prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Detär sorgligt att vi inte får de verktygen här i Sverige.Vid sidan av mångfald inom den offentligt finan-sierade verksamheten är flexibilitet en nyckel för attklara framtidens behov av välfärdstjänster inom denkommunala sektorn. De samlade behoven av kom-munala tjänster kommer att fortsätta att öka framöver,men i en långsammare takt än . Vi kommer attfå fler grundskoleelever - 40 000-50 000 fler - framtill . Vi kommer att få fler gymnasieelever,närmare 100 000, . När det gäller äldre-omsorgen bedöms resursbehovet öka framtill 2010.För att omprioriteringar och flexibilitet ska varamöjligt är det viktigt att kommuner och landsting fårmöjlighet att själva utforma den lokala välfärden utanstatliga pekpinnar och försök att kringskära verksam-heten.Ett tydligt exempel på statlig styrning av kommu-nal verksamhet är regeringens vilja att införa maxtaxai barnomsorgen. förslag är i stället attdet offentliga stödet omfattar alla barn, somföräldrarnas valfrihet att välja den barnomsorg detycker är bäst tillgodoses. Vi tycker att man ska strävaefter att samhällets stöd till barn ska visa att alla barnär lika mycket värda - inte att har ett värde ochatt inte har ett värde. Föräldrar ska kunna väljaoch föräldrar ska kunna spendera mer tid med sinabarn.Det är därför roligt att de borgerliga partierna harkunnat enats om en familjepolitisk reform som, omman använder Dagens Nyheters ord, är grundad påmittens magi. Det är och Centerpartietsbarnkontoförslag. Det ger större valfrihet, mera peng-ar och mer tid åt barnfamiljerna.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla de yr-kanden som gjorts i utskottet, men för tids vinnandeyrkar jag bifall bara till reservationerna 2 och 19.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Jag har en kort och enkel fråga tillLena Ek.Vi moderater har ju till vår partimotion fogat enförteckning över de kommuner som hade en relativökning av sin skattekraft . Av dem varpåfallande många rena glesbygdskommuner, kom-muner med vikande befolkningsunderlag men där denrelativa skattekraften har ökat.Anser verkligen på fullt allvar att skatte-utjämningssystemet är bra när det konfiskerar denrelativa tillväxten i den typen av kommuner? Jag kannämna - förutom de kommuner jag redan har nämnt -hur det ser ut i en kommun som Robertfors, Lysekiloch i och för sig också Valdemarsvik.De har alla en vikande befolkning, men den rela-tiva skattekraften har ökat. De får minskade intäkterpå grund av befolkningsminskningen, men de får intebehålla intäktsökningen när den relativa skattekraftenper invånare har ökat. Är det verkligen po-litik att slå vakt om det systemet?Anf. 139 () replik:Fru talman! Till det skulle jag vilja svara följande.En kommun som , som har haftmycket hög arbetslöshet, 16½ %, och som harkommit ned i 4½ %, bl.a. på grund av en stor IT-satsning, hade inte kunnat överlevaöver huvud taget utan det kommunala utjämnings-systemet. Det är mycket tydligt.Under den värsta nedgångsperioden i kommunenhar det varit en stöttepelare och en garant för att vihar kunnat behålla en anständig äldreomsorg, kvali-teten i skolan och slippa kö till barnomsorgen. Det äranledningen till att jag värnar så starkt om den kom-munala skatteutjämningen. Den är en hjälp i svåratider.Sedan finns det mindre justeringar som behövergöras. Det gäller t.ex. tidsfaktorn vid sådana här för-ändringar. I beror den ökadeskattekraften inte på att några stora strukturföränd-ringar har skett. Det har jag också talat om för Len-nart tidigare. Det beror på att det har flyttatin en mycket förmögen familj i kommunen. Det kanman väl kalla en engångseffekt om något.