prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — Fundera över om att det finns ett värde som står över staten,och sätt in de orden i sammanhang där internationellaoch europeiska frågeställningar avhandlas.(Applåder)Anf. 24 Utrikesminister ()replik:Fru talman! För det första tycker jag att det är in-tressant att notera skillnaden mellan de två partiledar-na i denna Europadebatt. höllhuvudsakligen ett anförande om den svenska rege-ringen. höll ett anförande om de vikti-gaste Europafrågorna och framtiden för dem. Dettycker jag är bra att vi kan göra här.Alf framhöll också utvidgningens sär-ställning. Jag kan fullständigt instämma i det. Jag kanockså garantera att vi kommer att drivapå allt vi förmår, både för att börja med de svåra ochkontroversiella jordbruksfrågorna under det svenskaordförandeskapet - även om kommissionen nu inteföreslår det - och för att försöka få måldatum så snartdet går att få realistiska sådana. Jag hoppas också attvi ska klara detta under det svenska ordförandeskapet.För det andra vill jag ta upp den fråga som AlfSvensson reser när det gäller värdegemenskap ochmänniskohandel. Detta är ju ett oerhört stort problem,som vi har sett framför allt i östra . På svensktinitiativ har vi fått detta som ett av , och dessutom som ett område där EU skasamarbeta med eftersom vi ser samma typ avbarbarisk människohandel där. Här handlar det natur-ligtvis både om åtgärder mot brotten som sådana, ochom att socialt förbättra livet för de barn och kvinnorsom riskerar att drabbas av den här fruktansvärdaverksamheten.När det gäller fusk och bedrägerier är vi överensom att kampen mot detta är prioriterad. Men för att viinte ska vara överens om allt så vill jag också tilläggaatt regeringen inte vill se gemensamma åklagareeftersom det kräver att vi också får gemensammarättsregler och gemensamma processregler. Det skulleleda väldigt långt när det gäller överstatligt agerande.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill igen gärna instämma i detsom sade om oron för vad som kan bliföljden av det som kommissionen levererade i går närdet gäller utvidgningen. Jag delar den oron. Det är enskandalartad hantering som kommissionen åstadkom.Jag vill gärna också, fru talman, understryka detsom sade om sätt attbete sig i unionen.Till detta kan man lägga en sak till, och en frågatill . uttryckte förinte så länge sedan förhoppningar om att det inte skabli något fördrag i när regerings- ochstatscheferna samlas till konferens. Jag undrar omJohan instämmer i det som sade,och vad man i så fall menar med det. Hur kan manmed berått mod hoppas att de förberedelser som ärnödvändiga för att kunna genomföra den historiskamöjligheten att återförena och få unionen attfungera med fler medlemmar ska gå åt skogen? Hurförklarar det för människor i de ländersom nu vill vara en del av unionen?Fru talman! Havande sagt detta är det viktigt attockså konstatera att det är ett vägskäl som vi stårinför i EU-arbetet. Det gäller skillnaden mellan enliten rikemansklubb och ett alleuropeiskt samarbeteoch skillnaden mellan en byråkratisk koloss ochmedborgerligt engagemang. Man kan också säga attdet gäller skillnaden mellan klåfingrigt ingripande ismåfrågor och en union som kan hantera Europasöverlevnadsfrågor.Jag tror inte att valet är svårt. Det är inte svårt förmig, och det är inte svårt för de flesta andra. Menändå är det ett val som måste göras tydligt, och sättaspår i hur EU:s framtid diskuteras i och, för-stås, inom EU självt.För att EU ska kunna bli det alleuropeiska projektsom vi eftersträvar så tror jag, fru talman, att vi måstesöka rötterna i EU, nämligen att trygga freden ochöka förtroendet mellan människor och länder. Inteminst måste också unionen återvinna sina medborga-res förtroende som ett gemensamt projekt och intebara en marknadsplats.Vårt alternativ i till dem som vill haen allomfattande union som gör allt och som harbefogenheter överallt och till dem som vill obstrueraoch splittra är en union som gör det som görs bäst justtillsammans. Det