prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Det är ingen skillnad mellan oss och er idet avseendet.Anf. 194 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag vill börja med alkolåsen och denideologiska skillnaden och likheten. Det är naturligt-vis som säger, att alkolåsengår över partigränserna, och det gläder mig. Det finnsinte några blockeringar där. Det jag kunde konstateraär att vi har ett arv att stå upp för i och med att vihade förtroendet att ha kommunikationsministernunder . Vi vill fortsätta det goda arbetesom han lade grunden till, och vi är glada att KarinSvensson och också vill detta.Att jämföra järnvägar och motorvägar när detgäller trafiksäkerheten är lika meningsfullt som attsäga att om jag transporterar min bil i ett flygplan såär det förmodligen säkrare än om jag gör det på enväg eller en järnväg. Det är ju att jämföra äpplen,päron och bananer. Det går inte. Det säger sig självtatt man inte skulle komma långt om man försökteköra bilen på järnväg.Jag har inget emot att man försöker styra över tillökat kollektivt användande bl.a. på järnvägen. Menman kan inte låta det goda vara det bästas fiende somKarin så gärna gör när det gäller attspela ut motorvägar mot järnvägar. Det är ju så attbilen har kommit för att stanna. Det gäller att hitta ettsätt som gör att vi kan leva med den utan att det stän-digt blir dessa svåra konsekvenser i miljöhänseendeoch i fråga om trafiksäkerhet. Man kan inte spela utett engagemang för järnvägar mot motorvägar. Närdet handlar om biltrafik är faktiskt motorvägar över-lägsna.Anf. 195 () re-plik:Fru talman! Beträffande den här debatten ommotorvägar och järnvägar hävdar jag inte nödvän-digtvis att man skulle ta bilen på järnvägen. Perso-nerna som befinner sig i bilen åker däremot bramycket säkrare om de åker tåg till och från sina ar-betsplatser eller på sin semester eller vid vilket annattillfälle som helst.Vi har givetvis många områden i vårt avlångaland där man är tvungen att ha bil för att förflytta sig.Men det finns också många områden i våra tätbe-byggda områden där järnvägen är ett bra alternativ -och skulle kunna bli ett ännu bättre alternativ. Dettakan man tycka vad man vill om, men fördelningenmellan väg och järnväg är varken en naturlag eller -ursäkta mig Skånberg - något av givet. Detär faktiskt en fördelning vi kan påverka. Vi kan på-verka den med priser och vi kan påverka den på andrasätt. Det är nödvändigt om vi ska klara nollvisionen.Anf. 196 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! inte bara in-sisterar på att det här sättet att räkna är riktigt utangår också vidare. Då skulle jag kunna vara oförskämdtillbaka och säga att i så fall kan vi tjäna människolivpå att återgå till häst och kärra. Det är väl ändå intedet som vill?Vi kan spara både liv och livskvalitet på att ta detlite lugnt och kanske cykla över hela . Mangör det i . Är det något som iSverige också förordar?Anf. 197 ():Fru talman! Så är vi då åter samlade till trafiksä-kerhetsdebatt i , och åhörarläktarna är na-turligtvis överfyllda med människor som är intresse-rade. Nej, dessvärre är det inte så. Det är ingen ki-oskvältare att tala om trafiksäkerhet, även om ämnetär oerhört angeläget och oerhört viktigt.Låt mig dock börja med att anknyta till slutdelen iTuve Skånbergs inlägg när han talade om behovet avbättre vägar runtom i landet.Jag kan rapportera till dem av trafikutskottets le-damöter som inte hade tillfälle att närvara att vi iCenterpartiet har haft ett stort vägseminariumhär i med ett mycket gott deltagandeutifrån landet. Från väldigt många håll påpekade manvikten också för trafiksäkerheten av att ha ett fullgottvägnät. Jag hoppas att vi kan återkomma till dessafrågor när det blir dags att fundera över pengar tilldrift och vägunderhåll. Jag hoppas att det sker redan ianslutning till vårpropositionen.Trafiksäkerhet är som sagt var ett oerhört angelä-get ämne med tanke på att det dödas över 500personer på våra vägar. Mer än 4 000 skadas allvar-ligt, och uppåt 40 000 skadas lindrigt. Dessvärrestiger dödssiffrorna igen. dödades 570 personeri trafiken, vilket var 40 fler än året innan. Det är na-turligtvis ett av absolut största folkhäl-soproblem.