prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Förbindelsernamellan och ska stärkas.Sverige vill bidra till ett EU öppet mot omvärlden,med demokrati, solidaritet och respekt för mänskligarättigheter som stark gemensam grund.Fru talman! Den inre marknaden är en av hörnste-narna i EU-samarbetet. Den är oerhört viktig för deteuropeiska näringslivets långsiktiga konkurrenskraftoch tillväxtmöjligheter. Ytterst handlar det om EU:sförmåga att garantera sina medborgare frihet, väl-stånd och sysselsättning. Medborgarnas intressenmåste stå i fokus när vi diskuterar den fortsatta ut-vecklingen av den inre marknaden.När de nationella parlamenten inte räcker tillmåste vi ta i bruk de möjligheter EU ger att samordnapolitiken. Utvecklingen kring BSE är ett tydligt ex-empel på detta.I en union som sätter medborgarna främst måsteden politiska diskussionen föras öppet. Handlingarnamåste vara tillgängliga, beslutsvägarna gå att följaoch ansvar kunna utkrävas av dem som fattar beslu-ten. Det kräver ett fortsatt arbete för att göra EU effektivare, öppnare och modern union.Kraven på kostnadseffektivitet och budgetrestrik-tivitet måste ställas på EU precis som de ställs påmedlemsländernas statsfinanser. Utan starka finanserförsvagas möjligheterna att föra politik. Det gäller ialla sammanhang på alla nivåer.Att sätta medborgarna främst betyder också attEU måste bemästra de nya utmaningar stårinför på ett sätt som möter medborgarnas förvänt-ningar. Inom det europeiska ledarskapet måste vi blibättre på att fullfölja politiken och på att förverkligade visioner och framtidsprojekt som vi fattar beslutom. Det räcker inte med att formulera dem. Den digralistan över fattade beslut vi har bör genomförasinnan nya stora projekt dras i gång. Medborgarnasförtroende vinns inte med beslut, utan med resultatsom märks i människors vardag.Vi har stora möjligheter att påverka EU:s utveck-ling. Med oss från toppmötet i har vi uppdragetatt inleda en bred och öppen diskussion om hur sam-arbetet ska anpassas till medborgarnas behov ochframtidens krav. Det är ett uppdrag vi tar på stortallvar.Målet måste vara en utvidgad unionmed goda relationer till alla sina grannar, en union iständig förändring, ett öppet nätverk av medborgareoch beslutsfattare med stark demokratisk värdege-menskap.Fru talman, ledamöter av riksdag! Här iSveriges riksdag kommer det dagliga arbetet att rörautvecklingen i . Här ska under nästa halvårfattas beslut som leder till ökad sysselsättning ochbättre välfärd, som minskar klyftorna i vårt land ochbefäster position som ledande kunskaps- ochIT-nation. Här hemma möjliggör en god ekonomiskutveckling nu av reformer.Men som folkvalda representanter för alla regio-ner i har ni en viktig och självklar roll också iarbetet med att skapa en vital och ständigt pågåendefolklig diskussion om Europaunionen och det svenskamedlemskapet. Tillsammans med regeringen kan niföra kunskap om ordförandeskapet ut till det svenskafolket. Regeringen kommer löpande att hålla riks-dagspartierna informerade om hur arbetet med ord-förandeskapet fortskrider.Ingen kan säkert säga vad som kommer att domi-nera den politiska debatten under det svenska ordför-andeskapet. Säkert är dock att det kommer att bli ettspännande halvår. Vi kommer att vara i händelsernascentrum. Vi kommer att vara ett ordförandeskap sommöter en rejäl utmaning, men också får en unik chansatt visa upp det bästa av Sverige.Vi kan starta arbetet med tillförsikt. EU är viktigtför . är också viktigt för EU. Trots attvi är ett litet land har vi kunnat, och kommer att kun-na, komma med väsentliga bidrag till EU:s utveck-ling.Jag är övertygad om att vi med gemensamma an-strängningar framgångsrikt kommer att kunna lotsaunionens arbete framåt som vi lever upp tillde krav de svenska väljarna ställer på sin regering.Anf. 113 ():Fru talman! Jag vill tacka för denhär redogörelsen, och ställa en allmänt hållen frågautifrån resultaten i Nice.Statsministern har ju uttalat sigstarkt för ett mellanstatligt