redovisning tillregeringen av omfattning och kvalitet i handlingspla-nerna samt av vilka åtgärder som vidtagits för att höjakvaliteten.Till våren presenteras en nationell handlingsplanmot rasism och främlingsfientlighet. Det kommerockså att läggas fram förslag till en ny och moderni-serad medborgarskapslag.Integrationen är dock inte bara en fråga för riks-dag och regering utan en fråga för hela samhället, inteminst för kommunerna.Jag läser ständigt om nya initiativ, små som stora,som kommunerna och enskilda runtom i landet tar föratt ta vara på den resurs som mångfalden utgör.Många kommuner har mångfaldsplaner. Jag lästeför om hur har anställten mångfaldskonsulent för att serva företagen medallt som har med mångfald att göra. I takt med attföretagen växer ökar behovet att rekrytera välutbildadpersonal. Ofta finns just den kompetens man efterfrå-gar i gruppen välutbildade invandrare. Konsulentensuppgift är att skaffa sig en uppfattning om dessa till-gångar.Jag läste i en kvalitetsutvärdering som gjort att är en av de två hög-skolor som bedöms ha den mest genomgripande ochvälorganiserade verksamheten när det gäller socialoch etnisk mångfald.Jag fick i min hand en inbjudan till ett seminariumsom kallades Våra döttrars framtid. Det var initieratav tre kvinnoorganisationer med invandrarbakgrundför att försöka samla invandrarkvinnor kring dettatema. De tycker att vi glömmer bort invandrarkvin-nornas speciella situation och den betydelse som dehar i integrationen. Därför vill de vara med och skapadebatt och komma med idéer, inte minst för sinabarns välmående i Sverige.Detta var bara några få exempel. kan vise positiva initiativ i syfte att nå ökad integration.År 1999 inrättades som hartill uppgift att utveckla och samordna den nationellastorstadspolitiken. Utskottet poängterar att det ärytterst angeläget att de lokala utvecklingssamtalenutformas och utvecklas i dialog med de boende.När jag satt och skrev inför debatten här i kamma-ren fick jag ett pressmeddelande från Kulturde-partementet om att det pågår en konferens somkallas Nuläges- och revideringskonferensen om ut-vecklingsarbetet i de mest utsatta bostadsområdena ivåra tre storstäder. Syftet är att samla upp och värderade erfarenheter som gjorts under det första årets ar-bete i de berörda stadsdelarna i , Malmöoch . De 200 deltagarna representerar statli-ga myndigheter, landsting, kommuner, föreningar ochskolor.Det här arbetet kan alltså ses som en process somständigt måste utvecklas. Vi ska lyfta fram de godaresultaten och inte blunda för de återståendeproblemen.I några reservationer tas individuella handlings-planer och de arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaupp. Jag kan konstatera att inom arbetsmarknadspoli-tiken pågår ett stort arbete för att ta bort dehinder som finns för de långtidsarbetslösa på arbets-marknaden. ska vi här i kammaren be-handla en proposition om förnyad arbetsmarknadspo-litik för delaktighet och tillväxt. Där finns det förslagom att införa en aktivitetsgaranti i hela landet. Syftetär bl.a. att hävda arbetslinjen och bryta rundgångenmellan åtgärder och öppen arbetslöshet.Näringsdepartementet har tagit initiativ till ettprojekt som ur ett tillväxtperspektiv ska kartlägga ochanalysera hur kön, klass, etnisk tillhörighet, ålder,sexuell läggning och funktionshinder påverkar en-skildas möjligheter på arbetsmarknaden och till före-tagande samt hur mångfald i näringslivet kan påverkatillväxten. Regeringen återkommer med förslag tillriksdagen.Låt mig säga någonting om en reservationfrån som tar upp detta med rasistiskt ochfrämlingsfientligt våld och att det utgör ett hot motdemokratin.Det finns en bred samsyn här i kammaren om attvi gemensamt måste aktivt arbeta på alla plan för attstå upp för demokratin och slå tillbaka den främlings-fientlighet och intolerans som så lätt smyger sig in ivardagen. Vi har alla ett ansvar för att i vardagen ståupp för alla människors lika värde. Det är emellertidviktigt att betona att kampen mot rasismen inte kaninnefattas i en snäv ram av speciella åtgärden. Denmåste