prot · GN0997 · 2000-04-13 00:00:00 — har t.ex. föreslagit att100 miljoner av LIP-pengarna, pengarna för ekolo-gisk omställning och utveckling, skulle kunna öron-märkas för direkt sanering när det gäller förskolor ochskolor som vill hälsorenovera.Miljödepartementet har försökt följa upp den härfrågan. Det är jag mycket tacksam för, men det härhar tydligen kantrat i och med att man inte har lyckatsfå en notifiering från i denna frå-ga. Men jag hoppas att regeringen fortsätter meddetta.Herr talman! Allergiframkallande ämnen bör klas-sificeras på liknande sätt som cancerframkallandeämnen. De frågor som experterna är ense om måsteomsättas i praktiken. Mer än 900 flyktiga organiskaämnen har identifierats i icke-industriell inomhusluft.Ett mycket stort antal av dessa föroreningar härrörfrån oss själva och andra källor, som byggmaterial,rengörings- och hygienprodukter. Vid en för högavgivning från olika material ställs dessutom ventila-tionen inför en omöjlig uppgift. Föroreningarna kanhelt enkelt inte vädras bort. Det finns ett stort behovav enkla instrument och jämförbara mätmetoder förluftföroreningar för att man ska kunna säkerställa engod innemiljö. Drift och skötsel av anläggningar samtutbildning av driftpersonal får inte förglömmas.Många pekar också på tidspressen i dagens bygg-projekt som gör att tidsplanen ofta prioriteras före dekrav som bör ställas från kvalitets- och miljösyn-punkt. Vi måste kräva att det byggs torra hus. Vimåste alltså även övervaka tiden. Vi har ofta ägnatoss åt att söka decimalerna i byggnadsfysiska frågor.Vi har toppkunskap i världen. Men kunskapen raserasdärför att vi inte ser vad som sker i praktiken. Det ärväldigt viktigt att fortsatt ges ännu bättremöjlighet att ge information till byggherrar, kommu-ner osv.Herr talman! Jag har mycket mer att säga i dennafråga, men jag ska inte överskrida min tidsram alltförmycket. ska fortsätta att debatteraom olika egenskapskrav på byggnader.Vi kristdemokrater stöder givetvis alla reservatio-ner, men för tids vinnande väljer jag att yrka bifall tillreservation nr 4, under mom. 3. 29 ():Herr talman! Jag undrar om det är någon i den härförsamlingen, i kammaren eller på läktaren, somanser att miljöarbetet går för fort fram i . Ärdet någon som anser att vi nu har en så bra miljö,oavsett var vi bor eller vilken boendeform vi lever i,att vi lugnt kan ägna oss åt andra uppgifter? Merkonkret undrar jag om det finns någon i den här för-samlingen som känner något barn eller någon vuxensom har allergiska problem. Troligen gör någon det -tyvärr.Medicinska forskningsrådet redovisar i skriftenVägen till vård att nästan tre miljoner människor iSverige har allergi eller annan överkänslighet. I Sve-rige har mer än var tredje vuxen och av skol-barnen någon form av allergi. Allergi är framför alltbarnens sjukdom.Alla former av allergi kan naturligtvis inte härrö-ras till boendet, byggandet och samhällsplaneringen.Men det går inte att bortse från att många problemfortfarande fås i s.k. sjuka hus. Vi ser helt klart kopp-lingar till inomhusmiljön, och i dagens samhälle vis-tas ju vi i en stor del av vår tid just inomhus.Är det någon som ser miljöministern eller den s.k.bostadsministern i kammaren just nu? Jag tycker attdet är synd att vi inte gör det. Jag skulle vilja att vifick resonera med dem om just folkhälsoaspekterna iall samhällsplanering och i allt byggande.I det här betänkandet påtalar majoriteten att detpågår så mycket arbete för att miljön ska bli bättre.Det finns statliga utredningar. Man diskuterar stödåt-gärder. Man funderar på en rad åtgärder. Man sägeratt det ska komma förslag redan under hösten 2000.Därmed anser man att vi som har motionerat om enekologisk omställning av bygg- och bostadssektornska ge oss till tåls och invänta nya propositioner.Herr talman! Till dess att vi verkligen får se attdet händer något i praktiken mer än att man baraavsätter pengar till ekologiska investeringsprogram,som har mött mycket stark kritik, kommeråtminstone vi från att fortsätta att drivapå miljöarbetet i den riktning som vi önskar att sam-hället ska gå.