prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Jag beklagaralltså att inte vidmakthåller sitt yrkandeom bifall till vår reservation.Anf. 124 ():Fru talman! har funnits i sinnuvarande form . Dock har revideringargjorts med tillägg och borttagande av lagtext. för byggande har genom dessa revideringarförenklats och blivit till det bättre för beslutsfattare ivåra kommuner men mycket återstår fortfarande attgöra när det gäller att förenkla regelverket!Boverket kom ut med en rapportom bostadsbyggandet i våra sex tillväxtregioner -, , , , ochUppsala. I rapporten talas det om att ett nytillskott på19 000 lägenheter behövs men enligt samma verk byggs detbara hälften så många bostäder per år.Här är det naturligtvis många faktorer som bidra-git till att bostadsbyggandet inte sätter fart. Kan enfaktor vara att PBL, , som regel-verk inte är tillräckligt flexibel, att regelverket inte äranpassat till de alternativa bostadsformer som ärönskvärda i våra tillväxtregioner där det bl.a. finnsmånga studenter?Vi kristdemokrater vill därför att en utvärderinggörs där man tittar på hur kommunerna använ-der planinstrumentet. Tar kommunerna till vara denmöjlighet till flexibilitet vid planeringen som finns? Kan ytterligare åtgärder vidtas för att för-bättra regelverkets flexibilitet? Vi anser att Boverketbör ges ett sådant utvärderingsuppdrag.Fru talman! I det betänkande som vi nu behandlartas en annan angelägen motion upp som man i och försig i texten från utskottet ställer sig positiv till mensom man ändå väljer att avstyrka. Motionen handlarom att införa informations- och samrådsplikt vidmarkarbeten.Det är många företag som drabbas av att plötsligtfå gatan utanför affären uppgrävd av det lokala gatu-kontoret eller av något annat ledningsägande bolag.För framför allt små butiker eller serviceinrättningar ihyrda lokaler kan detta innebära ett stort ekonomisktavbräck. Småbutikerna är ofta beroende av att kun-derna enkelt kan se och kliva in i lokalerna eftersomdet ofta rör sig om oplanerade köp där bekvämlighe-ten och tillgängligheten är avgörande faktorer förförsäljningen.Om företagarna fick möjlighet att samrå-da med dem som ska utföra markarbetena skullemånga av problemen undvikas. Företagarna skulle dåi god tid kunna annonsera så att kunderna hittar in iaffären trots en uppgrävd gata.Fru talman! Vår närmiljö som denna kommer tilluttryck i vårt boende och samhället runtomkring ossär av stor vikt för vårt psykiska och fysiska välbefin-nande. En trygg och estetiskt tilltalande närmiljö ärviktig för att vi ska må väl och utvecklas i positivriktning. En kristdemokratisk samhällsplanering in-nebär att planera för trygga och vackra miljöer därmedborgarna själva aktivt tar del i beslutsprocessen.Att känna trygghet i sitt boende förutsätter att manhar makt över sitt boende.För att medborgarna aktivt ska kunna ta del i pla-neringsprocessen och känna sig delaktiga krävs detdock att man från statsmakternas sida anger en strate-gi som medborgarna kan tillgodogöra sig. Dennabostadsplaneringsstrategi skulle kunna innehållaföljande delar:· ett omvänt planeringsperspektiv, dvs. nedifrån ochupp,· en planeringsmodell där könsperspektivet ochmiljötänkandet är naturliga inslag,· en planeringsstrategi med ett starkt inflytande förlokala utvecklingsgrupper,· mer makt, ansvar och resurser åt brukarstyrelseroch andra organ för självförvaltning och· uppmuntran av samarbete mellan privat, offentligoch ideell sektor.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bifall endasttill reservation 5 under mom. 7.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa två konkretafrågor till pratar, och jag har även hörtandra kristdemokrater göra det, om det flexibla byg-gandet och ibland om, upplever jag, krav på enegentligen lägre standard i byggandet än människorefterfrågar. talar om sina alterna-tiv. Men är det fråga om samma sak som vi har kun-nat höra om tidigare från andra kristdemokrater - detgäller då bristande tillgänglighet och liknande i stu-dentbyggandet? Det är min första fråga.Fru talman! Den andra fråga som jag skulle viljaställa gäller var någonstans era bostadsplanerings-strategier ska beslutas. har ett konkretförslag om obligatoriska boendeplaneringsprogramsom i viss mån liknar de krav som ni ställer. Var villni ha det i lagtext, och i vilken instans ska beslutenfattas om hur strategierna för bostadsplanering ska seut?Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Jag tar fråga 2 först - var någonstansman skulle ha bostadsplanering. Mycket av det somberör planeringsprocessen står i PBL. Men detsom står i PBL är ett minimikrav, ej ett maximikrav.Vi vet att det ute i våra kommuner är problem med attfå medborgarna engagerade. Många upplever det somstår i PBL som ett maximikrav, att man gör det somstår i PBL, och det bör räcka. Jag menar att man iPBL skulle kunna förenkla och få in ett annat sätt atttänka med just de fyra perspektiv som jag nämnde.Den första frågan gällde flexibla byggnader ochlägre standard. Vi hade ibostadsutskottet en hearing med bl.a. studenterna.Boverket ser just nu över vilken standard studenternaska ha. Den standarden är, kan man uppleva ibland,väl hög. Vi bad dem att titta på hur vi ledamöter bor.Vi har inte uppfyllt den standard som tyckteatt man skulle ha.Jag tror att det viktigaste är att se till att det finnsboende för studenterna men att man kanske kan tänkasig att minska standarden.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag tror att och jagär ganska överens. Representanten för handikappor-ganisationerna delar inte den uppfattning som just nu framhärdar.Jag ska bara konkretisera det som kallar fråga 2. Är ni intresserade av att delta medVänsterpartiet för att försöka åstadkomma obligato-riska boendeplaneringsprogram för att tillfredsställaera egna idéer om brottsförebyggande verksamhet,om genusperspektiv och liknande i bostadsbyggande,att man helt enkelt ger kommunerna en skyldighet atten gång per mandatperiod genomföra ett boendepla-neringsprogram som just kan tillgodose det som nieftersträvar i era reservationer?Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Kan jag ta med mig den frågan vidaretill min partigrupp? Jag tror att det finns mycket somvi har gemensamt. Säkert kan vi fortsätta den härdiskussionen i bostadsutskottet.Anf. 129 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 5 under mom. 7, reservation 15 undermom. 14 och reservation 18 under mom. 17. Jag stårnaturligtvis bakom alla andra reservationer där mittnamn finns med.Jag kommer i mitt anförande att inleda med ensolskenshistoria för att fortsätta att allmänt ta upp defrågor som vi i anser är viktiga i dettabetänkande och sluta med att citera , somär en av mina förebilder i svensk politik, med anled-ning av en moderatmotion.Barn är härliga, spontana och omedelbara, tyckerjag. Min solskenshistoria är egentligen inte en historiautan en mycket påtaglig upplevelse som jag varit medom den här veckan.I tisdags kom ett gäng barn och ungdomar frånUppsala hit till för att samtala med ossledamöter på Uppsalabänken om vad vi vill göra föratt ska ge synliga bevis i vårt ar-bete här. Det var 15-20 barn, en grupp lika stor somett riksdagsutskott. De jobbar utifrån ett visionsbyggeom att barnens röst måste bli hörd i allt samhällsar-bete. När antogs i kom-munfullmäktige var de där för att markera att dettavar ett viktigt dokument som inte fick bli hyllvärmarei kommunens bibliotek utan måste följas upp avmycket konkret praktiskt arbete.Vi riksdagsledamöter som var med blev bokstav-ligen adopterade av ungdomarna. Vi fick skriva på ettpapper att vi ska ha fortsatta kontakter med dem ochnaturligtvis kunna visa hur vi har tagit barnens allvartill oss.Inom bostadsutskottets ämnesområde kommerbarnen in i alla sammanhang, främst inom säkerhets-frågor och hälsofrågor. Regeringen har aviserat att detkommer en skrivelse angåen-de barnfrågor. Ifrån vidhåller vi vårreservation, och vi vill betona vikten av att man verk-ligen kommer med förslag på hur barnkonventionenska uppfyllas i den fysiska samhällsplaneringen.Barnens röster måste bli hörda. Det måste föras endialog mellan vuxna och barn.Fru talman!