prot · GN0961 · 2000-02-04 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:61Fredagen den 4 februariKl. 9.00 - 9.33Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om uteblivet svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:202Till riksdagenInterpellation 1999/2000:202 av () om försvaret i Blekinge.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är att interpellationen gäller pro-position 1999/2000:30 som behandlas av riksdagen.Enligt planeringen där skall ärendet avgöras vidsammanträde med kammaren den 29 mars 2000.Stockholm den 2 februari 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschef2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsminister , justitieminister , statsrådet , statsrådetUlrica och näringsminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:198Till riksdagenInterpellation 1999/2000:198 av om värdegrunden och vuxenutbildningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 1 februari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:200Till riksdagenInterpellation 1999/2000:200 av om gymnasieskolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 1 februari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:206Till riksdagenInterpellation 1999/2000:206 av omkunskap om folkmord.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 2 februari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:201Till riksdagenInterpellation 1999/2000:201 av () om rehabilitering för psykiskt funktions-hindrade.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor den11 februari och vecka 7.Stockholm den 31 januari 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:211Till riksdagenInterpellation 1999/2000:211 av Per () om åtgärder för att locka företag och arbetskrafttill Sverige.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att näringsministern är påtjänsteresa , och den7 mars och har andra engagemang bokade den17 februari.Stockholm den 2 februari 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:194Till riksdagenInterpellation 1999/2000:194 av om information och samråd om kärnavfall.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den7 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 2 februari 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:208Till riksdagenInterpellation 1999/2000:208 av dePourbaix-Lundin (m) om undantag fråninförselreglerna inom EU.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning.Stockholm den 1 februari 2000FinansdepartementetBosse Ringholm4 § Svar på interpellation 1999/2000:179 ombostadssociala frågorAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att de boendes öns-kemål ska tas till vara vid förnyelse av befintligaboendemiljöer. Vidare har frågatvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att få in etttydligare kvinnoperspektiv i den fysiska samhällspla-neringen samt för att få in brottsförebyggande aspek-ter vid all samhällsplanering och för att hälsoaspekterska vägas in i all fysisk planering.Som framhåller i sin interpel-lation är en god bostad en del av välfärden. Den soci-ala bostadspolitiken är en väsentlig del av välfärds-politiken.De bostadspolitiska målsättningar som redovisas iden bostadspolitiska propositionen ochsom givit sin anslutning till anger bl.a. attbostaden är en social rättighet och att bostadspoliti-ken ska skapa förutsättningar för alla att leva i godabostäder till rimliga kostnader och i en stimulerandeoch trygg miljö inom ekologiskt hållbara ramar.Samhällsplanering på olika nivåer behövs somvägledning för lokalisering av nya bostadsområdenoch för förnyelse av de bostadsområden som redanfinns. Sådana insatser är nödvändiga inte minst förden successiva anpassningen till de krav som denekologiska hållbarheten ställer.Regeringen framhåller i budgetpropositionen för2000 att formerna för samhällsplaneringen på olikanivåer