prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:42Torsdagen den 7 decemberKl. 09.00 - 17.5719.00 - 21.06Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 1 december.2 § Kompletteringsval till utbildningsutskot-tetFörste vice talmannen meddelade att Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp under Per Bills föräld-raledighet 2001 anmälthans ersättare som suppleanti utbildningsutskottet.Förste vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i utbildningsutskottetHanna ()3 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionen,m.m.Förste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:52 Förslag till och rådetsdirektiv om ändring för tjugonde gången av rådetsdirektiv beträffande begränsning av användningoch utsläpp på marknaden av vissa farliga ämnenoch preparat (klorparaffiner med kort kolkedja)KOM (2000) 260 till miljö- och jordbruksutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkanden2000/01:SfU1, SfU6 och betänkande 2000/01:FiU145 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 6 decemberTU1 Utgiftsområde 22 KommunikationerMom. 6 (organisation)1. utskottet2. 1 (m)Votering:244 för utskottet74 för res. 11 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 37 v, 41 kd, 16 c, 14 fp, 13 mpFör res. 1: 74 mAvstod: 1 fpFrånvarande: 8 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 10 (riktlinjer för vägskyltning)1. utskottet2. 4 (c, m, kd, fp)Votering:175 för utskottet145 för res. 429 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 1 fp, 13 mpFör res. 4: 74 m, 41 kd, 16 c, 14 fpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 15 (järnvägstrafikens kostnadsansvar för )1. utskottet2. 9 (c, m, kd, fp)Votering:173 för utskottet146 för res. 91 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 12 mpFör res. 9: 74 m, 41 kd, 16 c, 15 fpAvstod: 1 mpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 16 (prissättning)1. utskottet2. 10 (v)Votering:282 för utskottet38 för res. 1029 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 74 m, 41 kd, 16 c, 15 fp, 12 mpFör res. 10: 37 v, 1 mpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 17 (ekonomisk utredning)1. utskottet2. 11 (c, v)Votering:264 för utskottet55 för res. 1130 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 74 m, 39 kd, 15 fp, 12 mpFör res. 11: 37 v, 1 kd, 16 c, 1 mpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 2 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpAmanda Agestav (kd) anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Mom. 37 (Vänersjöfart m.m.)1. utskottet2. 18 (c, m, kd, fp)Votering:174 för utskottet146 för res. 1829 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 13 mpFör res. 18: 74 m, 41 kd, 16 c, 15 fpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 48 (luftfartens expansion)1. utskottet2. 22 (v)Votering:275 för utskottet45 för res. 2229 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 72 m, 39 kd, 16 c, 15 fp, 9 mpFör res. 22: 2 m, 37 v, 2 kd, 4 mpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMargareta () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 52 (stöd till icke statliga flygplatser)1. utskottet2. 26 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 61 (flygplatskapaciteten i )Yrkanden:1. utskottets hemställan2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 10 (m)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 62 (flygplats)1. utskottet2. 35 (c, fp)Votering:285 för utskottet31 för res. 352 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 72 m, 37 v, 39 kd, 13 mpFör res. 35: 16 c, 15 fpAvstod: 2 kdFrånvarande: 7 s, 10 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 76 (Gotlandstrafiken - en vägfråga)1. utskottet2. 