prot · GO0934 · 2000-11-27 00:00:00 — Vi arbetar nu för att denna rättighet ska införas idet direktiv som vi nu har på EU:s bord och som skabehandlas på nytt den här veckan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellationerna 2000/01:79 och2000/01:96 om EU:s immigrationsreglerAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! har frågat justitiemi-nister vilka åtgärder regeringen ärberedd att vidta för att stoppa det franska förslaginom EU som skulle medföra att medlemsstaternakriminaliserar gömmandet av flyktingar även när detsker av humanitära skäl samt om regeringen inomramen för är beredd att dels tainitiativ till att se över reglerna om transpor-törsansvar, dels verka för att korta listan över vise-ringspliktiga länder. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som ska svara på interpellatio-nen.Sven-Erik har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att klargöra att den meduttrycket "illegal immigration" endast syftar på im-migration som kan föranleda straffansvar enligt ut-länningslagen samt om regeringen avser att motsättasig det franska förslaget om transportörsansvar.Med hänsyn till att och Sven-ErikSjöstrands frågor är så likartade väljer jag att ge ettgemensamt svar.Jag kan först konstatera att och jagär överens om vikten av att med kraft bekämpa dekriminella ligor som ligger bakom människosmugg-lingen och människohandeln. Detta måste ske natio-nellt, gemensamt inom EU och i ett vidare internatio-nellt samarbete.Rörande dem som gömmer människor i Sverigekan vi endast genom att föra en human, tydlig ochkonsekvent politik undvika detta. Kriminalisering avsådan hjälp vore dock fel väg att slå in på och kaninte godtas som gemensam norm inom EU. Jag kanförsäkra och attden tydligt gett uttryck för sinuppfattning i diskussionerna angående det franskadirektivförslaget inom EU.Termen "olaglig invandring", som tar upp, används ofta. Eftersom termen ut-tryckligen används i EG-fördraget kommer man ikommande rättsakter att bruka detta begrepp ochnärmare definiera vad som avses. Min självklarauppfattning är dock, att den som söker asyl inte kanbetecknas som "illegal invandrare" oavsett hur hantagit sig till sitt asylland.Beträffande transportörsansvar har be-gränsat transportörens ansvar till kostnaderna för attåtersända den som inte haft pass, andra resehandling-ar eller ordnat tillstånd före inresan i . Trans-portörsansvaret inträder alltså inte förrän ett återsän-dande blir aktuellt och tillämpas således inte förasylsökande sedan uppehållstillstånd beviljats.I samband med tillträde till Schengen-samarbetet ansåg regeringen att Schengenbestämmel-serna kunde tolkas som att det svenska sanktionssys-temet för transportörer var tillräckligt. Som regering-en uppfattade situationen med hänsyn tillskiftande regelsystem och praxis bland de operativaSchengenstaterna framstod den svenska ordningensom acceptabel ur Schengensynpunkt men att dettainte hindrade att det i ett senare skede, särskilt när detfanns erfarenhet av praktiskatillämpning, kunde finnas anledning att på nytt ta uppfrågan till diskussion.I processen inom inför Sve-riges och andra nordiska länders operativa deltagan-de, som enligt planerna ska ske , har an-märkts av andra medlemsstater att utlänningslagensbestämmelse om transportörsansvar inte uppfyllerSchengenkraven. har av andra medlemsstateruppmanats att i sin nationella lagstiftning införa reg-ler om transportörsansvar som överensstämmer medSchengenkonventionens artikel 26.2.Ett sätt att svara på kraven är att se över detsvenska regelverket och jämföra med hur situationeni detta hänseende är i andra Schengenländer. Det ärangeläget att den pågående processen för de nordiskaländernas tillträde till det operativa Schengensamar-betet nu kan slutföras. Jag kommer attföreslå regeringen att ge tilläggsdirektiv till den par-lamentariska anhörigkommittén, där frågan om trans-portörsansvar kommer att ingå.Beträffande det franska förslaget om transpor-törsansvar och