ska utvecklas. Berörda statliga myndigheter -främst , och länsstyrel-serna - har ett särskilt ansvar att stödja kommunernaoch aktivt medverka i en utveckling av samhällspla-neringens former och arbetssätt. Ett arbete pågår medsyfte att utveckla metoder för att bättre integreramiljöfrågorna i den fysiska planeringen, främst iöversiktsplaneringen. Även ett arbete om hållbarstadsutveckling pågår.Boverket har inventerat de kunskaper som finnsom hur planering och utformning av bebyggelseom-råden och enskilda byggnader kan påverka brottslig-heten. Dessa kunskaper har förmedlats till bl.a. kom-muner samt bygg- och bostadsföretag.Att människor inte utsätts för skadliga luftförore-ningar m.m. utgör en viktig del i arbetet med attåstadkomma en ekologiskt hållbar samhällsutveck-ling. En god inomhusluft och inomhusmiljö ingårsom en betydelsefull komponent i det av riksdagenbeslutade nationella miljökvalitetsmålet God bebyggdmiljö och i arbetet med att förfina delmål och åtgär-der.Enligt regleringsbrevet för harBoverket i uppdrag att redovisa hur verket medverkattill att främja hållbar stadsutveckling genom insatserinom olika områden, bl.a. brottslighet och trygghet.Boverket ska vidare när det gäller verksamhetsområ-det byggande redovisa insatser som vidtagits för attfrämja utvecklingen av bl.a. gott inomhusklimat ochökad trygghet.Ett ökat inflytande för kvinnor över boende ochsamhällsplanering kan ses som ett viktigt led i ettförstärkt brukarinflytande. En jämställd samhällspla-nering kräver att jämställdheten ingår som en naturligdel i den ordinarie planeringsverksamheten. Det är idet praktiska planarbetet på nivå somformerna för en jämställd samhällsplanering kanutvecklas.Nya regler om hyresgästinflytande vid ombygg-nad infördes i hyreslagen . Regering-en har genom tilläggsdirektiv gett hyreslag-stiftningsutredning i uppdrag att utvärdera reglernaoch därvid särskilt undersöka om hyresgästerna ärtillförsäkrade ett tillfredsställande inflytande.Anf. 2 ():Fru talman! Tack, herr statsråd, för svaret och föratt jag denna tidiga får debattera dessafrågor.För att människor ska kunna vara trygga, må braoch känna tillfredsställelse med livet krävs det attmånga saker samverkar i samhället. Ofta talar manom att skolan ska vara bra, att vården och omsorgenska vara god, och det är jätteviktiga områden. Menjag tycker att den fysiska samhällsplaneringen allde-les för ofta saknas i debatten för att det här pussletska bli helt. Därför vill jag debattera medansvarigt statsråd kring dessa frågor. Jag tycker ocksåatt det är trevligt att har ställtupp i den här diskussionen.Hur ska samhället formas på bästa sätt? Hur skaboendet och byggegenskaperna utformas och plane-ras? Går det att förebygga brottslighet? Finns detplats för och finns det vilja att förbättra demokratioch jämställdhet? Och hur kommer man till rätta medden dåliga miljön i våra hus?Jag vill börja med kvinnoperspektivet. Hur, stats-rådet, ska vi få ett tydligare kvinnoperspektiv? Vi iCenterpartiet nöjer oss inte med svaret att det här skaingå som en naturlig del i den ordinarie planerings-verksamheten. Det fungerar inte , och någotkonkret måste göras.Från har vi upprepade gånger före-slagit att man ska ta till vara alla de kvinnoorganisa-tioner som finns ute i samhället som remissinstanser iden fysiska samhällsplaneringen. Kan statsrådet stödja den tanken?Hälsa är en annan fråga när det gäller trygghetsom handlar om rättigheten att bo och vistas i friskahus och att ha en god hälsa.Allergierna är ett jätteproblem. För att bely-sa dessa frågor vill jag citera ur pressmed-delande :"Dålig inomhusmiljö i skolor och barnstugor. Detär ofta dåligt ställt med inomhusmiljön i skolor ochbarnstugor. Lärare och elever klagar på buller, obe-haglig lukt, damm och dålig ventilation. Likaså ärenergianvändningen ofta högre än i andra kommu-nägda