är en union som gör det som denska göra, men som inte klåfingrigt lägger sig i männi-skors vardag och styr och ställer. Det är ett smalareoch ett effektivare EU.Jag menar att det tillfälle som vi i får nu ioch med ordförandeskapet bör användas till att predi-ka just denna tes vid varje sammanträde och varjetillfälle: en smalare och effektivare union. Detta börvara ett av de mest prioriterade målen för det svenskaarbetet också i fortsättningen.Detta betyder, fru talman, att man ska slå vakt omdet som är det unika i EU-samarbetet, nämligenblandningen av mellanstatlighet och överstatlighet.Det är hög tid att reda ut vilka frågor som ska beslu-tas om gemensamt och vilka som hör till medlems-staterna och, i än högre grad, till medlemsstaternasregioner och kommuner. Man kan säga att vi behöveren kompetenskatalog som ger unionen muskler på deområden där vi vill samarbeta och som på andra om-råden leder till att vi får en långt mer decentraliseradunion. Vi vill ha en union som bryr sig mer om sä-kerheten i hela än om jordgubbarnas storlekoch vikt i 15 medlemsländer.Fru talman! Förutsättningen för att EU ska varaett instrument för fred och samarbete är ändå fråga om legitimitet - att EU gör det som kännsangeläget och viktigt för medborgarna. Det är härsom det så lätt blir fel. Det blir fel när regeringenhelst bara vill samarbeta om alla frågor som stärkersocialdemokratin. Och det blir fel när moderaternaoch andra driver utan att lyssna påmänniskors oro och kritiska röster. EU har för mycket att säga till om i de små frågornamedan man i många andra stora frågor, som miljön,har för lite muskler. Vi behöver ett smalare men ef-fektivare EU som är öppet mot omvärlden och motnya medlemmar.Anf. 26 ():Fru talman! skildras ofta i mediernasom det mest EU-positiva partiet. Det finns mätningarsom visar att det också är så väljarna uppfattar oss.Detta är fullständigt korrekt. Vi är bergfast övertyga-de om att i dagens globaliserade värld finns ingenannan väg att gå än att utöka det internationella sam-arbetet. Erfarenheten visar, som jag har varitinne på, att det inte räcker med aldrig så många väl-menande resolutioner och konferenser, utan manmåste hitta former som gör det här samarbetet kraft-fullt. Tanken bakom EU är att åstadkomma ett sådantkraftfullt samarbete som kan ge viktiga resultat.Om jag då, utifrån detta att vi är det mest EU-positiva partiet, säger att vi på sätt och vis också ärdet mest EU-kritiska, så kanske några tycker att det ärparadoxalt. Men det är väl egentligen ganska naturligtatt när man känner oerhört starkt för att det behövsmer samarbete är man positiv till den form som finns,men man tycker att den borde ha kommit mycketlängre.Låt mig ta några exempel. Jag minns att jag resterunt i . I bl.a. Buda-pest och träffade jag politiker som ställde frågoroch argumenterade för att deras länder mycket snabbtskulle komma med i EU och Nato. var ju intedå med i någon av de här organisationerna. Jag minnsatt jag då svarade: När det gäller EU hoppas jag attSverige snart är med, och jag hoppas verkligen att nimycket snart kan komma med ni också. Men när detgäller Nato måste ni förstå att det finns hänsyn att tasom kommer att göra att det kommer att dröja ytterli-gare några år.Jag underskattade då framför allt den amerikanskastatsledningens handlingskraft, och jag underskattadedet europeiska ledarskapets förmåga att krångla tillsaker och ting. när snart avgår somamerikansk president kan man väl få tillfälle att på-peka att det är en stor triumf för hans administrationatt Natos östutvidgning har genomförts snabbt ocheffektivt utan att det har skapat några särskilt storaproblem gentemot Ryssland.Men desto naknare står det europeiska ledarskapetmer än efter murens fall. Man har inte åstad-kommit någonting av utvidgning österut. I går fick vibeskedet att det kan ta till. Detta är en enormbesvikelse för oss Europavänner, för oss som harägnat en stor del av våra liv åt att arbeta för ett heltEuropa. när den möjligheten äntligen har öppnatshar det