prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Men när det nya växer fram, inte minst med hjälpav informationsteknologin, kommer den nya teknikendels att skapa välstånd, dels att göra det på ett sådantsätt att vi hushållar med framför allt energi och ändli-ga resurser. Det är modernt, det kräver ny teknik. Detdriver på tillväxt, det kräver forskning. Det är front-linjen.Detta sätt att se på utvecklingen som ju StefanEdman har sammanfattat i uttrycket "världens chans"i en elegant liten bok som kom ärjust det synsätt vi försöker att arbeta in. Jag ska intesäga att det finns några enskilda regeringar som ärmotståndare, men det tar sin tid innan det här börjarvara allmängods i debatten. Vi tar gärna hjälp av defåtal gröna som finns kring bordet - det finns ju åt-minstone någon numera, och i kommissionärskretsenfinns det också någon grön - för att driva det härmoderna projektet, för det är faktiskt vad det handlarom.Anf. 35 ():Fru talman! Det är viktigt att ta hjälp av de grönaför att driva på i miljöfrågorna, för annars tror jag attvi hamnar i en situation där det inte riktigt finns med idebatten. Det är ju väldigt angeläget att det faktisktfinns med och att vi får in hållbar utveckling ochmiljömål.Då är det ju oerhört oroväckande när man sägeratt man inte klarar att hålla Kyotoprotokollet därföratt transportsystemen inom ser så ut i denplanering man nu har att det kommer att sprängagränserna för koldioxidutsläppen.De åtaganden som EU har tagit på sig internatio-nellt anses av miljörörelsen vara lågt satta för attklara hållbar utveckling på miljöområdet. Ändå serman inte ut att ens kunna klara det, utan man planerari helt felaktig riktning.Visst, ny teknik är oerhört angeläget och viktigt.Det är viktigt att vi får en ny syn på det framtidasamhället när det gäller resursutnyttjandet, det tror jagockså. Men vi får inte gå i den fällan man gjorde närman började prata om datasamhället. Då pratade manom det pappersfria samhället, det som inte skulleproducera en massa papper. Men det har blivit precistvärtom. Det finns en risk att den nya tekniken ocksåkommer att bli tvärtemot när det gäller miljömålenom vi inte tydligt i ett tidigt skede väger in och helatiden har miljömålen framför ögonen.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte lika pessimistisk som Ma-rianne , kanske just därför att jag är väl-digt pessimistisk när det gäller utvecklingen.Vad menar jag med det? Jo, jag tror faktiskt att vistår inför sådana påtagliga hot framför allt vad gällerklimatet att det kommer att driva fram en koncentra-tion på forskning om alternativ och nya sätt att för-hålla sig till produktionsprocesser och transporter.För att ta ett enkelt exempel: Jag kunde när jagvar i föra samtal med den egyptiske energimi-nistern som mötte mig på flygplatsen. Han var i ochför sig rätt glad över att man hade hittat enormamängder gas i på egyptiskt territorium.Men var han full av insikt om att detta inteär framtidens energi. Den finns troligen i den sol somflödar så ymnigt över dessa delar av världen och somi dag faktiskt låter sig förenas med en modern elek-trisk transportteknik och med visioner om att densolen också kan värma och förse medström.Det är den typen av teknisk vision, av tilltro till nyteknik, som alltfler börjar tala om och som jag tror attmänniskan förmår. Men kanske krävs det tyvärr yt-terligare varningssignaler av det slag vi nu har settnär det gäller de enorma katastroferna i spåren av deklimatförändringar som jag tror att vetenskapsmän-nen kommer att kunna bevisa inom överskådlig tid.Då har vi en ny politisk situation. Och är MarianneSamuelsson och jag utomordentligt moderna.Anf. 37 ():Fru talman! Det är glädjande att diskussionen omEU:s krishantering nu kommit upp ordentligt på dag-ordningen. Det är ju just ett redskap för att etablerademokrati och värna mänskliga rättigheter, somstatsministern talar om.Men länder och EU måste också gå frånord till handling. Det behövs naturligtvis militäraresurser för att upprätthålla