lokaler. - - - Närmare hälften av personalenhar framfört klagomål på inomhusmiljön.Buller uppges som främsta orsaken till den dåligainomhusmiljön, och därefter följer torr och instängdluft. En tredjedel av personalen besväras ofta av in-omhusmiljön. Många uppger besvär som huvudvärk,trötthet, rinnande näsa och sveda och irritation i ögo-nen. "Det är inte bara personalen som upplever det här.Det är också det uppväxande släktet, våra barn, somvistas i barnstugor och skolor större delen av dagen.Vi har ju ett sådant klimat i att det betyderväldigt mycket för oss just att vistas inomhus.Barnens bästa ska ju nu sättas i centrum. Då und-rar jag: Kan statsrådet tänka sig att införaobligatoriska besiktningar av dagis och skolor ävennär det gäller att förebygga för att hitta fel? Naturligt-vis ska det följas upp med krav på åtgärder om manfinner de här felen.Häromkvällen var bostadsutskottet tillsammansmed några andra utskott på en . Viträffade då nätverket för ett trettiotal byggintressen-ter. Där framhöll man att var först i världenmed byggvarudeklarationer. Man slog sig för bröstet,om jag får säga det så raljant, och tyckte att man varganska bra.Det är ju ett absolut måste att våra hus byggs avbra material. Men kröp det fram att detgår oerhört sakta. Vi fick rådet som politiker att hatålamod. Vi frågade hur länge vi ska ha tålamod. Vipolitiker här i och på många andra ställenbara har en fyraårig mandatperiod. Är det den man-datperioden som ska vara tålamodsprövande?Jag skulle vilja veta det. Hur länge ska vi ha denhär frågan obesvarad? Hur länge ska vi ha tålamodoch fortsätta att tolerera att det byggs dåligt och medur miljöhänsyn dåliga varor?Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill tacka fördenna interpellation. Jag har upptäckt i bostadsut-skottet att vi tycker ganska lika i flera av de här frå-gorna. Det är viktigt att vi kan arbeta tillsammans.När jag tänker på mantrat vård, omsorg, skolaskulle jag alltid vilja ha med en fjärde del, som jagkallar för uppväxtmiljö. Där har vi bl.a. bostadsplane-ringen och samhällsplaneringen. Jag skulle ocksåönska att vår nya bostadsminister, som jag gläds över,skulle kunna ha titeln familje- och bostadsminister.Kvinnoperspektivet togs upp. Kvinnors roll iforskningen måste stimuleras mer. Jag måste säga attjag fick söka länge för att hitta forskning direkt gjordav kvinnor. Jag hittade den här serien av och om de boendes användningoch värdering av nya lägenheten, om tröghet ochförändring i bostadsvanorna, om boende före ochefter avregleringen och om experter och boende ombostadskvalitet.Det är väldigt viktigt att det blir mer av detta. Vimåste lyssna in kvinnorna mycket mer. Enligt utförs fortfarande avarbetet i hemmet av kvinnor. Jag tycker faktiskt attmainstreaming inte verkar ha kommit så långt inombostadssektorn. Därför behövs det riktade åtgärder.Det är egentligen min första fråga till ministern, hurministern handhar det här med mainstreaming somska genomsyra alla samhällsområden. Vilka möjlig-heter har ministern att driva de här frågorna?De här hänger ju också ihop med det brottsföre-byggande arbetet. Det är det svåraste, något som jagockså tror beror på bristen på mainstreaming. I gårlyssnade jag på TV och hörde en debatt om kvinnorsrädsla. Det var en forskare som menade att man kun-de höra på stegen om det var en maneller en kvinna. Kvinnorna går med snabba, fastasteg, menade hon, och det avspeglar en viss rädsla föratt något ska hända.Jag har också tänkt på en annan sak nu när det ärså mycket rationaliseringar och nedläggningar. NärPosten ska dra in sin betalningsservice tror jag att detfinns en uppenbar risk att äldre kvinnor kan råka illaut. Det är inte så att alla kommer att klara det här påInternet den närmaste tioårsperioden. Det är också entrygghetsfaktor att se till vid minutenboxar osv. Detgäller inte minst