prot · GO099 · 2000-10-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:9Onsdagen den 11 oktoberKl. 9.00 - 17.14Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 BO ():Fru talman! "Så blir din nya ekonomi med BosseRingholms budget." Vi möttes alla av löpsedlarna närregeringen presenterade sin budget för tre veckorsedan. Så beroende av politiken är människor attBosse budget avgör om pengarna räckertill. Och än värre - om människor känner att de självaräcker till.I förra veckan berättade i en två-barnspappa i om sitt liv:"Det är som om mina barn inte längre tillhör mig.Jag har inte tid att lära dem något, de sover när jaggår, är jättetrötta när vi ses igen. Det finns ingen tid,ingen tid för kärlek mellan far och son, ingen tid förkärlek mellan man och fru. "Det är ingen unik berättelse. Den kan man höra avtusentals och åter tusentals andra människor runtom iSverige.Hur har det kunnat bli så här?Visserligen har halkat efter rejält i väl-ståndsligan , men vår eko-nomi har ändå växt med nästan 70 %.Svaret är att har politiker i statoch kommun tagit hand om så gott som hela tillväx-ten genom höjda skatter och avgifter. Det har gått sålångt att inte ens låginkomsttagare får behålla mer änen dryg tredjedel av sin inkomst.Människors marginaler blir små eller inga alls.Många tappar kontrollen över sin egen ekonomi.Bidragsberoendet ökar. Och man får inte valuta försina skattepengar. När vården, skolan eller omsorgeninte fungerar finns för de allra flesta inga alternativ.Trots att ekonomi går bra är framtidstronsvag. Knappt en fjärdedel av vår befolkning tror attderas ekonomi kommer att förbättras.Det är inte svårt att förstå att många känner sigmaktlösa och uppgivna.Man vill vara tillsammans mer med barnen, menhar inte råd att jobba mindre eftersom skatten är såhög. Man arbetar hårt, men får inte tillräckligt mycketkvar för att kunna lägga undan för framtiden. Manvill forma omsorgen om barnen efter vad som passarfamiljen bäst, men är hänvisad till det politiker be-stämmer. Man vill att barnen ska få den bästa avutbildningar, men kan oftast inte välja skola.Ett nytt slags klassamhälle håller på att växa fram.Skillnaderna blir tydligare och tydligare- mellan dem som vet att de alltid har ett jobb ochdem som fastnar i utanförskap,- mellan dem som har tillräckligt mycket kvar avsin inkomst efter skatt för att kunna köpa en privatsjukförsäkring och få vård och dem sommåste stå kvar i vårdköerna,- mellan dem som lämnar skolan med goda kunska-per och dem som det svenska skolsystemet lämnari sticket samt- mellan dem som vet att pengarna räcker och demsom sitter som på nålar inför talman! I partiledardebatten sedanciterade jag 20-talsdikt I rörelse. Denpräglas av en stark frihetslängtan. Då var målet attbryta människors beroende av den tidens överhet. För70 år sedan satte sitt hopp till den politis-ka vänstern. Men är det Socialdemokraterna,som är överheten.I den budget som de alla står bakom finns ingenambition att bryta den nyfattigdom som följer av attinte kunna försörja sig på sitt eget arbete och den nyaotrygghet som följer av bristen på valfrihet inomvård, skola och omsorg.I stället för man en diskussion om arbetstidslagar-na för att som vanligt bestämma över huvudet påmänniskor - i stället för att låta människor bestämmaefter eget huvud.En undersökning från visar attnästan av arbetstagarna vill arbeta lika mycketsom , vill arbeta mer och vill minskasin arbetstid.Ändå är svar till tvåbarnspap-pan i att minska arbetstiden för alla -oavsett om de vill eller inte - omdagen.Och ställer sig bakom de fackligacentralstyrelsernas förslag som kan korta arbetsdagenmed och 2002 och med elvaminuter . Och för det vill man att vi här iriksdagen ska stifta en särskild lag om ledighet! Somom vi inte hade nog med lagar i . Vi ska ha enlag om ledighet, för överheten ska bestämma övermänniskorna. Man tar sig för pannan.· Arbetstiden ska kortas för alla - också för demsom inte vill ha kortare arbetstid.