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! diskuterar behovet avskattekraftsutjämning och kostnadsutjämning. Om detråder total enighet här i . Vad vi är oenigaom är konstruktionen av detta system och att det inteska vara inomkommunalt. Därutöver är frågan om detska vara tillväxtfientligt.En kommun tar tag i sina problem och svårigheteroch åstadkommer via IT-satsningar, fler företag ellerannat en ökad skattekraft. Kan det då verkligen vararimligt, , att frukterna av detta, som iblandockså har kostat pengar, ska leda till att hela tillväx-ten konfiskeras? konfiskeras den till 95-103 %.Vi anser att det bl.a. ur regionalpolitisk synpunkt ärett helt orimligt system.Anf. 141 () replik:Fru talman! Först och främst tror jag inte att invå-narna i min hemkommun - som det tydligen är extraroligt att diskutera - ser det som en konfiskering. Deser det som ett mindre och kortsiktigt tack för hjälpenför stöd under mycket svåra tider där vi alla hademycket svåra problem att dras med.Vi trodde faktiskt att kommunenskulle tvingas stänga totalt och bli ett slags Skansenför turister som skulle kommaoch besöka våra naturreservat. I övrigt skulle vi allatvingas leva på bidrag och inte kunna klara oss själva.Det kommunala skatteutjämningssystemet är igrunden bra. Det ger möjligheter till överlevnad i alladelar av landet. Det är en stor hjälp för de kommunersom råkat mycket illa ut. Det innebär inte att det intefinns marginella justeringar som behöver göras. Mendet finns också ett system för att göra de justeringaroch förbättra det som behöver förbättras.För min del tycker jag att principen om rättvistilldelning av offentlig service över hela landet är bra.Det är bra att kommuner hjälps åt med detta. Det ärsynd att går så hårt åt det kommunalaskatteutjämningssystemet. Vi som har upplevt förde-larna med det i stödkommuner och kommuner somhar haft problem, tillfälliga eller längre, är tacksammaför att det finns.Det innebär också att jag som riksdagsledamotkommer att kämpa för att det solidariska systemet föratt hjälpa utsatta områden finns kvar länge till.Anf. 142 ():Fru talman! Skrivelsen om kommunerna är nästanmed nödvändighet mycket av en redovisning av detsom regeringen önskar lyfta fram. Man talar kanskemindre högt om det man inte tycker är så smickrande,eftersom man alltid gör ett urval. Vi har ändå frånFolkpartiet i en reservation till skrivelsen sagt att manmåste vara lite mer ödmjuk i sin redovisning så att viverkligen kan få en utvärderingsdebatt.Ett av problemen i riksdagsarbetet och över huvudtaget i politiken är att det läggs ned alldeles för lite tidpå utvärdering av hur det verkligen blev och alldelesför mycket tid på att diskutera vad vi ska göra i fram-tiden utan att ta hänsyn till hur det ser ut och hurdet kom sig att det blev som det blev.Debatten här i om situationen i kom-munerna handlar också i väldigt stor utsträckning ompengar. Det kanske inte är så konstigt, eftersomkommunernas verksamhet är uppemot hälften av denstatliga. Vi lägger trots allt ned rätt mycket tid på attdiskutera statens ekonomi och statsbudgeten.Vi i är med på att man höjer det gene-rella bidraget till kommunerna, eftersom det fortfa-rande finns så pass många eftersatta verksamheter.Men vi säger nej till den mängd av selektiva jipponoch selektiva öronmärkta pengar som regeringen nuår för år i ökande utsträckning ägnar sig åt.Det gäller lokala investeringsprogram, som är ensorts byggsubvention som man åker runt och delar ut.Det gäller också storstadspengar. Det är på sammasätt pengar som ska delas ut för att i första handkomma i lokaltidningen, där kommunalråd skakarhand med statsråd. De har kommit överens om vadsom ska skapa lokal utveckling för medborgarna. Detfungerar inte, och det är inte något vettigt sätt attanvända pengarna på.Det viktigaste av allt för kommunernas ekonomiär kommunernas egna skatteintäkter. Jag vill inled-ningsvis slå fast proportionerna på statsbidragen,även om vi stöder de ökade statsbidragen. De är irunda tal 100 miljarder, medan kommunernas skat-teintäkter är långt över 300 miljarder.Under de senaste tre åren har ökningen av skat-teintäkterna varit omkring 80 miljarder medan ök-ningen av statsbidragen är omkring 20 miljarder. Detabsolut viktigaste för kommunernas inkomstsida ärutvecklingen av de egna