prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Vi har enats om flera kritiska syn-punkter på olika ageranden på regeringssidan.Finansministern tycks ha saknat insikt - alltsåvanlig insikt - om hur det egentligen ligger till medtryckfrihetsförordning och sekretesslag när det gällerdiarieföring av brev. Visst, till hans försvar kan sägasatt han var ny som minister. Men han var sannerligeninte ny i politiken, och även landstingsråd och verks-chefer måste ju följa reglerna om diarieföring för attoffentlighetsprincipen ska kunna upprätthållas.Utskottet är också enigt i sina skrivningar om attutnämningarna av t.ex. verkschefer måste ske inomrimlig tid mellan utnämning och tillträde. Vi noterarspeciellt när det gäller förordnandet av chef för att dröjsmålet var obefogat.Fru talman! Den upphandling som regeringen görav externa tjänster har kritiserats för ofullständigheteri vissa granskade fall - även detta i full enighet.Utskottet har också granskat statsrådens uttalan-den i vissa sammanhang och vi påpekar och uppreparatt det finns anledning till restriktivitet med uttalan-den som kan tolkas som ingrepp i myndigheternasverksamhet.Fru talman! står bakom enbarttvå reservationer som fogats till betänkandet. Detgäller dels Österrikefrågan och , delsicke-instruktionerna i Telia-Telenor-affären. Till demåterkommer vi i särskilda debatter. Men det är intres-sant att notera att grunden för denna vår kritik i bådafallen bygger på passivitet från regeringens sida - heltenkelt brist på handlingskraft.Fru talman! KU:s granskning av regeringen får juinte några rättsliga effekter även om vi framför kritikpå några punkter. Vår granskning är egentligen ettfortlöpande led i den offentliga debatten kring hurregeringen sköter sitt uppdrag utifrån de begränsning-ar som grundlagarna anger och det regelverk som vihar för regeringens agerande. En väl genomförd KU-granskning är den bästa preventiva åtgärden för attregeringen ska vilja agera på ett korrekt sätt i förhål-lande till regelverket. har alltså- oavsett vad dess kritiker säger - en viktig och bety-delsefull uppgift i sin granskning av regeringen. Detär också en viktig del i det tillitsskapande arbete somär nödvändigt för en fungerande demokrati.Fru talman! Jag vill instämma i av kansliets arbete. Det är ofta väldigt tungtoch jobbigt, och med mycket övertid. Jag vill ocksåpassa på att tacka för att vi har ett väl fungerandepresidium i utskottet.Anf. 13 ():Fru talman! Kontrollmakten är fundamental för attdemokratin ska fungera väl. Utgångspunkten är attalla offentliga beslutsfattare som utövar makt skakontrolleras.Konstitutionsutskottets uppgift är att granskastatsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenashandläggning. Utgångspunkten är att alla som utövaroffentlig makt ska kontrolleras. Det är viktigt med enlöpande granskning som upprepas år efter år.Jag tycker att denna granskning är ett mål i sig,utan att det därmed är ett mål att finna felaktighetersom leder till kritik mot ansvarigt statsråd.Det är ett värde i sig att den som utövar makt ochhar makt att besluta också vet att besluten och tjäns-teutövningen granskas. Granskningen i sig är ett vik-tigt demokratiskt instrument som måste hanteras medmycket stor respekt och varsamhet.Det sägs ofta att detta hänger på om vi som grans-kare kan hålla fast vid granskningens konstitutionellakaraktär. Det innebär att vi som ledamöter i KU skahålla politiska värderingar vid sidan om.Jag måste också konstatera, i kon-stitutionsutskottet, att det naturligtvis är mycket be-gärt att inte komma fram till olika ståndpunkter pågrund av just olika politiska tillhörigheter. Men trotsallt, utan att ha så stor erfarenhet av granskningsären-dena, så måste jag som representant för Centerpartietsäga att jag har en stor respekt för det öppna förhål-lande som hela utskottet har gentemot den regerings-makt som vi är satta att granska.Fru talman! All offentlig makt utgår ifrån folket,och är dess främsta företrädare. Riksdagensföreträdare i har till uppgift attgranska