genomsyra hela samhället. Ett antal förslag hargenomförts, bl.a. inom polis- och rättsväsende, ochandra bereds inom Regeringskansliet.För de invandrade svenskarna handlar mycket avden vardagsrasism de möter om att de på olika sättblir diskriminerade. Det handlar om alltifrån att dealdrig kallas till anställningsintervjuer på grund av attde har fel namn till att de inte släpps in på nöjesstäl-len för att de har fel hudfärg. En sådan behandling ärsjälvfallet oacceptabel. Det är djupt kränkande ochökar kraftigt klyftorna mellan svenska och invandra-re. Därför har vi i flera omgångar skärpt insatsernamot diskriminering.Fru talman! vill jag säga att vi måste lyss-na på varandra med öppna sinnen och veta vart vi ärpå väg. Vi måste skapa ett för alla där alla ärdelaktiga och får vara med i gemenskapen oberoendeav hur nyttiga vi är. Vi måste se individen och detsammanhang som individen finns i. Det kräver fantasiav oss att se möjligheter och inte låta oss styras avyttre och inre begränsningar. Det är det som politikennu handlar om. Vi måste ta vara på allas förutsätt-ningar för att få ett värdigt liv.Därför är det , med alla dessa insatser som görsfrån alla håll, viktigt att noggrant följa utvecklingenoch resultaten av det långsiktiga integrationsarbetet.År 2002 kommer regeringen att lämna en skrivelsesom redovisar utvecklingen under mandatperiodenoch huvuddragen i de fortsatta insatserna på området.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag sitter här och lyssnar på AnitaJönsson med öppet sinne. Jag är glad över att AnitaJönsson har en analys som jag i mycket kan dela.Men hur kan det då komma sig att Socialdemokrater-na och avstår från att föreslå åtgärdernär man är så klarsynt i analysen? Man säger att detär bra ungefär som det är och att man gör lite mer avsamma slag, men den politiken har ju misslyckats ochgjort att människor är fast i utanförskapet och intekan påverka sina egna liv.Anita räknade upp en lång rad utredning-ar. Det var så många att jag inte ens kommer ihågdem alla. Det har nog utretts färdigt här. Vi har enoändlig mängd kunskap om vad som är fel och vadsom behöver göras. Det är faktiskt dags att börja göranågonting . Kunskapen finns här.Demokratiutredningen, som togupp, pekar ju faktiskt på den maktlöshet som utanför-skapet innebär. Invandrade människor upplever dettotala utanförskapet så att man inte ens har lust attdelta i allmänna val. Vi vet att det är på det här sättet.Det är dags att göra någonting åt det nu.Anita talade vidare om en mångfaldskon-sulent som var anställd i . I bästa fall är det eninvandrad person som man har anställd som detta. Ivärsta fall är det en gravt vit medelålders man somjag. Det är fullständigt orimligt att det bara skapasbyråkratiska och politiska tjänster. Det är bra att manhar fått en tjänst i som mångfaldskonsulent.Det innebär att någon får ett jobb. Men det är full-ständigt orimligt att man arbetar på det sättet. Vibehöver inte mer byråkrati. Vi behöver mer demo-krati i stället. Vi behöver inte fler politiker, utan vibehöver mer makt till de enskilda människorna.Anita tog upp den här aktivitetsgarantin iden avslutande delen av sitt anförande. Jag tror attden kan bli bra. Därför skulle jag vilja fråga AnitaJönsson om hon är beredd att förorda att man omar-betar den så att den också passar för socialbidragsta-garna som befinner sig i utanförskapet. Det här är jutänkt för dem som har a-kassa. Kan man tänka sig attde som befinner sig i det verkliga utanförskapet ocksåomfattas av garantier?Anf. 120 () replik:Fru talman! Även jag lyssnade med ett öppet sin-ne till anförande. Jag vill påstå attdet var ganska kända tongångar jag fick höra i detanförandet. När vi pratar om vilka åtgärder vi ska haför att på ett bättre sätt se till att alla människor iSverige känner att de tillhör samhället måste jag ställaen fråga till . Vi satsar på kunskapoch utbildning. Vi ser till att stärka den offentligasektorn som är viktig för oss alla från det att vi födstill det att vi ligger i graven. Vi stärker skola, vårdoch omsorg. Vi satsar på en offensiv