skatteintäkterna, och statsbi-dragen är av mindre vikt. Det är också därför som detär så viktigt att vi skapar bra system för tillväxt ochjobb inte bara på vissa ställen utan över hela landet.Den politiken har vi tidigare ägnat en stor del avdagen åt att diskutera.Det handlar inte bara om vilka pengar man harutan också hur man använder dem. Det är som bekantinte alltid de stora inkomsterna utan utgifterna dethänger på. Kommunerna har fått 80miljarder i ökade egna intäkter. Man kan undra vadkommunerna har gjort med pengarna. finns,som framgår av skrivelsen, inte så väldigt starka indi-kationer på att servicen skulle ha blivit så mycketbättre och att tjänsterna skulle ha blivit bättre, tvärt-om.Lärarförbundet har just gjort en undersökning somvisar att man fortsätter med besparingar i skolan, trotsatt vi får höra att de nya statsbidragen tillkommunerna är bidrag till skolan och vården. Debidragen till kommunerna hamnar i många fall i heltandra sammanhang. Två tredjedelar av kommunernafortsätter att spara på skolan. En tredjedel av kommu-nerna sparar mer än tidigare, enligt Lärarförbundetsundersökning. Det tycker jag är ganska alarmerande,eftersom situationen i skolan är så allvarlig.Det handlar förvisso inte bara om pengar. Dethandlar i mycket stor utsträckning om vad man görför pengarna och hur skolpolitiken och verksamheteni skolan är utformad. Vi från har gångefter annan sett mycket stor anledning att kritiseraSocialdemokraterna och dess stödpartier, och vi harlagt fram ändringsförslag för att få skolan att fungerabättre.Det är kanske en av de absolut viktigaste rättvise-frågorna i vårt land. De förutsättningar som barn ochungdomar får med sig ut i livet avgörs i otroligt storutsträckning av hur god utbildning de får i barn- ochungdomsskolan. Vi fick t.ex. så sent som i går enrapport från som säger att gymnasierefor-men är misslyckad. Det tycker jag är mycket alarme-rande.Fru talman! Man måste göra rätt saker. Kommu-nerna måste satsa på vården och skolan och sluta attsatsa på det som vi i många fall tycker är mindreviktigt. Till det hör kommunalt företagande. Vi iFolkpartiet är mycket kritiska till att man runtom ilandet fortsätter att bedriva verksamhet i kommunalaföretag. De drivs ibland med underskott, och de drivsibland med skattebetalarnas pengar som riskinsats.De används i många fall för att konkurrera med ochkonkurrera ut privata företag som skulle ha kunnatvara livskraftiga och gett människor jobb och egnainkomster.Man får inte vad man borde kunna få för pengarnai kommunerna, därför att man inom de områden somär kommunens ansvar, främst vården och skolan, intetillåter en större frihet på "produktionssidan". Detordet kan låta konstigt i ett sådant här sammanhang,men det är precis vad det handlar om.Finns det någonstans några indikationer på att so-ciala eller andra problem generellt sett följer i spårenav att man låtit andra aktörer komma in i verksamhe-ter? Svaret på den frågan är nej. Det finns gott omexempel på privata vårdgivare och privata förskolordär verksamheten inte alltid har fungerat så bra, mendet finns minst lika många exempel på att det harfungerat dåligt i kommunala verksamheter.Det har alltså inte med organisationsformen attgöra om det blir misslyckat, utan det har att göra medhelt andra saker i styrsystemet och annat. Men vi kanse att det har kommit fram många nya idéer och attkvaliteten kan öka. Framför allt kan kvaliteten öka förvar och en av oss om mångfalden får öka.Det är en ständigt strid ström av attacker motfriskolor och fri barnomsorg. Det senaste exemplet påSocialdemokraternas motvilja mot annat än kommu-nala monopol är det tänkta förbudet mot att akutsjuk-hus ska kunna ägas av företag. Detta är t.o.m. socialdemokratiska majoritet emot.Man undrar vilken Socialdemokraternas nästa attackblir.Det kommer en hel del förslag om hur barnom-sorgen ska förändras, men vi hör väldigt lite om kva-litet och pedagogisk ledning. Vi tror att en av de storabristerna, som gör att man inte