prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Men redan vid 14 dagarssjukdom är det naturligtvis ett jätteproblem för enliten företagare. En vanlig enkel korpfotbollsmatchkan ju faktiskt störa företagets verksamhet framåt. Om det skulle bli en ökning till 60dagar förstår ju var och en vad det skulle innebära förde små företagen.Vi vet att det är många olika sorters pappersexer-cis. Ett av de största problemen för små företag ärsäkerligen att sköta bokföringen, att sköta skatte-deklarationen och att se till att man görprecis som man ska i de här frågorna. Jag kan tänkamig att det läggs ned väldigt mycket arbete på detta.Det vore då intressant att pröva sådana system somschablonbeskattningar av företag i vissa branscher;jag är personligen intresserad av det. Det här före-kommer i andra länder, och det innebär naturligtvisatt verksamheten underlättas för de små företagen.Men det innebär faktiskt också att man kanske får ettbättre skatteuttag. Man får en effektivare skattemyn-dighet som kanske kan lägga sin kraft på andra åtgär-der.Fru talman! Det finns tillbaka ett an-tal industriella utvecklingsprojekt i det här landet,IUC. Det är också uppbyggt på det sättet att centralaoch lokala organisationer, företag och fackliga orga-nisationer tillsammans försöker utveckla sin bransch.Men jag tycker ändå att det finns ett problem nu närdet gäller organisationsförändringen i den statliganäringspolitiken. Det har nämligen blivit ett glapp ifinansieringen. De IUC-bolag som ska fortsätta sinverksamhet vet ännu inte vad de har för re-surser för att göra det här jobbet. Jag tycker att detskulle vara väldigt bra om man kunde reda ut de pro-blemen under den här debatten.Fru talman! Jag vill alltså yrka bifall till reserva-tion 3 och i övrigt bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 208 ():Fru talman! Låt mig först säga att det var intres-sant att höra på och hans nyvaknadeintresse för Gnosjöandan. Det skulle vara intressantatt också få höra vilka åtgärder som framför sig, vilken lärdom man kan dra av Gnosjöoch vilka åtgärder som behövs för att förbättra nä-ringsklimatet, som sade sig vilja för-bättra.Jag vill annars börja med att yrka bifall till reser-vation 2. Jag står självfallet bakom även reservation1, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 2. Det här betänkandet handlarom regeringens budgetproposition, utgiftsområde 24,samt regelförenklingsarbetet och motioner om det-samma.Låt mig nu inleda genom att läsa upp ett citat:"Det är otroligt djärva människor som vågar startaföretag när det finns en sådan uppsjö av skatteregleratt hålla reda på. "Vem kan ha sagt detta? Är det någon chef på så? Nej, det är en expert på området som har 35års erfarenhet av arbete inom skatteväsendet. Det ärRiksskatteverkets utredningschef somsäger detta i en intervju.Han fortsätter: "Försöken att förenkla skattereg-lerna har misslyckats. Reglerna är merkomplicerade . Det ligger nära till handsatt dra slutsatsen att talet om förenklingar bara ärpolitisk retorik. "Jag tycker att orden från utred-ningschef ger vägledning när vi ska debatteraregelförenklingsarbetet.Mona har slutat och hartagit över ansvaret för småföretagarfrågor och regel-förenklingsfrågor. Han försöker naturligtvis hållamodet uppe. Men verkligheten är långt ifrån närings-ministerns hurtiga proklamationer om att skafå ett näringsklimat i världsklass.Än så länge är det bara när det gäller skatter somvi är i världsklass. Där är vi bäst. Vi har ju som be-kant världens högsta skattetryck. Riksskatteverketsutredningschef säger just att det höga skattetrycket ärdet största hindret i regelförenklingsarbetet.Fru talman! Det har gått sedanden statliga Småföretagsdelegationen lade fram sittförslag. En genomgång som SAF genomfört visar atttvå tredjedelar av delegationens 81 förslag ännu inteär genomförda. Endast 14 av dem har genomförts heltoch lika många delvis. Av 53 förslag som inte allsgenomförts har 32 blivit föremål för nya utredningar.Ett exempel på en konkret