prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:87Tisdagen den 28 marsKl. 14.00 - 16.2818.00 - 21.44Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 mars.2 § Information från regeringen om de lokalainvesteringsprogrammen - sammantagen effekt avbeslutsomgång , 1999 och 2000Anf. 1 Miljöminister ():Fru talman! kulturlandskap har en rikbiologisk mångfald på grund av den långvariga tradi-tionen av slåtter och beteshävd samt förekomsten avädellövskog i kombination med det gynnsamma kli-matet. hotas dess djur och växter genom att detöppna landskapet växer igen när slåtter och bete upp-hör. I kommun ska man nu genomföra enrestaurerande grovröjning av vegetationen i områdensom är mer eller mindre igenvuxna samt stängslingför att möjliggöra bete. I samband med projektet skanya skötselmetoder utformas för att ge största möjliganaturvårdsnytta i de olika vegetationstyperna. Och isamband med utvärderingen av insatserna planeras ettsamarbete med vidSLU i Ulltuna.Erfarenheten visar att insatserna för att bevarakulturlandskapet har stora effekter för den biologiskamångfalden. Vid tidigare inventeringar av vedlevandeinsekter kring de gamla ekarna och lindarna har manbl.a. funnit 68 rödlistade skalbaggsarter.Insatserna för att återskapa strandängar i de aktu-ella projekten kommer att gynna fågelarter som stor-spov, tofsvipa, gulärla, skedand, årta och svarthake-dopping. Hävden av strandängarna ökar deras värdesom rastlokaler för flyttfåglar och som häckningslo-kaler.I strandzonen kan antas öka från fem tillsex arter per kvadratmeter till tio till tolv arter perkvadratmeter när strandängen hävdas. På friskängenovanför översvämningszonen ökar i regel antaletväxtarter från tio till tolv till över trettio per kvadrat-meter efter hävd. Enstaka arter ökar också från ensta-ka exemplar till tusental. Den hävdgynnade harockså betydelse för djurs näringssök, och ett flertalmollusker och groddjur gynnas. En hävdad äng fun-gerar dessutom som närsaltsfälla genom att närings-ämnen kontinuerligt tas upp i vegetationen, som se-dan förs bort i slåtter.Detta är, fru talman, ett av ungefär 2 300 projektsom vi har kunnat stödja inom ramen för de lokalainvesteringsprogrammen, och detta är ett av de pro-jekt som vi stöder i årets beslut.Företaget i skabygga en modellanläggning för tillverkning av tvätt-och diskmedelskuddar. Kuddarna är baserade pånaturliga och förnybara råvaror och anpassade till denlokala kvaliteten på vattnet samt den typ av renings-verk som finns i respektive kommun. Genom attprodukten tillverkas som tvätt- och diskmedel inbäd-dad i en kudde med tvättaktiv, lättlöslig polymerfilmruntom, där även filmen är baserad på förnybararåvaror, undviker man resursslöseri, överdosering,hudkontakt med kemikalierna, onödigt slöseri medförpackningar och minskad transportvolym. Det är ettannat av de här projekten.Lövskogsdominerade skogsbestånd, gamla grovalövträd och död lövved är några av de mest omtaladebristvarorna i vårt nutida landskap. I ett naturtillstånddär bl.a. eld, vind och vatten hade fria tyglar skapadesdessa kvaliteter i en ständigt återkommande dynamik.Många arter är missgynnade och hotade av attdessa i grunden naturliga processer har upphört. Un-der har det moderna skogs-bruket ytterligare minskat tillgången till lämpligabiotoper och substrat. Vår kanske främsta värdemäta-re för biologisk mångfald i skogslandskapet, denvitryggiga hackspetten, är akut hotad. Vitryg-gens tillbakagång är en stark signal om en pågåendeutarmning av biotoper och substrat viktiga för mångaandra vanliga och ovanliga arter.Kommunalförbundet i ska genomföra enlövskogssatsning som stärker den biologiska mång-falden och förskönar landskapet på ett sätt som kanengagera människor och långsiktigt bidratill sysselsättning. En plan finns framtagen avSkogsvårdsstyrelsen. Den benämns lövskogsplanen.För delar av denna plan söker Kommunalförbundetbidrag. Den totala kostnaden i det här projektet be-räknas till , och vi beviljar