prot · GN09108 · 2000-05-12 00:00:00 — Där-för kan det vara väldigt viktigt att jobba med männen.Jag tänkte fråga hur utrikesministern ser på möj-ligheten att driver på det här arbetet, prövarnya sätt, t.ex. genom att stimulera internationellanätverk för män som vill ta till sig kunskap om jäm-ställdhetsfrågor, diskutera papparollen m.m.Vi måste också arbeta med de unga. När det gällerskolutbyte och kontakter mellan ungdomar borde väljämställdhetsfrågorna vara en självklar del, åtminsto-ne när det gäller EU:s utbildningar, med EU-bidragoch med Sidapengar. Jag skulle vilja höra hur utri-kesministern ser på detta.Anf. 109 Utrikesminister ():Fru talman! Jag har framför allt försökt beröra detsom har hamnat inom mina ansvarsområden. Det somAnne tar upp är oerhört viktigt, men detfaller kanske mer under jämställdhetsministerns an-svar. Jag tror att av jämställdhets-ministern kan få något vidare beskrivningar av vad vigör också när det gäller att stimulera de internatio-nella nätverken för män och att driva jämställdhets-frågor i utbildning och liknande. Allt detta är sådantsom vi arbetar med, och det är ett väldigt viktigt ar-bete.Jag tror att det är viktigt att vi också fortsätter attse till att ta upp jämställdheten iskolsystemet, både nationellt och internationellt, ochatt se till att täcka in allt det fortsatta arbete som vi nuhar på det internationella området för jämställdheten.Jag tror, som sagt var, att kan fåbättre beskrivningar av jämställdhetsministern.Anf. 110 ():Fru talman! Att jag tar upp frågan om nätverk be-ror också på att jag var på kvinnornas andra i . Där var det män med,främst från och . Vi diskuterademansrollen, och de menade att det var väldigt svårtför dem att hitta någon att diskutera sina frågor med.Jag tänkte då att män i och övriga Nordenkan knyta ihop det här och hitta bra nätverk.I onsdags i EU-debatten kom frågan upp om enEU-kommissionär för jämställdhetsfrågor, och stats-minister tyckte att det var viktigt. Jagundrar om utrikesminister delar denståndpunkten och också vill verka aktivt för att vi fåren EU-kommissionär för jämställdhet.Anf. 111 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill bara avslutningsvis säga attjag tycker att det är en bra och viktig idé. Det är ettexempel på uppgifter som kan bli väldigt intressanta iperspektivet att vi står inför en utvidgning av EU ochdärmed nya och fler kommissionärer. Det kan därförvara ett exempel på ett område för en ny kommissio-när.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:343 omkosovoalbanska fångar i SerbienAnf. 112 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat hur re-geringen avser att sätta press på för att frigede kosovoalbanska fångarna i serbiska fängelser, omregeringen kan villkora det humanitära biståndet tillSerbien med frisläppande av de kosovoalbanskafångarna, om regeringen planerar att föra upp frågan isäkerhetsrådet samt om regeringen avser att arbeta fören ändring av angående krigs-fångars behandling till att omfatta även personer somtagits till fånga vid inbördeskrig.Jag vill börja med att betona att regeringen sermed mycket stort allvar på frågan om behandlingenav frihetsberövade kosovoalbaner i . Detta ärutan tvekan en av de mest omstridda frågorna i Ko-sovo efter kriget. Från vissa håll hävdas att antaletfängslade skulle uppgå till 5 000. Den internationellaRöda korskommittén (ICRC) har en viktig roll i dettasammanhang och har identifierat omkring1 600 fångar.Margareta har rätt i att det kan vara svårtatt juridiskt klassificera alla kosovoalbaner i serbiskafängelser. Kosovo är en del av FörbundsrepublikenJugoslavien (FRJ). Det är således svårt att på princi-piella grunder hävda att samtliga kosovoalbaner,enbart med hänvisning till etnisk tillhörighet, medautomatik bör friges från serbiska fängelser. Mångakosovoalbanska fångar i har dock uppenbar-ligen varit frihetsberövade , under svåraförhållanden, utan rättegång och utan tillgång tillförsvarsadvokat. Detta förfarande är naturligtvis