västeuropeiska ledarskapet inte haft kraft attutnyttja den möjligheten.Sedan har vi detta med miljön. Världsnaturfondenhar låtit två olika institut undersöka hur det går medde europeiska ländernas uppfyllande av löftena iKyoto i fråga om koldioxidutsläpp. Det visar sig attnästan inget EU-land når upp till det man har lovat.Det visar att det inte räcker med aldrig så fina FN-konferenser. Det behövs effektivare rättsligt bindandeåtaganden och effektivare institutioner. Vi menar atten överstatligt beslutad miljöavgift på växthusgaserskulle vara ett utmärkt instrument för att se till att vigör någonting åt klimatfrågan. Det är beklagligt attSveriges regering inte är med på det utan tillhör demsom bromsar att unionen skulle få effektiva verktyghär.När det gäller öppenheten har försökt attgöra en del, men det är klart att det behövs väldigtmycket mer. Vi kan t.ex. ta detta enkla och konkretaatt det stiftas lagar när ministerrådet sammanträder iBryssel, men då är medierna utestängda. Det sägs attdet bara finns tre huvudstäder i världen där det före-kommer lagstiftande församlingar där medierna ärutestängda. Det är , och Bryssel.Ta bort en, brukar man säga i lekprogrammen. Det ärklart att inte hör hemma i det här samman-hanget. Det vore intressant att höra om utrikesminis-tern tror att skulle kunna medverka till attsammanträdena skulle vara offentliga när ministerrå-det sammanträder i lagstiftningsärenden.Låt mig som ett fjärde och sista exempel säga nå-got om flyktingpolitiken. tillhör ju demsom har bejakat . Vi bejakar,precis som regeringen, en ökad effektivitet och omman så vill överstatlighet på det flyktingpolitiskaområdet. måste vi erkänna att väldigtmycket av det vi ser av europeisk flyktingpolitik iverkligheten är skrämmande. Det är inte den solida-ritet och öppenhet som vi skulle önska. Ett samarbeteär ju ett verktyg, och verktyg kan användas konstruk-tivt och positivt eller negativt och destruktivt.De senaste månaderna har det blivit en ny inten-sitet i den europeiska debatten om de här frågorna.Det har skett efter den tragiska händelsen i dåett antal flyktingar kvävdes i en container. Det egen-domliga är att fokus i debatten inte har legat på hur viska få en humanare flyktingpolitik så att människorska slippa ta till sådana desperata metoder. Fokus hari stället hamnat på hur vi ska kunna klämma åt demsom nu kallas för flyktingsmugglare. Sanningen är attde man nu sveper in i ett sådant begrepp, och hävdarär personer som bara arbetar för egen , imånga fall är ideella människor som drivs av huma-nitära motiv.Fransmännen kräver i ett förslag att vi ska krimi-nalisera insatser för att hjälpa flyktingar som hållersig undan. Det är ju ett brott mot svensk rättstradition.Det är mycket anmärkningsvärt att den svenska rege-ringen skickar ett papper till ordförandelandet Frank-rike där det heter att detta i stort sett överensstämmermed svensk rätt. Så är det ju faktiskt inte.Det är en stor och viktig uppgift för somordförandeland att försöka komma en bit framåt närdet gäller flyktingsamarbetet i . Det verktygsom unionen här utgör måste verka på ett solidarisktoch humanitärt sätt.Att visa medborgarna att vi kan nå konkreta re-sultat på viktiga gränsöverskridande områden är detbästa sättet att vända den svenska opinionen och fåfler att inse att ett fördjupat samarbete i en globalise-rad värld är något absolut nödvändigt.Anf. 27 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Jag kan hålla med att öppenheten är viktig. Det är också en av deprioriterade frågorna inför den svenska ordförandepe-rioden. Vi gör vad vi kan för att öppna EU-arbetetoch få en så bra öppenhetsrättsakt som vi någonsinkan. Vi gör också vad vi kan för att se till att deolyckliga beslut som har fattats om att t.ex. användamycket stor sekretess när det gäller EU:s utrikes-samarbete och militära samarbete ska upphävas.Vi kan mycket väl, och vi kommer också att tittapå frågan om när möten och debatter ska vara offent-liga. Det är naturligtvis rimligt att debatter med