prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Vi har i själva verket försökt att drivaregeringen framför oss i den frågan. Men vad vi talarom nu gäller ju de ekonomiska frågorna och valfri-heten.Ingegerd talade om hur det var för 28år sedan. Det är väldigt annorlunda . är barn-omsorgen väl utbyggd. Jag är säker på att om talade med de för-äldrar som inte hade någon daghemsplats - vilket juvar merparten - var nog diskussionen en helt annan. är barnomsorgen fullt utbyggd, men vi ser enannan utveckling framför oss än vad ni gör, nämligenatt man också ska kunna få den barnomsorg sompassar en själv, som man är trygg med, som man trorpå och som passar ens barn.Ingegerd talar här om attdet är full valfrihet, men det är det inte. talar ju som om det vore valfrihet i barn-omsorgen . Den försämras inte med den härreformen, men med vårt förslag förbättras den genomatt de kommunala pengarna följer med barnet till denbarnomsorg som föräldrarna själva önskar, och detkan vara någonting helt annat.Jag vill ställa frågan: Varför är ni misstänksammamot era egna kommunalpolitiker eftersom ni tror attde kommer att höja avgiften? Beror det på att erakommunalpolitiker i många fall stänger barnenute från allmän förskola när de får syskon eller närföräldrarna blir arbetslösa?Anf. 125 Statsrådet () replik:Fru talman! Min fråga till var: Vardet bättre när min gick på dagisän vad det är ? Var det bra att kommunerna dåhade enhetstaxor eller taxor som låg på en låg nivå?Det var den frågan som jag ställde.Att vi för debatten beror ju på att det är enskenade avgiftshöjning. Kan verkligensäga att hon tycker att det är en bra utveckling? Närmin gick på dagis hade vi inte så många dag-hem i . Men vi hade väldigt mångadagmammor. Man kunde få sin omsorg. Jag behövdeinte köa . Jag behövde inte fundera övervad det skulle kosta att ha min där. Jag var enensamstående mamma då. Jag hade inga höga in-komster.Men när jag ser precis samma mamma så ärskillnaderna väldigt stora. Det är ju det vi vill kommaåt. Det handlar om att vi har fått en utveckling sominte stämmer med den kvalitet och det innehåll somfinns. Jag har inget emot att en avgift höjs oavsett ivilket sammanhang det är om man kan visaatt skälet är att man vill göra en kvalitetsförbättring,en kvalitetshöjning trots att vi redan ligger på en höginternationell nivå och har ett bra betyg, det måste viunderstryka. Men jag vill inte som politiker accepteraatt man höjer avgifterna som vi vet att bar-nantalet har ökat i grupperna när vi har haft färre ipersonalen. Det är inte rimligt för människor. Vibetalar ju för att få något tillbaka. Det är därför somvi vill se till att det blir ett tak så att alla kan känna når det goda mål som vi har för förskolan.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag kan faktiskt inte uttala mig omhuruvida det var bättre . Vad jag vet är att köernahar varit väldigt långa. Det finns faktiskt fortfarandeköer till barnomsorgen. Jag kommer ihåg hur det varpå 80-talet. Då var det hundratusentals barn i barn-omsorgskön. Det låter väldigt underligt i mina öronatt nu på något vill ha det till attbarnomsorgen har haft ett gott pedagogiskt innehålloch varit väl utbyggd och att den enda skillnaden mot är att taxorna har blivit högrepå sina håll.Om det är så, och det tror jag att det kan vara påenstaka håll, att taxorna är orimligt höga, är det så iden barnomsorgslag som vi borgerliga partier införde,men som företrädare aldrig mäktade med, att det finns en paragrafsom säger att avgifterna ska vara skäliga. Jag är gans-ka övertygad om att det kunde vara lämpligt att prövaen och annan kommuns taxor mot den paragrafen.Men det är inte det frågan gäller. Det är inte det nigör. Det är inte den paragrafen ni riktar in er på; attdet finns kommuner som har vissa taxor som är oskä-liga. Ni går in över hela systemet. Vad ni inte gör äratt ge många fattiga barnfamiljer mer pengar i handenoch fler valmöjligheter för egen räkning att kunnaforma vardagen efter