oac-ceptabelt och fördöms kraftigt av regeringen.Från det internationella samfundets sida har FN:skommissarie för mänskliga rättigheter, UNHCHR, ensammanhållande funktion på detta område. MR-kommissariens kontor i driver aktivt fråganmot serbiska myndigheter direkt på platsen.UNHCHR-kontorets chef i är också ordfö-rande i en särskild kommission för fångar och sakna-de personer som upprättades . Kom-missionen, som representerar ett brett politiskt ochcivilt spektrum i Kosovo med deltagande av bådeserber och albaner, arbetar med att kartlägga dessapersoners öde och agerar gentemot myndigheterna.Kommissionen har ett politiskt mandat från Kosovostransitionsråd (KTC). Sedan kommissionen bildadeshar över 250 fångar frigivits.Frågan om ett internationellt initiativ för att ökafokuseringen på denna viktiga fråga och den separatamen relaterade frågan om saknade personer har tagitsupp från olika håll. Man har bl.a. föreslagit utnäm-nande av en särskild utsänd representant. Sverigeställer sig positivt till att initiativ i den riktningenundersöks och är berett att bidra till detta.Sverige stöder MR-kommissarien och i deras arbete med dennasvåra fråga. Våra möjligheter att agera direkt genomsäkerhetsrådet begränsas kraftigt av att intelängre är medlem i rådet.På frågan om villkorande av det humanitära bi-ståndet vill jag bara betona att humanitärt bistånd gestill behövande människor oavsett vilken regim delever under. Detta är en fundamental princip för allhumanitär verksamhet som starkt driver.Genèvekonventionen är i första hand inriktad påinternationella konflikter. Konventionens protokoll 2är dock tillämpligt i fallet Kosovo. Detta är visserli-gen något mindre långtgående än protokoll 1, menanger ändå grundläggande regler för behandling avfrihetsberövade personer i samband med väpnadintern konflikt. Protokollet har biträtts av Förbunds-republiken . 113 ():Fru talman! Jag ber också att få tacka för svaret,som jag tycker var bra men som jag anser ändå speg-lar en osäkerhet och kanske en maktlöshet och enuppgivenhet, som jag tror många känner när det gäl-ler de kosovoalbanska fångarna i . Jag ärockså tacksam för beskedet att regeringen ser allvar-ligt på denna fråga. Självklart undrar jag om rege-ringen gjort vad som fullt ut står i dess makt att göraför att få krigsfångarna eller de politiska fångarna -vad man nu vill kalla dem - fria.Fru talman! Situationen är förskräcklig och oro-ande. Oron är stor hos de fria anhöriga när det gällerhur det är och hur det ska bli med deras tillfångatagnaanhöriga. Som jag ser det är en viktig förutsättningför att det ska bli fred och en något sånär stabil situa-tion i Kosovo och på att krigstrofén de ko-sovoalbanska fångarna släpps fria.Fru talman! Vid mitt besök i förråret hamnade jag helt oplanerat och oförberett i enlugn och stillsam demonstration - stor var den också- i staden , som det heter . Pez hette den då.Demonstrationen handlade just om de kosovoalbans-ka fångarna i . Då fick jag klart för mig hurstarkt kravet från kosovoalbanerna är på att dessafångar släpps fria. Det är ett kravfullt samtalsämnesom kommer fram oupphörligen när man talar medkosovoalbaner.I dag, t.ex., demonstrerar man bl.a. i ,utanför , och på andra håll i Kosovogenom att hungerstrejka som protest mot tillfångata-gandet av kosovoalbanerna.Fru talman! Jag tror att vi är överens om att situa-tionen för de tillfångatagna och deras anhöriga ärfruktansvärd. Men frågan kvarstår ändå: Vad kan vigöra för att få de orättfärdigt tillfångatagna kosovoal-banerna fria? Utrikesministern har beskrivit vad rege-ringen har gjort och att man tänker utnämna en sär-skilt utsänd representant för att fokusera på fångarnassituation ytterligare. Jag understöder den tanken. Jagtycker den är bra.Men jag önskar ändå att det här i snabbttillsattes en arbetsgrupp eller någonting liknande föratt finna utvägar och pröva alla möjligheter för att fåde tillfångatagna fria. Jag undrar om utrikesministernanser att det är en främmande eller helt