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1med krav på en ekologisk omställning av bygg- ochbostadssektorn samt till reservation nr 4, under mom.3, om brister i inomhusmiljön. Jag står naturligtvisbakom övriga reservationer, men även jag avstår avtidsskäl från att yrka bifall till dem.Herr talman! Jag skulle vilja delge de synpunktersom vi i har i en visionom en god bostadsmiljö.Centerpartiets vision om en god bostadspolitik ärett samhälle där just boendemiljön bidrar till beva-rande av en god hälsa. Där bor vi i goda hus, skulleman kunna säga. Inomhusluften medverkar till att vifår det skönt och medverkar inte längre till allergieroch annan överkänslighet. Radonvärdena är låga.Problemet med bristfällig ventilation i bostäder, sko-lor och på arbetsplatser är åtgärdat. Byggmaterial ochmålarfärger är provade och miljödeklarerade medavseende på innehåll och utsläpp av farliga ämnen.Den globala luftföroreningen har minskat. Bostäderna är miljöklassade, och källsorte-ringen fungerar. God miljö och utveckling och väl-färd är inte längre motsatser utan samverkande fakto-rer. Energisystemet har ställts om. Eldning medbiobränsle sker i effektiva och miljösäkra anlägg-ningar. Fjärrvärme har getts ökad spridning. Storainsatser har gjorts för att minska hälsoriskerna ävenfrån trafiken. Såväl inomhus- som utomhusmiljöerhar i ökad utsträckning även anpassats till rörelse-hindrade personer. Stadsmiljön uppmuntrar till träffarmellan olika generationer. Säkerheten och trygghetenhar ökat.Tryggare bostadsmiljöer handlar om överlevnads-frågor, om att må bra. Allergier, som vi har talat om,överkänslighet mot olika ämnen som fortfarandefinns i byggmaterial, dålig luft, bristfälliga ventila-tionsmöjligheter, bullerskador och vantrivsel skaparinte det trygga samhälle som vi i vill ha.Centerpartiet anser alltså att det behövs en över-gång till ett mer kretsloppsanpassat byggande. Detgäller såväl vid nybyggnad som vid ombyggnad ochupprustning. I det avseendet har avloppsfrågan encentral betydelse. Tekniska lösningar måste stimule-ras som gör att kretsloppsanpassat byggande tilläm-pas i alla former av bebyggelse. Vatten är inte bara"bara vatten". Det är också livsviktigt för oss männi-skor. Det är också viktigt att material kan återanvän-das och återvinnas.Herr talman! Här har debatterats2000 års ekonomiska vårproposition. Såvitt jag för-står fortsätter majoriteten på den inslagna vägen medlokala investeringsprogram för en hållbar miljö. Trotsen skarp kritik från olika håll fortsätter man, såvitt jagförstår, att låta regeringen handlägga det här stödet.Det handlar om otroligt mycket pengar, och det haren sådan volym och betydelse att det borde åtminsto-ne vara en uppgift som debatteras här i . Detär ofattbart att Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet inte tar till sig kritiken utan bara tram-par på.Det krävs, herr talman, ett brett program för ut-veckling av boendepolitiken, där olika åsikter tas tillvara och vägs samman - för utvecklingens skull ihela vårt land!Bostadsförsörjningen och byggandet har en storbetydelse för människor i vårt land, och det är enoerhört viktig kugge i möjligheten att ge livskraft ihela Sverige.Anf. 30 () replik:Herr talman! Först vill jag säga att mitt anförandevar något förvirrat, i alla fall avseende reservationer-na. Det jag yrkar bifall till, förutom det som var rättuppfattat, är reservation 11 under mom. 11.Jag skulle vilja fråga om kriti-ken av de lokala investeringsprogrammen. Om jagminns historien rätt, även om jag inte fanns i kamma-ren , var det väl så att de lokala investe-ringsprogrammen en gång beslutades av ochSocialdemokraterna tillsammans. tog åt sigmycket av äran just för att de lokala investeringsprog-rammen blev verklighet.När har krävt att stora delar av delokala investeringsprogrammen borde ha övergått tillgenerella stöd för nyinvesteringar och ombyggnatio-ner har , såvitt jag vet, varje gång gåttemot.Fortsättningen på de lokala investeringsprogram-men är en samarbetsfråga. Jag är kritisk i stora delar,och jag tillhör också dem som inte är särskilt förtjust iatt regeringen har så många miljarder att fördela eftereget huvud. Jag tycker att är den försam-ling som i första hand borde fördela.Det är som att spotta snus i motvind att kritiseraett system som man själv har infört.