makten, men ej att vara domstol. Dengranskning som är satt att ge-nomföra är till för att förebygga missbruk av makt.En bra genomförd granskning har till uppgift att ut-veckla demokratin och försöka utveckla dess arbets-former samt att vara uppmärksam på att det konkretamaktutövandet också förändras över tid.Därför är dagens debatt en viktig del i uppdragetatt ständigt återvinna de demokratiska värdena ochständigt göra nya och överraskande granskningar avden makt som är beroende av folkets vilja.I dagens granskning återfinns ett flertal ärendensom från utskottets sida har granskats men ej marke-rats som något konstitutionellt avvikande eller an-märkningsvärt. Jag vill påstå att det är lika viktigt attpå detta sätt avgöra och redovisa att makten har rättatt både hantera och agera på eget mandat, utan attdet för den skull är konstitutionellt fel - trots att detpolitiskt kan vara mycket anmärkningsvärt.Jag vill dock påpeka att för att granskningen skavara och bli effektiv krävs en mångfald av granskare.Som centerpartist vill jag säga att mångfalden avmedier är mycket viktig, och antagligen det avgöran-de för att granskningen ska bli effektiv och också nåresultat.Dagens granskning visar också vikten av attgranskningen faktiskt får ha sin tid. kan detvara av värde att ärenden t.o.m. ligger till sig. Jagmåste i ärlighetens namn säga att det är en åsikt somjag har tagit till mig efter den här hanteringen. Det ärsvårt att avgöra vid själva anmälningsförfarandetvilket ärende som i slutändan är konstitutionellt vik-tigt.Årets granskning innehåller ett flertal ärendensom medialt fått en oerhört stor uppmärksamhet, menvars konstitutionella karaktär ändrat sig under ut-skottets hantering och utfrågning. Så har t.ex. skettvad gäller regeringens utövande av utnämningsmak-ten och ansvar för chefstillsättningar.Fru talman! Även om ärendena inte ska debatterasi inledningen vill jag ändå lyfta fram några ärendenutifrån ställningstaganden. Det gällerregeringens skyldighet att överlägga med som också fått en annan karaktär än vadsjälva mediedebatten inledningsvis stod för.Fru talman! Vi i anser att gransk-ningens första ärende om regeringens skyldighet attöverlägga med i ett långsiktigt de-mokratiskt perspektiv kanske är det viktigaste ärendetsom vi hanterar. Jag ska inte fördjupa mig iärendet, men det är ett exempel på det jag inlednings-vis sade, nämligen att maktens arbetsformer ständigtändras över tiden. Därmed är en löpande och åter-kommande granskning väldigt avgörande för att kun-na få den här belysningen.Anmälaren ifrågasätter om inte regeringenshandlande borde ha föregåtts av överläggningar iUtrikesnämnden. Ärendet visar hur det svenskamedlemskapet i EU ställer stora krav på nya arbets-former. Vi måste vara uppmärksamma på att ärendenmed stämpeln brådskande, som i fallet , intefår innebära att man bortser från krav på överlägg-ningar med Utrikesnämnden.Ärendets anmälan visar vikten av att just finna ar-betsformer så att EU-medlemskapet inte blir ett red-skap eller en ursäkt för att bortse från svenska kon-stitutionella krav. Vi i anser inte attbrådskan var nödvändig och inte heller att statsmi-nistern och utrikesministern med rätta kan hänvisa tillkravet på snabbhet och att det var många länder in-blandade i det här fallet. De involverade statsråden,som faktiskt ansåg att ärendet var av större utrikespo-litisk vikt, borde ha varit mycket uppmärksamma påkravet på överläggningar med övriga svenska partier.Jag återkommer i detta ärende senare då ärendet isig har flera dimensioner som politiskthar tagit hänsyn till. har i detta ärendeställt sig bakom den reservationsskrivning som angeratt statsråden och harunderlåtit att hålla underrättadoch att detta inte kan vara förenligt med bestämmel-serna i regeringsformen.Ett ärende som förekommit i mediedebatten underlång tid och nästan haft karaktär av TV-drama ärärendet om näringsminister tjänsteutöv-ning i samband med Telia-Telenor-affären och omregeringens hantering av samarbetet äventyrat storabelopp av skattebetalarnas