sina egna liv.En sak har ju också förändrats över tiden, inte ba-ra när det gäller småbarnsföräldrar utan generellt isamhället. Det är att människor faktiskt har vant att man kan ställa lite större anspråk på att denservice man får ska vara något som man själv gillar.Jag vet att barnomsorgen får väldigt höga kvali-tetspoäng. Men varför inte ha lite högre ambitioneroch säga att vi ska kunna bli ännu bättre?Hemma i min kommun, om vi ska prata om så-dant, är det jättelång kö till det enda föräldrakoopera-tiva dagis som finns. Den situationen kommer på intetvis att förändras med hjälp av den här propositionen.Det enda som kan ändra den är att det borgerligaförslaget om etableringsfrihet och barnomsorgspenginförs. Då kommer alla, inte bara de starka, att kunnavälja vilken typ av barnomsorg de tycker passar bäst.Anf. 127 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag tycker att talar medkluven tunga. Ni har själva lagt fram en motion där nisäger att avgifterna egentligen är för höga. Ni har sagtatt nivån bör ligga på . Det är väldigt litenskillnad mot det förslag som finns i betänkan-det. Ni säger att det får vara upp till kommunerna attsjälva hantera det här. beskriver KarinPilsäter en situation i sin egen kommun. Hon pekar påen annan brist, där hon tycker att de politiker somsitter och råder stoppar och inte ger möjlighet till enannan verksamhet som jag förstår att ha.Men då är vi där igen. Jag har mina två frågor.Varför, , har ni lagt fram motionen omatt kommunerna själva ska få göra det här? KarinPilsäter säger ju att hon inte heller kan litapå kommunpolitikerna och tycka att de är bra. Det ärtvå påståenden som går stick i stäv. Varför då inteställa upp på det maxtaxeförslag som vi har lagt framoch säga att det är bra och inte säga att det här fårvarje kommun bestämma själv?Anf. 128 ():Fru talman! Jag tänker koncentrera mitt anförandetill förslaget om den allmänna förskolan då ChrisHeister ju har pratat om maxtaxan och de ståndpunk-ter vi har kring den.Men låt mig ändå få börja med det som skolmi-nistern startade med, nämligen påståendet att barna-födandet har att göra med taxor och avgifter. Jagställer mig tveksam till det. Jag inbillar mig att barna-födande sker när människor känner varandra ochälskar varandra. Utifrån kärlek kommer barnen till,inte utifrån avgiften på dagis. Det är min absolutauppfattning.Till skillnad från socialdemokratin anser vi mode-rater att verksamheten i förskolan eller i andra formerav skola kan ske på flera olika sätt. Regeringens för-slag om allmän förskola får inte vara den enda lös-ningen. Generellt anser vi att pengarna bör gå till deenskilda familjerna och inte till kommunen, som sagtshär tidigare. Föräldrarna ska sedan kunna lösa fråganom de olika skolformerna på det sätt som de anserbäst.En modern barnomsorg och förskola ellerbarnskola borde kunna vara såväl offentlig som privatoch ge utrymme för ny pedagogisk utveckling ocholika former av tjänster anpassade efter den enskildafamiljens behov. Med en mångfald av förskoleformerkan olika verksamheter stimulera varandra och bidratill en utveckling av hela förskoleverksamheten.Fru talman! Förslaget om allmän förskola kan sesfrån åtminstone två utgångspunkter. Den ena sägermig att förslaget, som också har påpekats här, måsteses samlat ihop med införandet av maxtaxan och attdet i grunden går ut på att forma en barnom-sorg/förskola som hänvisar föräldrarna till ett systemför barnomsorg. Det handlar om den kommunala elleri vart fall kollektivistiska barnomsorgen med lågaavgifter - för höginkomsttagare, märk väl - och tretimmar för allmän förskola. Det återstårinte många andra alternativ än att placera sina barn iden kommunala förskolan. Andra varianter blir i vartfall väldigt svåra. Regeringen övertar med det härförslaget både kommunens och föräldrarnas val. Sta-ten vet minsann bäst. Och nya potentiella väljargrup-per kan möjligen mutas in.Den andra utgångspunkten kan vara majoritetensuppriktiga vilja att faktiskt