omöjlig tanke.Utrikesministern har också genom sitt stora kon-taktnät i och i hela världen möjligheter attpåverka och i olika sammanhang ta upp denna ange-lägna mänskligarättighetsfråga. Även om vi, dvs.Sverige, inte finns med i säkerhetsrådet måstedet väl ändå gå att påverka så att frågan om de ko-sovoalbanska fångarna kommer upp där och i andrainternationella sammanhang.För kosovoalbanerna och andra människor påBalkan är denna fråga mycket viktig i demokratipro-cessens fortsättning, som jag ser det, och för det fort-satta försoningsarbetet framför allt i Kosovo, menockså i Bosnien och på andra delar av Balkan.Anf. 114 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligtvis väldigt viktigt attalla fortsätter att agera i denna viktiga fråga. Det storaansvaret - de som vi nu måste ge allt stöd till - harnaturligtvis MR-kommissarien och den internatio-nella rödakorskommittén, som kan fortsätta att bådeförsöka hantera frågan och tala om vad man kan fåför ytterligare stöd från andra länder. EU måste fort-sätta att ställa de politiska kraven, som vimåste se vad vi kan ge för stöd vad gäller att direktagera i frågan.Det är ett fruktansvärt stort problem. Vi har ingadirekta lösningar i dag.Anf. 115 ():Fru talman! Det är sorgligt att höra. Jag tycker attvi ofta talar om sorgliga ämnen, men situationen är jusådan.Jag fick faktiskt i början av av enperson i Kosovo en sammanfattande bild över situa-tionen som kanske kan vara bra och intressant i sam-manhanget. Denna person har i sitt arbete på institu-tionen för mänskliga rättigheter i just tilluppgift att följa fångarnas situation i de serbiskafängelserna. MR-institutionen i har varannanvecka möte med UNHCR, då man bl.a. diskuterarsituationen för de tillfångatagna kosovoalbanerna.MR-kontoret i säger bl.a. att 43 kosovoal-banska fångar släppts fria under de senaste två veck-orna. Det är sådana fångar som tillfångatogs vid ser-bernas återtåg till föra sommaren.Den 9 maj, , fortsatteen s.k. rättegång mot 145 kosovoalbaner från stadenGjakova i Kosovo. Bland dem finns det minderåriga.De är bara . Alla dessa 145 anklagas förterrorism.Åldern på fångarna som sitter i dessa serbiskafängelser är . Jag har också hört att det harfötts barn i fängelserna. De är bara några månadergamla. Många av fångarna är också svårt sjuka utanatt få någon som helst vård. Det finns sårade ochskadade som inte får någon hjälp.Det är bara några få albanska advokater, och ävennågra få serbiska advokater, som försvarar dessakosovoalbanska fångar. Det kan inte vara någon lättuppgift för dem att försvara personer i en politiskrättegång - speciellt inte vid en rättegång som denserbiska regimen står bakom - säger man från i de fångar som hitintills har släppts har oav-sett brottet enligt uppgift betalat sin frihet med peng-ar. Det har kostat från till . Men det är kanske inga nya har vädjattill UNHCR att göra det möjligt för de anhöriga att fåbesöka sina anhöriga i fängelse, men det har hittillsinte givit något resultat. har ibland äldrekvinnor fått besöka fångarna, men fungerar intedet heller längre.Utrikesministern nämnde en siffra på 1 600 fångartidigare, som Röda korset hade uppfattat fanns i fäng-elserna. Men Internationella röda korset har baratillgång till vissa av de serbiska fängelserna, sägs det- inte till alla fängelser. Det är bara sådana fängelsersom den serbiska regimen har tillåtit Röda korsetspersonal att komma till. Det gör att okunnigheten omdessa människors situation är väldigt stor.Utrikesministern svarade mig inte på de frågorsom jag ställde.Anf. 116 Utrikesminister ():Fru talman! Jag ska svara på frågan. Nej, jagtycker inte alls att tanken på en arbetsgrupp är främ-mande eller felaktig. Alla möjligheter att göra någon-ting måste naturligtvis prövas. Däremot tror jag kan-ske inte att en svensk arbetsgrupp hjälper. Det är i såfall genom det internationella arbetet och en arbets-grupp kring den särskilda representanten som vi kangöra någonting.Vi har precis samma bild av problemen. Tyvärrdelar