samarbete inom den euro-peiska unionen.I den frågan är vi överens om att det är den ord-ning vi vill ha. Statsministern har också sagt att det ärdet vi ska arbeta för, vilket bör innebära att vi skaarbeta mot en ökad överstatlighet och att fler beslutfattas med överstatlighet.Vad är statsministerns bedömning utifrån resulta-ten i ? Är det en ökad överstatlighet, eller är deten ökad mellanstatlighet som vi kommer att få se i detfortsatta samarbetet?Anf. 114 Statsminister ():Fru talman! Om detta kommer det att tvistas. Jagkan bara säga att för min del, och för regeringens del,var det viktigaste med alla beslut om utvidg-ningen. Det är på plats . Det är färdigt för det. Viklarade en kommissionär. Det är på plats. Vi fick enhyfsad röstviktning. Det är på plats.Sedan kan man ju följa europeisk debatt - ävendebatt i - och där uttrycks ganska mångahårda ord om det franska ordförandeskapet. Låt migpassa på att säga att jag tycker att de är djupt orättvi-sa. Det var ett framgångsrikt ordförandeskap. Där-emot kanske många i hade större förväntning-ar på att besluten skulle ta ett kliv i tydlig riktningmot federativa inslag, och mer av federal utveckling.De blev naturligtvis besvikna på Nice.I den meningen tycker jag att toppmötet i varett bra toppmöte. Det ger en bra grund att gå vidarepå. Vi är inne i en fas i den europeiska unionen då viska verkställa många beslut som redan har tagits.Jag tycker att den debatt vi har haft i harvarit befriande realistisk kring de möjligheter somfanns att nå resultat i . Man kan ju säga att deresultat vi nådde låg väl i linje med vad åtminstoneden tyckte var bra resultat. Jagtror att också majoriteten av den här uppfattningen.Anf. 115 ():Fru talman! Även om många kommer att tvistaom frågan om det är ökad överstatlighet eller inte,vore det intressant att höra statsministerns egen upp-fattning. Statsministern var ändå på plats. Om vi inteska hänge oss åt spekulationer i medierna kan detvara bra att få en ögonvittnesskildring. Blir det merav överstatlighet eller blir det ökad mellanstatlighet?Anf. 116 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag svarade på den frågannär jag sade att de som hade hoppats på att Niceskulle vara ett toppmöte som skulle driva unionen ifederativ riktning blev besvikna.Det tror jag är en korrekt beskrivning av toppmö-tet i Nice.Anf. 117 ():Fru talman! Jag håller med statsministern om attdet som är bra med är att det öppnar förEU:s utvidgning. Det underlättar ordföran-deskap. Men när det gäller beslutsförmågan och ut-vecklingskraften i framtidens EU, tycker jag att för-draget lämnar en hel del att önska.Visserligen kan vi glädja oss åt att det kvarstår ettkrav på enhällighet i skattefrågor, men flera andrafrågor borde ha förts från krav på enhällighet tillavgörande med kvalificerad majoritet.De nya röstreglerna i ministerrådet gör också attdet blir svårare att fatta beslut. Det ingick, som stats-ministern sade, i förutsättningarna att de stora länder-na skulle få kompensation för att släppa sin andrakommissionär. Jag erinrar mig att när vi från moderathåll pläderade för att det kunde ligga något i det härmed dubbel majoritet hette det att det var för krång-ligt. har statsministern medverkat till något somkan kallas för trippelmajoritet. Då blir det ju ännusvårare. Hur försvarar statsministern det?Sedan kommer jag till frågan om det närmaresamarbetet som ju egentligen löstes i . Nuhar statsministern medverkat till att ytterligare mjukaupp reglerna för detta. Att ta bort den s.k. nödbrom-sen gör kanske inte så mycket. Men att, när det gällernågot som betecknas som en sista utväg, gå ned till såfå deltagarländer som åtta måste vara fel. Det kom-mer att verka splittrande på samarbetet i . Härundrar jag om detta beror på att statsministern egent-ligen tycker att det är skönt att kunna ställa sig vidsidan av när det kommer känsliga frågor om utvidgatsamarbete och när inte vill ta ansträngningenatt delta, som t.ex. beträffande införandet av