prot · GN0999 · 2000-04-25 00:00:00 — Med utvärdering-en som grund fanns i direktiven att regeringen skulleöverväga behovet av författningsändringar.Nu har det gått utredningen ladesfram, och då undrar jag varför det inte har kommit tillstånd en uppföljande parlamentarisk utredning efterdenna s.k. Ruins expertutredning trots att detta hardiskuterats i samband med direktiven till utredningen.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Jag börjar med det som rör själva frå-gan. Jag väntar med Ruins utredning.Jag ska försöka förklara mitt svar.En rådgivande folkomröstning är rådgivande. Detär självfallet att besluta hurman vill förfara i ett visst ärende oavsett vad denrådgivande folkomröstningen har kommit fram till.Det kan man göra dagen efter folkomröstningen omman skulle tycka att det var ett lämpligt sätt att förfa-ra på, vilket man naturligtvis inte gör.Det är ett rådgivande institut, och , vårtfolkvalda organ, har fullständig beslutsrätt och kanhandskas med frågor hur man vill. Jag vet inte hur jagska förklara det här.När säger att nuvarande för-hållanden skulle kunna leda till en handlingsförlam-ning, så har jag svårt att förstå det.Om anser att nya fakta har kommit påbordet eller om majoriteten i inte instäm-mer i det utfall som en tidigare folkomröstning hargivit, har riksdagsledamöterna både möjligheten ochansvaret att öppet redogöra för detta. De kan här ikammaren och på andra sätt visa hur landet ligger,vilka fakta, överväganden och händelser som hargjort att det som var föremål för en folkom-röstning är aktuellt.Det är upp till detta folkvalda organ att hela tidenompröva och ta nya fakta som underlag för sina be-slut och ställningstaganden. Jag har svårt att se hurnuvarande förhållanden skulle kunna leda till hand-lingsförlamning. Jag menar att det är upp till riksda-gen om de gör det eller inte.Jag har också svårt att förstå hur en tidsbegräns-ning av ett råd dels skulle kunna förekomma överhuvud taget, dels skulle kunna öka respekten förfolkomröstningsinstitutet på något sätt.Precis som jag har försökt beskriva här, om änalldeles för kortfattat, ser jag det tvärtom. Om viskulle ha en tidsbegränsning för rådgivande folkom-röstningar, ser jag en uppenbar risk för att vi skullekunna återkomma till folkomröstning i en och sammafråga med skiftande majoriteter under olika mandat-perioder.Vi måste skilja på vad som är rådgivande och vadsom är beslutande. Förslaget här tänjer på gränserna.Det ger vår diskussion tydligt uttryck för. Riksdagenäger rätten att besluta och har därmed också ansvaret.Vi har folkomröstningar som är rådgivande, och jagförstår inte hur de skulle kunna leda till handlings-förlamning. Det är riksdagsledamöterna själva somäger den frågan. Jag återkommer till Ruins utredningsenare.Anf. 88 ():Fru talman! Det är krångligt, det här. Men det ärockså väldigt intressant.Statsrådet hade svårt att förstå hur jag kunde se attdet kan uppstå en handlingsförlamning om inte folk-omröstningars giltighet tidsbegränsas. Jag tycker attstatsrådet själv gav svaret.Man skulle kunna skjuta upp ställningstagandettills att det kanske blir en ny riksdag med en annansammansättning och andra konstellationer. Men se-dan kanske det ändå inte passade det ställningstagan-de som väljarna gjort i folkomröstningen för att detskulle bli ett bra beslut. Uttrycker jag mig luddigt?Jag undrar hur länge man i så fall ska vänta på attdet ska bli ett så bra beslut att man kan lägga fram detför att ta ställning till. Hur länge ska manvänta i så fall? Jag ser en risk för just handlingsför-lamning i den långt utdragna processen.Om landet, människorna, i en folkomröstning havisat sin vilja, är det upp till att vid dettillfället - dagen efter eller kanske inom ett eller tvåår - fatta det beslutet, kanske med ett lite bredareunderlag om man vill. Det måste finnas möjlighet attgöra det då. Annars är det ju en beslutande omröst-ning på något sätt, och det ville man ju inte ha. Förmig är det så, men vi kanske ser på frågan på olikasätt.Vi är dock båda överens om att det demokratiskasystem som vi har i vårt land är oerhört fint och måstevärderas och respekteras på alla tänkbara sätt. Vimåste kämpa för det på olika vis. Jag vet att folk idiskussionen ute i landet på många håll står undrandeinför detta med folkomröstningar. Vad leder de till?Bryr man sig