39 (v, fp)Votering:266 för utskottet52 för res. 3931 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 123 s, 74 m, 41 kd, 16 c, 12 mpFör res. 39: 37 v, 15 fpFrånvarande: 8 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 4 mpBirger () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 81 (kommunalt IT-stöd)1. utskottet2. 42 (c)Votering:222 för utskottet16 för res. 4282 avstod29 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 41 kd, 7 fp, 13 mpFör res. 42: 16 cAvstod: 74 m, 8 fpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 84 (Postens kassaservice och lantbrevbäring)1. utskottet2. 44 (c, fp)Votering:285 för utskottet31 för res. 443 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 73 m, 37 v, 40 kd, 11 mpFör res. 44: 16 c, 15 fpAvstod: 1 kd, 2 mpFrånvarande: 7 s, 9 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU1 Förlängd giltighetstid för registrering avrevisionsbolagKammaren biföll utskottets hemställan.LU2 Ändringar i patentlagen och växtförädlar-rättslagenKammaren biföll utskottets hemställan.LU3 Talerätt för vissa utländska konsumentorganMom. 2 (tillämplig lag)1. utskottet2. 1 (kd, m, fp)Votering:190 för utskottet130 för res. 129 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 16 c, 13 mpFör res. 1: 74 m, 41 kd, 15 fpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpMom. 4 (organisationer som godkända organ)1. utskottet2. 2 (kd, m, fp)Votering:190 för utskottet130 för res. 229 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 124 s, 37 v, 16 c, 13 mpFör res. 2: 74 m, 41 kd, 15 fpFrånvarande: 7 s, 8 m, 6 v, 1 kd, 2 c, 2 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Allmän miljö- och naturvårdFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU1Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (prop.2000/01:1 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Den svenska miljöpolitiken liknarketchupen i en ketchupflaska. Först kommer inget,sedan kommer inget, sedan kommer det lite vattenrinnande, och till slut kommer det mängder av ket-chup som kommer med en hastighet och mängd somgör det svårt att kontrollera mängden och effekten.Vi har väntat på konkret politik från regering-en. Endast ett par ärenden med ganska lite substanshar varit uppe i kammaren. ochvåren förväntas den stora miljömålspropositionen,den viktiga klimatpropositionen, rovdjurspropositio-nen där den hett debatterade rovdjursfrågan tas upp,samt troligen en kemikalieproposition. Detta skersamtidigt som är ordförandeland i EU därmiljön ska vara ett av tre huvudteman. Detta är interimligt och seriöst. Man kan fråga sig hur mångagånger som miljöministern kommer att vara i kamma-ren för att stå till svars för sin politik under våren.Jag tror att just detta kommer att karakterisera da-gens budgetdebatt. Det stora slaget om innehållet imiljöpolitiken får vänta till vårens behandling. Dettablir troligen en ren budgetdebatt.Herr talman! Jag tänker personligen lyfta fram trefrågor av budgetkaraktär.Miljöfrågorna måste vara en fantastisk tillgång fören socialist. Man kan höja skatter och bibehålla högaskatter med motiveringen att det är för miljöns bästa.Miljöns bästa - ingen vågar riktigt angripa detta. Dåfår man en förståelse för en i grunden väl genomtänktideologisk strategi, nämligen att överföra det privatakapitalet till det offentliga.Låt mig ta ett exempel på hur genomskinligt dettaär ibland.Skatt på deponi, den s.k. avfallskatten, infördesför . Vi moderater var mot skatten.Vi påpekade en hel del faror med denna, dels attmiljön sammantaget skulle bli sämre, dels de negativakonsekvenser detta skulle få för återvinningsbran-schen, dels hur hårt detta skulle slå mot biocellernaoch inte minst hur detta skulle driva över av-fallsströmmar till förbränning. Följande sade jag idebatten när avfallspropositionen var uppe för be-handling i kammaren:"Ett stort problem är att skatten kommer att styraavfallet till förbränning. Detta kommer troligen attleda till en försämrad miljösituation. 