prot · GN0960 · 2000-02-03 00:00:00 — Man behöverta upp det igen.En fosterförälder måste utföra arbetet, vare sig detstår i avtal eller har förutsatts mellan berörda parter,och fosterföräldern utför själva arbetet. Han ställer sinarbetskraft till förfogande till efterhand uppkomman-de arbetsuppgifter. Han blir förhindrad att utföraannat arbete som skulle berättiga till a-kassa helt ellerdelvis, och bestämda direktiv gäller för arbetet.Fru talman! Jag ska tala om min del av landet,. Inom familjehemsprojektet i Göte-borg avser man att göra en annonskampanj som star-tar . Det blir den största kampanj som hargenomförts i när det gäller familjehemsvård.Man har insett att familjehemsvården behöver PR.Utgångspunkten är att alla då blir berörda och påver-kade av hur samhället tar hand om de mest utsattabarnen och de familjer som öppnar sina hem för dessabarn.Trots detta är det märkligt tyst kring foster-barnsvård, och det finns fördomar och felaktiga atti-tyder. Detta ointresse för fosterhem visar sig i att detinte finns någon uppgift om hur många fosterhem detfinns i och inte heller hur många barn medföräldrar i fängelse t.ex. som bor i fosterhem. Social-tjänstens dokumentation är ofta bristfällig. Mångafosterhem tar emot alkoholskadade barn, och detbehövs alltmer av utbildning och kunskap för foster-hemsföräldrar. De som väljer att skaffa denna kun-skap tycker jag behöver belönas med en arbetsrättsligtrygghet.Därför vill jag ställa en ytterligare fråga till soci-alministern: han verkligen att de lagar sombestämmer villkoren för familjehemmen är ända-målsenliga och långsiktigt hållbara? Socialministernkanske också rentav skulle kunna följa Göteborgsexempel och stimulera kampanjer för ett nytänkande.Anf. 156 Socialminister ():Fru talman! Den här diskussionen handlar faktisktom två olika saker. Den ena är fosterhemmens ochfamiljehemmens betydelse för det sociala arbetet, ochjag har då förklarat att jag menar att de spelar enväldigt stor roll. Det handlar faktiskt om över 7 000barn som vistas i familjehem. Dessa hemspelar en mycket central roll.Den andra gäller hur den arbetsrättsliga ställning-en är. Det är inte alldeles säkert att det är bra, varkenför familjehemmen eller för vår syn på familjehem-mens uppgift, att betrakta detta uteslutande som ettarbete vilket som helst, dvs. att betrakta det som ettarbete också ur arbetsrättslig synpunkt. Men underalla omständigheter får nog be-stämma sig för att diskutera detta med den ministersom sysslar med arbetsrättslagstiftningen, nämligenMona , därför att jag har inte ansvar för defrågorna. Jag har velat markera att jag inte ger någotannat svar än det har gett när det gällerde arbetsrättsliga frågorna. Däremot kan jag för tala om att denna verksamhet spelar en stor roll,och jag ställer gärna upp för att i olika sammanhangtala om att den kommer att spela en ännu större roll iframtiden.Anf. 157 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag har ju skrivit en fråga till MonaSahlin, och jag fick ett ganska avvisande svar, menjag kan ta upp detta igen, för jag tycker att det är enjätteviktig fråga.Det har också hänt en ny sak . En ny lag harträtt i kraft som säger att man ska se över barns nät-verk vid placering. har ju gett re-sultat, så flera barn och ungdomar kommer att place-ras hos släktingar. Men det har visat sig att vissakommuner utnyttjar detta för besparingar. fattats om att släkthem inte ska ha samma arvodesom övriga fosterhem, och det är inte lättare, anserjag, att vara släkthem än annat familjehem. För barnsoch ungdomars del är detta ju mycket positivt, menockså släkthemmen har samma uppgifter med vård,fostran och kontakter. Det handlar om att både ingå ibarnets nätverk och arbeta med nätverket, och härhandlar det inte bara om att ha arbetsrättsliga villkor,utan också om att det diskuteras om ersättning överhuvud taget behövs. Det är detta jag tycker är ytterli-gare ett sätt att undergräva familjens ställning ochmöjligheter.Det får inte vara fult att få lön för att vårda