pengar. Här anser Center-partiet att majoritetens ställningstagande inte gåtttillräckligt långt. ställer sig därmedbakom den reservationsskrivning som anger att rege-ringen måste anses haft skyldighet att tillse att avtaletfullföljdes.Fru talman! Även om debatten inledningsvis harhaft ett annat tonläge, tycker jag att KU:s granskningpå ett bra sätt visar en enighet i de flesta bedömning-ar. Det är bra. Det finns dock några avvikande stånd-punkter där ansett att majoritetsskriv-ningen inte gått tillräckligt långt.Fru talman! För de intresserade vill jag uppmärk-samma att KU:s granskningsbedömning på ett mycketrakt och öppet sätt har kritiska formuleringar även omCenterpartiet ibland har kommit till en annan slutsatsoch därmed valt en annan formulering. Jag tror att detär värdefullt för fortsatta ar-bete. Det har ju ett antal talare sagt tidigare också.Anf. 14 ():Fru talman! granskning -konstitutionellt värn eller politiskt redskap? Det ärtiteln på en intressant uppsats som lades fram 1998vid statsvetenskapliga institutionen vid uni-versitet. Författaren heter mitt inledningsanförande vill jag ta upp hanssynpunkter på de senaste årens KU-granskningarinnan jag översiktligt kommer in på några av de frå-gor som är föremål för årets granskning.Författaren har studerat olika aspekter på KU:sgranskning under med början /76och fram t.o.m. /96. Hans syfte harvarit att försöka klarlägga om granskningen främstvarit konstitutionell och juridisk eller politisk till sinnatur.KU:s granskning består ju av två delar. Det hand-lar dels om initiativet till granskningen, dels om ge-nomförandet av granskningen. De här båda kompo-nenterna behandlar han var för sig, eftersom det irealiteten rör sig om två skilda fenomen. Det gällerdels riksdagsledamöternas benägenhet att användaanmälningsförfarandet för politiska syften, dels ut-skottsledamöternas benägenhet att lägga politiskaaspekter på granskningen av konstitutionaliteten iagerandet hos dem som är föremål för granskningen.Anmälningarna till KU får ju ofta uppmärksamheti massmedierna. Det här avspeglas ofta i att anmäl-ningarna är knutna till dagspolitiska händelser. Så ärdet också i samband med årets granskningar.Anmälningarna lämnas in under hela riksdagsåretoch är alltså knutna till det ärende de berör, mengranskningens resultat presenteras bara en gång omåret. Författaren menar att detta medför att anmäl-ningarna är tacksamma politiska instrument - detkostar ju ingenting att lämna i en anmälan. Det gerpublicitet för anmälaren och negativ publicitet för denanmälda. Resultatet, i de fall det inte visar sig över-ensstämma med anmälarens anklagelser, riskerar inteheller att få lika stort genomslag som anmälan får,eftersom resultatet publiceras långt efter det att ären-det har förlorat sin koppling till dagspolitiken.Av uppsatsen framgår också att effektiviteten ianmälningarna är mycket låg, dvs. det är ovanligt attett ärende leder till kritik mot den som granskas. Detkan ju med andra ord verka tämligen improduktivt attanvända anmälningarna med tanke på att de ska ledatill kritik som skadar statsrådet eller regeringen poli-tiskt.Andelen eniga frianden under den studerade peri-oden var i förhållande till den totala ärendemängdenhög, och så är det ju också i år.Men jag tycker att det är intressant att författarenockså konstaterar att trots de ymnigt förekommandepolitiska anmälningarna bemödar sig anmälaren i denövervägande delen av fallen att försöka göra någonform av konstitutionell koppling.När det sedan gäller den andra delen av gransk-ningen - den som handlar om genomförandet, dvs.den uppgift som vi KU-ledamöter har - drar författa-ren, utifrån data i sin studie, den slutsatsen att KU:sgranskning av statsrådens tjänsteutövning kan klassi-ficeras som i huvudsak konstitutionell snarare änpolitisk.Det största måttet på om granskningen varit opo-litisk och konstitutionellt inriktad har varit graden avenighet i utskottets granskningsbetänkanden, menarförfattaren. Resonemanget bakom detta är att så snarten part