· Det innebär att det blir mindre utrymme för attden som vill ska kunna arbeta mindre. Det ut-rymmet tas i anspråk av dem som inte vill arbetamindre.· Det innebär också att vi sammantaget kommer attarbeta mindre - trots att vi tillsammans måste ar-beta mer för att klara en bra välståndsutveckling:pensionerna , vården och mycket an-nat.· Tillväxten blir lägre, vilket drabbar dem hårdastsom har det sämst.Tanken på att reglera arbetstiderna mer går dess-utom på tvärs mot vad framtidens arbetsmarknadkräver.Det som krävs är i stället att den som vill ska haråd att arbeta mindre, som det lönar sigbättre att arbeta mer. Sluta med regleringar, sluta medfunderingar på styrningar genom ledighetslagar ochvad det nu kan vara! Sänk inkomstskatten rejält föralla, med tyngdpunkten på låg- och medelinkomstta-gare! Inför en särskild skattelättnad för barnfamiljer,och ta bort skatten på bostäder!Då får de som vill möjlighet att minska sin ar-betstid betydligt bättre råd att göra det än om alla skatvingas att arbeta mindre. Och de som vill arbeta likamycket eller mer får mer kvar efter skatt. Det lönarsig att jobba.De flesta kommer säkert att använda denna valfri-het till att arbeta både mer och mindre vid olika ske-den i livet. Människorna känner att de kan bestämmaöver sina liv själva. Det blir inte, som med regering-ens och stödpartiernas politik, fråga om små förslagför att man ska kunna överleva, utan det blir en poli-tik för att man ska kunna leva.Fru talman! Att räcka till handlar i grunden om attha rätt och möjlighet att påverka sin egen situation,om att ha ett arbete och om att ha tillräckligt mycketkvar av sin inkomst för att kunna forma sitt liv. Dethandlar också om rätten att välja den barnomsorg sompassar familjen bäst, den läkare som man har störstförtroende för och den skola som är bäst för barnen.I debatten med för en dryg månadsedan frågade jag vad han tyckte om att socialdemo-kraterna stoppat föräldrar i utanför Göte-borg som ville starta en friskola för sina dyslektiskabarn därför att de anser att det är bäst för deras barn.Då sade att det verkade vara ett dåligtbeslut, men han kände inte till detaljerna. Jag hoppasatt statsministern nu har skaffat sig information ochkan svara på frågan. Jag tycker att statsministern skabekymra sig om enskilda människor. Är det rätt,, att hindra föräldrarna i somvill starta en egen skola för sina barn eftersom de troratt det är det bästa för just deras barn? Svara på denfrågan nu . Du har haft en månad pådig.Vi moderater har gett möjlighet att infö-ra en nationell skolpeng som ger alla föräldrar rätt attvälja skola för sina barn på samma sätt som vi, till-sammans med de övriga borgerliga partierna, vill geföräldrarna rätten att välja barnomsorg. Jag hoppas attvi ska kunna få brett stöd för en reform som dessutomgör att alla skolor, också de kommunala, blir friaskolor. Skolledare och lärare, inte politiker, stat ochkommun, får det avgörande inflytandet över ochansvaret för att skolan uppfyller sina mål och att ingaelever lämnas i sticket.Denna uppgradering av skolan är en del av denomfattande reform av de offentliga välfärdstjänsternasom vi vill genomföra för att få bort köerna i sjukvår-den och bygga en äldreomsorg med kvalitet och vär-dighet. Utgångspunkten är att de tjänster som utjäm-nar risker mellan människor eller som syftar till likaförutsättningar ska finansieras gemensamt efter för-måga. De som utnyttjar tjänsterna ska ha rätt att väljamellan olika alternativ. Mångfald i utbudet av tjänsterska stimuleras.Fru talman! ska vara ett land där alla kanväxa, där var och kan känna att hon eller han räckertill och där alla vet att det finns ett oavvisligt gemen-samt ansvar för vård och för en bra skola. Dåmåste vi byta den politiska ingenjörskonst som fortfa-rande präglar svensk politik mot en målmedvetenfrihetlig politik. Det kräver en borgerlig regering somtror på människan och som formar en politik som göratt människor åter kan tro på sig själva.