ettbarn, och lönen ska ge goda förutsättningar för attbarnen ska kunna ha tillgång till vuxna. Hemmetmåste värderas efter barnets behov, och därför är minsista fråga nu till socialministern om ministern harfunderat över familjehemmens roll som en del i denstrategi som finns för att förverkliga FN:s barnkon-vention om barnens rättigheter i . Det är ju ettpositivt utvecklingsarbete med alltmer av vårdplaneroch samverkan med familjehemmen som också ökardessas roll och professionalitet i det här arbetet.Anf. 158 Socialminister ():Fru talman! Jag har redan förklarat att jag anseratt familjehemmen spelar en stor roll. Bara det fak-tum att det rör sig om mer än 7 000 - jag tror attdet är 7 400 - barn visar deras betydelse. Vi kommeratt behöva familjer och hem som ställer upp för att viska klara de här uppgifterna.Det är ingen tvekan om att vi behöver se till får rimlig ersättning i form av arvoden och ocksånaturligtvis de omkostnadsersättningar som utgår. Detär viktigt att kommunerna är generösa när det gällerdetta. Därom behöver det inte råda något tvivel.Den fråga som emellertid föranledde interpella-tionen, om den arbetsrättsliga ställningen, är som sagtvar mer komplicerad, och jag hoppas att Ulla-BrittHagström ställer frågan till arbetsmarknadsministern.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1999/2000:176 omungdomsfridAnf. 159 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra med anledning av ungdomars bristandetilltro till demokratin som styrelseskick samt hur jagvill öka möjligheterna för unga att få inflytande översin vardag.Jag delar uppfattning att ungamänniskor måste få verkligt inflytande över beslutsom fattas. Jag håller emellertid inte med om påstå-endet att regeringen inte vill göra något åt problemen.Som nämner lämnade regeringenförra våren en ungdomspolitisk proposition - Påungdomars villkor (1998/99:115) - som antogs . Propositionenföregicks av ett omfattande arbete dels av , dels i . I detarbetet involverades ungdomar på många olika sätt,bl.a. genom olika temamöten. I propositionen är frå-gor om inflytande och delaktighet ett centralt inslag.Här tas ett antal konkreta punkter upp för att stärkaungdomars inflytande och delaktighet. Bl.a. inrättasen ungdomskanal på Internet som ska underlättatillgången till information såväl som möjligheten attkommunicera med olika beslutsfattare.Liksom tycker regeringen att skolanär ett viktigt område. hänvisar till rap-porten Voice av Röda korsets ungdomsförbund. Rap-porten innehåller bl.a. en enkätundersökning bland 60slumpvis utvalda högstadie- och gymnasieklasser.Undersökningen visar bl.a. att av ung-domarna helt håller med om att demokrati är det bästastyrelsesättet. Siffran är emellertid om även desom delvis anser att demokrati är det bästa styrelse-sättet tas med. Undersökningen visar också att ande-len som håller med om påståendet är betydligt större igruppen med äldre elever.En annan undersökning som är intressant att näm-na när vi diskuterar unga och demokrati är Ungdoms-styrelsens studie Ny tid - Nya tankar (1998). Studienvisar bl.a. att många ungdomar är politiskt intressera-de. av de unga kan tänka sig att gå med iett politiskt parti, men av dem har variteller är medlemmar i ett politiskt parti. En relativt stordel av de yngre anser dock enligt studien att de etab-lerade vägarna att uttrycka sig politiskt är otillräckli-ga.Rapporten från Röda korsets ungdomsförbund pe-kar bl.a. på skolans viktiga roll i demokratifostran ochatt det fortfarande finns mycket att göra på detta om-råde. Regeringen har i den ungdomspolitiska propo-sitionen starkt betonat skolans roll. Bl.a. avser rege-ringen att arbeta för att elevrådsarbete och annat ide-ellt arbete uppmuntras i skolan, att elevombudsman-nen ges fortsatt stöd, att politiska ungdomsförbundges bättre möjligheter att medverka i skolan samt attanordnandet av s.k. skolval uppmuntras. nämner att ett bra sätt att ge unga inflytande är atti skolan inrätta lokala skolstyrelser. Detta anser ävenregeringen, och det