vill blanda in politiska överväganden i betän-kandet kommer enigheten att försvinna, eftersomutskottet är parlamentariskt sammansatt och såledesbestår av en samling politiska motståndare. Men tilldetta kan ju komma fall där utskottets ledamöter gjorten konstitutionell bedömning av ärendet och kommittill olika slutsatser.Sammanfattningsvis menar författaren att KU ut-för en i huvudsak opolitisk granskning. Han ger alltsåutskottet ett gott G eller kanske t.o.m. ett VG.Han ifrågasätter om enigheten skulle bli radikaltstörre om utskottets uppgifter skulle övertas av juris-ter. Det är ju någonting som har framförts vid olikatillfällen.Fru talman! Den här uppsatsen gör enligt min me-ning en bra analys och beskrivning av KU:s gransk-ning med regeringar avolika politiska kulörer. Det är skälet till att jag införden fortsatta granskningsdebatten vill rapporteraom studiens slutsatser till mina kolleger i riksdagen.Fru talman! Förra årets granskningsdebatt kom jumest att handla om det ärende som rörde regeringensagerande vid prövning av måletmellan och svenska staten. Vi varmånga ledamöter som med rätta var upprörda överdet sätt som ärendet har hanterats av facket och rege-ringen. Den granskningsdebatt vi håller kantyvärr inte omfatta det som blir årets största och svå-raste granskningsuppgift, nämligen den som handlarom statsministerns Sydafrikasatsning.Men det finns ändå andra stora frågor att behandlai dag. Jag vill först peka på Telia-Telenor-affären, därFolkpartiledaren står som anmälare.Den här frågan har föranlett en lång och intensivdebatt i utskottet där meningarna går mycket tydligtisär mellan de borgerliga å ena sidan och s, v och mpå andra sidan. Vi från den borgerliga kanten anser attBjörn inte har uppfyllt sitt ansvar somstatsråd och chef för när detgäller att vårda aktieägaravtalet. Han förtjänar därförkritik för sitt sätt att sköta, eller snarare att inte skötaTelia-Telenor-affären. Jag kommer att utveckla detnärmare när den frågan kommer upp.Folkpartiet delar en reservation med moderaternanär det gäller kulturminister hand-läggning av frågan om subventioner för digitalavko-dare. Frågan gäller om statliga medel används på ettsätt som står i strid med KU:s tidigare uttalande omdetta.Jag vill också nämna den borgerliga reservationenrörande regeringens skyldighet att överlägga medUtrikesnämnden. Statsministerns och utrikesminis-terns sätt att helt nonchalera, ja inte ens tänka påkontakterna med ledamöterna i ellerens partiledarna i den här viktiga frågan om EU:sbojkott av är verkligen upprörande.Jag utvecklar senare i debatten min kritik i de härfrågorna. Jag står naturligtvis bakom samtliga Folk-partireservationer, men nöjer mig med att yrka pågodkännande av anmälan i reservationerna 1 och 4.I detta anförande instämde ().Anf. 15 () replik:Fru talman! Det var en påpasslig och intressantredovisning som gjorde av denakademiska uppsatsen från Uppsala.Det är viktigt att anmälningarna till konstitutions-utskottet inte är politikens förlängning - man förloraren politisk fråga och sedan anmäler man den till KUdärför att man vill fortsätta och skapa massmedialapoänger. Det har säkert förekommit.Samtidigt vill jag betona att det är oerhört viktigtatt ledamöter tillsammans är vaksamma och natur-ligtvis anmäler så mycket som möjligt, gärna fler ände regelmässigt ca 30 anmälningar som KU får. Mendå måste man tänka på att det ändå ska ha en konsti-tutionell substans.Jag tänkte på detta med politiserande anmälning-ar. Telia-Telenor-affären karakteriserade HelenaBargholtz själv i utfrågningen med orden: Detta äranmält därför att det är vår absoluta övertygelse attdet politiska systemet i princip inte är lämpat för attutöva företagsledning och företagsägande. Bakgrun-den till anmälning av Telia-Telenor-ärendet är deras politiska ståndpunkt och synpunkterpå staten som företagare. Den är egentligen inte enkonstitutionell anmälan utan just precis en sådan därpolitikens förlängning som för-tjänstfullt drog fram och visade förekommer när detgäller anmälningar.