(Applåder)Anf. 2 () replik:Fru talman! pratar om att sänkaskatterna. Jag har inga problem med att ställa upp pådet resonemanget. Vi vill sänka skatterna.Nästa år sänker vi skatterna med mer än 10 miljarderän i regeringens förslag.Fru talman! Jag har ett problem med på vilket sättoch med hur mycket vill sänka skatterna.Sänkningarna måste alldeles uppenbart finansieras pånågot sätt. Någon får betala skattesänkningarna. Detär där jag tycker att så uppenbart hamnarsnett. Man sänker skatten för dem som tjänar mest.En halverad, och sedan slopad, statsskatt är någontingsom de som tjänar mycket tjänar på. Det är modera-ternas recept. Detta, fru talman, är inte rättvist. Det ärbara var femte till sjätte människa i det här landetsom över huvud taget betalar statsskatt.Vi vill någonting annorlunda i . Visparar och gnetar för att få ihop till skattesänkningar.Vi utnyttjar tillväxten, som vi håller tillbakai de ökningar i budgeten som regeringen vill plussapå. Vi vill sänka skatterna i det utrymme som skapaspå ett fördelningsmässigt riktigt sätt. Vi sänker skat-ten lika mycket i kronor räknat för alla med hjälp aven skatterabatt på . Det motsvarar ungefärdet grundavdrag på som arbe-tar med.Vi sänker skatten mest för dem som jobbar - föratt göra det lönsamt just att jobba. Vi strävar efter enbibehållen välfärd med sänkta skatter.Skulle det inte vara på sin plats nu att ge beskedatt om vi får en ny regering efter det kommande valet,och om sitter i den regeringen, att mode-raternas ambition att avskaffa statsskatten inte kom-mer att genomföras? Det är viktigt att visa på inrikt-ning och ambitioner i politiken. Det är viktigt atttydliggöra skillnader gentemot regeringen och gen-temot oss andra borgerliga partier. Men det är likaviktigt att säga att det inte är aktuellt att genomföraden ambition och den inriktning som harnär det gäller statsskatten. Det ska sägas tydligt attansvarstagandet i en kommande regering är viktigareän de egna symbolfrågorna.Anf. 3 BO () replik:Fru talman! Det vore bättre om våra motioner än lyssnade på . De tunga förslagen om skattesänkningar vihar är t.ex. att höja grundavdraget till som mest36 . Låg- ochmedelinkomsttagare ska kunna känna att de kan levapå sin lön.Men vi har också ett ansvar som glömmer, men det får vi andra se till att denborgerliga regeringen tar, nämligen att ekonominväxer och att fler får jobb. Finansieringen av skatte-sänkningar sker bl.a. genom mindre behov av bidragoch subventioner - om skatterna sänks rejält för demsom behöver bidrag för att betala skatten. Det ärdessutom möjligt att skala bort sådant som skattebe-talarna över huvud taget inte ska behöva finansiera.Men till detta kommer att fler ska jobba och fler skadela på skattebördan. Då kan skatten sänkas för varoch en. Om fler ska jobba och vara kvar i kanvi inte ha skatter som driver ut människor med kom-petens till andra länder. Företagen ska vara kvar ochhuvudkontoren ska inte flytta. glöm-mer detta, men jag lovar att jag ska se till att denborgerliga regeringen ska komma ihåg detta.(Applåder)Anf. 4 () replik:Fru talman! Nej, jag glömmer inte. Vår skattera-batt på motsvarar ett grundavdrag på30 . Det är i ungefär samma härad som mode-raternas grundavdrag. Det var det jag sade.Vi har dessutom en puckel i arbetet som leder tillatt de som har lägre inkomster också är de som tjänarmest på vår skattesänkning. Det har inte moderaternapå samma sätt. inriktning i deras bud-getmotion är att - om jag nu kommer ihåg årtalet -till 2003 halvera statsskatten, för att sedan helt få bortden.Det är alldeles uppenbart att detta inte gynnarmänniskor med låga inkomster. Det är bara var femtetill var sjätte människa i landet som betalar statsskatt.Då är det också uppenbart att den ambitionen i enborgerlig regering inte kommer att genomföras. Detär viktigt att säga det, så att människor som sätter sitthopp till en kommande borgerlig regering ser enprofil som är, milt uttryckt, lite annorlunda i skatte-hänseende än den redovisar.Anf. 5 BO () replik:Fru talman! En borgerlig regering ska se till att vihar