euron.Anf. 118 Statsminister ():Fru talman! Jag tillhör dem som tror att det närasamarbetet kommer att visa sig vara ett utomordent-ligt inslag i unionens arbete, av det skälet att vi får enmer heterogen union framöver. Vi kommer att få seen union som är väldigt stor och där det kommer attfinnas olika politiska ambitioner och olika ekonomiskutvecklingsnivå. Det kommer att finnas ett stort be-hov av att låta vissa länder, om det är så att de tyckeratt det är rimligt, gå före - inte tvinga alla att göra detsamtidigt, för om man har den ambitionen kommerman att skapa antingen en väldig fördröjning i integ-rationen eller också en integration som präglas avväldigt starka motsättningar.Jag tycker alltså att det fördjupade samarbetet -enhanced cooperation som den engelska termen lyder- är någonting som inte kommer att splittra unionenutan som kommer att motverka en splittring av unio-nen. , som i och för sig kanvara mycket lång, kommer det att vara ett instrumentsom används för att på så sätt göra den process somvi nu har framför oss förenlig både för de nya med-lemsstaterna och för de tidigare som har mycket star-ka ambitioner vad gäller en djup integration.Detta med QMV, omröstning med kvalificeradmajoritet, tycker jag nog är lite överskattat sett till deregler som finns kring beslutsfattandet och deregler som kommer att finnas också i fortsättningen.Så där fruktansvärt effektivt är det inte som beslutsin-strument, utan det är ett sätt att ta beslut som redan nuligger nära enhällighet och som definitivt kommer attgöra det i fortsättningen också. Diskussionen kringröstfördelningen understryker att det fortfarande finnsmycket starka nationella intressen inom unionensram, något som vi har sagt och som det intefinns någon anledning att dölja.Anf. 119 ():Fru talman! När det nu ändå blev så att en trip-pelmajoritet krävs hade det kanske funnits skäl attöverväga vad vi moderater har talat om - den dubblamajoritet som också kommissionen stått bakom. Dethade faktiskt automatiskt gett ett bättre utfall medhänsyn till folkmängden lika väl som man räknarvarje land för sig.Det här med närmare samarbete har vi ju tidigaretalat om och jag har pekat på vilka svårigheter ochkonstigheter som uppstår. När det gäller beslutspro-cessen är man ju väldigt noga med att reglera hur detska gå till i ministerrådet - dvs. att de länder som intedeltar inte ska få rösta. Men i beslutsprocessen ingåräven . Med så få deltagare somåtta kan det inträffa att majoriteten utgörs av företrä-dare för länder som inte deltar i det närmare samar-betet. Det är sådana konstigheter som uppstår.För att anknyta till den debatt som fördes förut avGudrun kan jag säga följande. Statsminis-tern har ju tidigare betecknat just närmare samarbetesom ett utslag av mellanstatlighet. Hur förklararstatsministern att det förhållandet att man utvidgar föröverstatlighet på nya områden, om än med ett begrän-sat deltagande, kan vara ett utslag av mellanstatlig-het?Anf. 120 Statsminister ():Fru talman! Resonemanget kring detta med dub-bel majoritet tycker jag i och för sig är intressant.Men med förlov sagt, , det är ingenrealistisk lösning på de problem som vi har att hante-ra - kanske ett utopiskt, framtida sätt att fördela in-flytande i en federation men inte i en union sompräglas av att den är en union av både nationer ochmedborgare. Där får man den här typen av gardering-ar i röstfördelningen som stora länder har varit månaom och som också andra har pläderat för. Det ärorent, visst. Men det är också uttryck för att detegentligen är en rätt märklig skapelse konstitutionellteller statsvetenskapligt. Den europeiska unionen harju ingen motsvarighet på så sätt. Alltså: stora ambi-tioner, en långt driven dagordning men fortsatt en basi det mellanstatliga. Så är det och så kommer det,såvitt jag förstår, att vara under överblickbar framtid.Anf. 121 ():Fru talman! Det var en bra information som vifick från mötet. Jag tycker också att mötet i hargett den grund för en utvidgning som