arbetsmarknads-politik.När pratar om att de ska satsa för attskapa större valfrihet talar de om sänkt a-kassa, för-sämrad arbetsrätt, sänkt sjukförsäkring, ökad trafik-försäkring för bilar, neddragning av arbetsmarknads-politiken, minskade bidrag till skola, vård och omsorgoch ytterligare karensdagar.Det är några exempel på de förslag som GöranLindblad och hans parti för fram som ska stärka indi-viden att själv göra olika val. På vilket sätt vill GöranLindblad påstå att en sänkning av a-kassan, en för-sämring av arbetssätten eller en neddragning inomarbetsmarknadspolitiken skulle göra det lättare förden som står utanför samhället att komma in isamhället?Anf. 121 () replik:Fru talman! Vad gäller det sista vill jag bara kon-statera att ska man kunna genomföra den typen avbesparingar måste man ju i andra ändansänka skatten.Det har visat sig att det blir lite mer pengar överför den fattige med våra förslag om sänkt skatt ochsänkt a-kassa än med bevarad a-kassa och ingen sänktskatt. Vi värnar om de allra fattigaste i det här fallet.Vi vill ha en skattesänkning som gynnar de allrafattigaste.I dag är det på många håll så, , attsocialbidragstagare måste söka socialbidrag för att haråd att betala skatten därför att skatten är större änsocialbidraget. Tycker att det är enrimlig tingens ordning att man måste söka samhälletsbidrag för att kunna betala in skatt till samhället? Detblir ju en oändlig rundgång.Anf. 122 () replik:Fru talman! När jag lyssnar på ochGöran är det en stor skillnad i fråga om hurvi ser detta med hur man ska förhålla sig till det poli-tiska uppdraget när det gäller de mänskliga behovsom vi alla har.För handlar det om pengar, ommarknad. Det är SFI-checkar, och förde GöranLindblad också fram kompetenscheckar. Talar manöver huvud taget om att sänka skatten för dem somstår utanför arbetsmarknaden är man inte i den verk-lighet jag tycker att vi representerar genom det härbetänkandet. Det handlar om åtgärder för att få inmänniskor i ett arbete för att de ska kunna göra rättför sig med de skyldigheter som det innebär.Moderaterna säger nej till att satsa 2 miljarder påatt utveckla bostadsområdena i storstäderna. På vilketsätt kan säga att det stärker människor-nas makt?Jag tycker att det är viktigt att vi går vidare medden tillväxt vi nu har. Det är viktigt att se till att stär-ka integrationspolitiken genom att fler människor fårett arbete, att se till att satsa på utbildning och återutbildning. Det kan handla om grundutbildning, ochdet handlar också om högskoleutbildning.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag lyssnade på en otrolig uppradningav betänkanden och utredningar som är på gång, ochdet låter så vackert. Men jag kan inte säga att jag blevsärskilt glad. Det verkar nämligen gå vidare på sam-ma sätt: många vackra ord, väldigt lite handling.Jag vill fråga om hon vet vad somhänder just . Den stora båten, arbetsmarknadspoli-tiken, håller på att vända mycket långsamt. Men Tita-nic vänder inte på fem minuter.Under den tiden har man stoppat många arbets-marknadsåtgärder och många kurser, och ett stortantal människor riskerar att falla från a-kassa tillsocialbidrag. Jag känner invandrargrupper som hadekommit så långt att de hade lokal, datarum och godakontakter med lärare och som hade egna aktiviteter.De står med tomma lokaler, tomma datarum. Kon-takterna med de mycket begåvade lärarna kan inteanvändas därför att politiken har ändrats. Den harändrats , . För män-niskor som är isolerade och ensamma är det faktiskten otroligt tung, tom tid.Anf. 124 () replik:Fru talman! frågar: Hur fort kanvi vända skutan?Vi får inte lura oss själva och tro att vi från detena året till det andra kan klappa oss för bröstet ochsäga: har vi lyckats fullt ut med integrationspoliti-ken. Vi måste tillåta att det tar tid.Vi ska inte glömma bort hur 90-talet har sett ut. Ibörjan av 90-talet fick vi många nya svenskar somkom till , som vi drabbades av enlågkonjunktur där många stod utanför arbetsmarkna-den. Vi hade en borgerlig regering som inte klaradeav att få ekonomin på fötter.Nu kan vi