lag-stiftningsbeslut är offentliga.Jag tror möjligen att ännu viktigare är att proces-sen dit, före besluten, är så öppen som det någonsin ärmöjligt. Den del av processen då man förberederlagstiftning, diskuterar lagstiftning och då det ännufinns möjlighet för medborgarna att påverka beslutenmåste bli betydligt öppnare.Flyktingområdet är också ett viktigt område införordförandeskapet. Målet är naturligtvis att vi ska fåen generösare flyktingpolitik i hela . Jag villän en gång dementera att den harstött förslag om att kriminalisera dem som skyddarflyktingar. Vi har icke stött ett sådant förslag, och vikommer icke att stödja ett sådant förslag.Avslutningsvis, : Vi är ju bådaEuropavänner. Men ska vi bygga ett förtroende förEuropa bland våra medborgare måste vi också byggadet underifrån. Då är det viktigt att vi kan visa männi-skor att EU betyder någonting för att bekämpa ar-betslöshet, för ett livslångt lärande och för en socialdelaktighet. Här har jag till min sorg noterat att Folk-partiet nu har gått emot det arbetsmarknadspolitiskasamarbetet, arbetstagarnas rättigheter på den inremarknaden.Anf. 28 () replik:Fru talman! Vi är delvis överens på de punkter vinu diskuterar. Men låt mig t.ex. ta detta med flykting-politiken. Jag tycker att regeringen skulle kunna er-känna att man har gjort ett misstag. Vi har ju svart påvitt. Vi har den promemoria som regeringen harskickat till det franska ordförandeskapet. Där sägs dethelt klart att förslagen i stor utsträckning överens-stämmer med svensk rätt. Hela andan häri är att defranska förslagen skulle kunna implementeras utanproblem, vilket jag menar skulle vara förödande förhävdandet av asylrätten. Alla vet att ibland fårasylsökande inte rätt i första omgången, utan behöverstanna kvar i landet. Skulle man kriminalisera hjälptill sådana personer skulle det vara att i praktikenurgröpa asylrätten. Det finns flera andra exempel.Sedan håller jag förstås med om att det finns mas-sor att göra på öppenhetsområdet när det gäller åt-komlighet av handlingar och sådant. Men det exem-pel jag tog upp är så tydligt. Det är klart att man kansäga att det är för sent att påverka ett riksdagsbeslutnär själva debatten förs. Å andra sidan är det en full-komligt självklar del av svensk demokrati att det fårfinnas TV-kameror och journalister här i kammaren.Jag har talat med folk i . De säger att ord-förandeskapet har en stor marginal att påverka regler-na för sammanträden, även de som hålls i Bryssel.Jag hoppas att regeringen tar fasta på det och släpperin medierna i ministerrådet vid lagstiftning.Sedan håller vi på den linje som andra talare harvarit inne på, att unionen ska vara smalare men vassa-re. Vi tycker inte att utbildning tillhör det område därunionen bör ges utökade befogenheter.Anf. 29 Utrikesminister ()replik:Fru talman! , som är ansvarigminister för flyktingfrågorna, har både till den franskaordföranden och i deklarerat att man själv-fallet bara vill se åtgärder och kriminalisering när detgäller smuggling. Man vill absolut inte se en krimi-nalisering när det gäller ideella organisationer, indi-viduella personer och andra som skyddar flyktingar.Återigen till sysselsättningen, är klart att det är en nationell huvuduppgift. Menalla medlemsländer är överens om att vi ocksåmåste ha ett mellanstatligt samarbete för att klara deviktiga uppgifter som ligger framför oss. Vi måste haett samarbete för att alla lågutbildade ska kunna fåjobb i en kunskapsintensiv ekonomi, för att se till attvi kan satsa på alla delar, även de mest socialt utsattadelarna i och för att vi ska kunna stötta degrupper som har det allra svårast. Vi behöver kunnasamarbeta med varandra och göra det på det frivilligaoch öppna sätt som vi har börjat med inför det s.k.Stockholmstoppmötet.Det är viktigt också för att få en social dimensionav samarbetet för att ge alla arbete i Europa.