fred och lugn, men detbehövs också civila resurser för att stoppa våld ochbrottslighet. Det visar sig att ett ordnat rättssamhällemed lag och ordning kanske är nummer ett för sön-derslagna länder. Konkret behövs det då poliser,domare, åklagare och fängelseadministratörer. Ettexempel är situationen i Kosovo och situationen iflera afrikanska länder.Det visar sig tyvärr att det är svårt för EU ochEU:s länder att få fram sådana här resurser. Det härkan tyckas som ett lite kortsiktigt och omedelbartbehov att diskutera på ett möte på statsministernivå.Men det har faktiskt mycket viktiga och långsiktigakonsekvenser för att skapa trovärdighet för EU:skrishanteringsförmåga. Därför vill jag ställa frågantill statsministern hur detta att konkret skapa civilakrishanteringsresurser har kommit upp på dagord-ningen på EU-nivå.Detta innebär också i och för sig att enskilda län-der måste delta för att göra verklighet av åtagandena.Fråga två blir då: Vad avser att göra i dennafråga?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som tar upp. Det är just därför som såflitigt har drivit att vi ska ha en civil krishanterings-mekanism vid sidan av det militära. Efter en ganskatuff och lång diskussion har vi vunnit förståelse fördetta. Det är en stor framgång, inte minst för AnnaLindh.Varför lägger vi tyngdpunkten där, vid sidan avdet militära? Jo, - jag tror inte att jag kan uttrycka detbättre än vad själv gjorde - därför attdet här handlar om det grundläggande i ett rättssam-hälle.Vi har redan nu omfattande insatser i den civilakrishanteringen. Vi har poliser och annan typ av per-sonal. Jag tror inte att det kommer att vara de ekono-miska resurserna som är vår flaskhals. Jag tror att dethelt enkelt kommer att handla om svårigheten attfinna människor till dessa uppgifter, att hitta männi-skor som är beredda att ta på sig detta utomordentligtsvåra arbete under strapatsrika förhållanden. Samti-digt har vi själva här hemma just på de områdena oftastor brist på personal. Det är nog där vi kommer att havår flaskhals.Vi gör allt för att driva på krishanteringen. Vikommer att ekonomiskt ställa resurser till förfogande.Vi får hjälpas åt att övertyga våra svenska vänner attockså ta jobben som kommer att växafram ur den här sektorn.Anf. 39 ():Fru talman! Det gläder mig att statsministernverkligen tycker att detta är en prioriterad fråga. Detär ett stort problem med resurserna inom det här om-rådet, inte minst här i . De efterhöranden somjag har gjort visar att det nog inte är så svårt att fåpersoner att ta på sig sådana här uppgifter utomlands.Många känner att det är en viktig och utvecklandearbetsuppgift.Problemet är bara att här i - och i andraländer, vi är alls icke sämst - finns det stora brister iresurserna på hemmaplan. Det gör att man inte kanlåta flera vara med och göra insatser på detta område.Än en gång: Det var ett utmärkt svar jag fick avstatsministern. Men det är viktigt att också statsmi-nistern sätter tryck bakom orden så att det blir hand-ling. Det är många departement och många ministrarsom är inblandade. Jag har ställt frågan förut och intefått helt tillfredsställande svar.Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! I så fall är jag glad att tycker att mitt svar var lite bättre. Vi får hjälpasåt och fortsätta att kämpa med detta. Jag tror inte attdet är en partiskiljande fråga på något sätt. Det gällerSveriges ansvar och åtagande i ett internationelltsamarbete.Jag hoppas att har rätt att detfinns människor som är beredda att ta på sig uppgif-terna i växande utsträckning. Det är ett ökat engage-mang vi ser framför oss. I så fall tror jag att vi kom-mer att kunna agera mycket kraftfullt. Då har jag fel imin bedömning att det är där som flaskhalsen finns,eftersom jag tror att vi kommer att kunna ställa deekonomiska resurserna till förfogande.Anf. 41 ():Fru talman! Utvidgningen är en angelägen frågaför . Det har vi drivit sedan lång tid tillbaka.Den är angelägen för demokrati, fred, säkerhet ochsysselsättning, som också statsministern nämnde i sitttal.Det innebär dock att fler ska dela på de bidrag ochstöd som finns inom EU. Vi vet att mycket av destöden går till södra . Jag undrar om det dis-kuterades vid toppmötet hur man ska undvika attskapa motsättningar mellan södra och t.ex.