Ändå är den allmänna debatten i dessa frågorlågmäld, återhållsam och nästan obefintlig, trots än 500 dör och 4 000 skadas . Jag tror attdet ligger mycket i det som , att om detta plötsligt skulle uppfinnas i dagskulle väldigt många vara tveksamma till om manöver huvud taget skulle tillåta denna typ av verksam-het runtom i landet.Nu är det inte bara de som dödas, de som skadassvårt och de som skadas lindrigt som drabbas. Om viräknar även anhöriga och familjer så är siffrornanaturligtvis mångdubbelt mycket större när det gällerde människor som drabbas av allt det som händer påvåra vägar.En del kanske tycker att det ändå har blivit såmycket i vårt land, och det har det blivit. Om vi sertillbaka , före högertrafiken, dödades 1 300i trafiken , trots att vi hade bara hälften såmånga bilar, nämligen två miljoner bilar, och i daghar vi fyra miljoner bilar.Men det är naturligtvis orimligt att stanna upp ochnöja oss med att vi har kommit ned till 500 döda. Vimåste naturligtvis gå vidare.Möjligen är det först när vi själva eller någon näraanhörig drabbas hårt som vi vaknar upp och förståratt det är oacceptabelt med så många människor somdrabbas i trafiken, i synnerhet när vi vet att ganskamåttfulla åtgärder kan leda till stora framgångar iarbetet mot trafikdöden. Det etappmål på högst 400dödade i trafiken som finns med i nollvisionenoch som vi misströstar om ifall vi ska kunna uppnåskulle vi lätt kunna klara om vi lyckades få alla trafi-kanter att följa några enkla och ganska självklararegler, nämligen absolut nykterhet i trafiken, säker-hetsbältet på och respekt för gällande hastighetsbe-gränsningar.Det långsiktiga målet är som bekant att ingen skadödas eller skadas allvarligt i vägtrafiken. Och det ärVägverket som har det övergripande ansvaret förtrafiksäkerhetsarbetet i landet.När vi talade trafiksäkerhet här i förraåret var det ett enigt trafikutskott som stod bakombetänkandet. Det är naturligtvis en väldig styrka att vikan vara så eniga i den här typen av frågor som inteär särskilt partipolitiskt skiljande.I dagens betänkande finns ett tjugotal reservatio-ner, men det är ändå tillfredsställande att vi i huvud-linjerna är eniga också kring program ochstrategier för ökad trafiksäkerhet. Låt oss ta vara pådenna enighet och styrka när vi nu går vidare i trafik-säkerhetsarbetet.Låt oss också glädjas åt att just när det gäller ettutvecklat säkerhetstänkande har och densvenska bilindustrin gått i spetsen under många år.Häromdagen presenterades en ny omgång resultatfrån det europeiska krockprovssamarbetet, Eu-ro NCAP. En nyhet är att man förutom de vanligafrontal- och sidokollisionsproven kompletterat medett helt nytt tuffare sidoprov mot stolpe. Och återigenvisade det sig att och ligger mycket välframme när det gäller krocksäkra bilar. Bästa resul-tatet uppvisade och S80.Men hur krocksäkra man än lyckas göra bilarna såkommer ändå svåra olyckor att inträffa med dödsfalloch svåra personskador som följd. Därför är det an-geläget att vi alla blir bättre och mera uppmärksammatrafikanter och bilförare. Det är också angeläget att viutformar våra vägar på ett sådant sätt att när någotinträffar så ska vägen vara så utformad att skadornaminimeras.Trafikutskottet besökte mitthemlän , och vi studerade då bl.a. detmitträcke i form av en stålvajer som monterats upp påett tidigare mycket olycksdrabbat avsnitt på norrom . Vi gladdes gemensamt åt att sedan räcketkommit upp så hade ingen dödsolycka inträffat. Ochjag kan glädja kammaren och utskottet med att detinte heller har inträffat någon dödsolyckaeller stor olycka på detta vägavsnitt.Sedan dess har vi dessutom i fått yt-terligare en fyrfältsväg färdigbyggd mel-lan och . Även där finns vajer-räcke och mjuka vägslänter fria från stenar och träd.Och under det halvår som denna väg har varit i driftså har den lovordats av allmänhet