· Förnyelse av vår bostadsmiljö· Brottsförebyggande aspekter vid samhällsplane-ring· Kvinnoperspektiv· Skydd för grönområden i stadsmiljön· Bevarandefrågor· Förbättrad demokrati· Förenkla regelsystemetDet är rubriker i program för deplan- och byggfrågor som behandlas i dagens betän-kande. Trygghet, Miljö, Decentralisering är Center-partiets huvudrubriker för allt politiskt arbete.Jag ska kort redogöra för våra åsikter utifrån vårahuvudrubriker på det här området.Fru talman! För att vi ska vara trygga måste vi seen positiv utveckling i den miljö som vi lever i. Detmåste finnas ett rikt näringsliv som ger människorarbete. Det måste finnas möjligheter till utbildning,och vi har även behov av ett stimulerande kultur- ochfritidsliv. Det ska finnas en närhet och decentralise-ring mellan allt umgänge, boende, arbete och service.Miljöhänsynen måste tränga igenom i allt.I det här betänkandet har utskottet behandlat bl.a.Centerpartiets motion om den skapande, kreativastorstaden. En god stadsmiljö handlar inte enbart omgoda tekniska och fysiska miljöer. Lika viktigt är detatt ställa sociala kvalitetskrav.Stadsmiljön måste utvecklas. Vi får inte tillåta attvåra städer förfulas. Gator och trottoarer måste un-derhållas. Respekten för att fastigheter har ett stortvärde och är mångas hem och arbetsplatser måstetydliggöras.Fru talman! Bostadspolitiken måste präglas avvalfrihet. Det tål att upprepas. Människor ska ha möj-ligheter att bosätta sig där de själva vill. Det innebäratt bostäder måste byggas där de efterfrågas.Bostadsbristen i de större städerna gör sig påmind,och byggandet måste komma i gång. Ny bebyggelsebör dock ske varsamt, så att inte parker och grönom-råden som är avsedda att vara stadens gröna lungoromintetgörs. Kunskapen om att det gröna i staden gerliv och bidrar till en renare miljö måste intensifieras.Sverige har en mycket hög bostadsstandard, ochvi har stora bostadsytor per invånare till vårt förfo-gande. Kostnaderna har blivit därefter. Dessutom harstaten sett det som en utmärkt skatteinkomstkällaeftersom husen inte flyttar på sig. Bostadsutskottethar dock gemensamt sett kostnaderna som en besvär-lig fråga som måste lösas så att medborgarna i vårtland kan bo till vettiga priser.Många människor efterfrågar även boendeformersom inte finns i men som finns utom-lands. Många människor har också pekat på det somvi har tagit upp i en motion om enklare regler för attpå det här samhällsområdet kunna komma fram.Enklare byggregler är också enligt plan- och byggla-gen möjliga att ge för byggnadsnämnderna, men dettycks inte bli så. Därför har vi från i enmotion begärt en översyn för att se vad som händer.I dag lyser bostadsministern och miljöministernmed sin frånvaro. Jag hade för inte så sedanen diskussion med dessa herrar just om den här frå-gan. De sade att de skulle göra något. Jag hade hop-pats kunna ställa frågan vad de tänker göra ellervad de har gjort.Därför passar jag på att säga tack till ,och folkpartisterna som också harinsett detta. undrar jag bara när de övriga partifö-reträdarna i bostadsutskottet också kommer till klar-het i frågan.Planeringen vid ny- och ombyggnation måste in-riktas på en hållbar utveckling i ett ekologiskt per-spektiv, men också i ett socialt perspektiv, i ett jäm-ställdhetsperspektiv och i ett ekonomiskt perspektiv.Det är angeläget att staten anger en strategi för ensamhällsplanering som ger utrymme för ökad mång-fald med lokala lösningar i kombination med att nöd-vändiga nationella mål om grundläggande samhälls-uppgifter behålls.Centerpartiet poängterar att vi måste få ett omväntplaneringsperspektiv, dvs. ett perspektiv nedifrån ochupp. Man måste lyssna, och ta till vara de enskildamänniskornas synpunkter.Vi måste få en planeringsmodell där miljötänkan-de alltid finns med.Vi måste få ett stärkt inflytande för lokala utveck-lingsgrupper