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! Jag vill konstatera att riktigt rätt cite-rar inte mig. Jag har själv tittat på dethär, och jag kommer att utveckla det när vi kommertill det ärendet. Som mycket klart framgår av anmälanom granskning handlar det om att veta hur det här hargått till och ansvaret för detta, och det är en politiskfråga. Att det sedan också finns med att vi inte gillardet här är självklart. Men jag vill framhålla att detinte är grunden för anmälan. När detta beslut varfattat av majoritet var det självklart frånden borgerliga sidan att det här måste skötas på ettkonstitutionellt riktigt sätt.Anf. 17 () replik:Fru talman! Vi ska väl inte kriarätta varandra.Men om jag läser innantill och citerar alldeles exaktså sade : "Ett av skälen till att Folk-partiet vill ha denna KU-prövning är vår absolutaövertygelse om att det politiska systemet i princip inteär lämpat för att utöva företagsledning och företagsä-gande. "Det må vara åsikt och den ska natur-ligtvis föra fram i politiska debatter omprinciperna för statligt företagandes för- eller nack-delar. Det är opåtalt.Men detta är ju en värdering. Gällande regelverkgör ju statligt företagande möjligt. Gällande regel-verk, gällande riksdagsbeslut är ju sådana att statenfaktiskt har en företagsamhet, har företag, är ägare tillföretag och måste utöva sin funktion som ägare. Dåkan man liksom inte grunda en anmälan på det skäletatt man ogillar denna politik att staten är ägare tillföretag. Då har man gjort en politisk anmälan och enanmälan som är dåligt konstitutionellt funtad.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! När man tittar på anmälan som den ärformulerad handlar det bl.a. om att man vill få klarheti ansvarsfrågan kring hur det här ärendet har hante-rats. Det är det som är det viktiga.Anf. 19 PER ():Fru talman! Årets granskning av statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggninghar omfattat ett 30-tal ärenden. Flera av dessa har inteföranlett något särskilt uttalande av utskottet. I andraärenden har utskottet kunnat ena sig och i några före-kommer varianter och något mildare kritik från majo-riteten där den inte ansett att det har gått att kritiserafrån konstitutionella utgångspunkter men där ändåjust sådan kritik lämnats av reservanter.I de flesta ärendena råder alltså ett slags samsynoch konstruktiva påpekanden som jag menar är väl-digt viktigt för oss ledamöter i KU när det gällergranskningsbetänkanden - lyckade försök att höjagranskningen över partipolitikens ståndpunkter. Någ-ra fall där blockreservationer förekommer är nog,menar jag, exempel på något av ett misslyckande i dethär avseendet.Det särskilda med KU:s granskningsbetänkande äratt vi överlämnar det färdigt till som for-mellt egentligen bara tar emot eller inte i det rådandeskick det är. Men för att få offentlighet kring hur vi iKU resonerat i de olika frågorna hanteras gransk-ningen som om den vore ett vanligt betänkande medreservationer, debatt, beslut och voteringar. Kammar-behandlingen av granskningsbetänkandet är i sig enfråga för diskussion.När frågor, fru talman, blir massmedialt heta ska-pas lätt en attackerande och en försvarande sida. Jagsjälv och som inte tillhör något politiskthöger- eller vänsterblock kan därför i granskningen taställning utan särskild lojalitetshänsyn till de andrapartierna. Det har jag också gjort efter bästa förmågaunder vårt arbete. Min strävan har varit att enbartförsöka se till saken och till vårt ansvar. Med tanke påatt jag i den rollen ibland blivit vågmästare har detinneburit en tredje ståndpunkt som kunnat vinnagehör hos majoriteten och sedan vävts in i den ut-skottstext som har blivit majoritetens. Jag har alltsålagt mig vinn om att också undvika att dra politiskapoänger eftersom jag anser att vår huvuduppgift i KUnär det gäller granskningen är att göra bedömningarså fria som möjligt från just partipolitiken.Fru talman! gransknings-ansvar är grundläggande och av stor betydelse förvårt parlamentariska styrelseskick. Det är vi allaöverens