i den budget som presenteras i morgonåter se att det växer och att vi har något att fördela.När det nu åter går bra för tycker jag att detär viktigt att se till att de får mest som har fått ståtillbaka under de här åren.Dessutom tror jag, precis som om och som jag tyckte vara bra, att det är erfarenhet att byta land. Det tror jag säkert, ochdet måste vi ta vara på. Likaså tror jag att det tar visstid när man kommer till ett nytt land innan man harlärt sig de nycklar som behövs i det nya landet, efter-som de som kommer från andra länder har så mångaandra kulturer som har sett annorlunda ut.Anf. 125 () replik:Fru talman! Låt mig protestera oerhört intensivt.När jag kom till kunde jag läramig svenska på fem därför att jag hadevalt mina kurser, därför att det fanns intensivkurserpå , därför att jag själv kunde röra mig.Ingen tvingade mig till en flyktingförläggning.På 80-talet cementerades ett system där individeninte hade den minsta frihet att bestämma var manskulle bo och vilken kurs man skulle gå på. Tankenatt alla människor som kommer till behövertre till bara för att begripa i vilken värld delever är fullständigt vilseledande. Det finns väldigtmånga människor som, om de själva fick bestämma,skulle hitta sin plats i arbetslivet.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag tror att det är svårt att jämföra1970 när vi hade en arbetskraftsinvandring med deninvandring vi har haft , då det harhandlat om att människor har varit på flykt och söktasyl i . Det har naturligtvis skapat speciellasvårigheter.De problemen har vi inte blundat för. Det har bl.a.handlat om utbildning och om indelning av gruppernär det gäller svenska för invandrare. Man har haft enbenägenhet att sätta ihop grupper med människor därnågon har varit analfabet och någon annan har haft enhögskoleutbildning, och det kan vi naturligtvis inteacceptera. Det är upp till utbildningssystemet att setill att de behov som den enskilde invandraren harockså blir tillgodosedda på bästa sätt. Individen skaha en stor rättighet att tala om vad man önskar i formav utbildningsinsatser.De handlingsplaner vi talar om i betänkandet ärett instrument som ger den enskilde individen möjlig-het att ge uttryck för dels det man har med sig själv ibagaget från sitt tidigare hemland, dels vad man tyck-er att man behöver göra för att få en plats inom ut-bildningssystemet eller på arbetsmarknaden.Sedan får vi inte blunda för att arbetsgivarna, trotsatt man har utbildning och kompetens, inte är benäg-na att anställa människor från andra länder. Då är detviktigt att vi har en lagstiftning som styrker invand-rarnas rätt på arbetsmarknaden.Anf. 127 ()replik:Fru talman! Jag vet att vi också har väckt en mo-tion om mångfaldsplaner, men när det finns flerahandlingsplaner och mångfaldsplaner i gång på väl-digt många ställen undrar jag om Integrationsverketbehövs. Vore det inte bättre att, som många invände1997, i stället låta pengarna gå till kommunerna förett arbete som bedrivs i nära samverkan mellan män-niskor?Det var min första fråga. Jag vill också kommen-tera det som sade om min reservationom rasism. Det gäller en lite svepande reservationoch en motion som jag skulle vilja bryta ned till någotmer konkret närmare människor. Det handlar inte omatt sänka skatten och inte om att skriva fler hand-lingsplaner, utan det handlar om att satsa ekonomiskti det lilla, på förebyggande insatser nära människor,t.ex. i elevvård, i mindre klasser som lärarna hinnermed osv. Detta kostar, men på lång sikt är det lön-samt.Jag vill gärna få ett svar på min fråga om behövs eller om vi skulle kunna arbeta pånågot annat sätt.Anf. 128 () replik:Fru talman! Låt mig först ta upp det sista om re-surser för att motverka rasism och främlingsfientlig-het. Vi har i budgeten extra medel just för att jobbamed de frågorna. Mycket av de pengarna går till en-skilda initiativ ute i kommunerna för att motverkarasism och främlingsfientlighet.Man kan alltid diskutera om Integrationsverketsuppdrag ska ligga på eller på någotannat organ eller om det är kommunerna som ska hauppdraget. Jag