och organisationer.Vi måste få mer makt, ansvar och resurser åt bru-karstyrelser och enskilda.Vi måste få se ett samarbete mellan privat, offent-lig och ideell sektor.Vi måste också se och förstå att byggande, boendeoch samhällsplanering inte kan betraktas som köns-neutrala verksamheter. Tack och lov är vi olika, vikvinnor och män. Det är en olikhet som vi ska ta tillvara även när det gäller samhällsplanering.Fru talman! Det finns många solskenshistorier ochmånga positiva upplevelser som man kommer i kon-takt med som politiker.Jag var under "lovet" i kommun där kom-munen i samarbete med bl.a. polisen bestämt sig föratt arbeta med brottsförebyggande metoder. Man seröver hur det befintliga samhället ser ut, och när manplanerar för något nytt har man alltid den här strate-gin med sig. Det ska vara upplyst på mörka platsernumera. Man kan bygga en bro i stället för mörkagångar, tunnlar osv.Det finns alltså ett intresse av att skaffa sigkunskap om hur man förebygger brottslighet i vårtsamhälle. Jag vill påstå att vi alla har ett gemensamtintresse av att föra upp den frågan ytterligare på dag-ordningen. Det är fullständigt oacceptabelt att männi-skor inte kan röra sig fritt på offentliga platser utanrädsla för att bli misshandlade. Inte minst gäller dettaoss kvinnor. De flesta överfall sker i parker eller pågångstigar i mörka områden. Alla kommuner bör görasom och ha samråd med olika aktörer i syfteatt göra vårt samhälle säkrare.Boverket har utarbetat en rapport med namnetBrott, bebyggelse och planering. Underlag finns alltsåatt arbeta med.Men det räcker inte bara med tomma ord - detmåste till praktisk handling. föreslårdärför att regering och riksdag stimulerar till upprät-tandet av trygghetsplaner i alla kommuner.Fru talman! vill jag beröra en moderat-motion. Jag gör det med att börja med att citera KarinSöder. Som jag sade är hon en av mina kvinnligaföredömen. Hon var också en gång socialminister.Hon sade så här :"Samhällslivet har blivit egotrippat och det påver-kar allt, även politiken. Det är som om solidaritet harblivit en bisak. "Jag har mycket svårt att förstå den moderata mo-tionen och den moderata reservationen som finns tillbetänkandet. Att införa servicezoner i kommunerna,där invånaren ska kunna bestämma sig för att bo i enzon med lägre servicegrad för att han eller hon prio-riterar närheten till naturen och avskildhet framför enfullödig service - hur ska det gå till?För mig handlar det om att få bo där jag önskar.För oss i handlar det också om att sti-mulera till en utveckling och att ge livskraft i helalandet - inte att avveckla.Jag kommer att tänka på - vi kan kalla ho-nom så. Han bor i en avskild by i norra . Påålderns dagar bor han kvar på sin gård, där han alltidhar bott. blev han tvungen att besöka läkarenpå vårdcentralen, för han kände sig yr och mådde inteså bra. Efter noggranna undersökningar konstateradesatt det som felades honom var bra, lagad mat. Hanfick hjälp att kontakta , som besökerPetter regelbundet. Han kan bo kvar i sitt hem somhan önskar. Har han inte rätt att få den service somhan behöver i sin vackra, natursköna och avskildamiljö?Eller vad sägs om den unga familjen som flyttathem till fädernegården i en by lite längre bort? De hartvå skolbarn som behöver skolskjuts. Har de inte rättatt få det ? De bidrar med livskraft tillbygden , och de betalar skatt. Det göräven Petter.Vi har ett skatteutjämningssystem som måstekunna garantera att kommunerna även fortsättnings-vis ska kunna ge service i hela kommunen.Centerpartiet värnar en livskraftig landsbygd medmöjlighet för invånare att leva och bo i. "Samhällslivet har blivit egotrippat och det påver-kar allt, även politiken. Det är som om solidaritet harblivit en bisak. "Så sade . 