och positiv åtgärd somregeringen genomfört är Simplexförordningen. EnligtSimplexförordningen ska myndigheter, statliga utred-ningar och göra särskilda kon-sekvensanalyser av effekterna av nya eller ändraderegler som har betydelse för småföretag.Regeringens egen utvärdering visar dock attSimplexförordningen inte efterlevts specielltväl, vare sig av myndigheter eller - ännu mer uppse-endeväckande - av självt. Av totalt77 myndigheter som avgett rapport om sitt regel-förenklingsarbete är det, enligt regeringens egnabedömningar, endast åtta som tydligt rapporterat omsärskilda konsekvensanalyser.Fru talman! Enligt mätningar som gjort ligger regelinflationen lågt räknat på2 % för alla myndighetsregler. Mer intressantär en iakttagelse man kan göra beträffande företags-regler. Företagsreglerna ökar ungefär dubbelt så fortsom övriga regler. Den totala volymen företagsregleruppskattas till ca 20 000 sidor och årsproduktionennya och ändrade regler till ca 5 000 sidor.Vad kostar alla dessa regler och regelverk?I för public management pågårett pionjärarbete för att kartlägga de administrativakostnaderna för företagaren och regelkvantiteten förmedlemsländerna. I en studie, The Multi County Bu-siness Survey, där elva av medlemsländerdeltagit, däribland , har de administrativakostnaderna för tre viktiga regelområden kartlagts.De utgörs av skatte-, arbetsmarknads- och miljölag-stiftningarna. Den svenska delen av utredningen ärklar och visar bl.a. att de totala kostnaderna för detadministrativa regelverket för dessa tre områden är ca50 miljarder i . Det betyder ungefär30 per anställd och år i småföretagen.Fru talman! Vi måste göra upp med de kvardrö-jande resterna av ett märkligt tänkande som går ut påatt det råder en evig dragkamp mellan totalt motstri-diga intressen från arbetsgivarens och arbetstagarenssida. Många lever fortfarande i föreställningen attvarje förbättring av villkoren för företag och företaga-re leder till motsvarande försämring för arbetstagaren.Men det är inte på det viset. Den stora utmaningennär det gäller fördelningspolitiska uppgifter är i dagatt åstadkomma fler jobb i en hårdnande internatio-nell konkurrens. I en värld där nationsgränser spelarallt mindre roll kan inte ett land hålla sig med regel-verk och skatter som rejält avviker från omvärldens.Politiker är inte de som kan skapa jobb. Vår upp-gift är att skapa sådana villkor att enskilda människorstartar företag och så att de som leder befintliga före-tag väljer att expandera i om de går bra. Detär då som jobben kommer, och det är då som finan-serna för kommunerna, landstingen och staten för-bättras. Det är egentligen bara så den välfärd som vivant oss vid kan upprätthållas.I åtnjuter vi just nu en högkonjunktur. Ihur många fler månader eller år den varar är det ingenav oss som vet. Men en sak vet vi och det är att nuhar regeringen en unik möjlighet att ta itu med destrukturproblem som dras med.Vad behöver göras?Vi kristdemokrater har många konkreta förslag.Jag skulle vilja nämna några.Vi behöver· sänka skatten på arbete,· sänka arbetsgivaravgifterna,· förenkla arbetsrätten,· avveckla förmögenhetsskatten,· avskaffa dubbelbeskattningen,· öppna för tjänstesektorn,· öppna för privata initiativ och företagande inomskola och sjukvård och, det jag har talat om ,· ta rejäla krafttag i regelförenklingsarbetet.Småföretagarnas betydelse i svensk ekonomi harökat och kommer att öka . , vilketmotsvarar 477 000 av de privata företagen i ,har ingen anställd, vilket gör soloföretagaren till Sve-riges vanligaste företagare.Var och en av dessa soloföretag representerarminst en idé, en affärsidé som kan utvecklas ochgenerera många nya arbetstillfällen. Det var somsoloföretag som många av stora före-tag började sin verksamhet. Om ska klara denframtida välfärden krävs det fler nya och växandeföretag som vågar satsa på att anställa fler och attvidareutvecklas. Då måste attityden från politiskt hållförändras så att det blir högsta prioritet att förenklaoch utforma regler som