samordning av sanktionerna har Sve-rige reserverat sig mot ett antagande av detta och iförhandlingarna framfört att sanktioner mot en trans-portör inte får utkrävas i de fall där en asylansökangivits in och den asylsökande beviljats uppehållstill-stånd.UNHCR har i ett yttrande upprepat sin kritik motsanktioner mot transportörer. Med hänsyn till atttransportörsansvar dock införts i en rad nationellalagstiftningar och också återfinns i Schengenbestäm-melserna föreslår UNHCR en allmän bestämmelseom att reglerna om transportörsansvar ska respekterastaternas förpliktelser enligt flyktingkonventionen.UNHCR har i yttrandet dessutom anfört synpunkter,som till effekten ligger nära den nuvarande svenskabestämmelsen där ansvar för transportören inte aktu-aliseras för en asylsökande som befinns ha skyddsbe-hov och erhåller uppehållstillstånd. Jag välkomnarUNHCR:s yttrande som ett konstruktivt bidrag tilldiskussionerna inom EU.Vad gäller viseringspolitiken så är EU i en fas därlångtgående enhetlighet nu uppnåtts. I de samman-hang där frågan blir aktuell kommer Sve-rige att aktivt förespråka att viseringsplikten inte skautsträckas längre än vad som är nödvändigt för attupprätthålla regleringen av invandringen och att vise-ringspraxis ska medge så stor öppenhet och genero-sitet som möjligt. Jag kan nämna, att av totalt 227 000viseringsansökningar till be-viljades visering i av fallen.När det slutligen gäller frågaom samråd med finns regler för hur samrå-det ska ske. Jag avser givetvis att följa dem fullt ut.Avslutningsvis vill jag nämna, att jag beträffandede nämnda tilläggsdirektiven till den parlamen-tariska anhörigkommittén även kommer att föreslåregeringen att utöver frågan om transportörsansvarinkludera frågorna om människosmuggling och män-niskohandel. har redan i uppdragatt uppmärksamma viseringspolitikens betydelse förmöjligheterna att hålla kontakt mellan släktingar iSverige och utomlands.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka migra-tionsminister för svaret. Det ärsom vanligt välformulerat och vänligt både i tonenoch inställningen till de människor som är på flykt tillEuropa och Sverige.När det gäller frågorna finns det dock all anled-ning att känna en viss oro. Vi som följer flyktingde-batten lite närmare kan ju fråga oss vad det finns förstyrfart och hur väl är engagerat i den s.k.trojkan inom ramen för vårt kommande ordförande-skap. Vi hade först det här franska smugglingsförsla-get som vi som sitter i fick läsa om. Detbackade regeringen senare från. Vi har frågan omtransportörsansvaret och problematiken med att maneventuellt ska behöva införa avskräckande bestäm-melser och regler för att folk inte ska transporteramänniskor som är i behov av skydd. Här finns alltsåen del att önska från den vadgäller tydlighet, fasthet och konsekvens.Det är helt enkelt olustigt att följa hur snaran näs-tan bokstavligen dras åt kring världens flyktingar,åtminstone dem som tänker försöka få sin asylrättprövad i eller . Successivt har reglernaskärpts. framstår transportörsansvar, viserings-regler och principen om första asylland som en, intesällan bokstavligt, dödlig blandning.Hittills har EU:s medlemsländer enbart fokuseratpå de s.k. procedurfrågorna, dvs. hur asylsökande ochasylärenden ska hanteras inom ramen för den gemen-samma flyktingpolitiken, den kommande gemen-samma flyktingpolitiken. Här är det Schengen- ochDublinkonventionerna, som vi väl känner till, som ihuvudsak gäller. Nya förslag syftande till att göra detsvårare för potentiella asylsökande att över huvudtaget nå fram till EU och söka asyl läggs däremot helatiden fram. Det är bl.a. detta vi diskuterar i dag.Schengenavtalet syftar i huvudsak till att möjlig-göra rörelsefrihet inom de länder som har skrivitunder. För detta krävs gemensamma regler om vemsom ska få komma in i Schengenområdet. Prövningenav detta görs av invandrarmyndigheterna i respektivestat, hos oss av . Denna prövningavgör vilka och hur många som ska få komma in ochpå vilka grunder. Att