och yrkestrafik.Sträckan mellan och var tidi-gare ökänd och har krävt många dödsof-fer. har det blivit en nollvisionsväg, vågar vi hop-pas - inga döda och inga svårt skadade. Och här serman tydligt vilken betydelse det har med trafiksäkravägar.Men döden på våra vägar handlar långt ifrån baraom hur vägarna är byggda. Det påminner Vägverketshaveriutredare i om. Honhävdar att det i hög grad handlar om fyra saker. Jagsade tre tidigare, men hon vill inkludera en fjärde -hastigheten, bilbältet, alkoholen och även däcken.Det kan tyckas vara självklarheter. Men det är än-då så svårt för oss bilister att ta lärdom av det. Attinte minst hastighetsbegränsningar inte är så självkla-ra visas av de heta tidningsdebatter som vi då och dåhar om dessa frågor.För del är det en självklarhet att viska ha hastighetsbegränsningar som av trafikanternauppfattas som rimliga och väl motiverade. Som fram-går av reservation 14 anser vi, precis som Kristdemo-kraterna, att det kan finnas skäl för fler gränser ochatt de begränsningar som gäller dessutom ska varaflexibla och variera med hänsyn till yttre omständig-heter, t.ex. årstid och väglag. Jag vill, fru talman,passa på att yrka bifall till reservation 14.I motion T401 lyfter vi från fram enannan fråga, nämligen den bristfälliga statistiken närdet gäller alkohol och trafik. I är nästan allapå det klara med att alkoholbekämpningen spelar enviktig och avgörande roll i trafiksäkerhetsarbetet.Efter att ha tagit del av en rapport om alkohol, drogeroch trafik från framstår det sommycket klart att statistiken på området är brist-fällig, för att inte säga totalt missvisande. Och det ärhelt omöjligt att göra jämförelser mellan olika länder.Enligt rapporten har t.ex. de bästa siffrorna.Endast 1 % av de italienska dödsolyckorna påståsvara alkoholrelaterade. I skulle det vara40 %. skulle komma på femte plats med 9 %.Siffrorna och deras orimlighet talar för sig själva,tycker vi. Vi anser att det är angeläget att man för-bättrar statistiken på detta område. Jagyrkar bifall till reservation 5 där vi tar upp dessa frå-gor.Jag ska säga några ord om trafikövervakning. Närdet gäller behovet av skärpt trafikövervakning hänvi-sar utskottet till de positiva erfarenheter som finnsfrån den övervakning med automatiska kameror somsker på mellan och . Jag åkersjälv ofta på denna sträcka och kan intyga att tra-fikrytmen blivit lugnare och att olyckorna minskatradikalt. Jag ser därför fram emot den utvärderingsom ska komma och hoppas att denna verksamhetkan få efterföljare på andra håll i landet. Därmedskulle polisresurser kunna frigöras för andra angeläg-na uppgifter, t.ex. en flitigare kontroll av nykterheten.När de här kamerorna dessutom inte är dolda utanväl synliga offentligt är det svårt att förstå den kritiksom på sina håll finns - inte där uppe men på andrahåll i landet, såvitt jag vet - mot den här typen avövervakning. Varför skulle automatkameror uteftervägarna vara mer spektakulära än övervakningskame-ror som finns i varenda banklokal och i mångavaruhus? Man skulle alltså kunna få mer resurser övertill kontroll av nykterheten, som jag sagt.I det sammanhanget vill jag gärna anknyta till detsom tidigare talare varit inne på, nämligen detta medalkolås. Också från vårt parti tycker vi att det är enmycket god idé som borde prövas. Det är väl snarastså att det är en hårfin skillnad mellan skrivningen frånutskottets majoritet kring de här frågorna och det somskrivs i reservation nr 7.Jag utgår från, och hoppas, att vi kan vara eniga iutskottet när det gäller att försöka flytta fram positio-nerna just i fråga om alkolås. Jag är övertygad om attvi alla är inne på att det är en bra modell för att för-bättra trafiksäkerheten och ge de människor som harbesvärligheter med nykterheten en ny chans i trafi-ken.Fru talman! Med hänsyn till den sena timmen av-står jag från att här ytterligare kommentera de olikadelarna i betänkandet och de olika reservationerna.Jag står bakom reservationerna nr 5, 11 och 14 mennöjer mig med att yrka