för äldre.För hela bostadsplaneringen gäller det att intebygga mörka gränder osv. Här tycker jag att det ärpositivt att har uppmärksammat dessa frå-gor. Man har gått till kommunerna och fört ut kun-skaperna. Men jag tror att dessa kunskaper måstemarknadsföras mycket bättre.Vad gäller innemiljön har kristdemokraternaframfört krav på att de lokala investeringspengarnaför ekologisk hållbarhet också ska kunna användastill förskolor och skolor som behöver hälsorenoveraför att få en godkänd innemiljö. Alltfler barn far i dagilla på sin arbetsplats. Arbetsmiljölagen gäller barnfrån första klass. Allergierna ökar trots detta kontinu-erligt. Vi måste få hälsosamma bostäder. Förskoloroch skolor måste garantera en innemiljö som be-främjar hälsa.Forskningen utvecklas . Vi har enhögaktuell diskussion som handlar om förbudet motPCB i bostäder och om vem som ska betala. Miljömi-nistern har lovat att den här notifierigen, svaret, skullekomma . Det gäller om man skullekunna använda lokala investeringspengar. Jag undrarom ministern har funderat på hur man ska använda dehär medlen för att förbättra för bostäder, förskoloroch skolor.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Både och Ulla-BrittHagström markerar vikten av att den fysiska plane-ringen och boendefrågorna ses som en central del avvälfärdspolitiken. Jag delar den uppfattningen tillfullo. Vi har ju , precis som ute ikommunerna, pratat väldigt mycket om vård, skolaoch omsorg. Men också boendet är naturligtvis ennyckelfråga när det gäller barns uppväxtförhållandenoch förutsättningar senare i livet. Det är en grundfrå-ga i välfärden. Därför tycker jag att det är ganskavälkommet, det är mycket välkommet, att vi har börjatfå en större intensitet i diskussionen om boendetsbetydelse för människors vällevnad.I det avseendet har vi alltså precis samma uppfatt-ningar. Jag tror att det är utomordentligt angeläget attkommunerna med större styrka nu engagerar sig iboendet. Det gäller både den fysiska planeringen ochbostadsförsörjningsfrågorna. Då måste sådana as-pekter som tas upp i interpellationen och som harberörts i inläggen här också beaktas i den fysiskaplaneringen och bostadsförsörjningsfrågorna.Det har ställts ett par kompletterande frågor tillmig, och jag ska försöka bevara dem. Kvinnopers-pektivet när det gäller boendet ser jag som en viktigfråga. Jag ser det också som viktigt att kommunerna isin fysiska planering, för det är kommunerna som harhuvudansvaret för detta, medvetet jobbar så att manför in kvinnoperspektivet i den fysiska planeringen.Jag vet att det på flera håll i landet pågår ett arbetemed att på ett bättre sätt än vad som kanske har varitvanligt tidigare demokratiskt förankra planeringspro-cessen på bredden i kommunerna. Det gäller förnyel-se av bostadsområden, och det gäller när man byggernytt. Man måste inhämta så många synpunkter sommöjligt i planeringsprocessen så att man får ett gottbeslutsunderlag.Frågan om planeringens betydelse för det brotts-förebyggande arbetet är naturligtvis också central.Här måste vi väl ändå konstatera att det har häntganska mycket. har ju haft ett särskilt upp-drag att titta på det här. Vi har också genom det na-tionella brottsförebyggande programmet och Brotts-förebyggande rådets arbete med att stimulera kom-munerna till att utveckla lokala brottsförebyggandeprogram försökt föra in boendeplaneringens betydelsei det brottsförebyggande arbetet.Här finns säkert åtskilligt mer att göra för att setill att man medvetet ute i kommunerna planerar bo-stadsområdena så att de i möjligaste mån också ver-kar brottsförebyggande. Det arbetet har vi startat. Detpågår ett intensivt arbete med att bygga upp lokalabrottsförebyggande program. har ju ocksåsom bekant anslagit särskilda medel för att stimulerakommunernas arbete med lokala brottsförebyggandeprogram.När det gäller inomhusmiljöfrågorna