'Hotet' om endeponiskatt har redan styrt över avfallsströmmarnamot massförbränning. Många befintliga förbrän-ningsanläggningar, t.ex. , , och , planerar att nära nog fördubbla sinförbränningskapacitet. "Detta har regeringen upptäckt, och regeringenaviserar att detta ska ses över i syfte att vid behovinföra en förbränningsskatt. Först inför man en depo-niskatt, för att sedan hantera de negativa konsekven-serna med ytterligare en skatt, nämligen förbrän-ningsskatten. är EU:s mycket hårda reglermot deponi på väg med stormsteg.Syftet är klart. Dessa skatter är till för att statenska få in mer intäkter. Miljönyttan är i det närmasteobefintlig. De stora förlorarna är våra medborgaresom får betala skattehöjningarna med hjälp av sinahushållsekonomier. Dessa ökade kostnader för avfall-saktörerna belastar i slutändan avgifterna för sop-hämtningen.En annan konsekvens med skatten var att den sla-git sönder alla de intressanta försök som gjorts medbioceller. Det märkliga är att gång på gånguttalat sig positivt till denna form där man utnyttjaravfall till att utvinna energi i gasform somdet sker en naturlig reduktion av avfallet genom enorganisk process. Problemet är att för att bioceller skavara ekonomiskt intressanta måste de ligga i cirka tioår. Med rådande kostnadsläge är det nu omöjligt.Varför är riksdagsmajoriteten så hårdnackad motdenna teknik trots alla de vänliga ord man har uttalattidigare? Det finns en mängd lösa löften, men ingen-ting fullföljs.Herr talman! Det har börjat dyka upp alltfler bilv-rak i naturen. Bara i hittade man ca500 fler bilar jämfört . En anledning ärtroligen att det är så dyrt att skrota sin bil. Gamlabilar innehåller många farliga ämnen som måste tasom hand så att de inte når ut i naturen. Vi krävde i vårpartimotion att skrotningspremien ska höjas till ennivå som skapar incitament för bilägaren att lämnabilen till skroten.Bilskrotningsfonden som har byggts upp av medelfrån bilägarna har tillräckliga medel för att klara ensådan höjning. Detta är dock ett övergångsproblemeftersom alla bilar som har producerats 1998 ochsenare innefattas av producentansvaret. Vi är positivatill att regeringen har hörsammat vårt krav. En rimligprincip är ju att de pengar som bilägarna har betalat intill fonden ska återbetalas som incitament för att läm-na in bilen.Herr talman! Det är också positivt att det råder enenighet i att kalkning av försurade sjöaroch vattendrag är en prioriterad miljöverksamhet.Moderaterna har länge drivit frågan om att kalknings-anslaget skulle höjas, vilket har skett. Principen börvara att sjöar och vattendrag som kalkats skaingå i den internationella kalkningsplanen. Vi villockså att regeringen ges i uppdrag att utforma ettsammanhållet program för skogskalkning. Försökmed skogskalkning har visat positiva effekter. Dess-utom bör regeringen driva på det internationella sam-arbetet, t.ex. under ordförandeåret i EU men också iÖstersjösammanhang, med syfte att uppnå bindandeavtal om minskningar av försurande utsläpp.Vi anser att kalkningsanslaget ligger på enrimlig nivå. Men vad vi inte anser vara rimligt är atthela av totalt 213 miljoner kronorgår till administration. Det var rimligt under upp-byggnadstiden att administrationskostnaderna varnågot högre, men har vi mycket svårt att förstå atthela av anslaget går till den administrativahanteringen. Det tror jag att de flesta uppfattar som enmycket ineffektiv hantering. Vi måste minimera by-råkratin för att få ut maximalt av de satsade pengarna.Herr talman! Jag vill därför yrka bifall till vår re-servation 1.Anf. 2 ():Herr talman! Att klimatförändringar är en av vårtids stora utmaningar, kanske den största, därom är vialla överens. Det är en mäktig utmaning att vändautvecklingen, men vändningen är nödvändig för attlivsbetingelserna på jorden ska vara tillfredsställandebåde för oss människor, för