bifall till reservation nr 5.Anf. 198 ():Fru talman! Jag vill inleda med att säga att säker-heten på vägen måste prioriteras.Trafiksäkerheten har ju många moment och täckermånga samhällsområden, alltifrån en grundsyn kringett starkt säkerhetsmedvetande till den praktiska ut-formningen. Antalet aktörer samt deras kunskaper,skicklighet och lämplighet spelar stor roll - för attanvända utskottets terminologi.Trafiksäkerhetsarbetet har en stor bredd. Därförbehövs det något av ett "batteri" för att få en ökadoch bra trafiksäkerhet. Det må gälla trafikantens an-svar, vägarnas uppbyggnad och utformning liksomfordonens egen säkerhet och förarnas utbildning ochfortbildning. Självfallet spelar också både kvalitet ochtrafikflöde en stor roll.Bra och rätt byggda vägar är nödvändiga och enviktig del av den samlade trafiksäkerheten. Därför ärdet angeläget att också från trafiksäkerhetssynpunktpåtala nödvändigheten av en upprustning av vårtvägnät bl.a. med utbyggda motorvägar, ombyggnadav tidigare vägstråk och tjälsäkring av våra kraftigttrafikerade skogsvägar så att virkestransporter m.m.kan säkras. De här vägarna är inte bara svårfram-komliga, utan de är också trafikfarliga.Ändå måste det sägas att en säker trafik måste haett utrymme för den enskilde att välja det transportsättsom för individen och för familjen har de praktiskafördelarna. Där är den egna bilen det i särklass domi-nerande transportslaget.Faktum är att nio av tio persontransporter går påväg. I åtta fall av tio sker transporten med egen bil.Bland t.ex. barnfamiljerna är det långt somhar tillgång till bil. Orsaken behöver det knappasterinras om.Sverige med sin biltäta struktur är ett av de ledan-de billänderna i världen. Varannan svensk har, ellerhar tillgång till, bil. Detta är positivt då vi i det gles-bebyggda behöver bilen för vårt behov avdagliga transporter. Därför anser jag, fru talman, attdet är illavarslande att personer och partier försökerförsvåra och fördyra för det transportmedel som ärdet dominerande och som kostnadsmässigt och säker-hetsmässigt behöver få särskild omtanke. Även omtrafiksäkerhet omfattar många delar är självfalletvägstandarden och framkomligheten en stor säker-hetsfråga.Fler bilar betyder färre döda. Internationellt setthar vi i , alltså även i , en förhållande-vis god situation. Det har ju erinrats om att för 40 årsedan, när vi hade hälften så stor fordonspark, om-kom dubbelt så många människor i trafiken. Dennollvision som statsmakten har påbjudit och lagt fastkan sägas vara orealistisk men den är också en viktigdel i vår strategi för en ökad trafiksäkerhet.En vision är ju ett nytt sätt att tänka men det härställer också en rad krav, även sådana som inte kananses bli uppfyllda i det korta perspektivet. Där finnskraven på vägarna, fordonen, regelsystemet och detpersonliga ansvaret för dem som är ansvariga förtransporten. Det gäller alldeles särskilt det bilåkandesom så att säga sker i egen regi men där det för denskull behövs en nog så professionell körförmåga.Det är bra, fru talman, att trafikanternas roll isammanhanget har påtalats liksom det ansvar som visom enskilda trafikanter har. Trafikant är man jupraktiskt taget hela livet, med eller utan uppgiften attköra ett fordon.Drogerna är den största faran. En viktig orsak tillolyckor med stora skador och ond bråd död som följdär drogerna i trafiken. Det är bra att vi har fått en lagsom förbjuder narkotika och det är bra att vi har re-striktiva gränsvärden när det gäller alkohol i trafiken.I båda fallen har ju varit pådrivande och såsmåningom, sista decennium, fåttmed sig regeringen på skärpningar när det gälleralkohol och andra droger i trafiken.Det finns anledning att med oro se på de nya in-förselregler för alkohol som kommer att gälla redan isommar. Regeringens kapitulation inför alkoholpro-fitörerna är illavarslande. Utöver de sociala konsek-venserna kommer trafikfarorna att öka. Det finnsanledning att ännu starkare än vad utskottet har mar-kerat ta sig an de problem som onykterheten i