130 () replik:Fru talman! sade att det vardags att gå från tomma ord till handling. Jag delar denuppfattningen. Därför vill jag ställa en fråga kringnågra av de ord som hon använde och som bl.a.handlar om trygghet i boendet, om miljön och en helrad andra saker.Ska jag tolka det hela som att man från Centernssida numera är beredd att gå från tomma ord tillhandling, och föreslå obligatoriska boendeplane-ringsprogram som kommunerna ska upprätta? I dessaska man då ta hänsyn till just de saker som behövergöras och som rabblar upp med enmassa tomma ord.Anf. 131 () re-plik:Fru talman! Jag har tidigare svarat på den frågan.Ja, jag är beredd att se över den biten. Vi håller justnu på att titta över och allmän-nyttan. Detta ska också ses med sociala ögon, och dåmåste man ha med de här bitarna i hela diskussionen.Hur ska man få styrmedel så att det blir så här?Jag tycker att det är oerhört viktigt att de över-siktsplaner som kommunerna nu arbetar med verkli-gen diskuteras minst en gång under mandatperioden.Jag känner lite grann som gör, näm-ligen att det verkar som att man tar lite för lätt pådetta.Fru talman! Jag hoppas kunna få återkomma tillfrågan.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja fylla på, och frå-ga lite mer.Hur ska jag tolka ? Jag delaruppfattningen att översiktsplanen naturligtvis bör tasupp minst en gång per mandatperiod och diskuteras ikommunfullmäktige. Men det räcker inte för de härfrågorna! Det krävs mer för att täcka allt detta andraom miljö, trygghet, genusperspektiv i boendet, servi-cenivå och liknande.Man måste därför utveckla diskussionen om över-siktsplanerna till att handla om ett fullständigt boen-deplaneringsprogram - och gärna i ett perspektivnedifrån och upp. Medborgarna måste på olika sättvara involverade i diskussionen så att vi får en bredbostadspolitisk debatt ute i kommunerna där bådepolitiker, planerare och de som bor ute i våra bo-stadsområden blir delaktiga.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag tror - och det är nog mångas upp-fattning - att bostadsfrågorna kommer mer och mer.Vi kommer att få en levande diskussion om de härbitarna.Det har sin orsak i att vi har många organisationersom har sett värdet av detta. Det gäller nu att vi fårmed de organisationerna i det politiska arbetet, ochatt vi lyssnar till dem. Vi måste t.ex. lyssna till kvin-noorganisationerna. Redan nu kan kommunerna själ-va fatta beslut om vilka som ska vara remissinstanser.Man kan ta till vara den möjlighet man har medområdesbestämmelser, detaljplaner osv. Redan i dagkan kommunerna göra mycket utan att ha en sådanhär detaljerad, fastlagd plan i kommunfullmäktige. Ensådan kan ju också vara svår att rubba.Jag tar till mig ord. Det har jagsagt förr, och jag står för det nu också.Anf. 134 ():Fru talman! Precis som i det förra ärendet har deflesta reservationer som jag står bakom redan ingåen-de motiverats av tidigare talare. Jag kan därför fattamig ganska kort, och jag vill redan nu yrka bifall tillfolkpartireservationen 22 om planeringoch företagande. I övrigt står jag givetvis bakom dereservationer där mitt namn finns med, nämligen 3, 5,6, 14, 19 och 20.I reservation 5 framhåller vi att kommunerna imånga fall inte fullt ut har tagit till vara de möjlighe-ter till förenklingar när det gäller bostadsbyggandetsom faktiskt finns. I detaljplan eller områdesbestäm-melser kan kommunerna ställa både sänkta ochskärpta krav på utformningen av bebyggelsen. Mende möjligheterna tas till vara i alltför liten utsträck-ning. Vi anser därför att det bör göras en utvärderingav hur de här möjligheterna till flexibilitet har tagitstill vara i den kommunala planeringen och att Bover-ket bör ges i uppdrag att göra en sådan utvärdering.I reservation 6 tar vi upp problem som kan uppståför näringsidkare i samband med t.ex. gatuarbeten.Det har redan berörts här. Det kan ju synas som enliten fråga, men för den enskilda lilla näringsidkarenkan det uppstå stora problem när gatuarbeten ochliknande utförs utanför hennes eller hans lokal. Oftabrister det i information och samråd från kommunen.Givetvis måste arbeten av det här slaget utföras, mendet är rimligt att kommunerna på ett lämpligt sättåläggs förstärkt informations- och samrådsplikt.I reservation 14 har och Folk-partiet