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag förstår att jag har trampat på enöm tå när det gäller de lokala investeringsprogram-men. Det är så, precis som säger, attvi var med om det här från början. Men vi har tagittill oss av både kritiken från revisorer ochden egna revision som vi har gjort i bostadsutskottet.Vi har sett att inte alla pengar - man har gjort brasaker också - har gått till det som vi har önskat. Manmåste alltid göra omprioriteringar, och vi har önskatoch framfört att mer av dessa pengar ska användas påett sätt där vi sammantaget diskuterar.Vår kritik är också att det är regeringen själv somhandlägger de här pengarna, utan att resonera med eri riksdagsgrupp eller Miljöpartietsriksdagsgrupp, och än mindre med oss i Centerpartieteller med , och Kristdemo-kraterna.Det handlar om så stora pengar och det har förtsfram så mycket kritik att man åtminstone borde lyftain den här diskussionen i denna kammare, så att vikunde få debattera om det blir så med pengarna somvi alla har en önskan att det ska bli.Till sist vill jag beröra det som jag inte hann med imitt anförande. Jag skulle ha tagit upp barnsäkerhe-ten, som gjorde. Jag tycker att det ären mycket bra sak. Även detta är en sådan punkt somfler och fler partier tycker är bra när vi debatterar den.Fler och fler ansluter sig till detta. Barnen är en oer-hört viktig kugge i vårt samhälle.Anf. 32 () replik:Herr talman! Jag har lite svårt att riktigt accepteraatt man kritiserar ett system som man själv har infört.Systemet har inte förändrats på vägen, och summanpengar har inte heller förändrats. Det är exakt detsystem som och Socialdemokraternaplockade fram - det bemyndigandesom man har gett regeringen. När man då i efterhand,därför att man inte finns i , börjarklaga på systemet känns det inte särskilt bra. Detkänns snarare som "surt sa räven om rönnbären".Vänsterpartiet var kritiskt mot det här redan närdet infördes. Vi har fört fram kritik mot det och krävtförändringar utan att få stöd. är detuppenbarligen populärt att angripa det system mansjälv införde.När det gäller barnsäkerheten är vi naturligtvisglada att fler och fler ansluter sig. Jag när en väldigtstor förhoppning att när har hållitsitt anförande om kommer vi att ha ett sjätteparti med oss också. Och efter vi förhoppningsvis att ha ett sjunde parti somansluter sig till det här. Därmed har vi en absolutmajoritet i för att barnsäkerhet ska omfattaallt boende.Anf. 33 () replik:Herr talman! Skillnaden mellan oss i Centerpartietoch i fråga om investeringspengarna ärju att vi har tagit till oss kritiken. Vi har sett att detinte har blivit så som vi hade önskat med de härpengarna. Vi har också sett att det skulle behövaspengar på andra områden där det saknas pengar.Staten går t.ex. ut och roffar åt sig mark av skogs-ägare och lantbrukare för att man hittat sällsyntabiotoper som man absolut måste bevara, utan känslaför att dessa människor som bor på landsbygden harsett till att de värdefulla biotoperna finns. Man tarmark ifrån dem, och de får inte ett öre i ersättning. Viskulle önska att man avsatte en del av de här pengar-na där.Det handlar om avvägningar. Det handlar ocksåom en riktig kritik. Den kommer inte bara från osspolitiker utan också från revisorer och sådana sakersom vi själva i bostadsutskottet har satt till.Kan förklara för mig vad vi skaanvända oss av? Vi vill se hur man gör med pengar-na, och vi tillsätter några som ska titta på det. När vidå lägger fram förslaget och säger att det inte är bra,säger ni att ni struntar i det. Och ni trampar bara på.Jag har lite svårt att förstå hur man agerar som politi-ker