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det är självklart att den europeiskaunionen också ska vara en sysselsättningsunion. Dentanken har funnits från början och är viktig t.ex. iEMU-projektet. Det är klart att det är jobben dethandlar om.Vi accepterar också inslag av mellanstatligt sam-arbete. Men jag varnar för att överlasta EU medmånga ytterligare uppgifter, t.ex. på skolområdet.Unionen klarar inte sina viktigasteuppgifter. Låt oss först och främst se till att man kla-rar dem.Anf. 31 ():Fru talman! grundsyn är att Sverigeinte ska vara med i EU. Vi anser inte att EU är rättforum för alla de beslut som fattas där , och vivill inte vara med i byggandet av en centralistisk EU-stat. Vi vill något annat. Vi vill ha ett samarbete mel-lan självständiga stater i , utan centralism, därkampen för god miljö, militär nedrustning och inter-nationell solidaritet är ledstjärnor.Samtidigt är det svenska medlemskapet i EU justnu ett faktum. Vi måste därför med kraft agera i EUså länge är medlem och aktivt arbeta för ettgrönare EU och för att förbättra de EU-lagar somfinns . Det kan göra EU drägligare, men vårsystemkritik kvarstår.Vi gröna har en grundläggande kritik mot EU:sstora demokratiska underskott. Själva motorn i unio-nen, som ska leda utvecklingen för hundratals miljo-ner EU-medborgare, är . Medensamrätt att lägga fram lagförslag har kommissionenen oerhörd makt. Kommissionen befinner sig mycketlångt från människors vardag, och då syftar jag inteenbart på det geografiska avståndet till Bryssel.Mängder av andra hinder dyker upp längs vägen:språkförbistring, bristande offentlighet, som bl.a. göratt många avgörande dokument är hemligstämpladeoch omöjliga att få ut, och en byråkratisk hanteringsom är mycket svårgenomtränglig.Allt detta gör EU-systemet till en guldgruva förolika lobbyister, dvs. personer som är anställda för attpåverka de politiska besluten. De som har ekonomis-ka resurser att anställa lobbyister präglar därför EU-besluten i stor utsträckning. Det ger multinationellaföretag och andra kapitalstarka företag och organisa-tioner stora påverkansmöjligheter. Mindre pennings-tarka organisationer och intressen har svårt att görasin stämma hörd.Bristen på insyn i EU-systemet öppnar ocksåmöjligheter för en mycket omfattande korruption. Föratt bekämpa korruptionen ökar nu EU den internakontrollen. Om man införde offentlighets-princip och meddelarfrihet skulle korruptionen be-kämpas avsevärt effektivare, som det skulleleda till bättre politiska beslut och öppna EU förmedborgarnas insyn. Vi anser att sådana reformermåste ha hög prioritet under ordförandeskapet.Det kanske mest häpnadsväckande exemplet pådet motsägelsefulla språk som florerar i EU ärSchengenavtalet. Syftet sägs vara gränser utan kon-troll. Men av 142 artiklarhandlar 138 om kontroll och 4 om rörelsefrihet.Rörelsefriheten är med andra ord kraftigt begrän-sad, och syftet blir allt tydligare att hålla oönskadeindivider borta från EU:s territorium. Sådana männi-skor är bl.a. flyktingar som flyr undan krig och tortyr.Tanken är att stoppa inträdet redan vid gränsen, någotsom inte minst manifesteras i Schengensystemetsalltmer rigida visumregler. Genom att införa strängavisumregler har man tänkt sig att minska antalet flyk-tingar som ens kommer fram till ett EU-land, efter-som det är först där man kan söka asyl. Detta förfa-rande har kritiserats av många och frågan är om det ärförenligt med konvention om demänskliga rättigheterna.Schengensystemet är en stor byggsten i det sombrukar kallas Fästning , ett osolidarisktstängt mot omvärlden, något som vi och alla andragröna partier inom EU är motståndare till.På grund av Amsterdamfördraget och resultatet avtoppmötet i är för-hindrat att driva en egen asylpolitik, och det går inteheller längre att ge asyl till flyktingar från andra EU-länder. FN har klagat på detta eftersom det stridermot . En viktig fråga för Sverigeatt driva inom EU måste vara att återföra asylpoliti-ken till nationell nivå. Tills så sker anser vi att Sveri-ge ska driva att alla förslag som innebär en mer re-striktiv asyl- och invandrarpolitik stoppas.EU:s jordbrukspolitik är kanske det mest skräm-mande exemplet på hur