förbättra barnens möjlig-heter inför skolstarten. Problemet med detta är justtanken att enbart mer tid i barnomsorgen och denallmänna förskolan ska lösa problem.Så är det naturligtvis inte. problem ärlångt större än att man kan lita till införande av enallmän förskola som möjligen låter bra till namnetmen som innehållsmässigt är mycket tunn. Om rege-ringen ägnat lika mycket energi åt grundskolansstrukturella problem som åt maxtaxa och allmän för-skola kanske vi kunde hysa något litet hopp omgrundskolan, men tyvärr. Här är regeringen helthandlingsförlamad.I både regeringens förslag och i betänkandet, po-ängteras att "den allmänna förskolan inte ska betrak-tas som 'den pedagogiska delen' av förskolan medanambitionerna sänks i övrig förskola när det gällerbarns utveckling och lärande." Förslaget att införa enallmän förskola för alla fyra- och femåringar, frivilligför familjen och avgiftsfri, innehåller inget nytänkan-de förutom att fyraåringen erbjuds gratis förskolaunder . Något annat kan man i vart fall inteutläsa av vare sig propositionen eller betänkandet.Både den allmänna förskolan och förskoleverk-samheten i övrigt ska vara rolig, trygg och lärorik föralla barn som deltar i den. Leken har stor betydelseliksom barnens lust och nyfikenhet att utforska sintillvaro. En helhetssyn på barnens förmåga och lustska prägla tiden i förskolan. Det är utmärkt. Det ärsjälvklart att tiden i förskolan ska vara så trygg ochbra som möjligt för barnen. För det också denvälutbildade personalen i förskolan.Vad blir då det nya med den allmänna förskolan?Ja, det är svårt att förutse. Betänkandet överlämnarutformningen till kommunerna själva men garanteraren minsta vistelsetid om . Det är istort sett allt. Om kommunerna har högre ambitioner,vilket jag hoppas att de har, så kan man i vart fall interäkna med några statliga medel som extra dusör. Frånekonomisk utgångspunkt och med vetskapen om attmaxtaxan är kraftigt underfinansierad, som nämntshär, blir det naturligtvis svårt för kommunerna attytterligare stärka kvaliteten.Fru talman! Om man ändå bortserfrån den ekonomiska verkligheten och bara tittar påden pedagogiska, så blir man inte särskilt mycketklokare av det förslag som föreligger.Tron är således att de som kallasallmän förskola ska förbättra barnens förutsättningarinför skolstarten. går tre av fyra barn iförskolan. Och för de fyra- och femåringar som gördet, med den pedagogiska personal som finns, blir juskillnaden helt obefintlig. Jag upprepar: Vad blir detnya pedagogiska innehållet i jämförelse med dagensförskola?Men majoriteten säger att för barn till arbetslösaoch barnlediga blir den allmänna förskolan en verkliginjektion. Här får barnen möjlighet att träffa andrabarn för lek och trygghet.Eva sade i sitt första inlägg, beträffan-de barn till föräldralediga som var på dagis, att maninte kan kräva att barnen ska uppge sitt eget liv när defår syskon.Eva säger alltså att hemmet för barnenär på dagis och inte hemma. Det tycker jag är enmärklig utgångspunkt.Vilka signaler sänder det system som vi nu är påväg att införa egentligen? Jo, att den som är hemma-varande förälder inte för-mår stimulera sitt barn och inte duger. Ansvaret förbarnens utveckling måste ligga på staten eller påkommunen. Och redan här startar överflyttningen avansvar från föräldrarna till det allmänna. Till skol-starten är denna förvandling fulländad - föräldrarnaställer krav på skolan för leverans av bra skolresultatoch ett bra beteende, skolan klagar uppåt på merresurser, och skolministern suckar och elevernasresultat försämras.I betänkandet hävdar majoriteten att den allmännaförskolan ska erbjuda en pedagogisk stimulans ochgruppgemenskap som förbättrar barnens möjlighet tilllärande och en positiv utveckling.Det är naturligtvis lovvärt, men varför poängterasdå inte den allmänna förskolans pedagogiska nya rolltydligare? Var finns det nya som skiljer sig från da-gens förskola?Om nu inte den allmänna förskolan ska erbjudanågot nytt pedagogiskt, vad är det då som säger atteleven som lämnar haruppnått bättre resultat efter att ha gått i detta nyasystem i förhållande till dagens? Det vore intressantatt höra om skolministern har en kommentar till det.