Östeuropa.Min andra fråga är: Tänker och statsmi-nistern, speciellt under vårt ordförandeskap, arbetaför att skapa kunskap i södra och Östeuropasländer och knyta band mellan människor?Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Det här är en sak som jag tror att vifår studera väldigt noga. Ofta har utvidgningen be-skrivits om ett projekt som inte är ekonomiskt möjligtmed de ramar vi har i dagens EU. Jag är inte så säkerpå att det är rätt sett att se det.Med den takt vi nu har i ekonomisk utveckling iEuropa - tillväxttakten är - växer ocksåEU:s resurser väldigt snabbt. Det är stora belopp somvarje år tillförs den europeiska unionens kassakista.Om vi ser framför oss en utvidgning av EU somkommer att ske etappvis successivt vart efter ansö-karländerna når uppställda kriterier, tror jag att viutan att göra våld på alltför mycket av den fördelningsom finns inom EU kan ta emot nya medlemmarmed de regelverk som finns uppsatta.Jag tror att det är en debatt som är lite missvisan-de. Jag känner heller inte igen oron för att södra skulle vara mer benägen att hålla emot en ut-vidgning.En av de starkaste advokaterna för EU-utvidgningen är premiärminister, ordförande . Han kannaturligtvis se att det kanske kan påverka relationernainom dagens EU, men han ser det utifrån ett demo-kratiskt perspektiv och vad EU-medlemskapet harbetytt för utveckling.Har man den insikten har man också insikten omvad det kan betyda för , , ,, , och allt vad de nuheter, alla de länder som vill komma med i den ge-menskap som vi faktiskt redan är en del av. Det är enviktig fråga som kommer att vara viktig under vårtordförandeskap, men kanske inte riktigt från deningången som frågeställaren pekar på.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Det var klarläggande om vad som sker och hurtankarna går inom EU. Det är väldigt viktigt att detankarna förs ut.Jag tror att vi kan använda och våra regi-oner, våra landsting och kommuner just för mötes-platser mellan länder i t.ex. södra och Östeu-ropa. Där tror jag att har en betydande funk-tion att fylla.Kanske att man från regeringens sida kunde sti-mulera landsting och kommuner lite mer att tänka ide banorna.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är ett bra synsättoch någonting som är väl värt att pröva. Jag ska ta tillmig den idén så får vi se om vi kan göra någontingpraktiskt av den också.Anf. 45 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommentera.Statsministern tog upp frågan om hur man inom EUnu börjar talar alltmer om hur man ska kombinerafamiljeliv och arbetsliv. Jag uppfattade det nästansom att statsministern skryter med att andra länder nugår efter oss i barnomsorgspolitiken.Det säger enligt min mening ingenting om det ärför barnens bästa. Barnen har ingen rösträtt. I jäm-ställdhetsarbetet talar vi ofta om att männens härs-karteknik är osynliggörande. Jag tycker tyvärr att densvenska regeringen osynliggör de kvinnor som väljeratt vårda sina barn hemma.Jag känner många kvinnor som väljer det. Jag vetmånga barn som inte passar på dagis och som faktisktbehöver få vara i familjedaghem eller hemma. Pånågot sätt finns de inte med ens i tankevärlden, kännsdet som, i de diskussioner där det handlar om att få utfler i arbetslivet.Kan inte statsministern tänka sig att på något sättstödja eller uppmuntra de kvinnor eller män somfaktiskt väljer att stödja sina barn i hemmet undersmåbarnsåren, för barnens skull?Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Den debatt jag refererade fördes iLissabon mellan 15 stats- och regeringschefer i Euro-pa. Det märkliga där är att det är kristdemokratiskapartier och konservativa partier som tycker att det ären klok väg att gå.Varför tycker de det? Inte är det för att de vill ut-öva någon härskarteknik och osynliggöra. Om inteförtroendet finns för den frånfrågeställarens sida kanske den finns för kristdemo-krater i Europa.Varför gör de nu så här? Det föds inga barn i Eu-ropa . Man börjar på att förstå att för de allraflesta i de allra flesta europeiska länder vill mankombinera ansvaret för familj med en professionellkarriär.Vi har kommit långt i vår barnomsorgsutbyggnad.I andra länder har man knappt börjat. Det är i de län-derna som man nu ser att det kanske är ett sätt att setill att det föds fler barn.Borde vi inte kunna enas om att det borde varapolitiken, att det föds fler barn, att människor villsätta barn till världen och att de barn som kommerockså är välkomna och får en god uppväxt? I denuppväxten finns en bra pedagogisk aktivitet som enallmän förskola eller dagis för dem som vill välja det.Det är precis så man tänker ute i . Jag tror attdet är en ganska klok politik.Anf. 47 ():Fru talman! I är naturligtvis barnomsorgs-politiken väldigt dåligt utvecklad. Där har man kan-ske för få daghem. Vi är inte på något sätt emot dag-hem. Men är det ändå några som skavårda de äldre och vårda våra barn.Är det vi vill se att våra äldre och vårabarn ska vara på institutioner? Vi ska föda fler barn,men föräldrarna ska snabbt gå ut i arbetslivet. Vad ärdet för ett liv som barnen föds till, att ingen har tidmed dem mer än på institutioner?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Det är just de länder som har haft po-litiken att barn och äldre ska vårdas och fostras ihemmet, utanför daghem och ålderdomshem, som nutittar på detta och frågar sig: Är de låga födelsetalenett resultat av att vi har valt fel politik i dessa avseen-den?Jag är glad för att inte frågeställaren är motstånda-re till daghemmen som sådana. Låt oss se vad som nuhänder i , och gemensamt försöka se till så attbarn som föds och växer upp får en rik och härlig tid,inte bara när de är små utan också när de så småning-om blir vuxna. Daghem och harmoniska föräldrar ärett gott inslag i starten på ett sådant liv.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemoriafrån Europeiska kommissionen inkommit och delatsut till kammarens ledamöter:Arbetsdokument från kommissionen rörande in-rättandet av toppdomänen .EU på InternetKOM (00) 1534 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:Ju23 till justitieutskottet1999/2000:A11-A13 till arbetsmarknadsutskottet1999/2000:U15-U18 till utrikesutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKulturutskottets betänkanden /2000:KrU11 ochKrU12Utbildningsutskottets betänkanden UbU10-UbU126 § Statliga myndigheters lönekostnaderFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU17Statliga myndigheters lönekostnader (förs.1998/99:RR10).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )7 § Allmänna motioner om fastighets- och för-mögenhetsbeskattningFöredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU17Allmänna motioner om fastighets- och förmögen-hetsbeskattning.Anf. 49 ():Fru talman! Vi kommer till ett av skatteut-skottets betänkanden där det finns motioner från denallmänna motionstiden.Huvuddelen av de förslag som berör fastighets-och förmögenhetskatten har redan behand-lat i och med behandlingen av höstens budgetpropo-sition. Här återstår en del av mer allmän och långsik-tig karaktär. Detta gör att betänkandet integer en riktigt komplett bild av partiernas helhetssynnär det gäller fastighets- och förmögenhetsbeskatt-ningen.Men det finns all anledning att ta upp de här frå-gorna på nytt här i kammaren - det är helt klart. Detfinns också en klar logik i att de här motionerna be-handlas i samma betänkande, eftersom de delvishänger samman.Jag tänkte ta detta tillfälle som en utgångspunktför en mer allmän debatt om fastighetsskatten ochförmögenhetsskatten.Vi börjar med fastighetsskatten. Det är en frågasom i hög grad berör människor i deras vardag, ideras familjeekonomi och i deras möjligheter att väljavar i landet eller i vilken del av en stad