om vad vi säger eller inte? Man kanockså fråga sig vad det är som gör att vi ska ha enfolkomröstning.Ruins utredning verkar vara lagd på is, och jagskulle vilja veta vad det kommer att bli av den.Kommer den att leda till en parlamentarisk utredning,vilket avsågs från början? Vi kristdemokrater tyckeratt det kan vara dags att fullfölja arbetet som expert-gruppen utförde.Hela folkomröstningsinstitutet är en så pass viktigförfattningsfråga att det är rimligt att man bereder denockså i en parlamentarisk utredning, där även tids-faktorn kan komma in. Då får man också möjlighetatt arbeta utifrån det vitt omfattande material som denenskilde utredaren tog fram. Behovet av en sådanutredning framkommer ganska tydligt i min interpel-lation.Jag undrar också om regeringen har några tankarpå att förändra folkomröstningsinstitutet. I t.ex. Dan-mark är ju folkomröstningsinstitutet en del av kon-stitutionen, och ingen av oss vill väl påstå att Dan-mark är mindre demokratiskt än . I Sverigehar vi haft fem folkomröstningar, medan Danmarkhar haft 17.Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Förslaget i den Ruinska utredningenom beslutande folkomröstningar har inte lett till nå-gon lagstiftning, precis som näm-ner. Skälen för detta är flera.För det första innehöll utredningens förslag tvåalternativa lösningar. Redan av detta kan man draslutsatsen att det är svårt att införa nya former avbeslutande folkomröstningar.För det andra var många remissinstanser mycketkritiska mot förslagen av flera olika skäl. Bl.a. ansågde att införande av beslutande folkomröstningar vidsidan av de rådgivande skulle kunna öka osäkerhetenkring själva folkomröstningsinstitutet. Är det beslu-tande eller är det rådgivande?Möjligheten till två alternativa former för folkom-röstningar skulle kunna leda till ett politiskt spel omvilken omröstning det skulle vara i det enskilda fallet,framförde remissinstanserna.En del av dem ifrågasatte också vad som skullehända om inte tillräckligt många röstade och hurriksdagen skulle kunna hantera den situationen.Sammantaget menade många remissinstanser attdet fanns en alldeles uppenbar risk för att väljarnasförtroende för folkomröstningsinstitutet och den re-presentativa demokratins förmåga att handskas meddet skulle försvagas.Detta är förklaringarna till varför utredningen hit-tills inte har lett till någon proposition och till varförvi inte på något sätt har fört tankegångarna från denhär utredningen vidare. Detta är inte heller något somstår på min agenda för närvarande.Som säkert känner till har viett antal parlamentariska grundlagsutredningar somarbetar med en del grundlagsfrågor utifrån olika as-pekter. En av dessa är översynen av regeringsformensom pågår . Alla riksdagspartier ärrepresenterade i utredningen, och vi har haft över-läggningar med samtliga riksdagspartier om vad somska ingå i de överväganden kring regeringsformensom vi diskuterar under den här mandatperioden. Därhar inte folkomröstningsfrågan och folkomröst-ningsinstitutet varit uppe. Det återfinns inte i direkti-ven till den utredningen heller.Margareta frågar om regeringen har någ-ra funderingar i övrigt när det gäller folkomröst-ningsinstitutet. Jag kan hänvisa till den del som gällerde kommunala folkomröstningarna. De är ju interiktigt föremål för den här interpellationen. Men riks-dagen har ändå beställt av regeringen att den skautreda och titta närmare på de nuvarande formerna förde kommunala folkomröstningarna, som varken riks-dagen eller jag är riktigt nöjd med utfallet av. Därbehöver vi få en bättre tingens ordning. Men detta ärockså det enda område som är underutredande när det gäller folkomröstningsfrågor.Anf. 90 ():Fru talman! Jag får tacka för informationen. Menjag skulle ändå vilja ställa en följdfråga. Jag undrarnämligen, fru talman, om statsrådet inte anser attfolkomröstningsinstitutet också är en oerhört angelä-gen och viktig, både demokratisk och konstitutionell,fråga som borde tas upp i de här sammanhangen, nunär man tittar över konstitutionen på olika sätt.För min egen personliga del så tycker jag det. Omnu den här Ruinska utredningen är så komplicerad,och möttes med sådana stora frågetecken i olikasammanhang så tycker jag att det finns anledning atttitta lite djupare på detta. Vi måste väl ändå på någotsätt visa var vi står i den här frågan - vi här i ?Många olika länder som står inför att byggaupp sina demokratiska system tittar på somen stor förebild. Jag har vid många olika tillfällenhört: , ja det är ju världens mest demokratiskaland.Första gången jag hörde det hajade jag kanske till.Men förstår jag också att detta medför ettstort ansvar för oss som finns med både i den härförsamlingen och i regeringen - alla som finns med iden demokratiska processen - när det gäller att levaupp till de här orden och förväntningarna. Vi skasprida vår demokratiska syn i världen, och där tyckerjag att folkomröstningsbiten måste in så att vi självavet var den står i de här olika sammanhangen.