får tillräcklig valutaför pengarna, är att det inte tydligt anges att det skavara pedagogiskt utbildad personal som leder verk-samheten och att valfriheten i sig leder till ökad kva-litet, därför att var och en kan hitta det som man ef-tersöker.Hur långa köerna till barnomsorgen är och hurmånga familjer som inte hittar sin barnomsorg redo-visas tyvärr inte i skrivelsen. Där redovisas inte hellerhur vårdköerna växer och hur det känns för de männi-skor som fastnar i dem.Till sist, fru talman, skulle jag vilja ta upp fråganom utjämningssystemet. Ur ett ekonomiskt perspektivtror jag att det har en otroligt stor betydelse för verk-samheten runtom i våra kommuner. Kristdemokrater-na talar om en organisk syn på naturliga gemenska-per, men jag vänder mig lite emot det.I stället för denna organiska subsidiaritetsprincipvill vi i tala om en närhetsprincip. Detbetyder att uppgifterna ska lösas så nära de människordet gäller som möjligt. Man ska också lösa uppgifter-na på effektivast möjliga sätt. Det kan vara genomindividen, kommunen eller på andra nivåer.Men det handlar också om att kunna ha centralaregelverk till skydd och stöd för individen. Avväg-ningen mellan centrala regelverk och lokalt självstyreär ingalunda helt självklar och kan inte fastställasenligt någon enkel princip. Den måste göras från falltill fall.Men vi tycker att det hela har gått överstyr på detsättet att det i alldeles för stor utsträckning är så attriksdagen ska fatta beslut om det man själv gillar ochtycker är viktigt. Maxtaxan är ett sådant exempel.Från socialdemokratiskt håll vill man alltmer föraöver beslutanderätten om assistansersättning tillkommunerna. Men där tycker vi att regelverket fak-tiskt ska ligga centralt för att garantera individen detstöd och den frihet som de personliga assistenternainnebär.Vi tycker, och har slagit fast i enighet, att det ärotroligt viktigt att utjämningssystemet ska bidra tillatt kommunerna får likvärdiga ekonomiska förutsätt-ningar att bedriva sin kärnverksamhet. Men utjäm-ningen ska inte kompensera för skillnader i serviceni-vå, kvalitet, avgiftssättning och effektivitet. Det ärviktigt att man särskiljer detta.Det nuvarande systemet har blivit alldeles för om-fattande, och det finns alldeles för många faktorer,varav många inte rör kärnverksamheten eller opå-verkbara förhållanden. Det är alldeles uppenbart attdet leder snett.Den långtgående inkomstutjämningen, som skerseparat, blir ett negativt incitament för kommunerna.Vi kan se resultatet i form av att många kommunertycker sig sakna ekonomiska möjligheter att satsa påbostadsbyggande, så att människor ska kunna bo ochvara verksamma på de orter de själva vill.Det talades förut om sagan om mäster skräddare,där det bidde en vante i stället för en kostym. Jagtänkte då på sagan om Tödde och Mödde och bo-stadsbyggandet. Det bidde ingen trea på ,utan det bidde bara en parkeringsplats. Problemet justnu är att det inte ens blir parkeringsplatser utan tra-fikkaos och bostadsbrist.Skillnaderna mellan rika kommuner och andra harinte minskat utan ökat med det nuvarande systemet,och det har inte lett till några långsiktiga förbättringarav kommunernas och landstingens situation. Vi varför systemet när det infördes, även om vi hade ettantal förslag till ändringar. Men tycker i alla fall vifrån sida att det är rimligt att säga attsystemet mer eller mindre har havererat i takt med lappat och lagat och lagt till.Metodkritiken är fullkomligt förödande och full-ständigt tillräcklig för att man ska förespråka att vimåste göra om systemet lite mer grundligt. Utjäm-ningen bör grundas på strukturella faktorer och påbåde kostnader och intäkter tillsammans. På så sättkan kommuner som har en hög egen skattekraft menhöga strukturella kostnader få klara av dem själva istörre utsträckning. I stället kan man se till att kom-pensera de kommuner som har höga kostnader meninga intäkter för det. Då skulle vi få ett bättre funge-rande utjämningssystem.Fru talman! Med hänvisning till detta