en långsiktigt bra tillväxt. Det är därför vi natur-ligtvis ska minska överbeskattningen av företagandeoch investeringar. Det är därför vi ska dra ned skattenpå kunskap så att vi behåller kunskap och företagandei landet. Det är ju det som ger dem som tjänar minstde största möjligheterna.De gångna decennierna gick tillväxten till stat ochkommun i första hand. Vi ska se till att tillväxten blirhögre och att tillväxten tillfallervanliga människor. Tillväxten blir hög, LennartDaléus, om man inte glömmer samhällsekonominskrav och vad som behövs för att ekonomin ska växasnabbt också i fortsättningen.(Applåder)Anf. 6 () replik:Fru talman! Jag kan förstå att harproblem med skattepolitik om de skaingå i en gemensam borgerlig regering.Jag har studerat ekonomiska mo-tion, och den är intressant. Där finns siffror och därfinns fakta. Det är en skattesänkning som innebär atten person som har en månadsinkomst på ungefär15 får en skattesänkning med ungefär 950 kr.En person som har en lön på i må-naden eller mer får en skattesänkning på ungefär3 . Det är ganska stor skillnad.Man kan också läsa sig till hur det här ska finansi-eras. Det är fakta. Det ska finansieras med sänkt bi-stånd och avvecklad storstadssatsning, alltså sats-ningar på att få människor som står utanförsamhället att komma in. Det är minskade kostnaderpå läkemedelssidan - det blir alltså dyrare mediciner.Det är sänkt ersättningsnivå i sjukförsäkringen till75 %, sänkt ersättningsnivå i föräldraförsäkringen till75 % och ingen extra månad för papporna, sänktersättningsnivå i a-kassan till , ökad egenfinan-siering av a-kassan, minskat antal personer i arbets-marknadsutbildning, minskat vuxenstudiestöd ochinga pengar till kommuner och bostadsakuten.Slutsatsen blir att finansierar skatte-sänkningar genom att spara på sjuka, arbetslösa, in-vandrare och studerande. Det är fakta om man läserModeraternas ekonomiska motion. Det är väl det somär den moderata friheten.Det är samma sak med diskussionen om arbetsti-den. Det är roligt att så många nu pratar om arbets-tidsfrågan, och det ska jag också göra i mitt inläggmera i detalj.Moderaterna har ett digert register vad gäller attbromsa all utveckling som har att göra med att män-niskor ska få mer tid att leva. Jag har tittat lite påhistorien, och jag har kunnat se att högern 1919 sadenej till åtta timmars arbetsdag, 1938 sade nej till tvåveckors semester, 1951 sade nej till tre veckors se-mester, 1963 sade nej till fyra veckors semester,sade nej till 40-timmarsvecka och 1976sade nej till fem veckors semester.Nu säger nej till en arbetstidsför-kortning, som i Vänsterns recept handlar om attkomma ned till den mycket efterlängtade sextim-marsdagen.(Applåder)Anf. 7 BO () replik:Fru talman! borde vara försikti-gast av alla när det gäller att diskutera historien. Jagtänker inte ta upp historia.Vårt förslag om läkemedel innebär att de som be-höver mycket mediciner får dem billigare. Vi andrabetalar mer därför att skatten sänks så att vi kan bådebetala mer för mediciner och få pengar kvar somräcker till. Det är den växlingen av skatter ned motlägre bidrag som är en del i det hela.Förklara sedan för mig, , varförni tog bort hälften av änkepensionerna för en delänkor! Varför ställer ni upp på en politik som innebäratt miljardärer får slopad förmögenhetsskatt medanpensionärer ska betala för sina hus runtom i ?(Applåder)Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är billig debatteknikatt undvika att svara på frågor genom att ställa nya,Bo Lundgren.Det är faktiskt så att skattepolitikinnebär stora försämringar för stora grupper av män-niskor - just de människor som står häroch talar om att han så varmt försvarar. Det är intetrovärdigt att föreslå stora skattesänkningar för män-niskor som redan har tillräckligt med pengar ochsamtidigt komma med förslag som försvårar för män-niskor som inte har så att det räcker till mat, till hyraoch till läkemedel. Det är inte trovärdigt.Vad gäller historien är det väl bra att använda sigav den och framför allt lära sig någonting av den. Detvore väl klokt om och sig någonting av den historia som arbetstidsför-kortningen representerar, nämligen lyssnade på demånga människors önskan om att också få tidatt leva, att inte bara vara producenter, inte bara varakonsumenter, utan också få tid att leva.Det är ett sätt på vilket vi i historien har tagit utproduktivitetsutveckling och ökningar i samhällseko-nomin. Vi delar på det goda. Vi ser inte bara till att desom redan har får mer utan också att de får som ingethar. Det gäller inte bara pengar, , utanockså tid.