prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Kommittén aviserari betänkandet att man avser återkomma till frågan omifall vuxenutbildning för utvecklingsstörda, särvux,även fortsättningsvis bör utgöra en egen utbildnings-form som man tar upp frågan om alla vux-nas rätt till grundläggande och gymnasial utbildning isitt slutbetänkande som ska lämnas i april 2000.Regeringen avser att i slutet av detta år återkom-ma med förslag om hur särvux ska utformas och omalla vuxnas rätt till utbildning i samband med denplanerade vuxenutbildningspropositionen.Jag vill redan nu understryka vikten av en välfungerande särvuxverksamhet. Regeringen avser attstödja tre till fyra större pilotprojekt för att stimulerautvecklingen, höja kvaliteten och synliggöra verk-samheten inom särvux. Regeringen har därför inbju-dit kommuner som anordnar särvux att ansöka om attfå delta i pilotprojektet. Ett deltagande i projektetförutsätter samverkan mellan kommunerna. Eftersomsärvuxverksamheten är förhållandevis liten är det avstor vikt att kommunerna samarbetar med varandra.Satsningen sker mot bakgrund av de utvecklingsom-råden som pekade ut i sin rapportom särvux (dnr 96:565).Vad gäller frågan om en satsning vid Centrum förhandikappvetenskap vid , såfördelar regeringen medel till respektive lärosäte. Detär sedan varje universitets och högskolas uppgift attfördela medlen internt. Regeringen specialdestinerarmycket sällan medel till centrum eller andra organsom finns vid de olika högskolorna oavsett derassyfte. Det sker många angelägna satsningar vid våralärosäten och i det nuvarande systemet åvilar resurs-fördelningen det egna lärosätet. vid har till-kommit på eget initiativ och är en avuniversitetet prioriterad satsning i dess forsknings-strategi. Jag är säker på att taransvar för sin satsning på bästa sätt.Anf. 45 ():Fru talman! Först måste jag säga att jag förundrarmig över att ansvarsfördelningen på Utbildningsde-partementet har inneburit att skolministern faktiskt fårta hand om ett forskningsfält där huvudfrågan i mininterpellation ligger. Interpellationen är uppdelad itvå delar.Den första delen rör skälen till att den här kunska-pen behövs i vårt land. Det bygger på att det behövsen kompetensutveckling i flera avseenden.Men mina direkta frågor är om utbildningsminis-tern vill satsa på den långsiktiga utvecklingen avkunskap och kompetens i form av vid . När jagförfattade interpellationen, , var detinte klart med avtalen med . Men man ska haklart för sig att inteär någon reguljär verksamhet, utan det är under upp-byggnad i samverkan mellan universiteten i känner mig naturligtvis lite besviken över attjag inte fick ta den direkta diskussionen med utbild-ningsministern om att det handlar om en långsiktiguppbyggnad av ett kunskapsfält som inte finns i vårtland och inte i övriga . Det måste vara svårtför skolministern att svara på de frågor som rör dettakunskapsfälts uppbyggnad som bygger på att detfinns pengar till professorer och doktorander, vilketvar avsikten med min interpellation.Själva sakfrågan blir inte behandlad, för skulle jagtolka skolministerns svar så skulle det direkt vara atthär kommer det inte att tillskjutas några medel. har bland de lägsta ansla-gen i landet, kommer det inte att tillskjutas någramedel till ett expanderande forskningsfält.Är det så jag ska tolka det, fru talman? I så fallskulle jag vilja ha ett väldigt klart besked om det, förvad man vid de båda universiteten just jobbar med nuär att få ihop de här anslagen. Min förhoppning medinterpellationen, när det dröjde från den 7 decembertill dags dato, var att utbildningsministern skulle genågon typ av besked om ifall man möjligtvis kundebaka in medel i samband med vårpropositionen.När det gäller det som skolministern tar upp i sittsvar vill jag säga att jag själv sitter med i kunskaps-lyftskommittén. Jag är glad för att dessa frågor be-handlas på ett varsamt sätt i kommitténs arbete, villjag säga.Linköpings och har en gemen-sam forsknings- och