straffbelägga transportörer på-verkar bara hur många som prövas av invandrarmyn-digheten - inte var ribban läggs i respektive landeller, förhoppningsvis, senare inom EU.Under det svenska ordförandeskapet måste rege-ringen nu fokusera på att komma bort från procedur-frågorna och satsa all kraft på substansfrågorna. Härhar vissa goda annonseringar gjorts av regeringen, detvill jag gärna skriva under på. Jag hoppas att det blirså också. Det gäller framför allt hur asylansökningarska bedömas och vilka skäl som ska bedömas somtillräckliga för att bevilja asyl inom EU-länderna. Ochfå framsteg har som sagt gjorts hittills.Sverige har som ordförandeland möjlighet att tainitiativ till att göra gemensamma bedömningar avvad som är humanitär nivå. Om ingenting görs kom-mer ribban att sättas av de mest restriktiva staternaeftersom effekten blir att asylsökande söker sig till destater, kanske ännu bl.a. , där sannolikhetenatt få asyl fortfarande kan vara störst. Då riskerarFästning att bli verklighet.Jag hoppas att regeringen tar tillfället i akt och görallvar av sina vackra ord om att värna asylrätten påeuropeisk nivå. Jag hoppas att man inte minst försö-ker se konsekvenserna av den sammanlagda lagstift-ningen. Är man inte nöjd med de nuvarande för-dragen inom t.ex.Schengensamarbetet finns det all anledning att underdet svenska ordförandeskapet ta initiativ till att för-ändra det som är dåligt - och det här med transpor-törsansvaret är ju väldigt dåligt.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet försvaret. Ett av skälen till att sade nej tillmedlemskap i var att ett medlemskap skulle inne-bära att skulle pressas att föra en mer restrik-tiv flyktingpolitik. Dessvärre har utvecklingen påflera punkter givit oss rätt. EU har infört alltmeravancerade metoder för att stänga ute asylsökandeoch andra invandrare från EU-territoriet. Det har varitfråga om att hindra presumtiva asylsökande från attnå EU:s yttergräns genom åtgärder som visumtvång,straffansvar för transportörer, utplacering av kontrol-lanter och en orimligt restriktiv tolkning av såvälflyktingkonventionen och somden europeiska konventionen om mänskliga rättighe-ter.På den första frågan svarar statsrådet: "Min själv-klara uppfattning är dock, att den som söker asyl intekan betecknas som 'illegal invandrare' oavsett hurhan tagit sig till sitt asylland." Men hur ser då statsrå-det på den person som avser att söka asyl, som stårmed ofullständiga eller falska handlingar och tänkerta sig till för att söka asyl? Är det en illegalinvandrare?Den kanske avgörande frågan är: Hur ska flygbo-lagen veta om passagerarna är flyktingar eller illegalaimmigranter? Vilka råd kan migrationsministern i daglämna till dem med tanke på riskerna för att en personsom behöver fly för att få skydd stoppas genom kra-vet på korrekta resehandlingar? Avser regeringen attutarbeta en handledning åt bolagen?Hur ska den flykting som inte har korrekta hand-lingar och därför stoppas vid incheckningen till flygeti sitt hemland göra? Ska han eller hon göra en asylan-sökan vid incheckningsdisken och försöka bevisa atten asylansökan kommer att bifallas i destinationslan-det?Den har motsatt sig in-förandet av bötessanktionerat transportörsansvar,senast när anslöt sig till Schengenkonventio-nen. Man kan undra vilken uppfattning som densvenska regeringen har . Är det att man i daghåller på att inleda en process som kan leda fram tillbötesstraff? Det verkar ju som om måsteutlova en lagändring för att få EU-ländernas godkän-nande. Eller kommer regeringen att ta risken attSchengenmedlemskapet kan skjutas ?Av interpellationssvaret har jag förstått att statsrå-det kommer att föreslå att tilläggsdirektiv ska ges tillden parlamentariska anhörigkommittén, där fråganom transportörsansvar kommer att ingå. Kommerövriga EU-länder att nöja sig med detta? Och hurlänge kommer att få jobba medfrågan? Om kommittén anser att ett bötesstraff inte äratt rekommendera, blir det då regeringens linje?Fru talman! I