Är det inte så, trots allt, att bara medvetna och fo-kuserade pedagogiska insatser under hela studietidenkan förbättra resultatet?Vi moderater avvisar majoritetens förslag därföratt vi inser att det inte är någon pedagogisk föränd-ring för merparten av fyra- och femåringarna utan attdet bara är ett sätt att göra detta gratis, men ocksådärför att konsekvensen av förslaget, kopplat tillmaxtaxan, innebär att fler barn tvingas att vara påinstitution än i dag.Vi är naturligtvis däremot inte motståndare tillskolförberedande verksamhet - tvärtom - vi bejakargärna dem som önskar mer strukturerad verksamhet ilinje med förskoleklassen.Vi föreslår därför, som framgår av reservationenoch motionen, en ny skolform med basen i försko-leklassen. Barnskolan, som vi kallar den, är en frivil-lig skolform för barn som är med denpedagogiska verksamheten organiserad samlat ochinte som en del av förskolans barnomsorg. Vi ser attmånga barn tidigt visar intresse och mognad för orga-niserad inlärning. Detta menar vi bör uppmuntras ochstimuleras. Olika språkförskolor och Liten lär-skolorna, som vi känner till, är exempel där den orga-niserade verksamheten uppskattas av både föräldraroch elever.Fru talman! Frivillighet och pedagogisk mångfaldmen med struktur och ambitioner att vara direkt skol-förberedande under barnens kanske mest mottagligatid måste vara utgångspunkten för reformer inom vårtutbildningsväsende. Det är svårt att se det anslaget iförslaget till den allmänna förskolan, till skillnad frånvårt pedagogiska alternativ Barnskolan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der mom. 1.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Jag har lite svårt att följa med i demoderata debattörernas olika inlägg. De har ju valt attföra debatten utifrån två olika ingångar när det gälleren fråga som egentligen är sammanhållen.Av tror jag mig förstå att modera-terna säger: Allmän förskola, ja visst, men beslut påkommunal nivå. Rätt för arbetslösas barn att delta iförskoleverksamhet, ja visst, men beslut på kommu-nal nivå. Samma sak gäller barn till föräldralediga.Min fråga blir: Anser att det är möj-ligt att genomföra en allmän förskola likvärdig föralla barn om beslut ska fattas på nivå?Anf. 130 () replik:Fru talman! Vårt förslag som jag berättade ombygger ju på att det är frivillighet i detta. Det betyderatt det är frivilligt, dvs. att föräldrarna bestämmer omde tycker att detta är något attraktivt eller inte, ellerockså väljer de att ha en annan variant. Det är upp tilldem att bestämma. Någon lagstiftning på detta områ-de som är tvingande vill vi naturligtvis inte ställa ossbakom.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag tolkar detta svar från AndersSjölund, , som att allmän betyder liteolika saker beroende på var någonstans i landet somman bor. Barn till arbetslösa ska ha rätt till förskola ivissa kommuner men inte i andra. Jag tycker att det ärsvårt att följa den logiken.En annan fråga som jag skulle vilja ha svar påhandlar om diskussionerna kring en barnskola. Menarmoderaterna att mer av s.k. strukturerad verksamhetska in i förskolan? Innebär det att man ska ha mer avskolliknande aktiviteter i förskolan för våra fyra-,fem- och sexåringar?Anf. 132 () replik:Fru talman! Det är en bra fråga. Den frågan skullejag också vilja ställa till . Vadmenar med den verksamhet i den allmännaförskolan som ni skriver om? Det framgår verkligeninte. Men från vårt håll menar vi att det ska vara enverksamhet som är direkt skild från barnomsorgen,och den ska vara strukturerad och skolförberedande.Och jag tror att alla förstår vad skolförberedandebetyder.Lennart berättade i sitt inledningsan-förande om Vänsterns syn. Det var, som vi vet, in-tressant. Vi vill ge barnen rätten till sina föräldrar.Det är viktigt för