då. Jag tycker att ska ta till sigkritiken och behålla den kritik han hade förr, och intebara trampa på.Anf. 34 ():Herr talman! Jag har tillsammans med JohanPehrson väckt en motion om vikten av informationoch forskning om barnsäkerhet. Vi vill också ha enändring av bygglagstiftningen på ett sådant sätt attbostäder i fastigheter byggda ska kommaatt omfattas av de regler som finns om barnsäkerhet.Sten har också berört att Vänsterparti-et har väckt en motion med samma syfte.Glädjande nog har, som också nämnts, flera parti-er stött våra motioner i reservation 11, som jag givet-vis yrkar bifall till.Regler som syftar till att förhindra barnolycksfallinfördes, som nämnts, i byggnadslagstiftningen förnybyggda hus och 1976.Det innebär sannolikt att t.ex. en stor del av bostäder-na i miljonprogrammet inte har tillräcklig utrustningför att förhindra barnolycksfall.Barnolycksfall i hemmen är alltför vanliga, ochundersökningar som har gjortvisar tyvärr att nästan alla dödsolyckor där barn fallitut från fönster och balkonger har inträffat i hus bygg-da . Och har konstate-rat att många av olyckorna hade kunnat undvikas omdet hade funnits krav på säkerhetsutrustning även fördessa hus.Lagstiftningen om barnsäkerhet bör alltså sesöver, med särskild inriktning på regler för äldre bo-stadsfastigheter. Detta framhålls i reservationen somjag redan har yrkat bifall till.Jag kan också , herr talman, instämma iSten uppmaning till de två resterande,stora partierna, Socialdemokraterna och ,att stötta vårt förslag.Anf. 35 ():Herr talman! behandlar i dettabetänkande motioner som i en vid bemärkelse tar uppfrågor om de egenskapskrav som ställs på byggnaderoch vissa anläggningar. I betänkandet behandlasmiljöanpassat byggande och boende, mobiltelefon-master, elöverkänslighet, tillgänglighet, barnsäkerhet,brandvarnare, byggproduktkonkurrens, sim- ochbadanläggningar samt tivolianordningar.Utskottet föreslår att ska göra tillkänna-givanden till regeringen i två frågor. Det gäller delsbehovet av åtgärder för att uppnå en bättre konkur-rens på den svenska marknaden för byggprodukter.Den andra frågan är en översyn av säkerhetskravenbeträffande vissa tivolianläggningar.De ämnesområden som betänkandet behandlarkan uppfattas som tekniska och hårda, men de berörmänniskors vardagsvillkor. Det rör de byggnader viarbetar och bor i, hus där våra barn växer upp. Vi villalla ha god ventilation i våra hem i skolorna och påvåra arbetsplatser. Fritidsanläggningar som simhallar,lekplatser och nöjesfält måste vara så säkra att vi interiskerar att skada oss.Det är självklart att hus och anläggningar där barnvistas ska vara så säkra och lämpliga att föräldrarnakan låta sina barn vistas där utan risk för barnens livoch hälsa. Alla hem och lokaler där människor vistasska naturligtvis vara utrustade med brandvarnare såatt eldsvådor upptäcks i tid.Vi strävar efter att samhället ska vara tillgängligt ihögsta möjliga grad för alla medborgare, även omman har ett funktionshinder.Problem med fuktskador och mögel i hus är all-varliga problem som kan ge upphov till allergier ochandra sjukdomar.Vardagsnära störningsmoment, som lågfrekventbuller i byggnader och stöd till radonåtgärder, ärfrågor som just nu utreds.Självklart ska arbetet med att förbättra undermåli-ga inomhusmiljöer ges fortsatt hög prioritet.Herr talman! Under i i fjolblev två kvinnor hängande i luften flera meter övermarken när en vajer brast på en tivolianläggning.Tursamt nog klarade sig kvinnorna utan allvarligaskador.Under senare år har nya tivoliattraktioner som inteliknar de traditionella, de som nämns i ordningslagen,tillkommit. Som exempel kan nämnas bungyjumpsamt rodeomaskiner.I ordningslagen framgår det att tivolianordningarsom karuseller, pariserhjul, bilbanor m.m. endast fåranvändas om de erbjuder betryggande säkerhet motolycksfall och om de är besiktigade och godkända.Ordningslagen gäller såväl ambulerande tivolianord-ningar som stationära anläggningar. I Rikspolisstyrel-sens föreskrifter om besiktning av