har ju riks-dagen nu beslutat om det nationella kvalitetsmåletgod bebyggd miljö. Det nämnde jag i mitt interpella-tionssvar. Det pågår nu ett arbete med att förfinadelmål och åtgärder för att uppnå det mål som vi harsatt upp inom ramen för det nationella miljökvali-tetsmålet.Vi har också gett i uppdrag till statliga byggherrar,beställare och förvaltare att intensifiera och påskyndaarbetet med att få till stånd ett mer systematiskt kva-litetsarbete på byggområdet, i förvaltningen ochbyggnader. Detta arbete tror jag kan vara en stimu-lans också till andra byggherrar att jobba mer syste-matiskt med kvalitetsfrågorna i byggandet. Jag tror attdet finns åtskilligt mer att göra där, även om ni påmötet med BYSAM fick intrycket av att vi har kom-mit så långt i . Det är möjligt att vi har gjort,men det finns åtskilligt mer att göra för att förbättramiljötänkandet i byggandet och kanske framför alltatt se till att vi får en god inomhusmiljö.Anf. 5 ():Fru talman! Tack statsrådet, men fortfarandetycker jag att det är lite luddiga svar. Jag begär inteatt statsrådet ska svara på min fråga om statsrådetskulle behöva mer tid just för att vara bostadsminis-ter. Jag begär inget svar. Men jag vill stryka under attjag själv tycker att det skulle vara oerhört bra om vihade en minister som kom till oss i bostadsutskottetoch debatterade dessa frågor på ett lite närmare plan.När det gäller den träff som vi var på häromkväl-len var det tänkt att det skulle föras en diskussionmed oss politiker. Och jag hälsar med tillfredsställel-se att man bjuder in oss till sådana träffar, eftersomde behövs. Vi behöver få den kunskap som de geross. Vi fick bl.a. ta del av BYSAM-nytt. Där sägerman när det gäller byggvarudeklarationer att trotsmarknadsföring och utbildningsinsatser är kunska-perna om byggvarudeklarationer fortfarande intetillräckligt spridda bland tillverkare. Inte heller påköparsidan har kunskaperna hunnit tränga igenom,och det gör att få efterfrågar deklarationerna.Man påpekar också att det är viktigt att helalivscykeln beaktas när det gäller hus, inte minst helabruksskedet fram till den dag huset rivs och restpro-dukterna ska tas om hand. Här finns det alltså fortfa-rande okunskap.Sedan vill jag beröra trygghetsaspekten ochbrottsförebyggande åtgärder i samhällsplaneringen.Jag tycker att det är väldigt otäckt att höra människorsäga att de inte vågar gå ut och att de vän-der sig om när de hör fotsteg bakom. Och jag harsjälv börjat ha det mönstret när jag går hem sent frånt.ex. Då kan jag känna något i ryggen. Jagtror detta också kan bero på att det förs en sådan de-batt. Vi kanske i stället ska börja föra en debatt om attdet inte kan vara farligt att gå i . Men sakeroch ting behöver göras. Det handlar inte bara ommörka gångtunnlar, nedskräpade tomter och skrotbi-lar i naturen som är tillhåll för människor.Det handlar också om att se helheten i samhället.Och även om detta handlar om bostadspolitik, såhandlar det ju om samhällsplanering. Hur formar vide små och de stora kommunerna? Finns det i dagt.ex. ett allvarligt avstamp i att de små tingsrätternaska vara kvar, att det ska finnas åklagare, att det skafinnas poliser i alla våra kommuner alla tider på dyg-net om? Detta tycker jag är oerhört viktigafrågor, och de är ett led i hur samhället planeras. Jaghoppas att statsrådet beaktar dessa frågor också.Sedan är jag lite besviken över att jag inte fick ettklart svar. Kan statsrådet tänka sig att stödja tankenatt kvinnoorganisationerna i ska få bli re-missinstanser när det gäller samhällsplanering? Ochkan statsrådet tänka sig att man ska utfärda obligato-riska kontroller i våra skolor och i våra barnstugor föratt börja någonstans?Anf. 6 ():Fru talman! Jag kan instämma i frågor. Jag tycker att de är mycket väsentliga.Detta systematiska kvalitetsarbete tycker jag också ärmycket värdefullt. Jag har