yrkar jag bi-fall till reservation nr 7.Anf. 143 ():Fru talman! Skrivelsen om den kommunala ut-vecklingen är ett faktaunderlag, en beskrivande redo-visning av hur ekonomi och verksamhet i kommuneroch landsting har utvecklats . Somvanligt föreslår utskottet att skrivelsen ska läggas tillhandlingarna.Det som är ovanligt - och det nämnde LennartHedquist tidigare - är att vi har inte mindre än 27reservationer. Det är lika många som i finansutskot-tets betänkande om hela den ekonomiska politiken.Av dessa 27 reservationer är det bara två som handlarom skrivelsens utformning.Det verkar som om några i oppositionen huggersom hungriga abborrar efter varje krok som man kanfästa en reservation på. Jag vill inte förneka att det tasupp en del viktiga frågor i reservationerna. Jag harheller inget att invända mot att riksdagsledamöternaär så aktiva som möjligt för att driva på i olika frågor.Men ni motionärer och reservanter måste också ställaer frågan vad som är rationellt och effektivt i riks-dagsarbetet.Är det verkligen så att man har fört en fråga fram-åt om man ser till att den blir avslagen fem gångerunder ett enda riksdagsår? Yrkandet om ett kvalitets-institut som finns i reservation 20 har inom åttamånader hunnits väckas fem gånger. Varje gång somriksdagen avslår det finns det risk för att det bankas inen ny spik i kistan.Inom Riksdagskommittén pågår ett arbete för attvi ska undvika dubbelarbete i budgetarbetet. Vi kan-ske ska börja med att undvika femdubbelt arbete iandra sammanhang, t.ex. i samband med riksdagensbehandling av den kommunala skrivelsen. Det är ettråd i all välmening - fundera på saken!I skrivelsen redovisas utvecklingen i kommuneroch landsting , i huvudsak förhållan-dena under . Utskottet anser attden här årliga skrivelsen är viktig för ochutskottens möjlighet till uppföljning och utvärderingav fattade beslut. Utskottet tycker att regeringen harbreddat och fördjupat den nationella uppföljningen avutvecklingen inom kommunsektorn på ett bra sätt.I 1999 års vårproposition rapporterade regeringenom det pågående utvecklingsarbetet. Bland annatpekades på behovet av att vidareutveckla och förtyd-liga befintliga mål för skola, vård och omsorg samtatt förbättra det statistiska underlaget för att tydligarekunna följa måluppfyllelsen. Regeringen anmälde dåockså ett pågående arbete med att upprätta en kom-munal databas för att skapa förutsättningar för enbättre samlad uppföljning och aktiva jämförelser.I årets vårproposition redovisar regeringen hur ar-betet med uppföljningen fortsätter att utvecklas. Detarbete som har bedrivits visar bl.a. att natio-nella mål inte är något entydigt begrepp. De bestäm-melser som i lag benämns som mål anger ofta mål avmycket övergripande karaktär, medan de lagparagra-fer som innehåller mer konkreta, målliknande for-muleringar i allmänhet inte benämns som mål förverksamheten. En annan fråga är hur man ska få enbättre överblick över den statistik om kommunernasom samlas in av olika myndigheter.Arbetet med en databas som ska inne-hålla uppgifter som beskriver verksamhetens volym,kostnader och kvalitet fortgår. Databasen ska vara ettstöd för statens och kommunernas uppföljning avverksamhet och ekonomi utifrån både nationella ochlokala prioriteringar. En utbyggd databas ska ocksåge underlag för jämförelser mellan kommunerna isyfte att öka deras produktivitet och effektivitet. Pro-jektet med en provdatabas omfattar barnomsorg,skola, vuxenutbildning samt socialtjänst. Förslag tillnyckeltal som belyser kvalitet och måluppfyllelse iverksamheten ska utarbetas.Utskottet ser positivt på det utvecklingsarbete sombedrivs och konstaterar att regeringens ambitionerbeträffande kvaliteten på uppgifterna i databasenligger väl i linje med vad utskottet anförde vid före-gående års behandling av motsvarande skrivelse.Fru talman! Som jag sade tidigare ska skrivelsenvara ett faktaunderlag, en beskrivande redovisning,och i den mån det förekommer analyser är de till föratt förklara ett samband som