svaret nämns också att harreserverat sig mot ett antagande av det franska försla-get om transportöransvar och samordning av sanktio-nerna. Men någon skriftlig reservation har jag intesett. Finns det någon skriftlig reservation från svensksida, och när får vi i ta del av denna?I det franska direktivförslaget sägs det att trans-portörerna ska ta hand om de personer som ska åter-föras till ursprungslandet på grund av avsaknad avresehandlingar. Men där det i praktiken inte går attgenomföra , innebär det att bolagen skaupprätta egna fängelser för att ta hand om dessa män-niskor, och för hur långa tider ska detta gälla?Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig allra först, när det gäller detfranska förslaget om att straffa den som gömmermänniskor, säga att aldrig någonsin har ställtsig bakom det. Det var ett franskt förslag som lämna-des till rådet. Vi har aldrig varit med på detta. Och jaghar varit väldigt tydlig på den punkten. Det finnsockså en skriftlig reservation i fråga om detta som jagredovisade vid genomgång i i fredags.Jag beklagar väldigt mycket att den inte har nått riks-dagen. Men jag ska se till att denna skriftliga reserva-tion kommer till riksdagen.Till vill jag säga att vi väldigt gär-na hade börjat diskutera innehåll och substansfrågor,inte minst mot bakgrund av stats- och regeringsche-fernas uttalande i , dvs. att vi ska ha enharmoniserad asylpolitik. Vi har på många sätt för-sökt att också föra in innehållsfrågorna i diskussio-nerna.Jag har ju ägnat en stor del av hösten till att förbe-reda ordförandeskapet genom att träffa mina kollegeri . Jag är inte färdig . Jag har några kvar. Dethar naturligtvis varit väldigt viktigt att i dessa samtalockså föra fram den svenska synen på en harmonise-rad asylpolitik på en hög nivå - här handlar det inteom att hitta någon minsta gemensam nämnare - ochatt också utgå från uttalandet i om attgrunden är en fullständig tolkning av Genèvekonven-tionen. Det har också handlat om att föra en diskus-sion om övriga skyddsgrunder, som också är viktigaför den svenska regeringen.Parallellt med detta har vi fört samtal medUNHCR som förbereder sina global consultations,vilka ska påbörjas . Det är också enväldigt viktig del i att slå vakt om en rättssäker ochhuman flyktingpolitik över huvud taget, men natur-ligtvis också med utgångspunkt i de diskussioner somvi för i EU. I detta sammanhang kommer vi att fort-sätta att vara mycket aktiva när det gäller det arbetesom UNHCR genomför.Regeringen ska snart fatta beslut om tilläggsdi-rektiv till som också ska titta påde delar som är aktuella även inom EU, alltså männi-skosmuggling, trafficking men också transpor-törsansvaret.Jag vill också understryka att vi har ett transpor-törsansvar som ju innebär att flygbolagenoch andra har ett ansvar, vilket i sin tur leder till attde granskar resehandlingar för de resenärer som defraktar på sina flygplan och båtar. Detta transportö-ransvar har vi haft . Den principen attflygbolag och företag som transporterar människor påbåtar har ett ansvar finns alltså redan.Nu ska vi med i som operati-va , och det förutsätter att vi också fullt utlever upp till , därav ocksådetta tilläggsdirektiv till utredningen att se över dennaartikel 26.2.Anf. 12 ():Fru talman! Det handlar om innehållsfrågan. Menjag tycker också att vi borde fokusera mer på effekt-frågan. När man väger samman dessa regler somtenderar att successivt hårdna och dras åt, så leder detill obehagliga resultat. Om man nu inför ännu hårda-re regler, eller funderar på att införa sådana inomramen för och de anmärk-ningar som vi har fått från andra medlemsstater inomEU för det nuvarande svenska systemet, så blir detvärre. Det driver fram en privatisering av asylrättendär vi i så fall går från myndigheter till transportbolagi allt snabbare takt, från förhoppningsvis rättssäkerhettill mer av slump, godtycke och oprofessionalism.Den här effekten går ju inte att ta på. Det är juingen som har sagt att det är meningen att de ska varaså