tycker att det är viktigt att vi har ensamlad bild av hur integrationsarbetet bedrivs i helalandet, hur det ser ut ute i kommunerna och hur deolika myndigheterna förmår ta till vara den mångfaldsom finns i samhället. Vi måste ha ett centralt instru-ment för denna uppgift, och jag tycker att är väl lämpat för att klara den.Dessutom måste vi ha någon instans som träffaravtal med kommunerna när invandrarna får uppe-hållstillstånd om att göra speci-ella insatser gentemot kommunen. Integrationsverkethar också en viktig roll att spela i att lyfta fram godaexempel som kan implementeras runtom i hela landet.Anf. 129 ()replik:Fru talman! Jag skulle eventuellt kunna hålla medom det sista om att lyfta fram goda exempel, men jagtror inte att det skulle behövas ett helt verk för det.Jag tycker att vi har haft och har en samlad bild. Somnågon sade finns det väldigt mycket av utredningarom hur det står till med integrationen. När vi nu harfått en så samlad bild undrar jag om det verkligenbehövs ett verk.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag gav i en tidigare replik ett svar tillKerstin-Maria . Den samlade bilden av sam-hällsarbetet står ju inte stilla, utan den förändras stän-digt. Visst är det viktigt att vi fortsätter att följa hurintegrationsarbetet fortgår runtom i landet, i kommu-nerna och inom de olika myndigheterna. Jag kan intese att det finns någon instans som skulle vara bättrepå att fullfölja detta uppdrag än Integrationsverket.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag har nästan samma fråga somKerstin-Maria . Också den gäller har funnits , och vihar här hört många liksom jag själv säga att integra-tionen alltid börjar nedifrån och går uppåt. Vi tror inteatt ett verk kan hjälpa till med detta. Jag har svårt attförstå det som säger om att man ska haett verk för att skriva avtal med kommunerna. Denuppgiften kan läggas på andra, redan etablerademyndigheter.Det har gått , och vi har inte sett så mycketav resultat. Vi väntar på en utvärdering av det arbetesom bedrivs.Jag har alltså samma fråga till : Kanman inte lägga ned ?Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag undrar ibland med anledning avfrågeställningarna kring vilken bildfrågeställarna har av verkets uppdrag. Det är ju inteIntegrationsverket som ska bedriva politiken ute ikommunerna eller vid myndigheterna, utan det ärnaturligtvis myndigheterna och kommunerna självasom ska göra det. Det som skagöra är att följa hur man klarar det här uppdraget ochatt, om de inte gör det, rapportera till regeringen så attden kan vidta åtgärder för att förbättra integrationsar-betet. Det kan ske genom att regleringsbrevet föränd-ras och genom att man i lyfter fram olikafrågor för att förändra lagstiftningen, t.ex. lagen ometnisk diskriminering.Det är på det sättet som ska ar-beta. Det har ett uppföljnings- och analysansvar gen-temot och regeringen för att utveckla integ-rationspolitiken, inte för att bedriva integrationspoli-tik.Anf. 133 () replik:Fru talman! För mig innebär integration samför-stånd, tolerans och samordning mellan alla som leveri . För att vi ska nå detta krävs större och mergenomgripande insatser från det svenska samhället.Denna uppgift är ett ansvar för alla. Det är väldigtviktigt att det inte enbart är ett verk som agerar utanatt hela samhället gör det på bästa sätt tillsammansmed oss som kommer hit från andra länder. Det ab-solut viktigaste för alla som kommer hit till Sverigeär att få ett arbete. Jag ser inte att det är svårt.Jag har redan i mitt anförande nämnt att det i dagbrister mycket i det som görs på arbetsmarknaden föratt man ska kunna klara sfi. ochandra myndigheter behöver jobba mycket för atthjälpa alla som kommer med hit att skaffa ett arbete.Det är det viktigaste momentet av alla i integrations-arbetet.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag instämmer i mycket av det somMagda tog upp, nämligen att hela samhälletmåste genomsyras av integrationspolitiken och attarbetet är en av de viktigaste nycklarna till att manska känna sig integrerad i det svenska samhället.