berör företagare på ett betyd-ligt bättre sätt än i dag.Jag inledde mitt anförande genom att citera utredningschef, som sade: "Det är otro-ligt djärva människor som vågar starta företag när detfinns en sådan uppsjö av skatteregler att hålla redapå." Ska vara en framgångsrik nation, i vårgeneration och är det vår plikt att förenklaregelverket så att fler vågar starta eget.Sverige behöver en bättre näringspolitik.Anf. 209 () replik:Fru talman! vill att jag ska ut-veckla min syn på utvecklingen i Gnosjöområdet. Detkan jag mycket väl göra. När härmycket hårt trycker på nödvändigheten av att sänkaskatter, försämra arbetsrättsregler osv. är ettexempel på att trots de svenska reglerna och desvenska skatterna har man i sett till att kunnahantera detta och ändå ha en bra utveckling. Detta gårigen på flera andra orter och i regioner runtomkring iEuropa. Trots att det finns hårda regler visar de ändåen klart annan utveckling än kanske övriga delen avdet landet. Nog är ett exempel på att det intebehövs åtgärder åt det håll föreslår.Dessutom vore det intressant att få veta följande.När man i kommunerna träffar kristdemokrater är demåna om att det ska finnas pengar till skolan, äldre-omsorgen osv. Ändå skriver underreservationen som lyder att världens största offentligasektor har krävt världens högsta skatter, vilket ytterli-gare har bromsat tillkomst av företag och tillväxt.Säger verkligen så i kommunernaoch i landstingen, vilka behöver mer resurser för attklara en bra sjukvård?Anf. 210 () re-plik:Fru talman! Om vi ska ha en fungerande sjukvård,skola, vård och omsorg, , och det för-klarade jag i mitt anförande, måste vi ha ett fram-gångsrikt näringsliv. Det är A och O. Vi måste ha enstörre kaka för att ha mer att fördela.Det gläder mig mycket att är så in-tresserad av Gnosjöandan. Jag rekommenderar ho-nom - det kanske han redan har gjort - att göra ettnytt studiebesök i . Om han då pratar medsmåföretagare får han höra de önskemål jag just harlagt fram om vikten av att titta på skatteregler ocharbetsrättsregler. De tycker att det är knepigt att deinte får konkurrera på samma villkor som övrigaEuropa.Det är helt klart att Gnosjöföretagarna är på krist-demokraternas linje.Anf. 211 () replik:Fru talman! Det må de vara. Jag tycker ändå att deär duktiga i att klara sysselsättning och ut-veckla företagandet. Jag skulle tro att de gånger jaghar besökt och andra orter är det inte såmycket skatterna som anses vara besvärliga utan detär sådant som arbetsgivaransvaret vid sjukdom. Försmåföretag kan det möjligen också vara sådant somatt sköta bokföring och hålla reda på skatterna åtolika håll.Ändå måste tycka att det är be-svärligt om man innan man har klarat ut en mängdsaker ändå säger att skatterna ska sänkas och dåglömmer bort att den offentliga sektorns nödvändig-het tillsammans med industrin och företagarna gör attvi får ett bra att leva i. Skulle vi nu heltplötsligt sänka skatterna är det svårt att klara hem denvälfärd som vi alla vill ha också för kristdemokrater-na i landsting och kommuner.Anf. 212 () re-plik:Fru talman! Det är intressant att höra LennartBeijers intresse för företagarfrågor. Jag tror att vikommer att ha många intressanta debatter. Som vi serdet är det av yttersta vikt för att vi kommer ifas med övriga . Om vi är världsmästare på attha det högsta skattetrycket i världen, måste det varaanledning för oss och många partier i att setill att vi inte hamnar högre och i stället försöka hittasätt där vi kan sänka skatten. I stället ska vi få mermedel genom att vi får bättre företagande och flerföretagare och privata företag som kan generera in-komster till stat och kommun.Jag tänker tillbaka på den debatt vi hade i våras.Jag och debatterade en annan sak,nämligen syn på företagarfrågor. Närvi tittade på ert program visade det sig att det fortfa-rande fanns formuleringar om att ni vill att för Sveri-ge viktiga företag ska förstatligas. Då fick jag intenågot svar på vilka företag menar skaförstatligas. Det går stick i stäv med