tivolianläggningarsägs att enklare barnkaruseller, vanliga gungor, red-skap för bungyjump, vattenrutschbanor och liknandeinte omfattas av kravet på besiktning även om deanvänds endast mot betalning.Ett enigt bostadsutskott tycker nu att även flerredskap ska omfattas av besiktningskraven och där-med erbjuda en mer betryggande säkerhet motolycksfall. Detta gäller bl.a. bungyjumpanordningar,rodeomaskiner samt vissa äventyrsbanor. Säkerhets-kraven bör även gälla i andra sammanhang än som nubara vid allmänna sammankomster eller offentligatillställningar. Dessa frågor förtjänar dock en meringående analys.Den nuvarande lagen innebär i praktiken att Flu-me Ride på står under kontinuerlig kontroll,medan vattenrutschbanorna på Sommarlandinte behöver kontrolleras. Det är inte rimligt. Det ärdärför utskottet nu har gjort ett tillkännagivande tillregeringen för att rätta till detta.Herr talman! Den bristfälliga konkurrensen påbyggmaterialmarknaden är en av orsakerna till att detär dyrt att bygga bostäder i . Behovet av ny-producerade bostäder främst i storstadsområdena hargjort att byggkostnaderna återigen blivit högaktuella.I dag finns ett behov av att få fram bostäder till lägrekostnad. Detta gäller också för nödvändiga ombygg-nader i äldre bostadsbestånd.Endast en väldigt liten del av det använda bygg-materialet importeras. Inga lagtekniska hinder finnsför import och användning av byggvaror från andraländer. Sedan EU-inträdet 1995 deltar i deteuropeiska harmoniseringsarbetet av byggprodukter.Ett omfattande arbete har lagts ned på harmonisering,trots detta saknas fortfarande tekniska specifikationerför de flesta byggprodukter. Utskottet förutsätter från svensk sida på olika sätt söker påskynda deteuropeiska harmoniseringsarbetet.Det är byggherren som bedömer om en byggpro-dukt är lämplig att använda. Introduktionen av nyabyggprodukter blir därigenom beroende av byggher-rens kompetens eller vilja att sluta avtal med byg-gentreprenörer som underlättar användningen avimporterade varor.Det verkar vara svårt att öka konkurrensen inomden svenska byggproduktmarknaden bara genomökad import. Därför finns anledning att övervägaandra åtgärder för att stärka konkurrensen.Det kommunala Svedalahem är ett exempel på enbyggherre som tänkt framåt. Vid upphandling av ettnytt bostadsområde försökte man minimera kostna-derna i alla delar av byggprocessen. Svedalahemlyckades få den totala produktionskostnaden att stan-na på en jämförelsevis låg nivå. harutvecklingen blivit sådan att byggherre och entrepre-nör i allt större utsträckning blivit densamma.Statens insatser för att öka konkurrensen bör varaatt medverka till att utveckla en större byggherre-kompetens i landet samt vissa förändringar i bygglag-stiftningens regelsystem.Byggkostnadsdelegationen presenterar om någraveckor sitt slutbetänkande. Den har under flera årarbetat utifrån ett regeringsuppdrag att verka för enlångsiktigt ökad konkurrens i byggsektorn. Den harhelt redovisat en delrapport, Konkurrensen ibyggsektorn. I rapporten pekar Byggkostnadsdelega-tionen på att prisökningarna på byggmaterial ökatmarkant mer än den allmänna prisökningen, t.ex.ökade priset på elkablar och betongrör med hela 70%under 90-talet. Detta är inte rimligt.Herr talman! Elöverkänslighet är ett modernt fe-nomen. har pekat påproblem rörande elöverkänslighet.Rådet för arbetslivsforskning har lämnat enlägesrapport om studier av elöverkänslighet, i vilkenman menar att man inte har kunnat finna några klarabelägg för att elektromagnetiska fält ingår i orsaks-faktorerna för elöverkänslighet. Frågan är dock vilkaslutsatser som kan dras utifrån detta. Rådet tyckerockså att det finns så stora åsiktsskillnader mellanolika forskare att det bör diskuteras och forskas vida-re om elöverkänslighet och orsakerna till denna.Den snabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten iSverige har aktualiserat frågan om eventuella hälso-konsekvenser av sändare och mottagare för mobiltele-foni. Utskottet tycker att det finns anledning att