bidragmed 8,2 miljoner. Kostnader som beviljas bidrag ärmerkostnader för röjning, gallring, föryngringsav-verkning och återväxtarbete. Dessutom ingår kostna-der för information och uppföljning. Det är ytterligareett av de konkreta projekt som vi nu kan stödja.Regionen investerar i en anlägg-ning för att producera biogas på deponin Fågelmyra.Den här anläggningen är ett samarbetsprojekt mellanFalun och och tar emot källsorterat, kom-posterbart hushållsavfall från båda kommunerna.Anläggningen ägs av innebär investeringar i en anläggning förslutlig rening av biogasen till fordonsbränslekvalitet,anpassningar i för attdet ska kunna fungera som reservanläggning viddriftstopp, tre mobila anläggningar för distribution avbiogasen, två till och en till , samt tvåtankställen, en i vardera av de två städerna. Kommu-nerna kommer också att köpa in biogasdrivna fordon,sammanlagt 50 stycken, och söker bidrag för de mer-kostnader det innebär jämfört med konventionellafordon.Ett mål för åtgärden är att öka användningen avbiobränslen samt minska användningen av fossilabränslen i och . Mängden fossilabränslen som kan ersättas med biogas motsvarar . Detta leder självfallet tillminskade utsläpp av koldioxid.Fru talman! Detta är fyra av de många projektsom vi har kunnat stödja. Vill man i stället försökasummera dem på ett mer övergripande sätt kommerde bidrag som vi lämnar för perioden 2000-2002att belöpa sig till . Dessapengar kommer att leda till direkta, miljörelateradeinvesteringar på ungefär 4,3 miljarder kronor.Sammantaget under de tre beslutsomgångar somhar ägt rum vid det här laget innebär det att 125kommuner har beviljats bidrag, varav flera kommu-ner två gånger. Det har blivit totalt 4,9 miljarder kro-nor i bidrag. Det motsvarar en total investeringsvo-lym på , och det motsvarar un-gefär en investering för varje invånare i med2 i en bättre, mer hållbar samhällsutveckling.Det ger också ca 15 600 årsarbeten under perioden1998-2002.Vad är då syftena med de här satsningarna? Tillatt börja med är det självfallet att åstadkomma miljö-förbättringar. Det är att stimulera processer på lokalnivå, där inte minst anknytningen till det på väldigtmånga håll mycket livaktiga Agenda 21-arbetet ärviktigt. Det är att främja samverkan mellan kommu-ner och andra aktörer. Det är att ge miljöfrågor högreprioritet i kommunerna, att öka människors miljö-medvetenhet och att ge möjlighet till genomförandeav Agenda 21:s handlingsplaner.Låt mig se lite på miljöeffekterna, eftersom de än-då naturligtvis måste stå i centrum för en sådan härredovisning. De program som vi beslutat omkommer att ge en energibesparing på . De kommer att innebära enenergiomställning som motsvarar 2,3 miljarder kilo-wattimmar i omställning från fossila bränslentill förnybara, vilket motsvarar den totala energian-vändningen i ungefär 92 000 villor. Det kommer attinnebära mindre avfall på deponi,vilket motsvarar av den mängd avfallsom deponeras i . Det kommer att minskakoldioxidutsläppen med 1 eller2,av de totala utsläppen. Det motsvarar en halve-ring av utsläppen från den tunga lastbilstrafiken iSverige.Självfallet kommer de lokala effekterna att varastörre i de kommuner som med stor entusiasm ochmed stort engagemang satsar på att göra sina kom-muner mer koldioxidfria. I minskar utsläp-pen och i , för att ta tvåexempel.Utsläpp till vatten minskar med kväveper år och fosfor per år.Det är några av de direkta miljöeffekterna. Mendet är inte bara de direkt miljöeffekterna som är vik-tiga. Av väldigt stor betydelse är självfallet också denkunskap och den erfarenhet som vi kan samla genomde här programmen och som kan analyseras, spridasoch användas vid andra typer av investeringar ochförmodligen kunna användas under lång tid framöver.Fru talman! Det här programmet har vi debatterattidigare här i kammaren. Det är ett nytt program. Vihar haft det . När det infördes var detnaturligtvis behäftat med vissa barnsjukdomar. Dethar varit föremål för omfattande analyser från