intresset förGnosjöandan som har talat om. Jaghoppas att kange svar på frågan. Det skulle vara välgörande för densvenska allmänheten.Anf. 213 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1 och 2. Tillväxt byggs mest under-ifrån. Genom möten mellan människor och organisa-tioner byts kunskaper och idéer, företagsamhet ochentreprenörskap utvecklas och arbetstillfällen skapas,vilket säkrar den framtida tillväxten.Sverige har en lång tradition av företagsamhet ochinnovationer bakom sig. , kullagret ochskiftnyckeln är exempel på kända uppfinningar somhar fått spridning över hela världen och gett mångaarbetstillfällen och inkomster. utgör dessaexempel även exempel . Det var en tidnär regelverken var enklare utformade, informationeninte kunde spridas med ljusets hastighet och rörlig-heten på såväl arbets- och kapitalmarknaden var trö-gare. Naturligtvis har detta haft betydelse för hur detsvenska företagsklimatet har utvecklats. Traditionenhar inneburit att många av de villkor som omgerföretagandet har inriktats mot de stora företagen.Fru talman! Tiderna har förändrats, och med demhar även möjligheter och förutsättningar förändrats.Konsumenternas krav på såväl produkter som tjänsterhar skärpts i takt med att konkurrensen har ökat. Denökande konkurrensen, i kombination med informa-tionsteknikens utveckling, har medfört att konsu-menternas preferenser i det tillgängliga utbudet harökat med en allt större konsumentmakt som följd. Detär bra.Fru talman! För att även med säkerhetkunna garantera tillväxt och välfärd är det av stor viktatt nu när ekonomin går på högvarv och förutsätt-ningarna finns göra de nödvändiga förändringar somgör det möjligt för nya företag att starta och befintligaatt växa.Centerpartiet anser att ett gott företagsklimat ärgrunden för tillväxt och välfärd i . Det tror jagatt vi samtliga är överens om. Tillväxt skapas bästunderifrån, och småföretagen har en avgörande bety-delse för att tillväxt ska garanteras . Detavgörande för framtiden är att skapa ett företagskli-mat med positiva attityder gentemot företagande ochentreprenörskap.Fru talman! Att regelförenklingar för företag är enfråga som berör såväl företagare som riksdagsleda-möter kan konstateras i årets motionsflod. Partimo-tioner, flerpartimotioner och enskilda motioner harväckts i frågan. Samtliga är inriktade mot långsam-heten i det nu pågående regelförenklingsarbetet. Detär något som understryker vikten av att arbetet medregelförenklingar måste påskyndas.Det är märkligt att detta arbete med regelförenk-lingar för de svenska småföretagen tar så ochatt det händer så lite med tanke på den vikt som frå-gan har. När talar om småföretagarnasom vår tids hjältar borde man kunna förvänta sigmer resultat. Tanken kan väl inte vara att regeringenönskar att vår tids hjältar dör som martyrer. Ävenhjältar kan få nog, inte minst om man möter en rege-ring vars regelverk är hämtat från den grekiska my-tologin. Så fort man har undanröjt ett hinder växerytterligare två hinder fram.Ungefär 20 000 av de 40 000 trycksidor som finnsmed lagar, förordningar och direktiv berör företagen.Antalet företagsregler har ökat med en accelere-rande takt som många företag, och framför allt sam-hällsekonomin, kastar avundsjuka blickar på. Mellan1994 och 1995 var ökningstakten . 1996 stegökningstakten till . Denna utveckling måstehejdas.Fru talman! Att skapa ett gott företagsklimat görman inte endast genom att driva frågan i näringspoli-tiska sammanhang. Detta måste genomsyra alla poli-tikområden i hela samhället, inte minst på lokal nivå.Centerpartiet vill på en rad punkter förbättra möjlig-heterna att driva och starta företag. Det handlarfrämst om att tillföra ekonomiska resurser för attutveckla befintliga företag men även om att tillförariskkapital inom de områden där tillgången inte ärtillräcklig. Vidare handlar det om att underlätta re-krytering av arbetskraft och om att sänka arbetsgivar-avgifterna, vilket vi har föreslagit i en särskild parti-motion. Tyvärr har vid tidigare