vi också lite grann känslan av att det är svårt attagera och svårt att se några direkta lösningar. Vikommer återigen tillbaka till själva kärnproblemet -och jag har fört den diskussionen - somvi kan se på , nämligen utvecklingen iSerbien och frånvaron av en demokratisk regim somrespekterar mänskliga rättigheter och alla minoriteteri Serbien.Anf. 117 ():Fru talman! Jag har inga motargument till detta,utan jag håller med. Utrikesministern var kanske litetveksam inför en svensk arbetsgrupp. Men glöm inteatt har ett väldigt gott anseende internatio-nellt. Man säger att som kanske världensmest demokratiska nation måste ju hjälpa till både häroch där i världen. Jag tror inte att en svensk arbets-grupp vore helt felaktigt. Man kan ju börja där ochtrycka på genom utrikesministern.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellationerna 1999/2000:360,364 och 365 om demokratiutvecklingen i KosovoAnf. 118 Utrikesminister ():Fru talman! , ochAnna Lilliehöök har frågat hur regeringen avser attstödja den demokratiska utvecklingen i Kosovo. In-terpellanterna undrar också om regeringen avser attinbjuda ledare för politiska partier i Kosovo för attstudera det svenska demokratiska systemet och ageraför att andra länder inom EU gör detsamma samt omregeringen planerar att sända en delegation till Ko-sovo för att diskutera frågor om demokrati ochmänskliga rättigheter.Uppbyggnaden av ett demokratiskt samhällssys-tem präglat av fredlig samlevnad mellan olika folk-grupper är en grundläggande målsättning för deninternationella närvaron i Kosovo. Att främja en de-mokratisk samhällsutveckling genom stöd till upp-byggnaden av demokratiska institutioner inklusive ettfungerande rättssystem och till utvecklingen av detcivila samhället tillhör också målen för det svenskautvecklingssamarbetet i Kosovo.I resolution angav säkerhetsrådet att den in-ternationella närvaron i Kosovo har ett ansvar förupprättande av en säker miljö i vilken lag och ordningrespekteras. Detta är en avgörande förutsättning föratt arbetet med att utveckla demokratiska politiskaprocesser och institutioner ska få ett fäste. I bredbemärkelse bidrar således KFOR och den internatio-nella civilpolisstyrkan, i vilka aktivt deltar,till att skapa förutsättningar för en demokratisk ut-veckling och förhoppningsvis även försoningmellan grupperna.Inom FN:s mission i Kosovo () har OSSEett särskilt ansvar för institutionsuppbyggnad, vilketomfattar demokratiutveckling, stöd till partiväsendet,medier, lokal förvaltning, mänskliga rättigheter ochinsatser till stöd för det civila samhället. harinitierat en rad konkreta projekt inom dessa områden.Sverige finansierar 28 sekonderadesvenskar inom OSSE-missionen. Den svenska perso-nalen utför omvittnat värdefulla insatser inom demo-kratisering, valförberedelser, mänskliga rättigheter,partiutveckling och stöd till den civila administratio-nen.Tillsammans med FN ansvarar för förbere-delserna inför höstens planerade lokalval. Det ärviktigt att dessa val förbereds väl och att röstberätti-gade personer som befinner sig påflykt från Kosovo får möjlighet att delta. harberedskap att stödja dessa förberedelser och planerarredan att bidra med valobservatörer.Det svenska utvecklingssamarbetet i Kosovo harhittills koncentrerats på akut fysisk återuppbyggnadav nödvändig infrastruktur, bostäder och skolor. Inästa fas ges ökad prioritet åt att utveckla stödet inomområdet demokrati och institutionsuppbyggnad medbetoning på uppbyggnad av en fungerande förvalt-ning och lokalt självstyre. Utformningen av dessainsatser kommer att ske i nära samråd med UNMIKoch andra relevanta aktörer. Även insatser inom rätts-sektorn och medieområdet kommer att prövas. Sidasintegrerade områdesprogram i Kosovo syftar bl.a. tillatt utveckla kapaciteten på dessa områden inom ra-men för den lokala förvaltningsstrukturen i Kosovo.Genom de svenska enskilda organisationernaKvinna till Kvinna, och OlofPalmes Internationella Centrum stöder rikta-de insatser inom demokrati