Riks-dagens revisorer och från . Vi harfrån departementets sida varit mycket angelägna omatt ta fasta på den sakliga och konstruktiva kritik somhar funnits vid sidan av den som kanske inte har varitså saklig och konstruktiv. Det innebär att detta pro-gram har förändrats sedan det sattes i sjön.Vi har skärpt kraven på kommunernas redovis-ningar av miljöeffekter, lönsamhet, konkurrenspåver-kan, m.m. Vi har startat dialoger med alla kommuner.Det har utvecklats samarbete med länsstyrelser ochsektorsmyndigheter. Vi har inrättat om ekologisk hållbarhet för attge stöd till kommunerna. Vi har lämnat löpande in-formation till kommunerna och andra via webbplat-sen Hållbara . Vi har byggt upp en omfattandedatabas för information om och uppföljning av pro-grammen. Och vi kommer också, vilket var före-mål för debatten när vi senast diskuterade detta pro-gram här i kammaren, att lämna skriftliga redovis-ningar om motiven för avslag till de kommuner sominte får bidrag.Fru talman! Jag är glad över att på mitt lilla sättkunna lämna ett bidrag till detta program, som är enviktig del för den omställning till ekologisk hållbarhetsom jag tror att vi alla här i kammaren ställer ossbakom. Den omställningen kräver engagemang ochmånga eldsjälar runtom i , och det engage-manget och de eldsjälarna finns. Jag har träffat väl-digt många av dem och stött på väldigt mycket av detengagemanget under mina resor. Men det kräverockså pengar för investeringar som kanske ligger litegrann vid sidan av vad man under ekonomins knappavillkor skulle satsa på i kommunerna utan att dettaprogram fanns.Jag tycker att den redovisning som jag har lämnatöver de omfattande investeringar som kommer tillstånd och de väldigt positiva miljöeffekter som deleder till - och det är en omfattande aktivitet runtom ikommunerna, bland kommunalpolitiker, bland kom-munaltjänstemän och också bland alla de människor ikommunerna som aktivt verkar för en bättre miljö -är väldigt positiv.Anf. 2 () replik:Fru talman! Tack för informationen, miljöminis-tern. Ministern slutar med att konstatera att det harriktats mycket stark kritik från olika instanser motdetta lokala investeringsprogram. Ministern nämndeRiksrevisionsverket och revisorer. Detfinns en särskild forskarrapport i vilken man menaratt det inte är på miljösaklig grund som beslut harfattats utan att det är på någon sorts partipolitiskgrund som beslut har fattats när det gäller fördelning-en av dessa medel.Ministern redovisade också mycket tydligt ju tvingas göra kraftfulla förändringar och korri-geringar. Men min fråga är egentligen: Varför harministern inte tagit steget fullt ut, för att inte få denhär typen av debatt, och lagt beslutsfattandet i enmyndighet där man har en fullödig miljökompetens?Det är min första fråga.Det har satsats 4,9 miljarder på dessa projekt.Många är säkert väldigt bra, vällovliga och framåt-syftande. Men vad skulle alternativet ha varit? Jo, inte hade rustat ned den ordinarie miljöverksam-heten, vilket ju har skett under . Och vadskulle 4,9 miljarder ha betytt där, i det vardagsgrå,eller rättare sagt vardagsgröna, arbete som bedrivskontinuerligt för att säkra den här hållbara utveck-lingen i ? Jag kanske tror att det hade varitmera betydelsefullt och långsiktigt om pengarna hadebehållits för det ordinarie miljöarbetet. Man hade fåttbehålla väldigt mycket kompetens och utveckla detta.Min fråga är: Ser ministern just detta problem, att 4,9miljarder i det övriga miljöarbetet kanske hade gett enännu bättre effekt än just dessa projektmedel?Anf. 3 Miljöminister ():Fru talman! Det är lite besvärligt att svara på det-ta. Det måste ju rimligen vara så att miljö- och jord-bruksutskottets ordförande vet vilka omfattande för-stärkningar av resurserna till miljöpolitiken, vid sidanav de lokala investeringspengarna, som har skettunder det senaste ett och ett halvt året och som säkertkommer att ske också för framtiden, vilket vi välkommer att se när förlåten omkring vårpropositionenkommer