ligger i att an-sökarländerna har fått en siffra angiven. Det är lite aven mental tröskel som man på det här sättet har passe-rat.Vidare delar jag den uppfattning som statsminis-tern redovisade om att utvidgningen är den fråga sombör ligga i ordförandeskapet.I sin redovisning här sade statsministern att ettstarkt folkligt stöd är viktigt. Jag delar också denuppfattningen. Det är därför som vi i Centerpartiethar talat om behovet av att under ordförandskapet nåut till hela med det engagemang som behövs.Så var det ju inte i . Tårgasen låg rätt tät överNice de aktuella dagarna. Jag var där nere i ett heltannat ärende och träffade liberala partiledare. Bok-stavligt talat kunde jag känna att här fanns en klyftamellan makten och människorna. Sedan kan mandiskutera hur demonstrationer och annat genomfördesmen här fanns i alla fall en klyfta. Den klyftan tror jagmåste överbryggas i det långsiktiga arbetet och ocksåi det kortsiktiga genomförandet av vårt ordförande-skap.Därför är min fråga till statsministern: hanlärt sig något i den här delen eller tänkt ännu mer pådetta med hur nå ut med ordförandeskapet till helaSverige, till människorna i , och hur vid sidanav de rent polisiära frågorna klara av att genomföraordförandeskapet så att det bättrar på stämningen förEU i och inte förvärrar den?Anf. 122 Statsminister ():Fru talman! Det är viktiga frågor som LennartDaléus tar upp. Det är klart att jag grubblar på det häroch det gör väl också de andra som är ansvariga. Vihoppas att vi ska slippa det som vi mötte i ochdessförinnan i och som vi har sett på andraställen runtomkring i världen - en typ av rätt våld-samma upplopp. Det vore trist om det blev det mankom att komma ihåg från toppmötena. Vi ska göravad vi kan för att undvika det i men den frå-gan äger vi inte helt och fullt. Däremot äger vi hur viför dialogen kring vårt ordförandeskap.Det handlar om ödmjukhet och öppenhet och -något som jag tycker är väldigt viktigt - om att inteöverdriva förväntningarna, att inte skruva upp för-väntningarna till en orealistisk nivå. Lär av efterbör-den till debatten om ! Det är ju så oerhört mångasom är besvikna på att man inte fick ett slags ström-linjeformad beslutsapparat där dagordning efter dag-ordning i trycks igenom. Det har egentligenaldrig varit möjligt eller önskvärt men debatten försganska ofta så.Nu talar vi om de nära sakerna: utvidgningen, ar-betslösheten och miljön. Vi har engagerat kommuneri vänortssamarbete. Vi öppnar upp för folkrörelser. Vibjuder in skolelever. Vi försöker sprida informationruntom i landet. Detta är naturligtvis otillräckligt menjag är oerhört glad om , med den för-ankring som han har i Folkrörelsesverige, kan dra sittstrå till stacken. Det är något som vi i allra högstagrad har anledning att samarbeta kring.Anf. 123 ():Fru talman! Det gör vi naturligtvis gärna. Somparti kommer vi på ett riktigt sätt att agera på de plat-ser och i de sammanhang där ordförandeskapet ge-nomförs. Men jag tänker på det som lite grann snuddade vid.Det kom ju siffror i går eller i förrgår på detmycket svaga EU-stödet hos den svenska befolkning-en. Då hjälper det inte att bara involvera kommuneroch organisationer, utan det måste finnas någonnyckel som regeringen funderar över för att nå män-niskor i det här arbetet, så att detta kan göras till justett avstamp för ett fortsatt starkare EU-engagemang iSverige. Vi har ju de besvärliga frågorna med BSE,galna ko-sjukan - man kan stapla dem på varandra -som gör människor oroliga.Det är den strategin jag efterfrågar. Vad ärstrategin för att nå människor i , inte barastrukturer?Anf. 124 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det låg i ett av mina tidiga-re svar. Ett av de problem som unionen har haft harvarit att det har upplevts som en diskrepans, en skill-nad, mellan debatt, diskussion och beslutsfattandeoch sedan vad som i verkligheten blir av det hela, detsom vanliga människor märker i sin vardag.Om vi nu har en fas där vi kan koncentrera oss påatt genomföra