fel en centralisering kan slå.Jordbrukspolitiken tar halva EU:s budget i anspråk,som den gynnar storskalig produktion base-rad på bekämpningsmedel och konstgödsel, vilketskapar stora miljöproblem. Vi i anser atten viktig fråga måste vara att drivaatt den gemensamma jordbrukspolitiken förändras såatt EU bara ger stöd åt ett ekologiskt hållbart, små-skaligt och djurvänligt jordbruk samt att större delenav den gemensamma jordbrukspolitiken flyttastill nationell nivå. bör också verka för attdjurskyddet stärks och för att de rent ut sagt vidrigadjurtransporterna inom EU upphör.EU och sund miljöpolitik står tyvärr i ett motsats-förhållande. Den inre marknaden är i sig ett miljöhotpå grund av alla de transporter som skapas. Eftersomden inre marknaden alltid kommer först kan ingetland heller gå före med hårdare miljökrav på varor.Efter EU-anslutning har vi också tving-ats acceptera kemikalier och tillsatsämnen i mat somtidigare varit förbjudna av hälso- och miljöskäl. Denprogressiva nationella kemikaliepolitik som vi fördeföre medlemskapet i EU är som bortblåst och mångatidigare framgångsrika myndighetsprojekt har fåttfrysa inne eller helt enkelt avvecklas. Denna feghetmåste offensivt brytas när tar över ordföran-deskapet, och arbetet med att få bort farliga kemikali-er från marknaden måste återupptas och intensifieras.EU:s arbete med uppföljningen av Kyotokonfe-rensen har gått mycket trögt och några steg i riktningmot att bekämpa växthuseffekten har egentligen intetagits. I stället ökar alltjämt koldioxidutsläppen ochden stora boven i dramat är transportsektorn. Utveck-lingen går alltjämt mot ökade utsläpp av de flestaväxthusgaser, inte bara koldioxid.EU saknar helt och hållet ett aktionsprogram förhur man ska kunna uppnå sina åtaganden i Kyoto-protokollet som gäller en minskning avutsläppen av växthugaser mellan 1990 och 2010.Enligt beräkningar som Världsnaturfonden gjort,vilket också talade om förut, är detbara som har en möjlighet att klarasina åtaganden.Det som krävs för att man ska kunna medverka ekologiskt hållbar utveckling är en rejäl omorgani-sering och ett radikalt nytänkande inom hela unionenspolitik. bör som ordförandeland driva på föratt miljöfrågorna ska få spela den centrala roll som deförtjänar och som krävs för att vi ska få en framtidvärd namnet. Den globala uppvärmningen, försur-ningen och andra miljöproblem kan inte motverkasom vi inte tar krafttag nu.En konkret åtgärd vore att införa en koldioxidskattpå EU-nivå, en minimiskattenivå på koldioxid.Ett stort bakslag i och med Amsterdamfördragetvar, enligt vår mening, utvecklingen inom den s.k.andra pelaren, dvs. EU:s gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitik. Ländernas vetorätt försvagas samti-digt som EU får ett gemensamt utrikesdepartementoch en gemensam EU-utrikesminister. Den posteninnehas nu av den tidigare generalsekreteraren i Nato,. Det har resulterat i en kraftig ökning avde militära kontakterna mellan Nato och EU, någotsom vi menar är ett allvarligt hot mot svensk allians-frihet.VEU, EU:s militära del, har kopplats till EU såatt kan besluta om militära aktioner.Detta beslutades på toppmötet i , och efterdet har vi sett en utveckling som varnatför , nämligen en ökad militarisering.Kommissionen, med kommissionärsordförandenRomano i spetsen, är mycket tydlig med hurman vill ha den fortsatta utvecklingen av EU:s ge-mensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Det man villha är ett gemensamt försvar.Det handlar inte om territorialförsvar, sade utri-kesministern förut. Nej, inte , men kanske i mor-gon. Det här är något av ett grundproblem. Varje stegmot ökad militarisering, liksom varje steg mot ökadöverstatlighet motiveras med de steg som tagits tidi-gare, medan man ligger väldigt lågt med slutmålet.Frågan om EU:s militarisering och dess konsek-venser för den svenska neutraliteten och alliansfrihe-ten har varit en het potatis länge , och regeringensotydlighet och glidande i frågan har varit och är enpåfrestning för det rödgröna samarbetet.