att tas bort. Det är mer pengar till ordinariemiljöarbete, om man ska använda det uttrycket, än dethar varit på mycket . Omfattande förstärkningarav resurserna till marksanering, till skogs- och mar-kinköp, till skyddet av den biologiska mångfaldenoch till miljöforskning har skett. Och det intressantaär att om man slår samman de nya förstärkta anslagenmed dessa omfattande satsningar på lokala investe-ringsprogram så kan jag nog utan att darra ett dugg påmanschetten hävda att det aldrig har tillförts så myck-et resurser till miljöarbete som det gör.Dan hänvisar på nytt till en forskarrap-port. Om det är så att har läst den härrapporten kan han orimligen ha trott på den bedöm-ning av den som han själv gjorde . Jag villdärför fråga honom: Har läst rapporten?Anf. 4 () replik:Fru talman! Miljöministern sade att jag vet vilkaomfattande förstärkningar som har skett under desenaste åren. Ja, jag vet att miljöministern under detsenaste året och innevarande år har börjat bygga uppmiljöresurserna igen på de olika konton som finnsjust för det kontinuerliga miljöarbetet. Det är väldigtbra. Jag hoppas att det blir ännu bättre i vårproposi-tionen. Problemet är att vi tappade mark under ettantal år då man alltså avlövade hela den ordinariemiljöpolitiken. Det är ju det som är problemet, att vihar tappat fart, att vi har tappat kompetens och att vihar tappat just den här helhetssynen. Det är alltså detvardagliga miljöarbetet som måste bedrivas varje dag.I stället införde man lokala projektmedel. Men dåtappade man helhetssynen, långsiktigheten och fartentill fördel för den här typen av projekt.Miljöministern sade att det kommer att ge dessaeffekter. Det är någon sorts exakta beräkningar. Mendet vet vi ju inte . Det är kanske lite tidigt att ta utvinsterna i förskott. Vi hoppas att detta ger effekt omdet genomförs, men vi kan ju inte veta exakt var detkommer att landa.När det gäller forskarrapporten, revi-sorers kritik och kritik undrarjag om det inte skulle vara enklare, för att slippa heladen debatten, eftersom det skymmer sakfrågan, attändå lyfta detta till en myndighet som har sakkunska-pen och att inte låta detta ligga på ett departement därman trots allt inte har hela den sakkunskap som finnsinom en myndighet.Anf. 5 Miljöminister ():Fru talman! Min uppgift är inte att slippa debatt.Hade det varit det så hade jag inte stått i den här talar-stolen just . Jag är beredd att ta debatten. Jag kanganska mycket om dessa program, jag vet hur bra defungerar, jag vet vilken nytta de kommer att göra, ochjag vet vilken kraft av dynamo som det här program-met har i det lokala miljöarbetet runtom i Sverige.Jag gläder mig naturligtvis också åt att vi nu äröverens, och jag, om att vi ökar resur-serna till miljöpolitiken kraftfullt. Sedan vill DanEricsson föra en debatt om hur det var för flera årsedan. Eftersom jag inte var med , ocheftersom förmodligen hade mer infly-tande över miljöpolitiken då än jag har, finns detingen anledning för mig att gå in i den debatten.Det gläder mig att vi är överens om att miljöresur-serna ökar, att anslagen ökar kraftigt. kanvi bedriva det arbete som vi nu gör i form av lokalainvesteringsprogram, med ett pionjärinslag och detnydanande arbete som bedrivs runtom i hela ,i nästan alla kommuner i Sverige.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga miljöministern om deförbättringar som miljöministern nu redovisar. Jag ärglad att miljöministern säger att den samlade kunska-pen ska tas till vara. Det är väldigt viktigt att andrakommuner kan dra nytta av kommuners ansökningar.Härrör de miljöeffekter som miljöministern talarom från verkliga fakta, eller är det fortfarande utifrånkommunens ansökningar och bedömda fakta somanslagen ges? Vem står för kvalitetssäkringen? Kankommuner komma att bli återbetalningsskyldiga omde inte uppfyller kraven?Jag vill också se lite på helheten, hur kontrollenkommer att ske, så att inte enstaka kommuner blirvinnare utan ett strategiskt måluppfyllande