utbildningsprofil som är handi-kappvetenskaplig, och den är prioriterad. Detta områ-de karakteriseras av en mång- och tvärvetenskapligsamverkan, där olika forskningsperspektiv och forsk-ningsproblem studeras med två grundläggande di-mensioner.Den ena är individ, samhälle, dvs. funktionshind-rades villkor och liv. Det var därför jag inledningsvisi min interpellation tog som exempel att här handlardet om funktionshindrades villkor och liv.Den andra är att studera tekniska och medicinskaproblemställningar, som också har att göra med integ-ration av t.ex. funktionshindrade barn.Detta var skälen till min huvudfråga. Jag får åter-komma, för jag ser att min talartid är ute. Mengrundtanken var forskningsproblematiken och att ettstort kunskapsområde skulle etableras i vårt land.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag får väl beklaga att hade sett här. Men kom dågärna tillbaka till och utveckla den här pro-blematiken, så att ni kan ta upp den del som gällerforskningen på ett annat sätt.Anledningen till att jag fick svara på frågan är attjag, precis som , har ett oerhörtstarkt engagemang för att vi ska förbättra möjlighe-terna för många av dem som är funktionshindrade ochför särvuxelever. Med anledning av den rapport somvi fick från , som visade på en lång radbrister, har vi tagit initiativ till det stora pilotprojektet.Vi har avsatt , och intresset förpilotprojektet är mycket stort. De områden som vikommer att prioritera är uppfyllandet av kurspla-nemålen, gruppstorlekarna - som det riktats kritikmot från - betygen - som jag vet attYvonne har tagit upp vid annat tillfälle -undervisningstimmarna , genomströmning-en, den individuella studieplanen och kontakten medarbetslivet. Vi kommer att inbjuda de regioner somska delta i projektet för att diskutera hur det praktiskagenomförandet ska gå till. I de frågor som jag tidigarehar hört ta upp i den delen tyckerjag att vi har haft samma grundinställning, nämligenatt här behöver göras något.När det gäller de olika handikappcentrumen viduniversiteten är grundprincipen att när högskolor elleruniversitet själva tar initiativ till att starta ett centruminnebär det också att de tar på sig ansvaret för attfortsätta att finansiera det. Så har fallet varit i Linkö-ping, och så är det i de allra flesta fall.Ett undantag är . Här har regeringen gått in och stöt-tat med pengar. Vi vet att det är en brist på didaktik,metoder och arbetsformer inom matematiken. Därförhar vi tagit detta initiativ. Det har tagits från den delsom jag ansvarar för. blir det ett centrum somkommer att ligga på . Så iblandavviker vi lite från den vanliga modellen, men det hörtill undantagen.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar för det. Jag kan inte annatsäga än att jag är glad för alla de satsningar som görsoch för det iscensatta arbetet vad gäller både vuxnaoch barn med funktionshinder. Men just detta arbeteinnebär ju dessutom att det blir ännu mer påtagligt attdet behövs ökad kunskap om dessa människor tillikahos studenter på universitet och högskola. I vårt oer-hört tekniska samhälle gäller det att hitta en lösningpå problemet med produktionen av kunskaper omfunktionshinder. Det kan väl möjligtvis hända, skol-ministern, att man kan hitta originella lösningar föratt det här ska utvecklas också vidcentrumen i och , omdet visar sig behövas.Efter den satsning som skolministern nu har gjortnär det gäller de funktionshindrade - från förskolaoch grundskola till vuxenutbildning - är det rimligtatt det också kommer att krävas ett massivt arbete föratt få en kunskapsförsörjning till hela denna verk-samhet och till alla projekt. Det kanske går att hittalösningar. Jag kan tala om att universiteten i har jobbat hårt för att få sin försörj-ning ordnad genom att försöka hitta kommuner ochandra intressenter som ställer sig bakom.Jag tycker att detta är ett område som man frånkommunernas men också från statens sida skullebehöva göra en extrasatsning på för att göra det möj-ligt att nå dessa