ger en utveckling på ettvisst område. Det finns inga politiska skrivningareller analyser i skrivelsen. De politiska analyser somgörs av materialet står i vårpropositionen.Kristdemokraterna och vill att skri-velsen kommande år även redovisar vilka kommunersom har uppnått de bästa resultaten inom olika verk-samhetsområden.Jag nämnde om framtagandet av en provda-tabas. En utbyggd databas kan bidra med mellan-kommunala jämförelser och därigenom ge impulsertill att effektivisera den egna verksamheten. Utskottetunderstryker dock att det huvudsakliga syftet medskrivelsen är att ge underlag för uppföljning av kom-munsektorn som helhet och inte att redovisa enskildakommuners utveckling.Centern och anser att redovisningen iregeringens skrivelse sammantaget visar på en för-bättring inom kommuner och landsting. Men de på-står att de förbättringar som presenteras i vissa avse-enden är otillräckligt grundade på klara siffror.Det är något som jag inte kan hålla med om. En-ligt utskottets uppfattning finns det ingen grund föruppfattningen att de redovisade förbättringarna förkommunsektorn skulle vara baserade på ett sämreunderlag än övriga uppgifter som redovisas i skrivel-sen.I tre reservationer kritiserar man utjämningssys-temet.Jag tror inte alls att utjämningssystemet skulle blibättre om vi följde de tankegångar som finns i reser-vationerna. För övrigt har regeringen under höstentillsatt en delegation för fortsatt uppföljning av sys-temet samt en expertgrupp för utredning av möjlig-heterna att förenkla det. Delegationen ska bl.a. svaraför en fortsatt uppföljning och utvärdering av träffsä-kerheten hos de enskilda delarna av kostnadsutjäm-ningen. Dessutom ska delegationen lämna sådanaförslag till förändringar som förbättrar systemetsförmåga att skapa likvärdiga ekonomiska förutsätt-ningar för alla kommuner respektive landsting. Idirektiven till expertgruppen säger regeringen attfrågan om förenkling av systemet måste analyserasutifrån bl.a. demokratiska aspekter samt inte minsträttviseaspekter. Båda utredningarna ska lämna sinaförslag i år.Delegationen har lämnat en delrapport med vissaförslag till förändringar i inkomstutjämningen förkommuner samt förslag om ett omställningsbidrag förlandsting med befolkningsminskning. Förslaget, somredovisas i regeringens proposition Vissa kommuna-lekonomiska frågor, innebär bl.a. att negativa margi-naleffekter som eventuellt har funnits för vissa kom-muner elimineras. Motionstiden gick ut i går, ochpropositionen kommer att behandlas i höst.Övriga reservationer gäller bl.a. hälso- och sjuk-vård, äldreomsorg, handikappomsorg, barnomsorg,skola, vuxenutbildning m.m.Socialutskottet och utbildningsutskottet har yttratsig över frågor som berör deras beredningsområdensamt föreslagit finansutskottet att avstyrka motion-syrkandena.Socialutskottet noterar att motionsyrkanden omobligatorisk hälsoförsäkring, vårdgaranti, mångfaldav vårdgivare, nya vårdplatser och konkurrensutsätt-ning av offentlig verksamhet har behandlatsoch avstyrkts i betänkande SoU9, i år.Motionsyrkanden beträffande läkartillgänglighetm.m. har behandlats och avstyrkts i betän-kande SoU8, . Motionsyrkandenrörande bl.a. högkostnadsskydd vid köp av läkemedelhar behandlats och avstyrkts i betänkandeSoU9, . Motionsyrkanden gällandeden framtida finansieringen av äldreomsorgen, samtavgiftssättning inom äldreomsorgen har behandlatsoch avstyrkts i betänkande SoU8 i år.Utbildningsutskottet konstaterar att merparten avde frågor som tas upp i motionsyrkandena har be-handlats av utskottet tidigare under detta riksmöte.Utskottet avstyrkte de då aktuella yrkandena, ochriksdagen har avslagit dem.Utbildningsutskottet har bl.a. pekat på en rad olikaåtgärder som har vidtagits i syfte attförbättra kvaliteten i skolan. Det system med olikaformer av kvalitetsinstrument som har skapats påbåde nationell nivå och i kommuner och skolor gerenligt utskottets uppfattning förutsättningar för attutveckla och garantera kvalitet och likvärdighet iskolan.