och atthela landets kommuner i så fall kan dra nytta av detta.Hur har utvärderingskraven osv. Hur har denfinansiella kontrollen skärpts? Vem står för den?Jag har några små frågor till. Har frågan om in-omhusmiljön lösts så att man också kan stimuleraallergisanering och annat? Det har vi diskuterat tidi-gare.Allra sist: Hur kan de privata företagen stimulerastill att bättre komma in? De försvann i den förra vår-propositionen.Anf. 7 Miljöminister ():Fru talman! Det här är kommunala program somska grundas på kommunalt miljömedvetande ochkommunalt miljöarbete, lokalt Agenda 21-arbete somska knytas ihop med bra analyser av miljösituationeni kommunerna, som i sin tur ska leda fram till positi-va åtgärder, till investeringar. Staten kan stödja deinvesteringarna. Vi vill inte ta ifrån kommunernaansvaret för dessa investeringar, det ligger på kom-munerna. Är det så att kommunerna får bidrag meninte kan leva upp till de miljömål som de har satt upp,de löften man har givit om de miljöeffekter som skauppnås, kommer man att skicka in en rapport tillregeringen. Regeringen tar ställning till om avvikel-serna är acceptabla. Är det så att man inte kan levaupp till det som man har sagt får man betala tillbakapengarna.Det är ett väldigt viktigt inslag i det här arbetet attdet är kommunerna som har ansvaret. Då ska intestaten lyfta av kommunerna ansvaret. Däremot skastaten avkräva kommunerna ansvar om man inte kanåstadkomma det man har fått bidrag för att åstad-komma.När det sedan gäller insatser för innermiljön ärsituationen tyvärr precis likadan som den varnär och jag debatterade det här ikammaren förra gången . Där-emot när det gäller företag är jag ganska glad över attvi har en betydligt större andel företag än vad vihaft tidigare. Det ser jag som en väldigt positiv ut-veckling.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag hyserfortfarande en viss oro för att det blir väldiga orättvi-sor i det här. Man kan nästan säga att det här har varitSveriges största miljölotteri. Jag vill inte säga att detkommer att bli så . Det görs bra analyserosv. Står det fortfarande kvar att pengarna kan an-vändas till cykelbanor och annat som jag tycker hörtill kommunernas eget ansvarsområde? Kommer detatt göras några jämförelser mellan de kommuner sombidrar till att öka och lyfta fram miljötänkandet meddem som genomför ett vanligt stegvis målmedvetetAgenda 21-arbete, som ju också är positivt för mil-jön?Jag är väldigt glad att företagen nu har släppts inpå ett annat sätt så att man kan ta till vara deras inno-vationsinslag för att förbättra miljön.Anf. 9 Miljöminister ():Fru talman! Det är inte företagen som har släpptsin, utan det är företagen, och kanske också kommu-nerna, som glädjande nog har ökat sitt intresse för attha med företagsinvesteringar av olika slag i de lokalainvesteringsprogrammen. Vi är överens om att vibåda två välkomnar den utvecklingen.Ja visst kan man få stöd för cykelbanor, inte för enkilometers cykelbana bara utslängd någonstans i enkommun, utan om cykelbanan är ett led i en målmed-veten satsning på att minska bilismen, ofta koppladtill kollektivtrafiksinvesteringar, kanske investeringari biobränslen av olika slag. I ett sådant systemtänkan-de kan man också få stöd för cykelbanor, och det harförekommit och förekommer även i årets ansökning-ar. Det tycker jag är riktigt.Får jag avslutningsvis i den här repliken nämna ensak som jag glömde i min information. Vi har varitplågade, åtminstone och , över att ande-len glesbygdskommuner bland dem som har söktbidrag och naturligtvis också bland dem som fåttbidrag har varit väldigt liten, mycket mindre än ge-nomsnittet. Därför använder vi 3,5 miljoner kro-nor till att ge myndigheten i uppdrag atttillsammans med kommun och kom-mun utveckla metoder för oss att bättre få med gles-bygdskommunerna i det här arbetet. Orsaken till attde inte varit med så mycket ligger förmodligen i attdet ofta är små kommuner med kanske en särskiltansträngd ekonomi. Vi försöker nu hitta metoder attfå dem i det här arbetet på ett bättre sätt än vad de harkunnat vara med tidigare.