tillfällenavslagit yrkande inom detta område.Med detta, fru talman, vill jag återigen yrka bifalltill reservationerna 1 och 2.Anf. 214 () replik:Fru talman! I det län som jag kommer från har jagalltid varit van vid att det finns ett centerparti som ärrelativt stort och som är väldigt noga med att utvecklakommunerna samt se till att man har resurser för enbra skola och för övriga kärnverksamheter i en kom-mun. Därför blev jag faktiskt lite förvånad när jaglade märke till att står bakom reservation 1 ibetänkandet. Där kan man läsa att världens störstaoffentliga sektor har krävt världen högsta skatter,vilket ytterligare har bromsat tillkomst av företag ochtillväxt. Menar att den svenska välfärden ochden välskötta offentliga sektorn har hindrat utveck-lingen av övrigt näringsliv? Är det inte egentligenprecis tvärtom?Anf. 215 () replik:Fru talman! Vi har inte bytt fot på något sätt. Vihar fortfarande ett mycket starkt företrädarskap i enmängd kommuner. Formuleringar kan ofta bli någotför vassa, och det kan vara så i det här fallet. På Len-nart Beijers direkta fråga vill jag säga att den offent-liga sektorn självfallet inte får ta för stor del av sam-hällsekonomin. Då kan man hamna i det läge somBeijer frågade om. Men rakt över kan jag inte påstå,med min kommunala erfarenhet, att det har varit pådet sättet.Anf. 216 () replik:Fru talman! Det hedrar ju att hanändå ställer själva formuleringen i fråga. Det är väländå så att den väldigt utvecklade offentliga sektorn iSverige i många fall har drivit fram en näringslivsut-veckling. Den har drivit fram ett antal stora företagoch på det sättet naturligtvis kunnat spela en väldigtviktig roll för tillväxtfrågorna. Därför är det klart attdet är lite konstigt när , som är ett folkrörel-separti, så här öppet beblandar sig med ett antal skat-tesänkarpartier.Anf. 217 () replik:Fru talman! Jag vill bara säga att självklart finnsdet när det gäller den offentliga sektorn, om vi i förstahand menar nivå, övertramp även i minregion. Det vi framför allt har vänt oss mot är attkommuner bedriver näringsverksamhet inom konkur-rensutsatta områden. Det är delvis en annan fråga, jagär medveten om det.Jag tror att den här frågan självklart ska hållas un-der ständig bevakning. Det finns ett samband mellanen god utveckling på båda de här områdena.Anf. 218 ():Fru talman! Vi behöver strukturella reformerinom ett antal områden för att svensk ekonomi ochvälfärd ska ha förutsättningar att fungera bättre ocksåi en kommande lågkonjunktur. Det handlar framförallt om bättre företagsklimat, reformer för en bättrekonkurrenssituation både nationellt och internationelltoch en bättre fungerande arbetsmarknad.Det nationella näringsklimatet måste formas så attSverige klarar av att tävla med de mest konkurrens-kraftiga delarna av världen i fråga om goda villkor förföretagande och investeringar. Omvärldsförståelseoch förändringsbenägenhet i politiken är helt avgö-rande för framtida position. Det är i dettaperspektiv förödande att som regeringen gör klamrasig fast vid stela modeller, rigida arbetsmarknadsreg-ler och världens högsta skattetryck - trots allt.Tillkomsten av jobb på lång sikt bygger på en till-växt bland de små och kanske framför allt de medel-stora företagen. Negativa attityder till småföretagandehar påverkat företagsstrukturen iSverige. Villkoren för företagarna har helt anpassatstill storföretagen, vilket i förlängningen lett till enbrist på sådana medelstora företag som finns i mångaandra länder. Av cirka en halv miljon före-tag är den överväldigande majoriteten enmansföretagoch har fler än 20 anställda.Sverige behöver en god företagarpolitik, vilketomfattar en mängd förändringar inom områdenaskatter, arbetsmarknad, konkurrens, regelförenklingoch kanske inte minst Europaengagemang. Framförallt är det viktigt att förändra attityderna till företa-gande och entreprenörskap. Det måste skapas ett gottföretagsklimat så att fler kvinnor och män vill ochvågar starta och driva företag och anställa medarbeta-re.För