beslut - låt oss kalla det en aktiv kon-solidering av unionen - kan det mycket väl kommaatt vara någonting som bygger under en positivareopinion. Jag tror att det är så det fungerar.Reflektera , : Varskulle vi ha stått om problemen med galna ko-sjukan hade brutit ut utan att vi hade haft den typ avpolitiskt diskussionsforum och politiskt beslutsforumsom unionen representerar? Man har snabbt kunnat tabeslut, lägga fast en policy och säga att , och har en särskild ställning och attandra länder behöver en insats. Det är ett utmärktuttryck för beslutskraft. Rädslan och oron finns, menjag är inte säker på att den hade varit mindre omunionen inte hade funnits - tvärtom.Anf. 125 BO ():Fru talman! Jag tyckte också att det var en mycketintressant information. Nästan för oss alla är detglädjande att huvudbudskapet är att man nu har lagtgrunden för utvidgningen. Från sidabetraktar vi den som den allra viktigaste frågan. Detvar också intressant att höra att statsministern taladeså väl om miljöfrågorna, inte minst inför det svenskaordförandeskapet.EU har tillkommit för frihet och fred ochför att hantera de gränsöverskridande frågorna i vårvärldsdel. Bland dem finns förstås ofta miljöfrågorna.Det är uppenbart att luften är en fråga som i hög gradär gränsöverskridande, och växthuseffekten är ettlysande exempel på detta.Vi är väl också överens om - det har jag märktgenom åren - att man i stor utsträckning ska användaekonomiska styrmedel för att komma åt mil-jöproblem. Ett sådant är att beskatta exempelvis kol-dioxidutsläpp. Där är vi tyvärr inte överens om hur viska komma fram, eftersom statsministern genom årenhar varit emot att man får använda kvalificerad majo-ritet för att få igenom en gemensam lägsta nivå förkoldioxidskatten. Så var det tyvärr också i . Vitycker från vår sida att det är mycket beklagligt.Jag har tittat på Socialdemokraternas hemsida föratt lära mig mer om var Socialdemokraterna står i dehär frågorna, och där har jag läst bl.a. följande:"Vi vill flytta fram positionerna för EU:s miljö-politik. Därför behövs majoritetsbeslut med fastlagdaminiminivåer i lagstiftningen och ökad användning avekonomiska styrmedel. De minst ambitiösa ska intebestämma takten. "Jag har även läst denna mening: "De svenska so-cialdemokraterna har varit pådrivande vad gällerkravet på en för hela EU gemensam koldioxidskatt. "Jag har då två frågor. Varför vill Socialdemokra-terna ge ett annat intryck på sin hemsida än genomdet agerande som statsministern har när han är uteoch träffar de andra företrädarna inom EU? Vore detinte bättre för miljö om man ändrade politi-ken så att den anslöt till retoriken i stället för tvärt-om?Anf. 126 Statsminister ():Fru talman! Om lyssnade noga på dethan själv läste upp, hörde han att där inte fanns någotkrav på att vi skulle ta miljöskatter med majoritetsbe-slut. Dessa formuleringar är mycket noga genomtrös-kade. Däremot finns det ett tydligt uttryck för att vivill samordna och höja miljöskatterna, gärna genomatt miniminivåer trycks uppåt, men inte med majori-tetsbeslut.Varför? Jo, det finns två skäl. Vi vill åstadkommaresultat. Jag är helt övertygad om att den väg vi haratt gå fram när det handlar om att få till stånd mini-minivåer på miljöskatteområdet handlar om att an-vända den beslutsmekanism som vi har , dvs.enhällighet. Det är naivt att tro att de länder som ärfundamentalt starka motståndare till gemensammabeslut om skatter i EU plötsligt skulle göra ett un-dantag för miljöskatterna. Det är att köra in i en åter-vändsgränd.Om vi vill ha resultat, låt oss då använda konsen-susbeslut. Om vi vill göra det här till en uppvisningav vem som är mest federal, låt oss då göra det - menden debatten deltar inte vi i. Det är ju det som är detprincipiellt stora när vi pratar om skatter. Den dagenvi lyfter upp skatter till gemensamma beslut på Euro-panivå har vi också försatt oss i ett läge där det kom-mer att finnas europeiska medborgare som betalarskatter som deras eget parlament inte har