var därför som vi /98inledde den fyraåriga försöksverksamhet som germöjlighet att i gymnasieskolan och i kommunalavuxenutbildningen införa lokala styrelser medelevmajoritet. Försöksverksamheten omnämns även iden ungdomspolitiska propositionen.Därutöver kan bl.a. nämnas att regeringen för till-fället driver en stor satsning om värdegrunden i sko-lan, där frågor om kunskapen om demokrati är enviktig del. Det pågår även ett stort internationelltprojekt om skola och demokrati där ingår. Idetta projekt kommer man bl.a. att genomföra enkät-och intervjustudier av ett stort antal elever, lärare ochrektorer.Skolan är dock inte det enda område där ungas in-flytande måste förbättras. Jag kan t.ex. nämna attBoverket har fått regeringens uppdrag att tillsammansmed bl.a. utveckla metoder för att stärkabarns och ungdomars inflytande i samhälls- och tra-fikplaneringen. Uppdraget ska redovisas till regering-en i år.Vi bör även komma ihåg att när vi pratar om ung-domars inflytande över sin vardag är bl.a. möjlighe-ten till arbete en central aspekt. Statistik från Ung-domsstyrelsen visar att arbetsmarknadssituationen förungdomar har förbättrats samtatt prognoserna är positiva.I den ungdomspolitiska propositionen aviseraderegeringen dessutom ett ekonomiskt stöd till för Ungdomsorganisationer (LSU) föratt de fristående skulle kunna utreda ungdomars möj-ligheter att påverka såväl i sina egna miljöer som istörre politiska sammanhang. LSU har av regeringenfått i stöd och har redan lämnat en del-rapport - Utgång. Denna Ungdomens demokrati-kommission består av enbart ungdomar.Ytterligare en åtgärd som regeringen vidtagit medanledning av den ungdomspolitiska propositionen äratt tillsätta en ungdomsdelegation som ska stödjaregeringen i genomförandet av ungdomspolitiken ochfungera som rådgivare när det gäller frågor som på-verkar unga människors liv. Detta är ytterligare ettsätt att få den kunskap om ungdomars levnadsvillkorsom bara ungdomar själva kan tillföra.Jag vill även passa på att nämna att Demokratiut-redningen, som ska lämna sittbetänkande, kommer att ta upp frågor kring ungdo-mar och inflytande. Vidare innehåller de av regering-en beslutade kommittédirektiven(dir. 1999:98) - Åtgärder för att stärka den medbor-gerliga insynen och deltagandet i den kommunalademokratin - bl.a. uppdrag att studera erfarenheternai de försök som gjorts med kommunala ungdomsrådoch ungdomsparlament.Som jag här har visat finns det ett stort antal åt-gärder som genomförs för att öka ungdomars tilltrotill demokrati som styrelseskick samt för att öka ung-domars inflytande över sin vardag. Det sker även ettstort antal experiment på lokal och regional nivå föratt driva på denna utveckling.Vi får dock inte slå oss till ro med dessa åtgärder,utan vi måste gå vidare och vara öppna förnya tankar. Statsministern tog därför ett initiativ ochbjöd in ett stort antal ungdomsorganisationer för ettsamtal om hur regeringen kan stödja utvecklingen isamhället för att det ska bli ännu bättre för ungdomar.Vid mötet, som ägde rum ,deltog även jag och ungdomsminister var ingen engångsföreteelse. Regeringen avseratt följa upp den ungdomspolitiska propositionen meden tät dialog med olika ungdomsforum.Anf. 160 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret som jag harfått av statsrådet. Men jag funderar lite grann, för jagtycker inte att jag kan utläsa att jag har fått svar påmina frågor.För den som är demokratiansvarig i regeringenoch i land måste det vara väldigt viktigt attdet ligger högt upp på agendan att göra någonting föratt yngre människor ska få ett ökat inflytande över sinvardag och också för att råda bot på den bristande tropå demokrati som vi kan se att unga människor har idag.Jag tycker, och många med mig, att undermånga år har vänt sig bort från individens betydelseoch det personliga ansvarstagandet, alltså möjlighetenatt påverka lokalt. Jag tycker att det är fel riktning. Istället har man uppmuntrat ett kollek-tivistiskt tänkande.Min idé och min ideologi handlar om