här. Men om det nu de facto visar sig att den bety-dande oro från många organisationer som betraktardetta på väldigt nära håll och de signaler som jag ochsäkert även statsrådet får från enskilda medborgaresäger just detta, så måste vi ju göra någonting åt det.Och det vore intressant att höra om det finns någratankar på effektfrågan. Det handlar ju inte bara omdessa tre saker. Vi har ju också ett system med åter-sändaravtal med de länder som inte omfattas av förstaasyllandsprincipen. Vi vet också att de människorsom av olika skäl försöker dölja sin flyktväg för attinte sändas tillbaka till ett återavsändaravtalsland ellerförsta asylland inom ramen för EU inte sällan be-traktas som mindre trovärdiga.Effekten av politiken är alltså det som räknas, intedet materiella innehållet, eftersom det ofta är ganskatjusigt. Det kan jag tillstå.Anf. 13 ():Fru talman! Det var inte så många frågor som jagfick svar på av statsrådet . Men jag har flerfrågor. Jag undrar hur många människor som kanvara berörda av hårdare regler? Jag hoppas att stats-rådet kan göra en ungefärlig uppskattningav hur stor andel av dem som hindras att ta sig till ettEU-land på grund av visumkrav och transpor-törsansvar som hade ett genuint skyddsbehov. Är detinte ganska många?British Airways är ett flygbolag som har inkom-mit med kommentarer och synpunkter när det gällerdet franska direktivförslaget om transportörsansvar.Flygbolaget transporterar mer än 30 miljoner passa-gerare internationellt , och man uppskattar attdet är som anländer med felaktigaresehandlingar. Och detta leder till att detta flygbolagåläggs böter på varje år.Flygbolaget säger att man accepterar skyldigheten attundersöka giltigheten i resehandlingar men motsättersig att transportörsansvaret ges en sådan utformningatt resultatet blir att flygbolagets personal upprättarpassagerarprofiler. Man talar om diskriminering idetta sammanhang, och så kommer det nog också attbli.Direktiven innehåller formuleringar om att dettainte får innebära hinder för asylrätten. British Air-ways erfarenhet tyder på motsatsen. harminst 400 passagerare som har anlänt till Storbritan-nien utan korrekta resehandlingar fått flyktingstatusenligt . Om flygbolaget hadeupptäckt dessa felaktiga resehandlingar vid avresan såhade man hindrat dessa människor från att medfölja.Och flygbolaget protesterar också mot att transportö-rerna ska hålla de ifrågavarande passagerarna somfångar om det inte går att ordna en omedelbar retur-transport.Man anser inte att transportören, i motsats tillstaten, har rätt att hålla människor i fångenskap. Detfinns inte heller någon maximilängd för detta frihets-berövande, vilket gör det ännu mer oacceptabelt.Ganska många länder inom EU har reserverat sig motdetta direktivförslag. Såvitt jag vet finns intemed bland de länderna men jag hoppas att jag har fel.Kanske statsrådet har det rätta svaret.I flygbolagets kommentar sägs det att det är trans-portören som ska avgöra till vilket land den skatransporteras som på grund av felaktiga resehandling-ar vägras inresa i EU. Det innebär att risken är upp-enbar att den här personen transporteras till en staddär hans eller hennes säkerhet inte kan garanteras.Jag tycker att det finns många exempel på att vise-ringskraven förändras efter det antal flyktingar somkommer till . Det finns många exempel på det.De mest kända exemplen gäller , Bosnien ochKosovo. Man slår till med ett visumkrav när det ansesvara för många som kommer eller som behöver fly.Det är bra att linje vad gäller vise-ringspraxis ska medge så stor öppenhet och genero-sitet som möjligt. Men hur är det i verkligheten? Hurär det med en anhörig från eller ? Harman då lika stora möjligheter att få visering för atthälsa på släktingar i som t.ex. en person frånett rikare land? Är det inte så att många av avslagenjust gäller personer från de fattigaste och mest utsattaländerna?Jag vill upprepa den ställda frågan: Hur mångaflyktingar med genuina skyddsbehov har hindrats attkomma till ett EU-land på grund av visumkrav ochtransportörsansvar?