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Självfallet anser jag, precis som , att folkomröstningsinstitutet är enmycket viktig del av den svenska demokratin ochnågonting som vi måste betrakta med stor omsorg. Vimåste också se till att vårda och utveckla det så att detmotsvarar de anspråk, förväntningar och behov somden moderna demokratin i medför.Med detta sagt vill jag nog ändå påstå att utifrånmina utgångspunkter ser jag att det största problemetsom vi har med folkomröstningsinstitutet är justden kommunala nivåns folkomröstningar. har vihaft ett 60-tal folkomröstningsinitiativ runt om i vårakommuner, varav ett har lett till en aktuell folkom-röstning. I övriga 59 fall har kommunen ansett att deninte har velat göra någon folkomröstning kring denaktuella frågan. Det har jag full respekt för, men jagställer mig frågan: Vilka signaler ger den nuvarandeutformningen av folkomröstningsinstitutet?Det är i alla fall ingen bra signal när det gäller denlokala nivåns funktionssätt. Där anser jag att vi måstehitta en bättre tingens ordning. Det tycker jag är oer-hört angeläget.När det gäller folkomröstningsinstitutet på dennationella nivån är det viktigt att vi använder oss avdet på det sätt som det är tänkt att användas - just attvara rådgivande.Jag anser att vi, om man ser tillbaka historiskt,ändå har lyckats ganska väl med detta. Det är klart kan fundera över förbättringar ,men ser jag inte att vi behöver göradet på den nationella nivån. Mitt intresse och minprioritering just nu är att försöka få till stånd en bättretingens ordning på den lokala nivån.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Anmälan om uppteckningar från EU-nämndssammanträdeTredje vice talmannen anmälde att uppteckningarfrån sammanträde fredagen den24 mars inkommit.18 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Reformer av kommissionen - VitbokenKOM (2000) 1019 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:101 till finansutskottet20 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1999/2000:72 Ny naturgaslag1999/2000:N38 av m.fl. (kd)1999/2000:N39 av Per m.fl. (m)1999/2000:N40 av och ()med anledning av prop. 1999/2000:82 Mervärdesskattvid överlåtelse och nyttjande av fastigheter1999/2000:Sk21 av Per m.fl. (v)med anledning av prop. 1999/2000:84 Börsintodruk-tion av AB1999/2000:N32 av ()1999/2000:N33 av m.fl. (c)1999/2000:N34 av m.fl (fp)1999/2000:N35 av m.fl. (kd)1999/2000:N36 av Per m.fl. (m)1999/2000:N37 av och ()med anledning av prop. 1999/2000:86 Ett informa-tionssamhälle för alla1999/2000:T21 av m.fl. (v)1999/2000:T22 av Tom ()1999/2000:T23 av och ()1999/2000:T24 av m.fl. (kd)1999/2000:T25 av ()1999/2000:T26 av m.fl. (c)1999/2000:T27 av och ()1999/2000:T28 av m.fl (m)1999/2000:T29 av m.fl. (fp)med anledning av prop. 1999/2000:94 Moderniseradekapitaltäckningsregler m.m.1999/2000:Fi11 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:98 Förnyad ar-betsmarknadspolitik för delaktighet och tillväxt1999/2000:A14 av ()1999/2000:A15 av m.fl. (m)1999/2000:A16 av ()1999/2000:A17 av och ()1999/2000:A18 av ()1999/2000:A19 av m.fl. (fp)1999/2000:A20 av m.fl. (kd)1999/2000:A21 av m.fl. (c)Skrivelse1999/2000:104 Utvärdering av statsskuldens upplå-ning och förvaltning 1994/95-1999Miljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU15 Förstärkt strålskydd, m.m.Finansutskottets betänkande1999/2000:FiU22 revisorers årsredovis-ning för 1999Socialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU11 Migration och asylpolitikSocialutskottets betänkanden1999/2000:SoU9 Hälso- och sjukvårdsfrågor m.m.1999/2000:SoU11 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor1999/2000:SoU12 betänkanden1999/2000:KrU7 