prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Ni har ju t.ex.angett att ni vill införa en extra karensdag vid sjuk-dom. Kan tala om för mig påvilket sätt det skulle gynna ensamstående mammor?Ni vill också minska ersättningsnivåerna både i a-kassa och sjukförsäkring. På vilket sätt gynnar detensamstående mammor?När det gäller tillväxten, som ni tycker är så viktig- jag refererar till vad jag sade förut om den regionalaobalansen - lägger ni fram konkreta förslag, t.ex. omatt företagsstöd ska tas bort osv. Företagsstöden an-vänds för att finansiera de tillväxtavtal som hartecknats runtom i landet, och de är ett sätt att råda botpå den regionala obalans som vi har i landet i dag.Men ni vill dra in de medel som faktiskt kan innebäraen utveckling av företagandet i de landsändar som inte växer lika snabbt som tillväxtområdena. Påvilket sätt gynnar detta kvinnorna i glesbygd? Detskulle jag vilja ha svar på av ,som ser skattesänkningar som lösningen påde problem som framför allt kvinnor har.Jag fäste mig vid en mening i reser-vation. Det står att Moderata samlingspartiet anser attsvenska kvinnor ska kunna stå självständiga ochoberoende av såväl männen som det politiska system-et. Vad betyder detta egentligen? Är vi inte alla en delav det politiska demokratiska systemet och i någonmening också beroende av detta?Fru talman! Jag ska beröra några andra delar ibetänkandet. Jag ska först med glädje understryka attden motion som är inlämnad av ochsom behandlade dubbel bosättning har fått en braskrivning. En majoritet i utskottet har ställt sig bakomdenna, och vi i känner oss tacksammaför det. Vi tycker att detta är en viktig regionalpolitiskfråga. Det är en viktig glesbygdsfråga att vi ser övermöjligheten till avdrag vid dubbel bosättning.Vänsterpartiet har också en reservation som berörideellt skadestånd. Enligt jämställdhetslagen ska enarbetsgivare verka för att inte någon anställd skabehöva bli utsatt för sexuella trakasserier. Men omdet ändå skulle ske och kränkningarna skulle vara ettfaktum, ska arbetsgivaren betala skadestånd.I en nyligen avkunnad dom i Kammarrätten slogsdet fast att skadestånd på grund av sexuella trakasse-rier skulle ses som inkomst av tjänst. Därmed ska detockså beskattas. Att betrakta en ersättning för enkränkning som inkomst av tjänst tycker vi frånVänstern är ett ganska absurt sätt att se på sakernastillstånd. Man kan också ifrågasätta den kvinnosynsom ligger bakom ett sådant sätt att resonera.Jag tycker också att detta kan vara stötande för detallmänna rättsmedvetandet. Jag tycker naturligtvis attskadestånd för sexuella trakasserier ska vara skatte-fria. Till min glädje är det också några andra partiersom har ställt sig bakom den reservation som vi har ibetänkandet.Fru talman! Med mina frågor till Moderaternasrepresentant vill jag avsluta med att yrka bifall tillreservation 22.Anf. 113 ()replik:Fru talman! Med anledning av måste jag säga att jag blir väldigt frågande.Det stämmer att vi moderater säger att kvinnor ärberoende av den offentliga sektorn. säkert hålla med mig om denna undran, fru tal-man: Vad är det för vinst med att å ena sidan betala inskatt och å andra sidan vara beroende av de politiskasystemen och av att komma och begära bidrag? Sve-rige är faktiskt ett av de länder som beskattar lågin-komsttagare allra högst. Vad är det för rättvisa?Det är också intressant att höra logiken när MarieEngström talar vackert om att det ska vara avdrag fördubbel bosättning. Här är det helt plötsligt bra medskatteavdrag, för det gynnar verksamheten. Då blirdet fler arbetstillfällen. Men hur tänker då? Är inte detta ett tankesätt som kan applice-ras utanför glesbygden - att lägre skatter faktiskt ärbra för tillväxten och därmed för medborgarna? Pre-cis samma förhållanden som gäller för glesbygdengäller i övrigt. Eller vad anser ?Anf. 114 () replik:Fru talman! Först till detta med att ge med denena handen och ta med den andra eller hur MargaretaCederfelt nu uttryckte sig. Det är ju vedertaget att tarman in skatt och stoppar in i välfärdssystemet så ärdet dem som är i störst behov av den service ochhjälp som välfärdssystemet ger som systemet ocksåkommer bäst till godo. Det gäller oavsett om vi har enprogressiv eller en icke-progressiv beskattning. Det ärju svaret på frågan som ställdes. De pengar somkommer in kommer dem till godo som bäst behöverdessa. Det finns ett annat ord för detta, och det ärordet solidaritet. Det kanske är något som inte är såbekant i moderata kretsar.Sedan gäller det frågan om dubbel bosättning. Dethär avdraget har ju funnits förut, men då har dethandlat om tillfälligt arbete. Vi tyckte att avdragetockså skulle gälla permanent arbete, så vi har inteändrat vår inställning i sakfrågan på något sätt. Vityckte att det var mer logiskt att också låta det gällapermanenta arbeten. Naturligtvis är vi glada för attdet också finns andra partier som har ställt sig bakomdetta.Sedan till frågan om glesbygd och eventuellaskatteavdrag. Jag vill vända på frågan och säga såhär: Avdrag och bidrag kanske kan vara två sidor avnästan samma sak. Moderata samlingspartiet läggerfram konkreta förslag om att dra in bidrag som justskulle rikta sig till glesbygden. Det tog jag också uppi mitt anförande. Så jag ser inte riktigt att det är visom för en sådan politik. Det är ju ni moderater självasom faktiskt har formulerat den typen av politik.Anf. 115 ()replik:Fru talman! Mina frågor kvarstår. Det gäller justdet här med låginkomsttagare som beskattas högt ochsedan måste komma och begära bidrag. Är inte det enform av beroende?I dagens Metro finns det en insändare från en ils-ken undersköterska som just beskriver hur hon harutsatts för att ha fått ett bostadsbidrag som sedanvisade sig ha varit för högt som hon ocksåbetalar hög skatt. Hon känner sig kränkt och har svårtatt hantera situationen. Hon hamnar ju i en ekono-misk nödsituation.Detta är ett exempel på hur rundgången i systemetser ut. Kan inte hålla med om att detär konstigt att dra in skatt med ena handen och dela utbidrag med den andra - bidrag som personer sombetalat skatt måste be om? Utan skatten hade perso-nen inte varit beroende av att be om bidrag.Att vi moderater vill dra in bidragen från glesbyg-den är inte konstigt. Vi vill ju sänka skatten så att detska vara möjligt för glesbygden att överleva. Det ärungefär samma effekt som när sägeratt man i glesbygden ska ha rätt till avdrag på skatten.Vi vill utsträcka detta genom att ändra skattesystemet.För visst är väl detta att vill ha ettavdrag också ett tecken på att ser detsom att sänkt skatt är bra för tillväxten?Anf. 116 () replik:Fru talman! är det väl inte riktigt på det sättetatt all skatt går till bidrag. Man kan nästan få detintrycket när man lyssnar på den sista repliken. Bi-dragen är ju en del av vårt välfärdssystem. Det kanockså vara så att vi tar in skatter för att det finns and-ra förtjänster för den enskilde medborgaren ute ikommunerna. Som ensamstående mamma kanskeman kan dra nytta av en väl utbyggd barnomsorgsamt av att det finns bra skolgång, vård och omsorg.Det kan t.ex. gälla möjligheten att de egna föräldrarnatas om hand mycket väl. Det finns en lång rad sakersom är oerhört viktiga i det här sammanhanget.Lyssnar man på , som repre-senterar , låter det som att man tar inmed ena handen och att det bara är en administrativhistoria alltihop. Så är det inte på något sätt. Det för-sökte jag förklara i den förra replikrundan. Det är intealls så det fungerar. Det finns också ett mått av för-delning i detta, och det är det vi kallar solidaritet. Detär därför vi använder pengarna just till de människor-na som behöver dem.Sedan är väl jag den första att beklaga att vi harett