människor, så att vi kan leva upp tillFN:s konvention om de rättigheter som också defunktionshindrade ska ha. Här vet vi t.ex. att univer-sitet och högskola i vårt land inte ligger i framkant,för att tala milt, när det gäller att möta de funktions-hindrades behov av högre utbildning. Därför behövervi visa vår vilja att utveckla kunskaperna på området.Men återigen, fru talman, vill jag med en åsnasenvishet fråga skolministern om jag ändå kan våga seen öppning gentemot och univer-sitet, så att det kanske finns möjligheter att få ytterli-gare hjälp från statens sida med att bygga upp dettakunskapsområdet. Inom anslag finns inte den möjligheten, och det är synd när upp-byggnadsarbetet har gått så långt.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Först måste jag få rätta mig själv. Jagsade i mitt tidigare anförande att det har satsats 28miljoner på särvux. Det är fel. Det är fyra miljoner.Det hade varit härligt med 28 miljoner, men så myck-et pengar var det inte. Jag säger detta så att det blirrätt i protokollet.Vad gäller den direkta frågan kan jag säga så här:Beskedet som jag har fått från utbildningsministern äratt han inte avser att avsätta ytterligare medel tilldetta centrum vid . Det jag hargjort är att föreslå att vi till ska avsätta 8miljoner kronor för forskning just runt funktionshind-rade. Vi gör en satsning genom barn- och ungdoms-skolan, men jag ser likväl en oerhörd brist på forsk-ning.Vi kommer också att titta över frågan om lärome-del. Vi har inte tillsatt den utredningen . Det ären viktig fråga. Den proposition vi skrev innebar attFUNKIS-beredningen skulle omfatta läromedlen ibarn- och ungdomsskolan. Jag vet också att det ärangeläget att fundera över hur de funktionshindradepå universiteten har det när det gäller bl.a. läromedel.Anf. 49 ():Fru talman! Jag förstår att skolministern inte kanlova annat i sitt svar än vad utbildningsministern harlovat. Jag kan väl ändå få framföra en önskan om atthon öppnar en dialog med utbildningsministern ochpåtalar behovet av extraresurser på detta område.Jag har en direkt fråga i slutanförandet. Är detmöjligt för dessa två universitet i samverkan att sökapengar - de åtta miljonerna - från ? Liggerdet på den nivån, eller hur ser det ut?Slutligen vill jag säga att jag inte är missnöjd medskolministern som sådan när det gäller att besvarafrågor. Jag uttryckte mig kanske fel i början. Men jagkände att det inte var riktigt rätt att ta diskussionenom det som jag brann för med skolministern här.Nåväl! Går det att söka de åtta miljonerna?Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Tack för de vänliga orden. Jag harinte på något vis tagit illa upp.Nej, de åtta miljonerna är det just somhar fått. De ska kunna användas till forskning, men deär riktade mot barn- och ungdomsskolan.Om de vill ansöka om pengar får de göra enmycket speciell ansökan. Med detta vill jag, precissom jag sade innan, inte utlova några pengar. Mankommer oftast in i ett inledningsskede, när uppbygg-nad pågår. Då har det hänt att regeringen har fattatbeslut om att stötta. Jag gav ett exempel från Göte-borgs universitet.Men det står alla fritt att pröva, och det får mangivetvis göra från universitet.Nu har jag redovisat min och utbildningsminis-terns gemensamma syn. Gå gärna tillbaka för ytterli-gare information!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 1999/2000:198 omvärdegrunden och vuxenutbildningenAnf. 