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Det är svårt att hinna att svara på allafrågor men låt mig ta det som jag vet att Sven-ErikSjöstrand funderar kring. Det gäller då begreppetillegal invandring. Jag tycker att det begreppet ärväldigt besvärligt. Det är inget bra begrepp och jagtycker att vi ska använda det så lite som möjligt.Problemet är att EU använder det och därför finns detdär.Jag tror att många av dem som talar om begreppetillegal invandring menar personer som med hjälp avmänniskosmugglare eller som med falska papper ellerotillräckliga handlingar tar sig in i ett land trots att desaknar rätt att vara där. Att söka asyl är en mänskligrättighet, även om det senare skulle visa sig att ansö-kan inte är befogad - den prövas men man saknarskyddsbehov. Därmed kvarstår jag vid den tolkningsom jag gör i svaret när det gäller illegal invandring.Den som söker asyl har all rätt att söka asyl; detta omden frågan.Schengen innebär ökad rörlighet och fler männi-skor till . Så har vi sett det framför oss. Desom jag tror verkligen vill att vi går med i Schengenså fort som möjligt är de som finns i vårt land ochsom fått permanent uppehållstillstånd men som ännuinte är medborgare i . För dem kommer det attbli mycket enklare att resa, kanske ned till Tysklandför att hälsa på släktingar - eller var inom Schenge-nområdet de nu har vänner och bekanta. De behöveralltså inte söka visum, utan för dem blir det här enmycket enklare fråga. De har således mycket störrerörlighet.På samma sätt behöver den släkting som kanskefinns i , men som vill hälsa på sina släktingarpå många ställen inom EU, bara söka ett visum. Se-dan kan han eller hon röra sig fritt, vare sig det är iFrankrike eller eller det är i somman vill hälsa på någon. Det här har stor betydelseför många av de människor som vi pratar om,dvs. de som finns i våra länder.Hur ser det då ut totalt sett när det gäller asylsö-kande - det är ju lite grann det som är inne på? Ja, vi hade en ordentlig topp år1992 sett till . Då hade vi 700 000 asylsökande- många inom , nämligen från f.d. Jugoslavi-en. hade siffran sjunkit till 250 000 inomEU. är den uppe i 450 000. Då är att betänka attsamtliga länder utom har så att säga det fullatransportörsansvaret - alltså anslutet till definitionen.Man får stå för kostnaderna för återresan och man haren bot.Där kommer jag tillbaka till alla hans funderingar kring transportörsansvaret.Man kan ställa sig många frågor, och det gör ju , om hur det fungerar i de andra länder-na. Vi vet ju att det ser väldigt olika ut. Det är ocksåolika nivåer på den här sanktionen.Något som också är väldigt viktigt för oss är attdetta ska vara förknippat med en suspensiv effekt.Man har alltså all rätt att söka asyl. Det är först i detskede då man får sin asylansökan avslagen som detta,enligt vår mening, över huvud taget skulle vara aktu-ellt. Här inryms flera frågor. Anledningen tilltilläggsdirektivet till är just attkunna se över bl.a. den del som rör transportörsansva-ret.Anf. 15 ():Fru talman! Helt kort vill jag vad gäller viserings-reglerna säga att det finns mycket att önska. Det helaär väldigt komplicerat. Vad som kan konstateras är attantalet länder som vi kräver visum av ökar. Snartkommer vi att kräva det av två tredjedelar.Jag tänkte gå in lite mer på Schengen och den ef-fekten samt på vad vi gör åt effekten av den sam-manlagda lagstiftningen med olika komponenter,inom ramen för EU-samarbetet. Jag försvarar ocksågärna Schengen, för i grunden är Schengen en godtanke. Statsrådet radar upp flera bra saker som manska komma ihåg följer av Schengen. Det är alltså intebara elände förknippat med de effekterna.Min fråga kvarstår delvis. När jag är ute och träf-far människor säger jag att jag tycker att det är bramed EU. Jag försvarar det och säger att jag tycker attvi ska ha en gemensam asylrätt. Jag försöker hållafram sådant som jag skulle vilja förändra och peka påhur det skulle kunna bli bättre.