beslutat om.Jag kan inte tänka mig - det är i och för sig ingen riskför att drabbas av miniminivåerna - att viskulle kunna se en situation framför oss i där skattefrågorna successivt börjar lyftas uthärifrån.Det är det principiella resonemanget som dethandlar om. Och menar jag: Se upp för de härfederalistiska irrfärderna och kom tillbaka till enpraktisk miljöpolitik! Då kan vi säkert övertyga endel om att vi ska höja miniminivåerna, men inte tillpriset av den här principiella förändringen av skatte-frågorna.Anf. 127 BO ():Fru talman! Jo, jag lyssnade på det jag själv sade.Det hade varit bra om statsministern också hade gjortdet. Jag tror säkert att formuleringarna på hemsidanär noga genomtröskade, men det är ingen tvekan omatt de som läser dem och inte har lyssnat på statsmi-nistern i kammaren - det finns väl några sådana ilandet - får ett annat intryck än det som är verklighe-ten, nämligen det som statsministern nu förmedlar, attSverige bromsar försöken att få till stånd en annanbeslutsordning så att man kan ha en gemensam mini-minivå. Vi har varit inne på frågan förut.Jag hoppas att vi ska kunna påverka statsministern.Vi har uppenbarligen misslyckats med det hittills.Det som jag tycker har varit svårt att förstå i denhär diskussionen är att statsministernuppenbarligen tror att det blir väldigt svårt att kunnaskilja mellan miljöskatter på koldioxid, socialförsäk-ringsavgifter, kommunalskatter eller något annat. Detfinns många länder i som tror att det går attgöra den skillnaden, och många i den här kammarentror också det. Det handlar inte om ord av typen fede-ralism, utan det handlar om hur vi får bättre miljö iEuropa. Då tror vi att man behöver beslut med kvali-ficerad majoritet. Det blir inte lätt att driva igenomdet, men det har inte heller visat sig lätt att drivaigenom den höjda nivån med total enhällighet ochveto för dem som är minst intresserade.Anf. 128 Statsminister ():Fru talman! Det gick alldeles utmärkt med kapi-talskatterna . Jag betraktar detsom en svårare fråga än miljöskatterna. När det gickpå det området bör det också gå på det här området.När vi har den framgången, varför då kliva i väg i denhär riktningen?Återigen, fru talman, vill jag säga att de formule-ringar som citerades är noga genomarbetade. Kön-berg själv läser tydligt upp att vi strävar efter att höjakoldioxidskatten i , men inte med hjälp av attvi byter linje i skattefrågan.Det här är för oss en mycket viktig principiell frå-ga. Jag skulle tro att den är det också i andra partier,när man börjar tränga in i debatten och förstår att manär beredd att offra en princip för att nå ett resultatsom troligen är sämre än vad man skulle ha nått omman inte hade sålt ut en dyrbar princip.Det är så det ligger till. Det är lite förvånande attvi har den här debatten.Anf. 129 ():Fru talman! I samband med toppmötet i ut-tryckte statsministern oro över demonstrationerna avbl.a. Attac och oro över en eventuell fortsättningunder ordförandeskap. hade sam-lat 17 000 poliser i - det är fler än vad helaSverige kan prestera. Demonstranternas angreppriktade sig bl.a. mot butiker och banker som intekunde ges ett fullgott skydd.Risken för att Attac och liknande organisationerkommer, för att uttrycka mig milt, att försöka störaordningen vid möten i är stor. Många, inteminst svenska företagare, oroar sig. Jag utgår från attstatsministern inte, som statsministern lite grannuttryckte sig , nöjer sig med att hoppas att alltordnar sig.Min fråga till statsministern är vilka initiativstatsministern kommer att ta för att tillförsäkra bådemötesdeltagarna och allmänheten skydd mot militantademonstranter utan att det går ut över den redan efter-satta kampen mot annan brottslighet.Anf. 130 Statsminister ():Fru talman! Jag har fullt förtroende för den svens-ka polisen - en utomordentligt skicklig yrkeskår medgod utrustning, stora resurser och dessutom en braplanering för dessa toppmöten. De var naturligtvisockså på plats i och har varit så också vid tidiga-re toppmöten.