decentrali-sering, att flytta makt och beslut så nära dem somberörs som möjligt, genom lokala initiativ och ettökat engagemang runtomkring där man bor.Om vi tittar på samhällsutvecklingen kan vi se attdet har gått mot ökad centralisering. Vi kan också seen annan sak, och det är att yngre människor ärbättre utbildade och bättre informerade om samhälletoch grundläggande samhällsfrågor än någonsin tidi-gare. känner många yngre människor ettutanförskap gentemot det politiska livet och de insti-tutioner som man har kontakt med. Många gångerfinns känslan att allting redan är förutbestämt. När dettill den känslan kommer en likgiltighet, att man intekänner att man har möjlighet att vara med och påver-ka, att det inte spelar någon roll, är det farligt.Klyftan mellan den yngre och den äldre genera-tionen kanske också är större . De etable-rade demokratiska institutionerna, i form av politiskapartier, utredningsväsende och beslutande försam-lingar i kommun, landsting och riksdag, är hierarkieroch en ordning som beslutades av en äldre generationoch som vi måste försöka förändra för att råda bot påde problem som finns i dag.De här gamla hierarkierna och den del av demo-kratin som vi har gör att vi går miste om deyngres engagemang och initiativtagande, som viskulle behöva.Unga människor särbehandlas i dagenbart på grund av sin ålder - det är kanske snarareregel än undantag. går det så långt att man kantala om diskriminering på grund av ålder. Att engrupp diskrimineras enbart på grund av ålder är na-turligtvis inte godtagbart. Det säger statsrådet också.Det lämnas förslag på förslag som slår mot ung-domar, och det måste stoppas.Vi i kallar det ungdomsfrid. Vi villverka för en ökad demokrati, ett lokalt engagemangoch initiativtagande.Det räcker inte att enbart jobba med förslag somslår mot unga. Ett av de största problemen är attdet kommer alldeles för få förslag som aktivt gynnarunga människor. I de förslag som kommer, inklusiveregeringens ungdomsproposition, går man sällan elleraldrig till botten med problemet. I stället för att se vadsom är orsaken till ett problem, tittar regeringen påsymtomen och försöker dölja problemet. Det håller juinte i längden.Statsrådet säger i sitt svar att man har gjort väldigtmycket, att det har hänt en hel del. Ett exempel somstatsrådet tar fram som en väldigt positiv sak är har infört en ungdomskanal på Internet. Är dettadet bästa som man kan komma fram till för ungdomaroch demokrati, undrar jag om det stämmer överensmed statsrådets intentioner.Anf. 161 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi är ganska eniga om So-fia beskrivning av problemen och denverklighet som råder.Jag har inte bara redovisat informationskanalen påInternet utan också ett antal andra åtgärder som rege-ringen både redan har genomfört och planerar. Det ärviktigt att ge en rättvisande bild.Om anser att regeringen inte går tillbotten med problemen, så är det något som jag tyckerär värt att diskutera. Jag skulle gärna vilja höra litemer om vad tänker i det avseendet.Jag skulle också gärna vilja höra lite mer vad frå-geställaren menar när hon säger att vi lämnar förslagpå förslag som slår mot unga. Jag känner inte riktigtigen mig i den beskrivningen.Däremot kan man säga att det är mycket , det decennium som vi har bakom oss, som harvarit bekymmersamt för stora delar av den svenskabefolkningen. Då tänker jag framför allt på nedskär-ningar i offentlig verksamhet, som står för välfärden idet svenska samhället, och den stora arbetslöshet somhar drabbat väldigt många. Båda dessa stora föränd-ringar i det svenska samhället har haft effekt särskiltpå ungas möjlighet att etablera sig, att skaffa sig enegen ekonomi, arbete och bostad. Det har naturligtvishaft betydelse för tilltron till demokratin.Men, för att börja i en annan ände, ungdomarstilltro till demokratin skulle jag ändå vilja hävda ärstor i . Det är viktigt att vi inte försökermåla en bild som är svartare än vad den egentligen är.Det finns oerhört många olika undersökningar på