att ska få en växande företagsamhetmåste entreprenörskap och företagande löna sig bättreoch vara mer uppskattat än vad det är för närvarande.Ett område som vi har talat om här tidigare, och somkanske kommer allra högst upp på företagarnas prio-riteringslista, är trots allt regelförenklingen. Trotsregeringens uttalande om vikten av det här för småfö-retag är det inte mycket av positiv art som har hänt.Det bristande tempot i det här regelförenklingsar-betet framgår också i en nyligen presenterad rapportfrån SAF. SAF har ju låtit De-moskop mäta företagarnas egna bedömningar avutvecklingen på regelområdet och hur de upplevermyndighetskontakten. Resultatet av den senaste un-dersökningen, som gäller för november , visar attvarken inrättandet av Simplexenheten vid Näringsde-partementet eller inrättandet av Simplexförordningenhar givit några positiva resultat alls. Över hälften avde tillfrågade anser att det har blivit fler regler underde medan säger sig upp-leva en minskning. Vad gäller regelkvaliteten ochkomplexiteten i regelverket anser att det harblivit svårare att följa reglerna medan anseratt det har blivit lättare.Enligt vår mening kan och bör de allra flesta avSmåföretagsdelegationens förslag genom-föras. Regeringen har trots den tid som förflutit en-dast vidtagit ett mycket begränsat antal åtgärder. Ochde flesta av dessa är inte konkreta förändringar ochförenklingar utan aviseringar av framtida åtgärdereller beslut om uppdrag där det är osäkert vad dessakommer att resultera i. Vi anser att det nu är hög tidför regeringen att gå från ord till handling.Enligt mening är en fri konkurrens pålika villkor inom de ramar som sätts upp av etiskaprinciper och lagstiftning det allra bästa verktyget föratt tillgodose konsumenternas efterfrågan och för atthushålla med begränsade resurser. En ökad avregle-ring bör ske för att ge utrymme för konkurrens. Sam-tidigt bör konkurrenslagen skärpas och övervakning-en bli ännu mer effektiv. bör därförfå ökade resurser och en mer framträdande roll. Nyaregeringsförslag bör granskas inte bara utifrån ettsmåföretagarperspektiv utan också utifrån ett konkur-rensperspektiv. Kvarvarande konkurrenshämmanderegleringar i den privata sektorn bör identifieras ochavvecklas. Ökade medel borde därför ha satsats påKonkurrensverket och konkurrensforskningen, som vii vill.Fru talman! Anslaget till näringslivsutveckling iÖstersjöområdet har visat sig ha en svag träffsäker-het. Anslaget borde därför dras in och en del använ-das för åtgärder för ökad kärnsäkerhet i istället. När det gäller uppläggningen och hanteringenav de s.k. Östersjömiljarderna är jag mycket kritisk.Den uppfattningen har styrkts av en inom Utrikesde-partementet gjord lägesrapport avseende Östersjö-miljard 1 som utskottet har tagit del av - dock integenom försorg utan genom attrapporten har sänts till revisorer. Därige-nom blev rapporten offentlig.I de slutsatser som formuleras i rapporten finns enförödande kritik av uppläggningen och hanteringen,och det sägs att har varit mycketdåligt förberett på att hantera Östersjömiljard 1.När det gäller Verket för näringslivsutvecklingvill jag erinra om det ställningstagande som gjordes ien gemensam reservation av , . Där sade vi bl.a. att detnaturliga tillvägagångssättet förstås hade varit att manförst hade gjort en utvärdering av den fördanäringspolitiken, innan förslag om hur man inrättarnya myndigheter läggs fram. När förändringar av detslag som är aktuella ska genomföras är det väsent-ligt att de sker i samklang med de berörda aktörerna.Organisationskommittén för den nya myndighetenhar uppenbarligen brustit även i detta avseende.Fru talman! En annan fråga som jag vill uppmärk-samma något är vilket stöd Verket för näringslivsut-veckling framöver ska lämna till NRC. Enligt vad vihar erfarit är avsikten från det nya verkets sida attstöd även fortsättningsvis ska ges till de regionala ochlokala resurscentrumen och att en inom verket centralgrupp med ansvar för jämställdhetsfrågor ska följaarbetet.