djur och för naturen iövrigt.Fiaskot i är ur denna synvinkel mycketolyckligt. Misslyckandet att kunna komma överensfår dock inte hindra att sträva mot att minskavåra inhemska utsläpp av växthusgaser. Sverigemåste därtill fortsätta att vara pådrivande i internatio-nella sammanhang för att minska utsläppen. Men föratt på ett trovärdigt sätt kunna vara pådrivande i in-ternationella sammanhang måste vi se till att minskavåra egna utsläpp först, dvs. städa framför egen dörr.Då är det viktigt att alla delar i samhället engage-ras i arbetet för att minska utsläppen av växthusgaser.Ett sätt att engagera den lokala nivån är att inrättaklimatpolitiska program. Det är något som även har föreslagit. Dessa program skullekunna stimulera det viktiga lokala arbetet med attminska utsläppen av växthusgaser. Att arbeta lokaltmed frågan har den stora fördelen att det kan blimycket gripbart för människor. Kopplingen mellanlivsstil och levnadsmönster och påverkan på miljönkan tydliggöras. har därför avsatt medelunder utgiftsområde 20 för inrättande av det klimat-politiska programmet. Vi ser det som ett första stegför att vända den utveckling som vi alla vill vända.Då är det förvånansvärt att regeringen fortsätteratt ta i anspråk medel till de numera mycket kritisera-de lokala investeringsprogrammen, detta t.o.m. efterskarpa påpekanden från - vilketvi har diskuterat i andra sammanhang.Herr talman! Det finns en tydlig koppling mellandet arbete de ideella organisationerna på miljöområ-det gör och människors kunskaper om miljö ochmänsklig inverkan på miljön. Organisationerna görockså ett bra jobb med bevakning av utvecklingen,bl.a. på den biologiska mångfaldens område. SkaSverige fortsätta att vara en pådrivande kraft ochföregångsland för en ekologiskt hållbar utveckling ärdet nödvändigt att vi fortsätter att ta till vara demycket goda krafterna som finns inom de organisa-tioner jag åsyftar.Det är dyrt att låta bli. Då är det också förvånans-värt att regeringen inte väljer att på ett bättre och merkraftfullt sätt uppmärksamma och uppmuntra de or-ganisationer som gör ett så förtjänstfullt arbete inomnatur- och kulturmiljöområdet. Det är förvånansvärtatt man inte väljer att uppmuntra och stimulera detta.Ett anslag, som vi har med i vårt budetförslag, bordevara på sin plats. Anslaget borde således förstärkas pådetta område inom anslagsrubriken talman! Tyvärr är kalkning av sjöar, vatten-drag och skogar en nödvändig åtgärd. Jag och vi iCenterpartiet beklagar att så är fallet, dvs. att det ärnödvändigt. Men eftersom det ändå är det bör vi fort-sätta att avsätta medel till kalkningsverksamheten.Inom anslaget Åtgärder för att bevara den biolo-giska mångfalden finns medel för avsättning avskyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning. Detär enligt vår mening viktigt att dessa olika områdendelas i budgethänseende. Jag har också påpekat detta,som ni väl känner till, vid tidigare tillfällen. Det ärviktigt för att nå en mer förutsägbar anslagsnivå förrespektive insatsområden. Förhoppningen är att vi skase en mer långsiktig politik än vad som vi har sett såhär långt. Tyvärr har inte majoriteten delat min uppfattning i denna del, men jag hoppas på en bättring iframtiden.Herr talman! Avslutningsvis vill jag tala lite omvården av värdefull natur. Jag och anseratt medel för skyddsvärd skogsmark ska fördelas såatt en större andel än kan reserveras för biotop-skydd och naturvårdsplan. Det innebär att vi får flersmå områden som kan skyddas i alla delar av landet.På så sätt kan fler människor få del av det som vi villskydda och bevara , och vi kan uppnåen större biologisk mångfald på fler platser i landet.Medel bör också reserveras för skötsel och tillsynav det som redan är avsatt. Likväl bör medel avsättasför ersättning till de skogar och annat som kan drab-bas och ligger i närheten av de bildade