och mänskliga rättigheter.Det handlar bl.a. om utbildning av lokala samar-betspartner i demokratiskt organisationsarbete ochadministration, seminarier och workshopar där kon-takter knyts mellan olika organisationer och länder iregionen och internationellt, att stödja projekt meddeltagande av minoriteter och stöd till oberoendemedier som verkar för tolerans och försoning. Erfa-renheterna av detta stöd har varit positiva.Det partipolitiska landskapet i Kosovo uppvisarför närvarande tydliga splittringstendenser. På kort tidhar ett drygt tjugotal politiska partier bildats. Inför deförestående lokalvalen kan det vara enfördel att de lokala partierna engageras i en ömsesidigneutral dialog med det internationella samfundetsrepresentanter på plats i Kosovo. Regeringen för enlöpande dialog i demokrati- och MR-frågor medpolitiska företrädare i Kosovo inom ramen för fre-kventa högnivåbesök. Bland dessa kan nämnas mitteget besök , försvarsminister resai december samt migrations- och biståndsministerKlingvalls förestående besök i juni i år.Anf. 119 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för också det härsvaret. Jag tycker att det ger både ett aktivt och ettframåtriktat intryck när det gäller regeringens insat-ser, men jag tycker ändå inte att det ger tydliga svarpå de frågor som jag har ställt. Jag är således interiktigt nöjd med svaret.Inledningsvis vill jag säga att de svenskar som iskilda sammanhang gör olika insatser i Kosovo ärmycket uppskattade. De gör ett fantastiskt arbete ochär värda allt vårt stöd, som de också är i stort behovav. De har en mycket utsatt position och situation.Fru talman! Kosovo behöver hjälp med mycket.Utrikesministern svarade inte på frågan om regering-en kunde tänka sig att inbjuda representanter för defrämsta partierna i Kosovo att t.ex. inför det stundan-de valet kommma hit för att studera och ta del av demestadels positiva konsekvenser som demokratin harfått för vårt samhälle, vårt land. Jag fick inte hellernågot svar på frågan om utrikesministern vill med-verka till att påverka även andra länder inom EU såatt de inbjuder representanter för Kosovo att studerademokratins uppbyggnad m.m. i olika EU-länder.På frågan om att sända delegation till Kosovo föratt diskutera frågor om demokrati och mänskligarättigheter gavs svaret att biståndsministern ska resadit . Det är i och för sig bra, men jag önskaratt utrikesministern hade givit ett mer handfast svar.Fru talman! Som jag tidigare nämnt besökte jagKosovo . Det var en omskakandeupplevelse som jag väl aldrig riktigt kommer atthämta mig ifrån. Jag mötte då representanter/ledareför de flesta politiska partierna. Alla, oavsett om detgällde LDK, det största partiet med ispetsen, eller representanter för sommed FN:s hjälp skulle regera landet, sade att de behö-ver snabb humanitär hjälp så att människorna kan fåtak över huvudena kommer. Men vibehöver också hjälp med att bygga upp det demokra-tiska systemet. Kaos och anarki lurar bakom gathör-nen om vi inte snabbt får hjälp med detta, sade man.I var jag i Kosovoigen, men den här gången tillsammans med en grupppå sex personer av vilka två sitter här och kommer atttala senare.Målsättningen med resan var att hålla ett semina-rium om demokrati och hur det demokratiska system-et ser ut och fungerar här i . Seminariet rikta-de sig till politiska ledare. Såvitt jag vet var alla poli-tiska partier i Kosovo representerade vid seminarietmed ledare på mycket hög nivå, i vissa fall allra hög-sta. Sammanfattningsvis var det mycket lyckat ochuppskattat. De ömsesidiga kontakterna var säkert avstort värde för många, även för oss svenskar. Underflera dagar talade man om oss på radio och i TV. Ochtidningarna skrev om oss.Fru talman! Det kaos och den anarki som man iförra årets augusti ängslades för vågar jag nog sägainte längre låg och tryckte bakom gathörnen utan varganska tydliga. Då kan man fråga sig: Varför har detblivit så, och hade det kunnat förhindras? Det skullevara intressant att höra utrikesministerns