samhälle där många människor är beroende avsocialbidrag. Det handlar inte bara om ensamföräld-rar. Det handlar också om många låginkomstpensio-närer. Jag har i mitt stilla sinne funderat på hur Mode-raterna menar att man ska hjälpa låginkomstpensionä-rerna till en bättre tillvaro genom att ta bort skatter,för de betalar över huvud taget inga skatter.Anf. 117 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation 2.Kristdemokraternas skattepolitik syftar till attskapa bättre förutsättningar för nya jobb och ett livs-långt lärande, till ett mindre beskattat boende för allasamt till en rad skatteförändringar som gör att alla fårbehålla mer av sin egen lön eller inkomst.Kristdemokraterna har till skillnad från vad somgäller i regeringens inkomstskattesänkning föreslagitett höjt grundavdrag i den kommunala beskattningen.Då sänks inkomstskatten för alla - även pensionäreroch inte bara löntagare. Målet är att alla ska klara sigpå sin egen inkomst och att ingen ska behöva varaberoende av bidrag för att få hushållsekonomin att gåihop.Det höjda grundavdraget ger fler med låga in-komster mer i plånboken. Att ena dagen ha ett högtskatteavdrag för att behöva stå med mössani hand på är inte rimligt. Man ska kunnaleva på sin lön. Dagens inkomstskatter drabbar låg-och medelinkomsttagare mest.I en artikel i en tidning visadedet sig att en familj med en och en halv industriarbe-tarlön - en jobbar heltid och en jobbar halvtid - hadelika mycket kvar efter skatt som en familj som ficksocialbidrag. Då tänkte jag att ett sådant skattesysteminte kan vara bra.Det är inte heller bra att de som skaffar sig enakademisk examen inte får något extra när skatt ochstudielån är betalda. Enligt en undersökning somSACO presenterade har personer med utbild-ning lika mycket kvar till sparande som de utan ut-bildning - , vilket inte är särskiltmycket.Skatterna ska finansiera viktig offentlig verksam-het. Men skatterna måste också ha en utformningsom gör att de får en bred acceptans och inte leder tillskatteundandragande och bristande skattemoral.Kristdemokraternas tankar om förvaltarskapstan-ken innebär att vi vill se en skatteväxling med sänktskatt på arbete och höjd skatt på energi och miljöfar-liga utsläpp. Dessa frågor måste drivas på EU-nivå såatt konkurrensneutraliteten för näringslivet och sys-selsättningen ska kunna upprätthållas.Vi vill att tjänstesektorn ska utvecklas. Den svartaarbetssektorn är ett allvarligt problem med ett skatte-bortfall på, som jag har hört, uppåt 40 miljarder kro-nor. Vi har här hört att det handlar om 10 miljarder.Men oavsett hur många miljarder det handlar om såär det för mycket pengar.Vi föreslår därför en skattereduktion på förhushållstjänster för att underlätta för den typen avverksamhet. Men majoriteten avslog ett sådant för-slag som lades fram av ,och folkpartisterna, bl.a. med hän-visning till att det skulle bli mycket små effekter påsysselsättningen, men man vill alltså inte ens prövadet. Det är synd, eftersom vill pröva detta för våra äldre, att de skakunna köpa dessa tjänster. Man kan väl börja där?Det är en liten sektor. Något är bättre än inget.I utskottsbetänkandet behandlas också frågan omutbildningskonton. Vi kristdemokrater tycker attriksdag och regering måste arbeta vidare med dessafrågor. Tyvärr avslog majoriteten enmotion från om ett införande avutbildningskonton. har regeringen tillsatt en ut-redning om individuell kompetensutveckling som skaredovisa sitt förslag . Vi kristdemo-krater kan tillföra regeringen en hel del i denna frågaoch kommer att återkomma i frågan.Regeringen har höjt gränsen för reseavdraget medhänsyn till statsfinanserna. För många i glesbygden ärbilen ett nödvändigt transportmedel. Kollektiva färd-medel är inte ett alternativ för väldigt många i gles-bygden. Vi föreslår därför att gränsen för reseavdra-get återställs