dethär området. Det finns också studier som jämför densvenska situationen och svenska ungdomars attitydtill den svenska demokratin med ungdomars attitydtill demokratin i andra europeiska länder. Olika un-dersökningar ger lite olika utslag. Men jag skulleändå våga påstå att den sammantagna bilden är attungdomar, liksom den svenska befolkningen i övrigt,har en stark tilltro till demokratin som samhällssys-tem och också till sina egna möjligheter att påverkasamhällsutvecklingen.Men för ungdomars del finns det en högre grad avbrist på förtroende gentemot de arenor som vi harbyggt vår representativa demokrati på, alltså politiskapartier, arenor för politiska samtal såsom kommun-fullmäktige, riksdag och politiker i allmänhet. Detkanske kan beskrivas som en klyfta mellan yngre ochäldre.Jag håller helt med om att vi gårmiste om resurser om vi inte lyckas finna vägar attkanalisera denna kunskap, detta samhällsengage-mang, denna förmåga att ta ansvar som unga männi-skor visar i ord och i aktiv handling till de institutio-ner som vi har för det demokratiska beslutsfattandet.Den stora frågan är: Vad beror dessa tendenser på,och vad kan vi göra åt dem?Lokala experiment och decentralisering var någotsom efterlyste. Jag anser också att detfinns en oerhört stor potential på den lokala nivånsom vi inte har tagit till vara i tillräcklig utsträckning.Eftersom min talartid snart är ute, hoppas jag att jagfår tillfälle att återkomma till detta tema senare.Anf. 162 ():Fru talman! Jag håller helt med statsrådet om attdet är viktigt att ta tag i problemet. Mycket av detsom statsrådet säger här tycker jag är bra, men pro-blemet är att det inte längre går att bara prata, utan detmåste komma konkreta förslag. Det vore intressantom vi gemensamt kunde komma fram till några såda-na.Vi tog båda i våra inlägg upp Voice, Röda korsetsungdomsförbunds undersökning om ungdomar ochdemokrati. Man har gjort en undersökning blandhögstadie- och gymnasieelever som visar att avde tillfrågade inte riktigt tror på demokratin som detstyrelseskick som vi ska ha. Även om man bara harfrågat 60 klasser, så är det ändå en tredjedel av dessaungdomar som inte riktigt tror på demokratin. Det ärju skrämmande. Då kan man inte bara säga att det ärett litet antal som tillfrågats eller att det inte är ett såstort problem. Jag tycker att det är ett problem, och vimåste hjälpas åt att hitta en lösning på det.Sedan var vi inne på frågan om skolan, och skolanär oerhört viktig. En bra skola är en grund för en brademokrati. Vi har haft värdegrundsåret då man hardiskuterat demokrati och engagemang i skolorna,vilket är bra. Men det måste ju till mer än bara dis-kussioner.Centerpartiets förslag har varitatt decentralisera makten inom skolan, att låta delokala skolstyrelserna handha det som skolan ska varatill för, nämligen att se över budgeten och den under-visning som ska bedrivas. Vår idé är att det i de lo-kala skolstyrelserna ska finnas lärare, föräldrar ochelever. Efter det att det nu har pågått flera försök kanman se att skolor som har inrättat lokala skolstyrelserhar förändrats, dels har förstörelsen minskat, dels harengagemanget ökat. Man känner att man äntligen fårvara med och besluta om sin egen vardag, för arbets-platsen för de yngre är ju skolan. Skolmiljön ochengagemanget i skolan är ju A och O för det fortsattalivet och demokratin.Eftersom statsrådet säger i sitt svar att hon tyckeratt det är en väldigt bra idé med lokala skolstyrelser,undrar jag varför man inte kan ta steget ut och försö-ka inrätta sådana i varje skola. Jag skulle tycka att detvore en oerhört bra idé. Det vore ett stort framsteg fördemokratin och för decentraliseringen. Om statsrådetär beredd att arbeta för en ordentlig decentralisering,som hon säger att hon är, är detta ett första steg där deyngre människorna tillsammans med sina föräldrarfår vara med och påverka.Ett annat problem är de pengar som satsas och deprojekt som bildas, vilket statsrådet också diskuterar,eftersom vuxna sitter och bestämmer över pengar