trafikenför med sig. Det är inte bara förödande för dem somdrabbas och för de familjer som blir splittrade genomatt familjemedlemmar råkar illa ut, utan det är ocksåen stor samhällsekonomisk kostnad som det finnsanledning att undanröja, eller åtminstone minimera.Det är dessutom den enda "reform" som utan storabudgetmedel skulle kunna öka trafiksäkerheten radi-kalt - dvs. om beteendet i trafiken blev att man barakör bil eller andra fordon då man är "spiknykter". Detskulle innebära att bortemot 150 dödade kunde und-vikas och att tusentals svårt skadade kunde räddas tillett fortsatt välmående liv. Därför finns det anledningatt ännu starkare markera trafiknykterhetens roll itrafiksäkerhetsarbetet.Det gäller att uppmuntra idealiteten. En viktig delär det frivilliga och ideella trafiksäkerhetsarbetet.Trafikutskottet har både nu och tidigare påtalat denviktiga folkbildningsinsats där kunskaper och rättattityd är nödvändigt för att trafiksäkerheten ska bliframgångsrik. Utöver förbättrad trafiknykterhethandlar det om en konsekvent användning av bälteoch hjälm och också om att respekten för hastighetensvådor får ett starkare genomslag.För att en attitydpåverkan ska leda till ett föränd-rat beteende, till förbättrad trafiksäkerhet, gäller detatt detta får genomslag så att säga i fronten. Det kaninte myndigheter och institutioner ensamma klara.Därför är det viktigt med det folkliga engagemangsom finns och som behöver uppmuntras. Det är braatt departementet bearbetar frågan om en optimeringav insatserna för att öka trafiksäkerheten "på bred-den".Utskottet känner oro för att trenden för en negativutveckling inte gått att hejda. Man skulle önska attriksdag och regering satte in betydligt verkningsfulla-re insatser. Ändå måste det sägas att kommunikationär något positivt som vi inte vill, och inte kan, varautan. Men utformningen av de element som påverkartrafiksäkerheten måste ses över. Det personliga an-svaret och kunskapen är en mycket viktig del i detframtida trafiksäkerhetsarbetet.Fru talman! Med det sagda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet i de delar som Folkpartietstår bakom. Våra starkaste invändningar mot majori-tetsförslagen vill jag markera särskilt genom att yrkabifall till reservationerna 7 och 11.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! och jag är överens ommålet när det gäller trafiksäkerheten, dvs. nollvisio-nen - ingen ska riskera att omkomma i trafiken. Där-emot är vi inte överens när det gäller medlen. Denförsta åtgärd som nämner är väginves-teringarna. Men det har utretts och vi har haft enskriftväxling med om kostnadseffektivite-ten när det gäller olika trafiksäkerhetsåtgärder.För att rädda människor med människoliv krävsdet 1 miljard per räddat människoliv. För sammasumma kan man sätta upp vajrar på en längre sträcka.Man kan också anställa trafikpoliser och anskaffahastighetskameror.Frågan är på vilket sätt vi ska göra det. Jag föror-dar det mest effektiva sättet. För den summa vi har attspendera vill jag rädda så många liv som möjligt. Jagundrar av vilken anledning inte kanbiträda denna synpunkt.Elver hävdade här att nollvisionen var ettväsentligt beslut men orealistiskt. Hur skadetta uppfattas? Ska det uppfattas så att ni är bereddaatt göra avkall på det? uttryckte inled-ningsvis att han står bakom det beslut som riksdagentidigare enhälligt har ställt sig bakom.Anf. 200 () replik:Fru talman! Nollvisionen står vi helhjärtat bakom,men det vore att sticka huvudet i busken och intelåtsas om verkligheten om man sade att ja, vi leverupp till den . Vi gör inte det, och i den meningensade jag att den var orealistisk. Men den har onekli-gen ett starkt pedagogiskt värde. Därför bör vi mark-nadsföra den starkt.Jag är glad att vi åtminstone kan vara överens ommålet, men medlen är inte heller oviktiga. Vad vi frånliberalt håll eftersträvar är att nå en balans som tillgo-doser medborgarnas önskemål och behov av färdme-del, fordonsval och en hög trafiksäkerhet. Där vill vifrämja både det enskilda och