till . Regeringens höjning avgränsen till slår hårt mot många i glesbyg-den.Alltfler arbetar från hemmet. Den begränsademöjligheten till avdrag för arbetsrum i bostaden be-höver ses över med hänsyn till ett nytt arbetsliv därny teknik möjliggör för fler att arbeta hemifrån. Detkan gynna miljön genom att fler arbetar hemma istället för att ta bilen. Kanske skulle fler som i daghar svårigheter att ta sig till en arbetsplats eller somhar fysiska eller psykiska problem och vill eller be-höver arbeta hemifrån kunna gynnas av regeländring-ar på det här området. Det är inte så att arbetshandi-kappade på något sätt ska stängas ute från arbetsplat-serna, men det kan finnas de som verkligen vill ochbehöver ha en arbetsplats hemma, och då tycker vi attdet ska underlättas. Naturligtvis måste man kunnauppvisa att man har en anställning eller inkomst frånett eget företag.Utskottsmajoriteten menar att den väntar på dens.k. Och jag hoppas att våra över-väganden kan få vägas in i det väntade förslaget.Fru talman! Jag står bakom alla våra reservatio-ner, men för tids yrkar jag bifall till reserva-tion 2.(forts. 11 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 16.00 då dagens votering skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 16.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeAU6 JämställdhetspolitikenMom. 1 (mål för och inriktning av jämställdhetspoli-tiken)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd, fp)Förberedande votering:72 för res. 152 för res. 2183 avstod42 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:184 för utskottet73 för res. 151 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 15 c, 16 mpFör res. 1: 73 mAvstod: 37 kd, 14 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 11 (jämställdhetsprojekt som riktar sig till ungamän m.m.)1. utskottet2. 7 (c)Votering:256 för utskottet15 för res. 736 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 36 v, 1 kd, 14 fp, 16 mpFör res. 7: 15 cAvstod: 1 m, 35 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 6 kd, 3 c, 3 fpInger () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 13 (användande av elektronisk fotboja i sam-band med besöksförbud)1. utskottet2. 8 (fp)Votering:293 för utskottet16 för res. 840 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 36 v, 37 kd, 14 c, 15 mpFör res. 8: 1 c, 14 fp, 1 mpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 17 (Rikskvinnocentrum och tjejjourer)1. utskottet2. 11 (c)Votering:277 för utskottet28 för res. 113 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 34 v, 37 kd, 1 fp, 15 mpFör res. 11: 15 c, 13 fpAvstod: 2 v, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 18 (jämställdhetsmärkning och upphandling)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:242 för utskottet17 för res. 1349 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 v, 15 c, 1 fpFör res. 13: 1 m, 16 mpAvstod: 37 kd, 12 fpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 4 fpMom. 19 (arbetsliv - familjeliv)1. utskottet2. 14 (kd)Votering:272 för utskottet37 för res. 1440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 74 m, 36 v, 15 c, 14 fp, 16 mpFör res. 14: 37 kdFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 21 (maxtaxa)1. utskottet2. 15 (v, s)Votering:155 för utskottet152 för res. 151 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 73 m, 37 kd, 15 c, 14 fp, 16 mpFör res. 15: 117 s, 35 vAvstod: 1 vFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 25 (hushållsnära tjänster)1. utskottet2. 18 (c, m, kd, fp)Votering:170 för utskottet139 för res. 1840 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 36 v, 1 c, 16 mpFör res. 18: 74 m, 37 kd, 14 c, 14 fpFrånvarande: 14 s, 8 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMargareta () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU14 Ändringar i lagarna om insättningsgarantioch investerarskydd m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU7 KryptografiKammaren biföll utskottets hemställan.KU13 Kommunala demokratifrågorMom. 