svar på denfrågan.Anf. 120 ():Fru talman! Tack för svaret. har utrikesminis-tern varit här , så det kanske börjar blilite tröttsamt. Det är många frågor som rör sig kringBalkan. Jag ska försöka bli så kortfattad som möjligt.Jag hade hoppats att vi skulle få lite mer stöd förde tankar som vi har kring utökad demokratiutveck-ling osv. Allt det som beskrivs i svaret är naturligtvismycket positivt. Vi har sett med egna ögon hur deolika organisatioinerna arbetar - FN, osv.Man kan se de grundläggande behoven, men un-der ytan finns det andra behov som inte är lika synli-ga. Det är just behoven av kunskap om, förståelse föroch träning i demokrati och samverkan. Detta varmycket utmärkande när vi talade med politiska före-trädare. Man hade lite förståelse för andras problem.Precis som det står i svaret har ett tjugotal partierbildats och man splittras. Man har inte den demokra-tiska traditionen. En av företrädarna sade - MargaretaVilkund kanske nämnde det - att ni med era demo-kratiska hjärnor kan inte förstå tusentals år av för-tryck. Det finns ett mycket stort behov av att få dis-kutera de här sakerna, att se andra länders möjligheteroch arbetssätt.Utifrån de erfarenheter som vi har fått efter besökdär nere drar jag den slutsatsen att det bästa sättet attsedan kunna utnyttja de insatser som görs i form avinfrastruktur och uppbyggande av rättsväsende är har ett fungerande politiskt system. Får man intede erfarenheterna, där vi kan hjälpa till, kommer detinte att räcka till. sade att det lurarkaos runt hörnet. Så är det faktiskt. Det är så väldigtmycket som man skulle vilja göra.En liten del är att bjuda hit dem, så många sommöjligt, ta en del av de pengar som vi nu har och somär relativt många, över 1 miljard om jag förstått deträtt, och använda dem både för att få hit människoroch för oss att besöka dem - kanske inte bara politis-ka företrädare utan också ungdomar och andra som ärintresserade.Anf. 121 ():Fru talman! Även jag vill tacka för svaret från ut-rikesministern. I likhet med tidigare talare tycker jagatt det är ett oklanderligt svar. Också jag tycker att vikunde ha fått lite mer konkreta besked. Även om detgörs en genomgång av organisationerna på plats ochde mål som vi naturligtvis har gemensamt och somjag tycker det är viktigt att fullfölja, är det inte detsom är problemet. Det finns FN, där, och vihar vår militär där som ser till situationen. Det ärförutsättningen för att över huvud taget kunna få envettig situation. Men det behövs mer, och det ärbråttom. Det behövs en fokusering. Det tickar verkli-gen. Det är den känsla jag fick när jag var där nere.Som utrikesministern beskriver är utbredningenav både våld och kriminalitet ett problem. Vad somockså slår en när man är där är ändå den oförsonlighetsom finns och som naturligtvis ligger i botten av denhär konflikten. Hur ska man kunna gå vidare för attöverbrygga detta?Det är naturligtvis jätteviktigt med civila institu-tioner. FN ropar faktiskt på hjälp. Man tror att FN kanklara allt, men det är tyvärr inte så. Man har bl.a.nämnt poliser, åklagare, domare, som behövs snart.Men att skapa legitimitet, demokrati och vägar tillförsoning är som sagt det som vi måste vara bereddaatt, solidariskt och efter allt som står i vår makt,verkligen främja. Människor, politiker och väljare iKosovo måste få känna att det finns hopp och möjlig-heter och att om man samarbetar går det att nå resul-tat.Jag upplever att det finns en vilja att uppnå sakeroch ting. Men i den här situationen med djup splitt-ring inom folkgrupper - man ska göra klart för sig attdet inte bara är mellan folkgrupper - gäller det verk-ligen att deras politiker och väljare kan bli övertygadeom att det går att bygga upp de fredliga institutioner-na. Jag tror att vi upplevde lite grann att inte allapolitiker i Kosovo är helt övertygade om att det härfungerar. Man har en erfarenhet, en lång processunder 90-talet, där icke-våldslösningar kommit tillkorta och som gör att man kanske har andra erfaren-heter.