(Applåder)Anf. 9 BO () replik:Fru talman! tycker att det är braatt sänka skatten för miljardärer så att de inte flyrlandet. Jag tror att det är nödvändigt. Men till skillnadfrån vill jag också ta bort skattenför pensionärerna. När jag sänker skatten på kunskapmed det förslag vi har lagt fram ser jag till att samti-digt sänka skatten än mer sammantaget för människorsom har det besvärligt, så att de har möjlighet atträcka till. Det är där den tunga biten av våra skatte-sänkningar ligger.Gudrun säger till svenska folket: Jag villsänka er arbetstid, oavsett om ni vill eller inte, . Jag säger: Jag vill sänkaskatten för människor i så mycket att de kanarbeta betydligt mycket mindre om de vill men sam-tidigt tjäna på att arbeta mer. Då går ekonomin bättre,och framför allt blir det bättre för de människor somhar det sämst.(Applåder)Anf. 10 () re-plik:Fru talman! refererade till KarinBoyes dikt I rörelse. Det vore bra om Bo Lundgrengick hem och läste på den dikten lite mer, särskilt detsom står på slutet, "Bryt upp, bryt upp".Bo Lundgren har stått skäligen stilla åtminstonede . Hans standardsvar på alla frågorär: Sänk skatten!Gudrun visade tydligt hur osolidarisktskattesänkningen finansieras.Annars började rätt bra , medtvåbarnspappan i som tyckte att det intefanns tid för kärlek mellan far och barn och inte tidför kärlek mellan man och hustru. Där var Bo Lund-gren för en gångs skull inne på något väsentligt, på ettnytt spår, åtminstone för honom och Moderaterna.Men det tog inte många sekunder förrän han hal-kade in på de gamla hjulspåren igen, i sitt gamlavanetänkande. Hur skulle man enligt Bo Lundgrenkomma åt problemet och komma till rätta med bristenpå tid för kärlek? Jo, det skulle man göra genom attsänka skatten.Det bästa sättet är rimligen, om man anser att detfinns för lite tid för liv och kärlek, att sänka arbetsti-den, inte skatten.(Applåder)Anf. 11 BO () replik:Fru talman! I min första partiledardebatt citeradejag just , därför att hon talade om detuppbrott som ger människor tillbaka rätten att leva,inte bara överleva på och deandra partiernas villkor - de som regerar Sverigetillsammans genom budgeten. Det är det som är pro-blemet . Människor ska leva på deras villkor.Matz sade det själv: Om människorkänner att de inte räcker till bestämmer vi att vi skasänka allas arbetstid - tvåminuter och 2002. Alla ska jobba litemindre när vi behöver jobba mer sammantaget, ävenden som vill jobba mer.Jag säger: Låt människor behålla mer av sina egnainkomster så att man själv kan bestämma att man harråd att gå ur ekorrhjulet, har råd att ta sig tiden attprata med sin son och umgås med sin dotter, att självkunna bestämma detta. Lämna till människor att be-stämma över sina liv! Var inte de förmyndare somhar lett så mycket snett, inte minst för tvåbarnspappani !(Applåder)Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Ursäkta, , men det där ärstruntprat. Det är ju vi politiker som skapar förutsätt-ningarna för de livsmöjligheter och de frihetsmöjlig-heter som människor får. Genom att sänka normalar-betstiden skapar vi fri tid för att öka livskvaliteten.Vi har också från sida föreslagit rät-ten att ta ut ett friår för att komma ur det som BoLundgren kallar ekorrhjulet. Man ska alltså ha möj-lighet att ta ledigt för att vara med barnen, föratt studera eller för att göra vad man vill med ersätt-ning på a-kassenivå om någon arbetslös går in ochvikarierar på ens plats man är borta. Dethär är också en frihetsreform. Det kan människor intevälja , men vi har som politiker möjligheten attskapa förutsättningar för rika valmöjligheter för högrelivskvalitet för människorna i vårt land.Anf. 13 BO () replik:Fru talman! När talar talarhan om "vi politiker". Jag hoppas att jag alltid kom-mer att tala om "vi medmänniskor".