1 (kommundelningar)1. utskottet2. 1 (m, c, fp)Votering:205 för utskottet102 för res. 142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 36 v, 37 kd, 16 mpFör res. 1: 73 m, 15 c, 14 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 2 (minoritetsinitiativ i fråga om kommunalafolkomröstningar)1. utskottet2. 2 (mp, c)Votering:277 för utskottet31 för res. 241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 v, 37 kd, 14 fpFör res. 2: 15 c, 16 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fpMom. 3 (beslutande kommunala folkomröstningar)1. utskottet2. 3 (mp, c)Votering:205 för utskottet31 för res. 371 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 2 m, 36 v, 37 kd, 13 fpFör res. 3: 15 c, 16 mpAvstod: 71 mFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 4 fpMom. 5 (medborgarinitiativ i fullmäktige)1. utskottet2. 6 (mp, c)Votering:274 för utskottet30 för res. 63 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 34 v, 37 kd, 13 fpFör res. 6: 15 c, 15 mpAvstod: 2 v, 1 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 10 (kommunala miljö- och hälsoskyddsnämn-der)1. utskottet2. 9 (v, mp)Votering:256 för utskottet51 för res. 942 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 37 kd, 15 c, 14 fpFör res. 9: 36 v, 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 12 (nyval i kommuner och landsting)1. utskottet2. 10 (m, fp, mp)Votering:203 för utskottet101 för res. 101 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 35 v, 36 kd, 15 cFör res. 10: 72 m, 14 fp, 15 mpAvstod: 1 kdFrånvarande: 14 s, 10 m, 8 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 13 (kommunala författningssamlingar)1. utskottet2. 11 (kd)Votering:269 för utskottet37 för res. 1143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 v, 15 c, 13 fp, 15 mpFör res. 11: 37 kdFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 15 (ägandeformer i verksamhet)1. utskottet2. 12 (mp)Votering:292 för utskottet15 för res. 1242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 v, 37 kd, 15 c, 14 fpFör res. 12: 15 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 20 (lagtrots, domstolstrots m.m.)1. utskottet2. 15 (fp)Votering:292 för utskottet15 för res. 1542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 v, 37 kd, 15 c, 14 mpFör res. 15: 14 fp, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 7 v, 5 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § (forts.) Allmänna motioner om inkomst-skatter m.m. (forts. SkU13)Anf. 118 ():Fru talman! I detta betänkande om inkomstbe-skattningen behandlas motionsyrkanden från allmän-na motionstiden.Inriktningen från sida är att nå ettlångsiktigt hållbart skattesystem. Det verkar vi kom-ma allt längre ifrån nu med de skatteförhandlingarsom man inte ser särskilt mycket av. Därför har vilagt fram förslag i vår partimotion som ska vara stegpå vägen mot ett mer hållbart system.Vår inriktning av inkomstbeskattningen siktar påatt främja tillväxten, en god miljö och en rättvis för-delning med socialt ansvar. Vi vill sänka skatter i dentakt som statsfinanserna tål. Vår prioritering är attlåg- och medelinkomsttagare ska ha sänkt skatt ge-nom ett höjt grundavdrag. Vi vill sänka skatterna förföretagande och boende. Vi vill också få till stånd engrön skatteväxling - en riktig skatteväxling för attfrämja miljön.Regeringen och samarbetspartierna har i betän-kandet avslagit våra förslag. Deras inriktning är enicke äkta skatteväxling, dvs. att man får höjda skatterpå miljön, men att man inte sänker skatterna på arbe-te. Grön skatteväxling innebär sänkt skatt på arbeteoch höjda skatter på miljöförstöring och användningav