Kulturarv - kulturmiljöer och kul-turföremål1999/2000:KrU13 Kulturmiljövård1999/2000:KrU14 Sysselsättningsåtgärder inom kul-turområdet - SESAM-projektet21 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 14 april1999/2000:353 av () till kulturministerMarita UlvskogLunds Universitets Historiska Museum1999/2000:354 av () till jordbruks-minister /2000:355 av () till social-minister /2000:356 av () till statsrådetLars-Erik LövdénBostadssituationen i tillväxtområden1999/2000:357 av () till statsrådetLeif PagrotskyBarnarbete1999/2000:358 av () till stats-rådet utan uppehållstillståndden 17 april1999/2000:359 av () till soci-alminister av nationella uppgifter till regionen /2000:360 av () till utri-kesminister och försoning i Kosovo1999/2000:361 av de ()till finansminister förmögenhetsskattenden 18 april1999/2000:362 av () till socialmini-ster och folkhälsa1999/2000:363 av () till soci-alminister av överviktiga människorden 19 april1999/2000:364 av () till utrikesminis-ter i Kosovo1999/2000:365 av () till utrikesmi-nister i KosovoInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tilldetta snabbprotokoll.22 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 april1999/2000:831 av () till socialmini-ster vid upphandling av sjukhus1999/2000:832 av () till näringsministerBjörn RosengrenFrån deltid till heltid1999/2000:833 av () till socialmini-ster effekterden 14 april1999/2000:834 av () tillstatsrådet till Etiopien1999/2000:835 av () till för-svarsminister krigsorganisation1999/2000:836 av () till finansmi-nister 17 april1999/2000:837 av () till social-minister ombud för psykiskt funktionshindrade1999/2000:838 av de ()till finansminister ,2-procentsregeln för kalk- och cementindustrin1999/2000:839 av de ()till finansminister på råtallolja1999/2000:840 av de ()till statsminister på Södertörnden 18 april1999/2000:841 av () till justitiemi-nister /2000:842 av () till soci-alminister av tobak till minderåriga1999/2000:843 av () till kul-turminister /2000:844 av () till justi-tieminister /2000:845 av () till näringsmi-nister inom sjöfartenden 19 april1999/2000:846 av () till försvarsmi-nister på Säve1999/2000:847 av () tillstatsrådet säkerhet1999/2000:848 av () till utri-kesminister till Zimbabwe1999/2000:849 av () till näringsmi-nister nyinförskaffade kärnkraftverkenden 25 april1999/2000:850 av () till soci-alminister under EU-ordförandeskap1999/2000:851 av () till nä-ringsminister och medborgarkontor1999/2000:852 av () till jord-bruksminister av svenska kalvar1999/2000:853 av de ()till socialminister vid Smittskyddsinstitutet1999/2000:854 av de ()till jordbruksminister av kalvar från Sverige1999/2000:855 av () till statsrå-det /2000:856 av () till näringsmi-nister för att bygga färdigt väg 73 mellan Stock-holm och Nynäshamn1999/2000:857 av () till näringsministerBjörn mellan och SvinesundFrågorna nr 831-849 redovisas i bilaga som fogastill detta snabbprotokoll.Frågorna nr 850-857 redovisas i bilaga som fogastill snabbprotokoll onsdagen den 3 maj.23 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 14 april1999/2000:763 av () till utrikesminis-ter i Saudiarabien1999/2000:795 av () till utri-kesminister 17 april1999/2000:801 av () till stats-rådet icke-diskriminerande medborgarskapden 19 april1999/2000:786 av () till justitiemi-nister i Ängelholm1999/2000:808 av () till statsrådetMona SahlinUMTS-licenser1999/2000:809 av () till närings-minister genom Sala1999/2000:810 av () till försvars-minister /2000:812 av () till justitie-minister /2000:813 av () till justitieminis-ter av telefonsamtal och datatrafik i Europa1999/2000:814 av () till näringsmi-nister i Öresund1999/2000:818 av () till jordbruks-minister av kräftor1999/2000:819 av () till justi-tieminister fickstölder ökar i Stockholm1999/2000:820 av () till statsmi-nister med anledning av riksdagsbeslut1999/2000:822 av () till näringsmi-nister sjösäkerhet1999/2000:823 av () till justi-tieminister /2000:825 av () till näringsmi-nister /2000:826 av () till statsrå-det /2000:827 av () tillutbildningsminister /2000:829 av () till justitiemi-nister /2000:830 av () till utbildnings-minister redovisas i bilaga som fogas till dettasnabbprotokoll.24 § Kammaren åtskildes kl. 20.26.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf. 84(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.