reservaten.Herr talman! Jag vill med anledning av det anför-da yrka bifall till reservation 2.Anf. 3 ():Fru talman! träffade jag och tre le-damöter till några gymnasieungdomar. En av ungdo-marna frågade mig varför jag inte var Miljöpartist,eftersom jag sagt att en av mina hjärtefrågor är miljö-frågorna. För mig är svaret enkelt. De stora och svåramiljöproblemen kan inte få en lösning utan ett ut-vecklat internationellt samarbete.I det samarbetet är vår medverkan i EU-samarbetet centralt. Miljöproblemen löser vi baragenom ett marknadsekonomiskt system med politiskstyrning. Miljöproblemens lösning ligger i hög grad iutbildning, kunskap och forskning. Miljöproblemenslösning förutsätter internationell solidaritet i form avbl.a. bistånd.Den främsta utgångspunkten för en liberal politikär den enskilda människan. Det är också utgångs-punkten för en liberal miljö- och naturresurspolitik.Hoten mot miljön har under de senaste decenniernatill stora delar ändrat karaktär. Från att främst ha varitfråga om synliga och omedelbara fabriksutsläpp mednationella eller regionala skador har miljöproblemenkommit att bli mer globala och diffusa till sin karak-tär. En säkrad god livsmiljö i det globala perspektivetär därför en utmaning som delas av hela jordens be-folkning.Vi socialliberaler har i grunden en optimistik synpå framtiden och en tilltro till varje generations för-måga att finna lösningar på sin tids problem och attkänna ett ansvar för kommande släkten. Vi har ocksåen positiv teknikvänlig syn på verkligheten. Genomtekniska framsteg har mänskligheten kunnat upptäckaflera miljöhot och i många fall också kunnat minskakonsekvenserna på den framtida friheten.Vi anser att kopplingen mellan ekonomi och miljöär en nödvändig utgångspunkt för det fortsatta miljö-arbetet. Vi anser inte att marknadsekonomin står imotsats till en förbättrad miljö utan ser tvärtommarknadsekonomin som ett medel som om det an-vänds på rätt sätt kan lösa många av dagens svåramiljöproblem.Frågan om det finns en av människan förorsakadväxthuseffekt har debatterats intensivt de senasteåren. Det finns dock om möjligt en ännu starka-re konsensus om att det finns en av människan föror-sakad växthuseffekt som bl.a. har visat sig som enökning av jordens medeltemperatur under det senastehalvseklet.Det har efter det internationella miljömötet i uttalanden från de två högerpartierna här ikammaren som inte kan tolkas på annat sätt än från de partierna vill tona ned betydelsen av attvåra koldioxidutsläpp faktiskt har en reell inverkan påvår miljö. Det är synpunkter som vi socialliberalerinte sympatiserar med. Vi menar att måste blimer aktivt att driva på utvecklingen för att finna lös-ningar på klimatfrågan.Klimatfrågan är en av de viktigaste framtida mil-jöfrågorna. För att bidra till en förändrad livsstil be-hövs ett åtgärdspaket som bl.a. stimulerar till ökadanvändning av IT-kommunikation, minskad använd-ning av biltransporter i företag och hushåll, sänktenergikonsumtion och en energieffektivisering sombör genomföras med start . Småföretagoch hushåll bör erbjudas rådgivning om effektivareenergianvändning. Kampanjer för användande avbränslesnålare bilar och ändrade körmönster bör ock-så genomföras.Vi socialliberaler vill också föreslå att det inrättaslokala klimatinvesteringsprogram. Sådana skullefinansieras inom ramen för de lokala investerings-program som redan finns. Vi anser också attfördelning och bedömning av anslag för lokala kli-matinvesteringsprogram bör handhas av Miljödepar-tementet.I dag pågår ett misstänksamt spel mellan med-lemsländerna i EU där rationella åtgärder stoppasdärför att de inte kan genomföras ensidigt av ettmedlemsland. För att riva hindren mot en rationellklimatpolitik måste EU ges ökat inflytande över kli-matpolitiken. Vi vill införa en europeisk miniminivåför koldioxidskatten.Trots att alla