ochprojekt som ska handla om ungdomar. Det är inteungdomarna själva som får vara med och utvecklaprojektidéer och se vart pengarna ska gå. Jag tyckeratt man kan se över detta och också låta yngre männi-skor få vara med i de demokratiska församlingarna ide utredningar som vi har.Ett steg i demokratins utveckling kan ju vara attsänka rösträttsåldern. I har vi diskuteratfrågan. Vi har tagit ett första steg och säger att man,till skillnad från då man ska vara för att fårösta, ska gå efter kalenderår, inte efter den dag dåman fyller 18. Är det något som statsrådet skullekunna tänka sig? Skulle statsrådet också kunna tänkasig att fundera lite mer över detta med 16-årig röst-rättsålder?Anf. 163 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller skolan och den lokalanivåns betydelse vill jag säga, med risk för att verkafyrkantig, att skolan inte är mitt huvudsakliga ansvar-sområde. Det finns ett annat departement och enannan minister som är ansvarig för den.Stora förändringar måste få ta tid. Man kan interusa åstad och genomföra stora förändringar utan attockså se till att de utvärderas, analyseras och effek-terna av dem följs.Nu pågår en försöksverksamhet som självklartmåste följas noga innan man drar slutsatser för fram-tiden. Vi måste veta om detta är rätt väg att gå ellerom vi har anledning att tänka om på några punkter.Det finns ju inget viktigare än skolan när det gäl-ler våra barns fortsatta liv, och då måste vi också varavarsamma med den miljön och den viktiga institutio-nen.Jag vill säga något om den lokala nivån, decentra-liseringen och detta med ungdomars representation iolika beslutande församlingar. De utredningsdirektivsom regeringen antog handlar om några i mitttycke mycket viktiga områden som vi måste tittanärmare på om vi ska hitta vägar att fördjupa folksty-ret i . Koncentrationen ligger just på denkommunala nivån, den lokala nivån. Där lyfter vifram ett antal viktiga punkter. En av dessa är att blandde människor som är politiker, som fattar poli-tiska beslut i våra kommuner, är representativitetenför dålig i flera avseenden. Det är också så att vi harsett alltför många förtida avhopp. Dessa är inte hellerrepresentativt utspridda utan det är särskilt ungamänniskor och kvinnor som drabbats.En av de viktiga åtgärderna för ettfolkstyre som är reellt är just att vi ser till att motver-ka den tendens som vi är inne i just nu; att vi får färrepersonvalda och att representativiteten försämras. Vimåste se till att vi får in fler från de grupper som i daginte är tillräckligt företrädda. Det gäller bl.a. ungdo-mar, invandrare, egenföretagare och människor medfunktionshinder. Det är en av de väldigt viktigapunkterna.Den här utredningen, som ännu inte är besatt medmänniskor men som snart kommer att vara det, hop-pas jag ska kunna komma längre och komma medkonkreta förslag på vad vi kan göra för att komma ditvi vill. Det om något är väl en väg framåt som jag troratt vi båda kan anse som värdefull.Så till det här med sänkt rösträttsålder. Jag kanmycket väl erkänna att när jag fick det här uppdragetvar det en av de frågor som jag väldigt tidigt stötte påfrån olika ungdomsorganisationer. Spontant ansåg jagatt det kanske kunde vara värt att titta närmare påsaken. Sedan har jag, ju mer jag har tittat på frågan,insett att det inte är så väldigt enkelt. Rösträttsåldernhänger samman med många andra saker, bl.a. myn-dighetsåldern. Det finns goda skäl att behålla en heldel av de samband som finns. Det gör frågan betyd-ligt mer komplicerad än om den enbart handlade omrösträttsålder.För närvarande är inte frågan så oerhört aktuell urmitt perspektiv. Jag kan väl också säga att när jagträffar ungdomar, skolelever på gymnasienivå ochhögstadienivå, är det inte alltid så självklart att denhär frågan anses som oerhört prioriterad av de ungasjälva.Anf. 164 ():Fru talman! När jag diskuterar eller tänker på de-mokrati och decentralisering så handlar det inte baraom att följa de strukturer som vi har , att kom-munerna är den lägsta nivån.