i bostadsut-skottet försökt att följa arbeteoch vara med på en del av deras seminarier, och detär ytterst lärorikt, och det händer väldigt mycket. Ensak som ofta kommer upp när det gäller nybyggandeär att allting ska gå så snabbt och att kvalitetskon-trollen sker i slutet. Det fattas alltså lite grann i slutetsom gör att man inte uppfyller hela kedjan från börjantill slut. Och stressen gör att byggnaderna inte hinnertorka ut, vilket sedan leder till problem. Det finnsmycket när det gäller helhetssynen på nybyggandesom är viktigt.Jag tycker också att det är intressant att denna bo-stadsdiskussion har blivit mer intensiv, och jag serfram mot denna vår, därför att vi har nya utredningarpå gång, och det kommer att bli många diskussioneroch många tillfällen till debatt här i kammaren.En fråga som vi inte har berört nu men som jagtycker är mycket viktig i detta sammanhang är hem-lösheten. En kedja är nämligen inte starkare än sinsvagaste länk. Ministern säger i sitt svar att en tryggnärmiljö inom ekologiskt hållbara ramar också måstegälla de svaga. Jag tycker att den trygga närmiljönmed ekologiskt hållbara ramar är mycket viktig, vil-ket ministern trycker på ska gälla för de svaga.Vid mätningstillfället fanns det 9 000hemlösa, varav 1 200 var direkta uteliggare. Övrigahade inte bostad ordnad . Dettahandlar om tre grupper, nämligen människor medmissbruksproblem, människor med psykiska stör-ningar eller sjukdomar och människor som har juri-diska problem som handlar om att ekonomin spelarett spratt. Och det är mycket viktigt att vi tar in dennagrupp. Jag tycker egentligen att ministern skulle utly-sa en tävling om en nollvision mot hemlöshet i kom-munerna.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Interpellationsdebatten svävade kan-ske ut lite vid sidan om ämnet. Jag tänkte då kanskeinte på den sista frågeställningen men på frågornasom rör rättsområdet i övrigt. Jag tänker inte ta upptiden nu med att diskutera polisens situation ellertingsrätterna runtom i landet även om det är viktigaoch centrala frågor. Men de kan ju vara ämnen för enannan interpellationsdebatt med en annan minister litesenare.Rigmor är besviken på att jag inte gerkonkreta besked. Låt mig börja med att säga att det ärkommunerna som har huvudansvaret för den fysiskaplaneringen. Det är statens uppgift att stimulera närdet gäller idéutveckling, att inspirera och föra kun-skap vidare till kommunerna för att de ska ha godainstrument för att kunna fullgöra sitt planeringsansvarpå ett bra sätt. Vi som politiska företrädare ute ikommunerna, våra partier ute i kommunerna, har allanledning att driva dessa frågor med kraft så att vi fårtill stånd en bra fysisk planering. Och därtror jag att det finns väldigt mycket att göra inom allapolitiska partier och att öka medvetenheten om defrågor som tas upp i interpellationen, t.ex. om kvin-noperspektivets betydelse och om det brottsförebyg-gandet arbetet även inom ramen för den fysiska pla-neringen. Det som vi från statligt håll kan göra är attinspirera den här utvecklingen och att medverka tillatt påskynda den här utvecklingen.Som jag nämnde i mitt interpellationssvar har vigett flera uppdrag att vara just ett sådantinstrument från statens sida att kunna förmedla kun-skap till kommunerna. Det gäller inomhusklimatet,där vi nu i regleringsbrevet har bett redovisavilka insatser som görs för att främja en utveckling avett gott inomhusklimat. Och utifrån den redovisning-en kommer regeringen att ta ställning till om detkrävs ytterligare åtgärder för att vi ska bli bättre ibyggplaneringen för att vi ska kunna åstadkomma ettbra inomhusklimat och undanröja de risker som i på många håll runtom i landet.Kvalitetskontrollfrågorna är naturligtvis centrala idet avseendet. Och jag kan hålla med om att kompe-tensen på beställarsidan är oerhört central. Jag tror detvar som sade det.