begärt att staten anger en strategi för en sam-hällsförändring som ger utrymme för ökad mångfaldmed lokala lösningar. Vi vill ha ett nerifrån-och-upp-perspektiv i planeringen. Vi anser också att kvin-noperspektivet bör framhållas. Det kan verka liteålderdomligt att hävda detta 2000, men isanningens namn måste vi nog erkänna att det fortfa-rande oftast är kvinnorna som lever vardagslivet medbarn, handlande och annat i bostadsområdena.Jag kan ge ett exempel. När min son för några årsedan var pappaledig och gick till parken med sin sonpå eftermiddagarna kom det fram att övri-ga föräldrar i parken, alla mammor, trodde att lilleAxel inte hade någon mamma eftersom de aldrig hadesett henne. Det visar att det är ont om män i den härtypen av områden.I reservation 19 från och Folk-partiet tar vi upp vikten av att bevara kulturmiljöeroch enskilda byggnader för framtiden. Visserligenantog 1998 ett handlingsprogram för arki-tektur m.m. som är ett steg i rätt riktning, men det ärinte tillräckligt. Vi anser att åtgärder bör vidtas för attytterligare stärka skyddet för de byggnader och mil-jöer som återspeglar olika tidsepokers arkitektur.Också här kan jag ge ett personligt exempel. Densocialdemokratiska majoriteten i genomdrevrivning av ett jugendhus i stadens centrum. Det varvisserligen förfallet, men det hade gått att renoveradet. Det var föremål för debatt . Straxefter rivningen hade jag besök av den tidigare nämn-de sonen som skulle göra sitt examensjobb i arkitek-tur. Han sade, kanske halvt på skämt: Jag ska anting-en göra ett jobb med eller ett u-landsjobb.Så fattigt såg det alltså ut när det gamla huset varborta. Det var ett gapande hål i stadsbilden, och såvill vi ju inte ha det.I reservation 22 om planering och fö-retagande, som jag alltså yrkar bifall till, betonar vi iFolkpartiet hur viktig kommunens roll är när detgäller att skapa goda möjligheter för ett lokalt nä-ringsliv. Det gäller inte bara att enkelt kunna ändra idetaljplaner för att t.ex. skapa butikslokaler i befintligbebyggelse utan också att lokalisera kommunalaförvaltningar på ett sådant sätt att man ger ökat un-derlag för service av olika slag.Folkpartiet anser att bör ge regeringentill känna vad som har anförts i reservationen medanledning av motion A230.Anf. 135 ():Fru talman! Jag tänker ta upp några punkter i dethär betänkandet, nämligen producentansvar, stor-marknader, natur- och kulturvård och buller.Miljöpartiet har stora krav på byggandet och tyck-er att det verkligen är dags att ta det ekologiska byg-gandet på allvar nu när det sker en ökning av byggan-de så att inte gamla tiders misstag görs om igen.Kretsloppsrådet har bra riktlinjer. Dessa bör följasupp. Regeringen bör utvärdera byggsektorns åtagan-den och snart återkomma med förslag till hur an-svarsdelen ska utformas. Viktigt är också vilka mate-rial som kommer in i byggnationen från början och dedeltagande entreprenörernas miljöpolicy. En minsk-ning av avfallsberget betyder också att de ingåendekomponenterna har en bra miljöstatus. En utredningför att klarlägga om byggsektorn klarar sitt åtagandemed ett frivilligt producentansvar eller om lagstift-ning behövs bör genomföras. I en sådan utredning börockså frågan om en helhetsansvarig vid en byggna-tion tas upp.Utskottet svarar oss att det finns ett uttalat syftemed de regler som ställts upp för byggandet, nämli-gen att de ska medverka till att de byggnader somuppförs håller en i olika avseenden hög kvalitet. Manfortsätter att det naturligtvis från tid till annan kanfinnas anledning att se över dessa regler. Det är precisdet vi tycker. är det också av vikt att denpraktiska tillämpningen av reglerna är sådan att kva-litetsmålen uppnås.Mot denna bakgrund har regeringen den25 gett , , , och i uppdrag att tillsammans ta initiativ tillett byggbranschens kvalitetsråd. Det kan ju låta gottoch väl, men detta är ju bara statliga byggherrar,beställare och förvaltare. Det här området är såmycket större. Vi vidhåller att man bör ha ett produ-centansvar.