oss. Men för Vänstern är det vikti-gare att ge barnen rätt till dagis. Vi vill att föräldrarnafortfarande ska äga rätten över sina barn.Anf. 133 () replik:Fru talman! frågade efter det nyapedagogiska innehållet i den allmänna förskolan. Viska återkomma till innehållet både i förskolan och iskolan när det arbete som pågår med att se överläroplaner, skollag och mycket annat inom skolan äravslutat. Då kan vi återkomma till innehållet.I detta sammanhang tycker jag att det väsentligaär att fatta ett beslut som gör att alla barn får rätt tillvärldens bästa förskola. Vi har ord på att vårförskola håller en mycket hög kvalitet. Det är inte iförsta hand innehållet som är det mest akuta attförändra när vi ligger bäst till i världen, utan det är attse till att alla barn faktiskt får rätt till förskolan.Det var egentligen inte därför som jag begärde or-det, utan det var därför att det från de borgerliga par-tierna, och framför allt kanske från de moderata le-damöterna, nu så har sagts att dennareform bara gör det möjligt att välja en förskola medkommunal drift. vill jag få reda på var någonstansdet står. Det är nämligen vår mening att det inte skavara på det sättet. Det ska finnas samma valfrihetbåde mellan olika former och mellan olika huvudmänsom finns för förskolan . Om det någonstans idenna proposition står ett enda ord om att vi ska in-skränka den valfriheten, då tycker jag att AndersSjölund nu ska ta chansen att peka på det, därför atthan då kanske får en och annan med sig.Anf. 134 () replik:Fru talman! Låt mig ta det sista först. I de kom-muner med stora avstånd, t.ex. , där en stordel av barnen går hos dagmammor innebär detta ettstort bekymmer. Ni sätter ju själva den allmännaförskolan tillsammans med maxtaxan. Man kan juföreställa sig hur det ser ut när man ska samla ihop 4-5-åringarna på med buss för dessa tre timmaroch skjutsa dem till ett enda lärosäte någonstans påGotland. Hur går det till egentligen? Jag undrar det.Det måste rimligen bli en ganska stor kostnad. Meddet upplägg som finns blir det i realiteten ingen val-frihet för de här familjerna. Man blir mer eller mindretvingad. Om man vill en pedagogisk verksamhet somi och för sig är diffus återstår inget alternativ, utan detblir den kommunala varianten som måste gälla.Anf. 135 () replik:Fru talman! är jag lugnare. Om det är den därtotala nidbilden som är och de and-ras bevekelsegrund för att säga att det här förslagettvingar fram drift, finns det ingen verklig-het bakom det. Att säga att man ska köra barn frånFårösund och in till på föratt gå i den allmänna förskolan är långt ifrån vad somär vettigt och vad som finns i tankarna i den här pro-positionen. måste ju också begripa attdet inte finns någon vettig människa som skulle före-slå någonting sådant.Nu är jag lugnare. behöver jag inte rösta pånågonting som står bakom.Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag hade inte drömt om att skulle kunna ändra sin rigida inställning tillmaxtaxan. Det hoppet har ju släckts för länge sedan.Jag tror inte att jag nämnde någon ort över huvudtaget på . Det här gäller ju generellt i landetdär man har stora avstånd och där många av barnentrots allt fortfarandet går hos dagmamma. Det var deexemplen jag tog upp.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag har en fråga som gäller det härbarnomsorgskontot. Propositionen handlar om attgöra det möjligt för alla att kunna välja förskola. Detfanns några punkter kvar där. Det gällde möjlighetenför barn till arbetslösa och föräldralediga. Det gälldeockså den grupp som är låginkomsttagare och ensam-stående med barn som inte skulle ha ett ekonomiskthinder när det gällde möjligheten att välja förskola.Där kommer då den avgiftsbegränsning som finns imaxtaxan in.Ert förslag är att man ska ha ett barnomsorgskontopå som ska gå till varje familj som harförskolebarn. Man ska få använda dem under försko-letiden. Låt oss säga att det blir 10 000 . Enkommunal förskoleplats kostar ochbarn i genomsnitt. Dessa