som de villbo.Under lång tid har det nu från vårt håll framhållitsatt fastighetsskatten i det här landet är för hög. Frånmajoritetssidan hänvisar man till olika utredningarsom ska diskutera detta. I utskottets majoritetstextstår det att man avslår alla de här motionerna om bl.a.sänkta fastighetsskatter för att man menar att detpågår en allmän översyn av fastighetsbeskattningensprinciper och metoder. Så står det i utskottets majo-ritetstext.Det kunde ju vara bra nu om Socialdemokraternasföreträdare i debatten, , somju också sitter i en av utredningarna, kunde lätta litepå förlåten. Det kanske skulle lugna en del - vad vetjag? Problemet är ju, precis som det står i utskottsbe-tänkandet, att utredningarna diskuterar principer ochmetoder. De diskuterar inte sänkningarna av nivåerna.Det som på sin höjd kan komma ut av detta är alltsåen omfördelning inom fastighetsbeståndet på det enaeller andra sättet. Men det börjar bli aktuellt att kom-ma med besked nu!Häromdagen fick vi i våra postfack budgetprognos med en analys. Om manorkar med att läsa ända fram till den näst sista sidankan man konstatera att skri-ver i sina detaljkommentarer när det gäller inkoms-terna:Fastighetsskatten för beräknastill , vilket är 6,6 miljarder - jagavrundar siffran något - högre än . Den kraf-tiga ökningen mellan åren beror främst på att räknar med att de nu frysta taxe-ringsvärdena kommer att räknas upp enligt gällanderegler. En uppräkning av taxeringsvärdena i enlighetmed prisutvecklingen svarar för drygt 5 miljarderkronor av den totala ökningen. Vidare ska den tillfäl-liga skattesänkningen för bostadshyreshus från 1,5 till1,av taxeringsvärdena upphöra, vilket ökar in-komsterna med ca 1,5 miljarder kronor.Detta innebär att åtminstone denna myndighet intehar fått några instruktioner från regeringen att räknapå något annat sätt än precis det som finansministernnämnde i budgetpropositionen , dvs. att manräknar med att få in de här inkomsterna från nästa år.Därför var det så beklagligt att utskottet inte villebehandla det förslag till initiativ som lades fram avbl.a. oss moderater för att på en gång slå fast att om-räkningstalen behöver frysas.Detta är alltså helt klart en realitet. Fastighets-skatterna kommer att höjas med den här summan, ominte majoritetsföreträdaren har möjlighet attlämna besked om någonting annat. Jag beklagar dettaå fastighetsägarnas vägnar, liksom den osäkerhet somregeringen därmed skapar i frågan genom att ständigthänvisa till utredningar - utredningar som de factointe har som direktiv att sänka nivåerna på fastighets-skatten. Det är beklagligt att det är på det här viset.En annan del i fastighetsbeskattningen som ocksåberörs i betänkandet handlar om det s.k. ROT-avdraget. Vi har ju tidigare föreslagit ett sådant.Många vittnar om att det har varit lyckosamt ur fleraolika aspekter - inte minst när det gäller möjlighetenatt omvandla svarta jobb till vita.Likväl verkar inte majoriteten finna intresse för attdet ska fortsätta - förvisso har det upphört, så jag skaväl i stället säga att det återinförs. Det tycker jag ärmycket beklagligt. Majoriteten borde kunna lyssna påde förslag som finns från de borgerliga partierna omatt införa ROT-avdrag för hushållsnära tjänster. Detskulle innefatta också de traditionella byggnadsarbe-tena på småhusenheter, och motsvara det som vi hadetidigare.Fru talman! På den punkt som gäller fastighets-skatten hoppas jag att debatten kan leda till ettklarläggande. Vi moderater brukar ju säga att vi villsänka skatterna. Men är min fråga till majoritetsfö-reträdaren närmast denna: Kommer skatterna att höjasytterligare? Kommer de att höjas med de här sexmiljarderna?Nästa steg är naturligtvis att vi ska påbörja sänk-ningen.När det gäller förmögenhetsskatten var det intres-sant att läsa i går. Statsrådet :"Vi ser just nu över kapital- och förmögenhets-skatterna i regeringen. "Nästa citat är:"Det är relativt bråttom. "Så säger alltså . Hon har nämligen läst enrapport som mycket riktigt visar att svenskarna