det kollektiva åkandet.När det gäller det senare är det inte oviktigt att vi fåren upprustning t.ex. med den brobyggnad som före-nar med . Det kommer att gynna kol-lektivtrafiken mycket starkt. Det står Folkpartiethelhjärtat bakom.Anf. 201 () re-plik:Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte riktigtförstår inställning i denna fråga. säger att nollvisionen är angelägen, att ni intevill frångå den, men säger ni att den ärorealistisk och mest har en pedagogisk effekt. Jagundrar: Kan man ha båda de ståndpunkterna ochhävda att allmänheten ska ha respekt för riksdagensbeslut, om vi fattar beslut om ett mål som vi självainte tror är realistiskt? Jag tycker inte man kan habåda de ståndpunkterna. Antingen får man säga att viska föreslå åtgärder som leder till målet, eller så fårman ändra sig och säga att vi inte står bakom måletlängre.I det sammanhanget har utskottet tidigare erinratatt regeringen närmare borde överväga hur en ökadandel kollektivtrafik kan bidra till att öka trafiksäker-heten och därmed förverkliga nollvisionen. Det står iutskottsbetänkandet. Ingen har reserverat sig motdetta. Man kan faktiskt inte använda samma medeltill allting, utan man får koncentrera sig på det som äreffektivt, och det är inte väginvesteringar om det ärnollvisionen som är målet.Anf. 202 () replik:Fru talman! är det enda parti som,såvitt jag förstår, nu drastiskt vill börja att dra nedväganslaget trots att vi varit med då det intestartade något nybygge. Jag tror att vi framöver be-höver få en uppräkning om vi ska få en fungerandetrafik och en ökad trafiksäkerhet.Sedan förstår jag inte argumenteringen från KarinSvensson Smiths sida när hon undrar hur vi vill ha detmed kollektivtrafiken. Självfallet vill vi öka den därdet finns realistiska underlag. Det är därför vi harvarit ivriga anhängare av t.ex. broförbindelsen i södraSverige för att stimulera kollektivtrafiken, dubbelspå-ret via till . Det är tydliga tecken på attvi lägger kollektivtrafikens tyngdpunkt där det ärmånga resande. Sedan har vi en dominerande gles-bygd, där det inte är realistiskt att tänka sig någonspårtrafik och knappast heller någon busstrafik. Vihar sådana delar i landet. Från sida tyck-er vi också att människor ska ha en fungerande trafiki de områdena.Det är inte orealistiskt att konstatera att vi inte levtupp till nollvisionen . Jag tror att det väckerrespekt när vi har den insikten, men jag tycker ocksåatt det går mycket väl att förena med att vi ska efter-sträva en radikalt förbättrad trafiksäkerhet så att färredödas och skadas svårt. Det är att hålla ihop verklig-het och vision.Anf. 203 ():Fru talman! Ledamöter och åhörare! ska tra-fikutskottet fortsätta förra årets debatt om trafiksäker-hetsfrågor. Totalt har det kommit in 108 motionsyr-kanden från den allmänna motionstiden hösten 1999som vi har behandlat. kunde utskottet läggafram ett helt enigt betänkande. I dagens betänkandefinns 17 reservationer och 2 särskilda yttranden. Ut-skottet är dock enigt om två tillkännagivanden tillregeringen, och hela utskottet prioriterar trafiksäker-hetsfrågan och ser det ökande antalet dödade ochskadade på stort allvar och vill göra något åt det.Nollvisionen står ett enigt utskott bakom.De två tillkännagivanden som vi enats om är förde första att vi begär en utredning om trafikofferjour.En trafikofferjour kan spela en viktig roll för attstödja dem som drabbats av en allvarlig trafikolyckaoch för att kanske påskynda starten av deras rehabili-tering genom tidig information om möjligheterna. Detkan också finnas behov av stöd och hjälp till anhöri-ga. Vi vill att regeringen studerar den här frågan när-mare.För det andra har utskottet oroat sig över ansvars-frågan vid lastsäkring. Förare som inte kan kontrolle-ra vad en last innehåller görs ändå rättsligt ansvarigför lasten. Det vill vi att regeringen ändrar på.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och av-slag på samtliga reservationer.Utskottet ser med oro på de senaste årens negativautveckling på olycksområdet.