ska såvitt jagförstår tas ifrån kommunen och sedan komma tillbakavia föräldern som kommer och betalar in dem.Jag har lite svårt att se vitsen med att göra den häromfördelningen. Jag har väldigt svårt att förstå att niinte säger någonting om avgifterna. Det handlar juom avgiftssänkningarna nu.Min fråga är: Hur kommer avgiftssystemet att seut? Har ni tänkt att släppa avgifterna fria och göra såsom man har gjort nu i vissa kommuner med moderatledning, dvs. ha mycket höga avgifter? Det skulle jubetydligt försämra just det som vi alla andra är enseom att förbättra. Jag vill gärna ha ett svar på denfrågan. Hur tänker ni er att avgifterna ska bli rimligaså att även låginkomsttagare kan välja att låta sinabarn gå i en förskola?Anf. 138 () replik:Fru talman! Barnomsorgskontot är också kopplattill avdragsrätten för styrkta barnomsorgskostnader.Man får lov att se hela paketet. Tanken är att mansom familj bestämmer hur man vill disponera de härmedlen. Det vore förmätet av mig här att säga hurman ska göra det. Det är upp till var och en att be-stämma hur man disponerar pengarna över tiden, somhar beskrivits här i kammaren under eftermiddagen.Det måste varje familj bestämma. Vårt förslag är juextra gynnsamt för låginkomsttagarna.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det sista var ju ett påstående som ärhelt ofattbart. Det borde bli precis motsatt effekt. Jagvill gärna ha en förklaring till det.Anders nämnde ingenting om avgiftssys-temet. Det kan jag kanske förstå. Det ska väl bli så i moderatledda kommuner har mycket högaavgifter. Eller är det så att man tänker skära ned påbidragen från de kommunala delarna? Det är ju ocksåen variant som vi har sett.Jag kan nämna att om man tittar på de borgerligakommunerna i landet ligger de långt under kostna-derna för barnomsorgen om man jämför med demsom har ett socialdemokratiskt eller blandat styre. Detgäller rakt över. Det handlar alltså om tusentals kro-nor.Jag ser med stor oro på systemet att låginkomstta-gare ska få 10 000 i fickan och sedan gå och väljabland förskolor som har mycket höga avgifter. Detblir självfallet en försämrad situation för dem, i syn-nerhet om det är moderatledda kommuner.Anf. 140 ():Fru talman! Till att börja med har vi, till skillnadfrån , en stor respekt för väljarna i re-spektive kommuner i . Jag utgår ifrån att manhar valt sina representanter i respektive fullmäktige,och då finner man sig också i det. Det verkar inte ni iMiljöpartiet vara beredda att ställa upp.Sedan har vi gjort undersökningar som myckettydligt visar att de allra flesta barnfamiljer i detta landi de allra flesta kommuner tjänar på det borgerligaförslaget med pengar i börsen i förhållande till max-taxan. På den punkten kan vara allde-les trygg. Det kan vara någon enstaka familj som integör det, men det kan man möjligen stå ut med.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.9 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 22 novemberBoU3 Hyresrätt, bostadsrätt och ägarlägenheterm.m.Mom. 1 (bruksvärdessystemet)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:171 för utskottet140 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 15 mpFör res. 1: 74 m, 38 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 4 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 2 (dröjsmål med hyran)1. utskottet2. 2 (v)Votering:274 för utskottet38 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 kd, 16 c, 13 fp, 15 mpFör res. 2: 38 vFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (hyrestiden)1. utskottet2. 4 (c)Votering:220 för utskottet16 för res. 475 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 38 kd, 11 fp, 15 mpFör res. 4: 16 cAvstod: 73 m, 2 fpFrånvarande: 13 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 2 c, 4 fp, 1 mpMom. 4 (vissa andrahandshyresgästers besittnings-skydd)1. utskottet2. 5 (v)Votering:274 för utskottet38 för res. 537 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 38 kd, 16 c, 13 fp, 15 mpFör res.