(Applåder)Anf. 14 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag begärde replik när jag märkte attBo Lundgren inte svarade på frågan som GudrunSchyman och , och även , ställer. Han utgår ifrån småbarnsföräldern iHallonbergen - pappan. Troligen tjänar han inte såmycket och tillhör låginkomsttagarna i vårt land.Hans skattesänkning, om vi tittar på statsskatten, ärnoll. Däremot får , som jag skulle trotjänar i storleksordningen , en skattesänk-ning på gott och väl 100 000 med för-slag. Småbarnspappan i har att se framemot sämre a-kassa, sämre sjukförsäkring och mindreav satsningar på språkutvecklingen för barnen påförskolan i . Det ligger i moderaternasförslag.Detta beskrivs som ett sätt att minska politikensinflytande. Överheten är ju politikerna. Vi ska abdi-kera i värld, och så ska man släppafram detta. Det är ett systemskifte. Det sade man attdet var , när man talade rent ut. Det ärsamma politik nu som då, fast nu beskrivs den i ter-mer av att man ska släppa människor fria.Vari ligger det rättvisa, , i att en in-komsttagare med får 128 000 i skatte-sänkning, medan den som tjänar 128 000 inte fårnågonting? Det är den frågan jag, ,och ställer. Denborde också ställas av kristdemokrater och folkpar-tister.(Applåder)Anf. 15 BO () replik:Fru talman! , som ju inte svarade påmin fråga om föräldrarna ska ha rätten att starta enfriskola för sina dyslektiska barn i , harmage att tycka att jag ska svara andra. Svara nu påfrågan! Är det rätt att föräldrarna i inte skafå starta en friskola, som de anser vara bäst för derasbarn?Debatteknik kan man diskutera. lika bra som jag att det vi föreslår är en rejäl höj-ning av grundavdraget som sänker kommunalskattenkraftigt. Det är ett grundavdrag för varje barn på12 . Det gör att denna familj i Hallonbergenkommer att få en inkomst av vilken 80 000-100 000inte kommer att beskattas. Där ges stora vinster. Därkan man få råd att arbeta mindre. Där kan man få rådatt ta hand om barnen och ge barnen kärlek och om-tanke. Det vill är att fortsätta ta ut denhöga skatten.Det är ju som regerar . Hanhar gjort det . Han har varit med och regeratSverige , och det är nu pappan i Hallonbergenbeskriver resultatet av de sex åren.(Applåder)Anf. 16 Statsminister ()replik:Fru talman! Jag ska be mina medarbetare underdebattens gång att kolla situationen i om-kring denna friskola, så ska jag försöka svara. Jag kanerkänna att jag inte har kontrollerat den sakuppgiftensedan vi senast träffades. Det är kanske i och för sigmänskligt, men jag beklagar det.Låt oss däremot, , bita oss fast vidden debatt som det ändå börjar bli. Skattesänkningenför låginkomsttagare betalas helt av minskade insatserför a-kassan, minskade insatser för sjukförsäkringen,minskade insatser för språkförskolorna, minskadeinsatser för att möta segregeringen i våra storstads-områden och minskade insatser i den offentliga sek-torn, dvs. i vården, skolan och omsorgen. Det är såmoderaternas budgetförslag ser ut.Det är möjligt att denna person inte blir arbetslös,inte blir sjuk, inte har barn som går på dagis och intehar tonåringar som finns i skolan. De är möjligt. Dåkan han kanske få några kronor över i moderaternasvärld. Men för dem som har öronbarn och som behö-ver vara hemma från jobbet, för dem som själva blirsjuka och för dem som är arbetslösa - i deras värld -blir skattesänkningar inte någontingsom ökar friheten utan någonting som kommer attbeskära friheten. Det är detta vi reagerar emot. Ni harsamtidigt fräckheten att lägga fram ett förslag där enperson som tjänar får iskattesänkning varje månad.Det här är utmanande, , och det ärinte konstigt att det väcker opposition här i kamma-ren.