51 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser att vidta för att värdegrundenockså ska omfatta vuxenutbildningen.Värdegrunden måste genomsyra all verksamhet iskolan. I skollagen och i läroplanen för de frivilligaskolformerna, som också omfattar vuxenutbildningen,anges värdegrunden tydligt.Värdegrundsfrågorna är, som känner till, högt prioriterade. Under det senasteåret har därför särskilda åtgärder vidtagits för attstödja arbetet med värdegrunden i skolan. Jag har,som många av ledamöter säkert kännertill, initierat det s.k. vars vikti-gaste målgrupp är barn och unga. Projektets insatserför vuxna har främst inriktats mot en kartläggningoch utvärdering av de verksamheter som sker i vux-enutbildningen. kommer att isamband med presentationen av sin slutbok presente-ra resultaten av kartläggningen. Jag vill därför av-vakta slutsatser innan jagvidtar någon åtgärd.Jag vill i detta sammanhang påminna om folk-bildningens betydelse för medborgerlig bildning,personlig utveckling och engagemang i samhällsfrå-gor. Detta utgör en av grunderna för en levande de-mokrati.Anf. 52 ():Fru talman! Jag vill först tacka skolministern fördet svar jag fick.Vuxenutbildningen har väl aldrig varit så utbreddsom . I ett kunskapssamhälle som vårt krävs be-folkningens livslånga lärande, annars hänger man heltenkelt inte med. Men kunskaper är inte neutrala, ochmiljön inom vilken lärandet sker är inte heller neutral.Vi ser samhällstrender . Och efter förra veck-ans visning av film truth blevdet väl mer tydligt än vad jag anade när den här inter-pellationen skrevs. Det finns samhällstrender. Detfinns en verklighet som egentligen ingen av oss villse, och vi vill helst inte veta att den finns. Men ärfaktiskt verkligheten sådan. Verkligheten är sådan attvi får se in i skeenden som vi inte kunde ana fanns ivårt samhälle, i vårt demokratiska land. Vi som oftadiskuterar värdegrund och annat lever själva i väldigtombonade miljöer, och vi har oftast en rätt god grundatt stå på.Varför lägger jag ned energi på att också lyftafram det som vi såg ? Jo, det har upprörtväldigt många. Precis som när vi hade Förintelsekon-ferensen så upprörde nazismen många. Detta är vär-den som är viktiga, och, vilket jag också har sagttidigare, skolministern tog på ett föredömligt sätt tag ivärdegrunden, något som vi från vårt håll välkomna-de.I dag har utbildningsutskottet haft en utfrågningsom gällde . Det framkom också i den utfråg-ningen att det faktiskt krävs förebilder. Det krävs attockså vuxna lever upp till dessa värden. Barn gör intesom vi säger utan som vi är, brukar man säga, ellerlär.Jag tittade lite grann på statistiken. 2,1 miljonermänniskor är heltidssysselsatta inom utbildningen ivårt land. När det ändå är en så stor del av vårt landsbefolkning som är involverad i de utbildningssam-manhang som vi betalar med offentliga medel ser jagdet som viktigt att vi också lyfter värdegrundsarbetetrakt in i vuxenutbildningen och i alla de utbildningarsom vi finansierar på något sätt.Vi måste ha grundläggande värden som över hu-vud taget inte kan ifrågasättas. Det som vi såg visar att det finns alltför många som kan ac-ceptera att inte de grundläggande värden som finnsenligt vårt kulturarv prioriteras. Varje människa harsamma värde och ska aldrig behöva utsättas för någotsom är så förnedrande som det som förekom i denfilmen.Det är hög tid att lyfta värdegrundsarbetet ochdessa värden till att omfattas också av vuxna. Vi kaninte ensidigt arbeta med värdegrunden för barn ochungdomar. De måste ha stöd från vuxensamhället. Demåste finna det. Det måste aktualiseras bland vuxna.Därför vill jag denna dag fråga skolministern vadhon tänker göra för att aktualisera värdena för devuxna.Anf. 53 ():Fru talman! Jag vill börja med en liten historisktillbakablick. började jag som lärare. Jaggick en hel del kurser, fortbildningar, som Skolöver-styrelsen anordnade . Då var det objekti-vitet som gällde. Vi fick information om att om t.ex.någon av mina elever frågade om jag tror på harjag rätt att svara ja, men jag måste också tillägga attdet är många andra som inte gör det. Och om någonfrågade mig vilket parti jag röstade på så kunde jagsäga t.ex. - jag tar detta som ett exem-pel - men jag måste då också säga att det är väldigtmånga som röstar på andra partier. Detta blir ju litelöjligt. Men det var en annan bakgrund till utbild-ningen och till värderingar då än . Man var mycketrädd för att påverka eleverna. Det gick så långt attinom de folkhögskolor som jag har arbetat, som harvarit rörelseskolor, blev vi uppmanade att anställalärare