partier säger sig förespråka en sådanhar varit långt ifrån drivande för en sådanutveckling. Haagmötet var en besvikelse för alla osssom hoppats på att skulle gå i bräschen idenna fråga. Men de svenska socialdemokraterna varinte villiga att förorda en gemensam koldioxidskatt.Det är en stor besvikelse för miljön och för alla ossmiljövänner.En europeisk koldioxidskatt är i sig inte tillräckligför att klara utmaningen i klimatfrågan. Förebildenför EU bör därför vara EMU-samarbetet. Unionenmåste skapa en gemensam valuta för växthusgaser, enekologisk euro, i form av utsläppsrättigheter. Kyoto-protokollet skapar möjligheter för länder att klara sinaåtaganden genom att handla med utsläppsrätter.Att fördela utsläppsrätter via marknaden har storafördelar jämfört med administrativa regleringar. Dethar också fördelar jämfört med skatter och subventio-ner. Det leder för det första till de mål som har upp-satts. Ska vi bara släppa ut koldioxid kommerdet inte att finnas fler rättigheter att köpa. Skattehöj-ningseffekter påverkas av faktorer som konjunkturoch konsumtionsmönster.För det andra innebär utsläppshandel att det är densom släpper ut växthusgaser som betalar. börinföra ett system för handel med utsläppsrätter såsnart det är möjligt. Det främsta syftet bör vara attskapa en förebild för att införa ett ekologiskt EMU,dvs. en europeisk handel med utsläppsrätter beslutadpå EU-nivå. Men även om det tar tid eller visar sigsvårt att genomföra, menar vi att bör införaett eget system för handel med utsläppsrätter.Avslutningsvis, herr talman: Den biologiskamångfalden är en förutsättning för människans över-levnad och en ständig källa till inspiration och rekre-ation. Ett sätt att skydda naturskog och därmed denbiologiska mångfalden är att undanta viss skogsmarkfrån skogsbruket. För att en del av sistanaturskog ska kunna bevaras för kommande genera-tioner menar vi att skog måste skyddas i reservat. Attbevara orörd natur, ostörda rekreationsområden ochbiologisk mångfald är därför viktiga mål för en soci-alliberal miljö- och naturresurspolitik.Vi föreslår en förstärkning på området med 50miljoner kronor i förhållande till regeringens propo-sition.Anf. 4 () replik:Herr talman! Jag vill efterlysa lite hyfs i debattenfrån . Jag tycker att retorik tillhör det som gör att unga människorvänder politiken ryggen. Jag delar inte uppfattning om vad jag har sagt i klimatfrågan.Vad jag gjorde i den debatten här i kammaren var attjag anmärkte på det osakliga påståendet från Miljö-partiets att de tragiska översväm-ningarna i med bestämdhet är ett resultat avväxthuseffekten. Detta vet inte forskarna i nuläget.Jag efterlyste en saklig behandling av en så viktigfråga som klimatfrågan.Jag tror också att det är viktigt att i den här kam-maren anmärka att forskarna inte är eniga. Man ärtroligen enig om att det pågår en temperaturhöjning,men man är inte helt enig om vad den är resultatet av- om det är mänsklig påverkan eller solaktivitetereller om det är fråga om naturliga fluktuationer.Även om jag också väldigt noggrant sade att sce-nariot med mänsklig påverkan är så pass viktigt att vimåste ta hänsyn till det, vill jag efterlysa lite hyfs idebatten, . 5 () replik:Herr talman! Forskarna är i stort sett helt enigaom att utsläpp av koldioxid och vissa andra gaser haren mycket stark påverkan på klimatet. Det finns ennästan total enighet kring detta. Jag tror att det ärväldigt viktigt att vi från politiskt håll är tydliga i vårinriktning. Så snart vi uttalar ett ifrågasättande avdetta som vi egentligen borde vara eniga om spridervi också ett ifrågasättande hos de många människor-na. Det gäller på klimatområdet liksom också i fråganom vår hantering av avfall. Det gäller faktiskt också ifrågan om skatt på förbränning av sopor.De signaler som vi skickar ut betyder oerhörtmycket för om vi ska ha framgång med miljöarbetet.