har ca350 miljarder kronor i oredovisat utlandssparande,och hon drar vissa slutsatser av detta.I ett annat citat säger hon:"Vi måste sänka skatten på arbete. Det gällerfrämst inkomstskatterna. "Min fråga till majoritetsföreträdaren blir: Delarsocialdemokraterna i skatteutskottet statsrådet att det är relativt bråttom att se över ka-pital- och förmögenhetsskatterna, och att dessa måstesänkas?Det skulle vara intressant att få veta hur det liggertill på den punkten. När man läser utskottets majori-tetstext ser man att det står så här:"är inte heller nu berett att tillstyr-ka att olika lättnader genomförs i förmögenhetsskat-ten och kan när det gäller förslagen om slopad sam-beskattning konstatera att även dessa förändringarkräver en finansiering. "Utskottets majoritet är inte intresserad av att dis-kutera de här frågorna. Det är detta som är ett pro-blem. Hur ska man uppfatta Socialdemokraternasståndpunkt? Statsrådet säger en sak. Finans-minister säger att förmögenhetsskatten inteär någon prioriterad åtgärd . Utskotts-majoriteten tycker sig inte heller ha möjlighet ochintresse av att hantera frågan.När det gäller förmögenhetsskatten tycker jag attdet särskilt är på en punkt som man har anledning attvara besviken på utskottsmajoriteten. förejul föreslog vi moderater ett utskottsinitiativ om slo-pad sambeskattning. Den socialistiska sidan av bordetavfärdade detta med att vi inte skulle diskutera det då,eftersom det skulle komma upp under be-handlingen av motionerna med anledning av denallmänna motionstiden. Jag yrkade fortfarande på attdet här initiativet skulle genomföras, men eftersomjag är en positiv person tänkte jag att det kanske ändåskulle bli en välvillig behandling när vi återkom tillutskottet . De två stödpartierna, Väster-partiet och , har ju uttalat att de är för ska slopa sambeskattningen.Jag tyckte att det fanns anledning att pröva majo-ritetsförhållandena redan i utskottet. När vi hade enomröstning i den här frågan kunde jag konstatera attSocialdemokraterna hade ett stabilt stöd av Vänster-partiet och , trots att dessa båda partiertidigare har uttalat att man anser attsambeskattningen ska slopas. Jag tycker att det är ettproblem i skattepolitiken, både för dessa partier ochför det socialdemokratiska partiet, att olika människorger helt olika besked i samma fråga. Den här debattenkan kanske bli ett tillfälle att få veta vad man tycker.När det gäller sambeskattningen innebär förslageti detta betänkande att man ska ge regeringen till kän-na att sambeskattningen ska slopas. Värre än så är detinte. Det är alltså inte fråga om ett lagförslag utan omett tillkännagivande. Inte ens detta kunde de somtidigare sade sig stödja det här förslaget orka med.Fru talman! Genom att jag nu yrkar bifall till re-servation nr 18 under mom. 15 finns det trots allt enmöjlighet för Per och hans vänner i Väns-terpartiet och för miljöpartisterna i kammaren att levaupp till de stolta tal som man har hållit i olika sam-manhang om att man ska slopa sambeskattningen.Jag skulle vilja fråga majoritetsföreträdaren vaddet finns för logik i att ha en förmögenhetsskatt medden utformning som den har . Ytterst skulle jagvilja veta vad syftet med förmögenhetsskatten är. Detkunde vara intressant att få ett klargörande på denpunkten. Man kan lämna lite olika svar på den frågansåsom förmögenhetsskatten är utformad i dag.Fru talman! Jag konstaterar att när det gäller dehär båda frågorna krävs det en annan politik. Förmö-genhetsskatten bör slopas i sin helhet. Då skulle manundvika en rad av de orättvisor som finns och deoformligheter som den här skatten medför. Manskulle också undvika att ett stort antal personer flyttarkapital utomlands. På det viset blir det ingen skatte-bas här i Sverige.När det gäller fastighetsskatten är det viktigt attslå fast att det nu i första hand är fråga om att hindraökningar. Men vi måste väldigt snabbt komma tillskott med att föreslå - vilket vi har gjort - och ocksåbesluta om successiva sänkningar av fastighetsskat-ten.