som inte tillhörde den egna rörelsen för att manskulle få mer objektivitet i undervisningen. En avPingströrelsens utmärkta folkhögskolor fick intestatsbidrag på grund av att man ansågatt det var för mycket propaganda och för lite avobjektivitet. Risken var att man gick mot en värde-ringsfri skola. Det har ju svängt, och det är väldigtbra.Jag var med i den senastefolkhögskoleutredningen, Folkhögskoleberedningen.Där var vi överens om att när man kommer till enrörelsefolkhögskola, vilket majoriteten av folkhög-skolorna är , ska man märka vem det är som ärhuvudman, om det är arbetarrörelsen, om det är enkristen rörelse eller någon annan. Huvuddelen avfolkhögskolorna är ju rörelseskolor och i den me-ningen, kan man säga, friskolor.När vi hade överlämnandet av den nya bibelöver-sättningen här i kammaren höllstatsministern ett mycket engagerat tal när han över-lämnade till talmannen som representant försvenska folket. Han sade bl.a. att är en viktigdel av vår gemensamma värdegrund. Och med detmenar han förstås inte att det bara är en viktig del avvärdegrunden för barn och ungdomar utan för heladet svenska samhället.Skolministern säger här också att värdegrundenomfattar även vuxenutbildningen utan att det direktstår utsatt.I som håller på att gåmot sitt slut så diskuterar vi dessa frågor också. Vidiskuterar också en gemensam målskrivning för allvuxenutbildning som omfattar ungefär det som vilägger in i begreppet värdegrund. Det jag harsett tycker jag stämmer väl överens med de gemen-samma värderingar vi har när det gäller de här frå-gorna.Skolministern säger också att folkbild-ningen har stor betydelse för medborgerlig bildning,personlig utveckling och engagemang i samhällsfrå-gor. Detta utgör en av grunderna för levande demo-krati, alltså en del av den gemensamma värdgrunden.Det håller jag med om. Jag har här ett ganska stortoch omfattande dokument om folkbildningen. Jagtänkte bara avsluta med att visa lite grann vad det ärfråga om i praktiken. Det står att folkbildningensviktigaste uppgift är att främja den allmänna medbor-gerliga bildningen och demokratin. Syftet är att göradet möjligt för alla människor att påverka sin livssitu-ation och att skapa ett engagemang för att delta isamhällsutvecklingen.Det finns mycket mer att säga om detta, men jagnöjer mig med det här. Sedan kan man ju diskuteraom man ska ha en speciell skrivning för vuxenutbild-ningen eller om man ska hänvisa till den gemensam-ma värdegrund som gäller all utbildning i Sverigeoavsett ålder.Anf. 54 ():Fru talman! Först vill jag tacka skolministern fördet utomordentliga värdegrundsarbete som pågår. Jaghar med mycket stor glädje och behållning läst mate-rialet. Jag kan också hälsa från mina två små barn-barn, och , att de också tyckte att det varjättebra.Arbetet, jag vill också säga kampen, för männi-skors både inre och yttre välfärd är och har för migalltid varit arbetarrörelsens. Det är precis det somfolkbildningen står för. Den står för den reflekterandemänniskan för vilken tvivlet är en livshållning ochsom ser som sin uppgift att kritisera det kärlekslösa isamhället och att försöka se saker med den utsattesögon. Det är för mig någonting helt annat än testug-geri och moralism.Jag tycker att det är viktigt att lyfta fram folkrö-relseetiken som motkraft till både den kommersiellamoralen och högermoralismen. Jag vill betona attmoral och etik växer fram spontant i gemenskapenmellan människor. Lärande och undervisning måstebygga på en du-relation. Det är först då man kanbygga upp en tillit som leder fram till befrielse. Det ärdelaktighet som föder moral. Etik och demokrati hörintimt samma. Dialogen och samtalet är den bästagaranten för demokrati.Men det är också viktigt och avgörande vem somtillåts att vara med i samtalet. Man måste alltid, trorjag, till etik också koppla en maktdimension. Detgäller även så smärtsamma upplevelser som mångaav oss delade när vi såg Shocking truth. Det är ocksåfråga om makt.Det här vill jag säga därför att jag