om, och vi arbetar alla i den andan. Därför ärdet också viktigt att vårt arbete håller en hög kvalitet,inte minst i de offentliga utfrågningarna.Det har då och då hänt - jag tror att vi alla ärskyldiga till det - att vi borrat djupare i frågor än somär relevant. Vi hamnar på sidospår som leder fel, ochvi bromsar kanske inte . upptäcker vi nyahuvudspår, som anmälande riksdagsledamot inte hartänkt på och som i stället leder oss rätt. Utskotten harmöjligheter i detta avseende och utnyttjar dem också.Med detta vill jag säga att vi ständigt behöverställa under debatt det sätt på vilket vi genomför vårtarbete och ska tillåta oss en hög grad av självkritik.Utskottet är ingen domstol. De som vi frågar ut svararinte under sanningsförsäkran, och vi har inga sank-tionsinstrument. Däremot ska vi visa på bristerna iregeringens handläggning och effektivitet och därmedockså på bristerna i demokratin. Det är vår uppgift.Även om vi vid granskningen inte kan konstaterafelaktigt handlande ur konstitutionell synpunkt och avden anledningen inte kan föra fram kritik, kommerutskottet ofta fram till att regeringen hade kunnathandla på ett annat och mer förutseende, helt enkeltmer kompetent sätt. Det rör sig ofta om brister i pla-neringen och kanske i ledningens helhetssyn. Politiskttunnelseende och ad hoc-lösningar gör regerandetmindre effektivt och mer sårbart vad gäller kvaliteten.Det här visar granskningen, och även om det alltsåinte är ett regelbrott som begås, finns det givetvis ettpolitiskt pris i en annan ända.Det anmälningsärende som vuxit sig störst undervårens granskning handlar om Sydafrikasatsningen,och det ärendet har vi tyvärr inte hunnit bli färdigamed. För min egen del har just den frågan, eftersomMiljöpartiet gjorde anmälningen, framstått som sär-skilt viktig och intressant, men den får vi återkommatill när granskningen har avslutats.Den brist inom som tydligtframstått i flera ärenden och som utskottet enat kriti-serar rör upphandlingsförfarandet och hur väl lagenom offentlig upphandling följts. Den kritiken bordenu snabbt leda fram till ändrade rutiner, som säkrargoda marginaler och framstår som ett föredöme förandra myndigheter. Jag är övertygad om att upphand-lingsfrågorna även i fortsättningen kommer att sättasunder lupp av förtroendevalda och av samhället iövrigt.Fru talman! Vad gäller de övriga ärendena åter-kommer jag under respektive debattavsnitt. Jag väljermedvetet att inte gå upp i de ärenden där utskottetvarit helt överens eller som kunnat läggas till hand-lingarna utan något särskilt uttalande. I stället kom-mer jag att välja de frågor där jag anser att ytterligarebelysning kan vara av värde. Jag har inte haft anled-ning att reservera mig i något av granskningsfallen,och det beror på att jag anser att olika varianter avberättigad kritik har förts fram där det har varit befo-gat och att jag inte står bakom reservanternas sär-skrivningar.I övrigt, fru talman, anser jag att regeringen bordevara representerad under granskningsdebatten här ikammaren.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag uppskattar mycket Per Lagers ar-bete i . Han bidrar med sin låg-mälda och eftertänksamma argumentationsteknikverksamt till utskottets arbete. Men jag blir en litenaning förtörnad när han gör gällande att oförmåganatt skilja mellan höger och vänster i politiken skullegöra särskilt skickat för granskningsar-betet. Jag tycker att det är närmast en oförskämdhetmot övriga ledamöter.Visserligen utgår granskningen säkert ibland frånlite olika syn på statsförvaltningen och på utövandetregeringsmakten, vilket är naturligt, men jag tror attvi från alla partier ändå utgår från att vi ska granskaatt regeringen verkligen arbetar under lagarna. Där-vidlag sticker inget parti ut mer eller mindre än någotannat, även om vi ser exempel på partipolitiserandereservationer o.d. i betänkandet.Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Jag vill givetvis inte alls framstå somen person som är mer lämplig än alla de andra i KUför det arbete som vi bedriver där.