ändliga naturresurser.Vi har i vårt budgetalternativ föreslagit en sådanskatteväxling. I vårt förslag om en grön skatteväxlingfinns det ett rakt rör mellan höjda miljöskatter ochsänkta arbetsgivaravgifter. I med hög arbets-löshet trots högkonjunktur och uppenbara mil-jöproblem är det viktigt och självklart att strategininnebär att man sänker skatterna på arbete och ökarskatten på miljöförstöring och de ändliga naturresur-serna.Jag vill fråga majoriteten, och inte minst samar-betspartierna, vad det är för effekt på tillväxt ocharbete som detta förslag om en haltande skatteväxlingmedför. Kompensationskonton i sig är ju bra - detfinns naturligtvis särskilda skäl att vidta de åtgärdernaockså. Men man ska inte koppla dem till en skatte-växling för miljön. Då blir det enbart skattehöjningar.I reservation nr 8 tar vi upp förslaget om kompen-sationskonton. I när kompetens blir allt viktiga-re för tillväxten är det viktigt att man också hittarsådana lösningar. Behovet av att kunna studera underen längre sammanhängande tid kommer att öka. Fi-nansieringen av det kan varken av företageneller de enskilda själva. För att fler ska kunna få möj-lighet till ett livslångt lärande måste det inrättas ettnytt finansieringssystem med kompensationskontonsom ger möjligheter till en rimlig ekonomisk försörj-ning under en utbildning i livets olika skeden.Vid sidan av den här skattesubventionen behöverstaten också ta på sig en utjämnande funktion. Desom saknar arbete eller har låga löner kommer att hasvårt att sätta av medel till egna kompensationskon-ton oavsett skattesubventionen. Det är rimligt attdessa människor också ges möjligheter att bygga uppett kompensationskonto för en vidareutbildning elleren omskolning i livet. Detta är inte minstviktigt ur ett jämställdhetsperspektiv. Kvinnorna harju fortfarande lägre genomsnittslöner än män. Ettkompensationskonto kan leda till att skattesystemetbidrar till att öka orättvisorna mellan män och kvin-nor på arbetsmarknaden om man inte genomför detta.Den tredje punkten som jag vill peka på som viinte har vunnit gehör för gäller ett avdrag för de hus-hållsnära tjänsterna. Det har berörts här tidigare. Detfinns ett verkligt pigproblem. Det gäller de mångakvinnor som arbetar svart inom den hushållsnäratjänstesektorn. De har inga rättigheter. De har ingaförsäkringar, inga pensionspoäng, ingen sjukpenningoch ingen trygghet. Deras möjligheter på dessa områ-den skulle öka om man införde det avdrag som viföreslår. Även här är jämställdheten ett viktigt motivför att införa det här systemet.Fru talman! Reseavdragen tas upp i reservationnr 11. De är aktuellare än någonsin nu när bensinpri-serna springer i höjden. Det blir allt svårare för demsom inte har kollektivtrafiken som alternativ att klaraav sitt boende på landsbygden och i glesbygden medde höjda kostnader som det för med sig. Detta måstenaturligtvis lösas på flera sätt. Det kan ske dels ge-nom att vi får bättre möjligheter att introducera alter-nativa bränslen, dels genom att kompensera för dekostnadshöjningar som följer av detta. Vi måste värnaett fortsatt tryck på miljöförbättringar. Därför börreseavdragen höjas. Det är en viktig punkt i det häråtgärdsprogrammet.En annan skatteteknisk lösning vore att införa nå-gon form av landsbygdsavdrag kopplat till boendetför att klara de kostnadshöjningar som många fårgenom att de behöver en eller kanske två bilar för attresa inte enbart till och från arbetet utan även för attklara av andra viktiga sociala funktioner. Jag beklagaratt majoriteten inte ens är beredd att utreda möjlighe-terna att införa ett sådant system. Därför tvingas vireservera oss på den här punkten.Fru talman! Vi har ju börjat den internationellakvinnodagen med att diskutera jämställdhet. I denredovisning vi har fått från regeringen konstateras attvi har nått en bit på vägen.