tycker att det ärviktigt. Förutsättningen för detta är att vi stärker detreella inflytandet och delaktigheten för alla studeran-de, oavsett om de är barn, ungdomar eller vuxna. Demåste ha reellt inflytande och kontroll över sin egenvardag, över arbetet i skolan. Allting har sin grund iatt man bearbetar attityder. Förändring, om man skakomma någon vart, måste integreras i den egna per-sonligheten.Därför är lärarutbildningen så viktig, tror jag. Detär viktigt att de som går på lärarutbildningen får möj-lighet att bearbeta sina egna erfarenheter, sina rädslor,sin sexualitet, sina attityder mot avvikande och motoliktänkande. För att man ska våga initiera och ledasamtal och skapa ett klimat som är präglat av öppen-het och tillit måste man vara trygg i sig själv. Manmåste också ha goda kunskaper i hur man kommuni-cerar, vara lyhörd för andras behov och ha en godförmåga och strategier för att lösa konflikter. Manmåste ha goda kunskaper i samtalsmetodik och i detnära personliga samtalet. Psykologisk kunskap be-hövs.Jag skulle vilja höra med skolministern hur honser på den framtida lärarutbildningen, för egentligenstår och faller hela det här värdegrundsarbetet medlärarna i skolan. Det går aldrig att förpacka etik ochmoral snyggt och prydligt och tro att man kan lever-era det uppifrån.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag tacka alla tre interpel-lanterna. Jag skulle också önska att ni gav er ut ochsade precis det ni säger här ute i skolorna till alla demsom ni möter. Det sätt på vilket ni alla tre beskriverarbetet med värdegrunden inom olika former av skolastämmer precis med hur jag känner och önskar att detska vara.Förebilder kan man säga att ni alla tre har berörtpå olika sätt. När vi en gång började arbetet medvärdegrunden sade jag just att det är viktigt att lärarnabörjar med sig själva. Det är viktigt att inte vara enneutral vuxen som inte har någon uppfattning utan attverkligen stå för och veta vad de olika begreppen ivår läroplan - demokrati, solidaritet, respekt för andramänniskor - innebär. Men det är också en process attgå igenom eftersom många, som ni också säger, inteär färdiga med sig själva. Man vet inte riktigt var manstår. En del är starka i sin tro när det gäller de häruppfattningarna. Andra kanske inte är riktigt färdiga.För att det här arbetet ska bli bra måste det egent-ligen starta i lärarrummen i samtal med kolleger ochskolledning så att man får diskutera igenom det här.Därifrån måste det fortsätta till hela samhället runtomkring skolan. Jag tänker i nästa replik kommatillbaka till själva lärarutbildningen. Men ska vi lyck-as måste vi ha andra med oss. Vi måste ha med ossdem som finns utanför, som har andra uppgifter änden traditionella lärarrollen.Det som genomsyrar de läroplaner vi har ärjust värdegrundstänkandet. Läroplanen för de frivilli-ga formerna 1994 omfattar också komvux, SSV ochsärvux, så värdegrunden finns egentligen. Den värde-grund som finns där är samma värdegrund som vipratar om när det gäller förskola och grundskola.Det var intressant att lyssna på både som sitter med i och att höra hur ni resonerar där. Detvet ju inte jag. Ni ska ju bli färdiga.Nu är det ju bara frågor som ställer.Men är det så att vi ska ha särskilda mål för vuxenut-bildningen? Eller ska vi se till att ha samma mål somgäller för övriga skolor? Jag tycker att det är enmycket intressant fråga som jag hoppas att ni verkli-gen funderar över. får jag väl inte säga mer, för niär uppe i en utredning. Men jag tycker att det är enmycket bra fråga som ställde.När det gäller målen för vuxenutbildningen kom-mer vi att hantera det i vanlig ordning. och sedan får vi också lyss-na på remisser, göra våra egna bedömningar ochkomma tillbaka i proppen i december månad.Anf. 56 ():Fru talman! Det känns bra att det är en sådan sam-stämmighet om viljeinriktningen. Jag tänkte på folk-bildningen som har nämnts här. Den har stått upp förvärden och vi har tyckt att det har varit bra. Och dettycker vi fortfarande.