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Av de 1 300 projekten fick vi exem-pel på några. Jag utgår från - miljöministern nämndedet lite grann - att det här sker en kontinuerlig upp-följning. Enligt förordningen för de lokala investe-ringsprogrammen ska en kommun som inte lever upptill förordningens text avkrävas att betala tillbakapengar. Har det skett i något fall?När det gäller fördelningen över landet kan mankonstatera att det före den senaste utbetalningen varkommunerna i tre län som inte hade fått en enda kro-na. I har kommunerna tillsam-mans fått 731 miljoner. Beror skillnaderna på bristenpå idéer från de kommuner som inte har fått någrapengar, eller finns det andra förklaringar till de väl-digt stora skillnaderna? Norrbottenskommunerna harfått nästan ingenting. Jag noterar att det har gått tillNorrbotten drygt 23 miljoner. Men hur förklarar mande enorma skillnaderna? Det är långt över en halvmiljard till ett av länens kommuner?Anf. 11 Miljöminister ():Fru talman! Vi har enligt förordningen inte rätt attta något slags regionala hänsyn av det slaget att vikan sprida pengarna jämnt över landet, utan vi ska sepå kvaliteten i de lokala investeringsprogrammen,kvaliteten i den bakomliggande miljöanalysen, be-dömningen av hur sannolikt det är att man kan ge-nomföra dessa investeringar och få de här effekterna.Det gör att bidragen, vilket också de forskare somDan ofta hänvisar till konstaterar, i regelkommer till kommuner med ett avancerat miljöarbete.Jag vet inte vad det är som gör att så mycketpengar har hamnat på , men min hypotesär att det är det långvariga arbetet med problem knut-na till försurning och övergödning av Västerhavetsom gör att man där har tvingats att börja arbetettidigare med den här typen av problem och att det ärdet som ger utslag när vi fördelar pengarna.Sedan tror jag att Norrbottenssiffran är en gammalsiffra som inte inkluderar årets bidrag, men låt osstitta på det.Vi genomför självfallet en kontinuerlig uppfölj-ning. Jag nämnde i min information ett antal av deåtgärder som vi vidtar när det gäller uppföljning. Vihar väl inte fysiskt krävt tillbaka pengar , men detfinns ett antal kommuner som har velat förändra sinaprogram, t.ex. att behålla bidraget men minska miljö-effekten. De har konsekvent, kan jag säga, fått mindrebidrag därför att miljöeffekten har minskat.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Jag vill ändå fråga miljöministern:Anser miljöministern att det är en brist i systemet ochi förordningen? Jag tolkar svaret på det sättet att detkan vara tillfälligheter som avgör vart pengarna går,inte i första hand angelägenhetsgraden. Vilka sats-ningar är mest angelägna? Är det här en brist? Om detär så, vad kan man göra åt den?Anf. 13 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att manhåller ögonen öppna för att det kan finnas den härtypen av brister. Jag har naturligtvis försökt att hållaögonen öppna, men jag har inte kunnat hitta några.Forskarna från säger ju att en sak somskiljer de kommuner som fick bidrag 1998 och dekommuner som inte fick det var att det var fråga ommer avancerat miljöarbete i de kommuner som fickbidrag.Sedan har det också gjorts en annan utvärderingdär man har kommit fram till att de projekt och pro-gram som har fått pengar har varit bättre än de sominte har fått pengar.Såvitt det är möjligt att hålla ögonen på att viverkligen premierar de investeringsprogram som harhög kvalitet tror jag nog att man kan säga att vi hargjort det.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag får tacka miljöministern för redo-visningen.Jag kan börja med att konstatera att det är gläd-jande att miljöministern och regeringen har tagit tillsig kritiken från och Riksdagensrevisorer och börjat förändra vissa bitar.Men det är en bit som också inne på, och det gäller uppföljningen av de miljö-effekter som man uppnår.