iakttaförsiktighet vid lokalisering av nya mobiltelefonsän-dare. tvingas utskottet konstatera att kun-skapsläget på området är otillfredsställan-de.Regeringskansliet bereder frågan om behovet avändrade eller kompletterande regler för tillståndsgiv-ning av sändare och mottagare för mobiltelefoni.Försiktighetsprincipen ska ha stor betydelse i dettasammanhang.Herr talman! gjorde etttillkännagivande i frågan om deklaration av bostäder,som innebar att ett system för kvalitetsdeklarationskulle utvecklas . ut-redde frågan och föreslog att ett system för deklara-tion av bostäder ska kunna användas både på nypro-ducerade och redan befintliga bostäder.Regeringen bereder frågan, och be-redningen bör inte föregripas. Regeringens övervä-ganden och eventuella förslag i frågan bör därföravvaktas.Herr talman! Med hänvisning till det jag har sagtyrkar jag bifall till hemställan i bostadsutskottetsbetänkandet nr 9 och avslag på samtliga reservatio-ner.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Det här betänkandet innehåller väl-digt många olika områden. Vi har varit överens omsäkerhet vid tivolianläggningar osv.Samtidigt ser jag lite av proportionerna mellan deolika frågorna. Det är väldigt allvarligt att två kvinnorblir hängande i luften, men det är precis lika allvarligtatt det finns ett stort antal skolbarn som saknar godinneluft. Jag undrar om tycker attkontor och skolor ska ha lika god lufttillströmning.Vill verka för ett nationellthandlingsprogram för sunda hus och därmed skyndapå notifieringen hos ? Frågan hardiskuterats här i , men förslagetlämnades in till EU . Det innebär att resur-ser ska kunna föras över från LIP-pengarna ochöronmärkas just till hälsorenovering av t.ex. förskoloroch skolor.Anf. 37 () replik:Herr talman! har inom ramenför allergiprogrammet att genomföra en nationellhandlingsplan mot allergi. Det finns alltså ett sådantuppdrag.När det sedan gäller arbeteom förändringar av inomhusmiljön beslutade kom-missionen att frågan ska granskas. Defrågor som tar upp jobbar rege-ringen med.Ulla-Britt jobbar ju på i dessa frågoroch ställer frågor till ministern så de är behandlade.Vi står bakom dem alla. Precis som jag sade i mittanförande är inomhusmiljön viktig och har fortsatthög prioritet.Anf. 38 () re-plik:Herr talman! Ja, jag ställer frågor till miljöminis-tern men han verkar inte riktigt lyssna på båda öronentill vad jag säger. Därför tänkte jag att kanske också kunde driva på här så att någothänder.Hälsoproblemen i byggnader är utbredda. Jag haren undersökning här, ELIB-undersökningen, somsäger att antalet problemhus i ligger runt10 %. Detta får samhällsekonomiska konsekvenser iform av sjukfrånvaro, nedsatt produktivitet i arbetsli-vet och ökade vård- och behandlingskostnader.Problemen med bostäder är dock givetvis inte alltvad gäller överkänslighet och allergi. Därför skulledet vara intressant att få ett nationellt handlingspro-gram som inte bara har hand omutan som blir ett brett program där man också fårkonsekvensanalyser av hur stor den del av allergiernaoch överkänsligheten är som har med bostaden attgöra så att vi på ett ungefär vet vad det handlar om.Det finns ju födoämnen och allt möjligt annatsom givetvis påverkar i det här avseendet.Anf. 39 () replik:Herr talman! De frågor som upp är angelägna och det jobbas med dem. Det ärdärför som vi inte har gjort några tillkännagivanden.Utskottets bedömning är att sådant som det redanjobbas med gör vi inga tillkännagivanden om.När det gäller de 15 miljömål som ska komma ärgod byggmiljö nummer ett. tror jag att vi fårfram det som eftersträvar. Det är något somvi alla önskar. Alla skulle vi ju önska att det gick attdirekt säga vad man får allergier av etc.Vad jag inte förstår när det gäller Ulla-BrittHagström och , som tycker attinomhusmiljön och miljön över huvud taget är viktig- precis som vi andra tycker - och som vill ha re-striktioner och regler är hur skakunna samarbeta med som inte ens villha några regleringar på dessa områden.Anf. 40 () replik:Herr talman!