prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:89Torsdagen den 30 marsKl. 12.00 - 17.5719.00 - 23.08Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 24 mars.2 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 29 marsFöU2 Det nya försvaretMom. 1 (avslag på propositionen i sin helhet)1. utskottet2. 1 (m, kd, fp)Votering:180 för utskottet125 för res. 18 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 17 c, 6 mpFör res. 1: 73 m, 38 kd, 14 fpAvstod: 1 v, 7 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 3 mpMikael , Per och (al-la mp) anmälde att de avsett att rösta ja men marke-rats ha avstått från att rösta.Mom. 3 (vissa försvarsekonomiska frågor)1. utskottet2. 4 (mp)Votering:176 för utskottet15 för res. 4124 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 38 v, 17 c, 1 fpFör res. 4: 15 mpAvstod: 73 m, 38 kd, 13 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 6 (stöd till internationell minröjning)1. utskottet2. 6 (v, mp)Votering:208 för utskottet53 för res. 654 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 70 m, 17 c, 1 fpFör res. 6: 38 v, 15 mpAvstod: 3 m, 38 kd, 13 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpUlf () anmälde att han avsett att avstå frånatt rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 8 (Försvarsmaktens krigsförband)1. utskottet2. 9 (v)3. res. 10 (mp)Förberedande votering:39 för res. 915 för res. 10261 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 9.Huvudvotering:137 för utskottet38 för res. 9140 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 17 cFör res. 9: 38 vAvstod: 73 m, 38 kd, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 14 (inrättande av militärdistrikt)1. utskottet2. 12 (v)Votering:151 för utskottet38 för res. 12126 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 17 c, 15 mpFör res. 12: 38 vAvstod: 1 s, 73 m, 38 kd, 14 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 15 (förstärkta militärdistriktsenheter)1. utskottet2. 13 (v)Votering:155 för utskottet38 för res. 13122 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 3 m, 17 c, 15 mpFör res. 13: 38 vAvstod: 70 m, 38 kd, 14 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 19 (grundprinciper samt Försvarsmaktens or-ganisatoriska utformning i stort)1. utskottet2. 15 (m, kd)Votering:189 för utskottet111 för res. 1515 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 17 c, 15 mpFör res. 15: 73 m, 38 kdAvstod: 1 v, 14 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 20 (armébrigader)Yrkanden:1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 1 (kd)Förberedande votering:76 för res. 162 för mot.237 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:171 för utskottet76 för res. 1667 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.För utskottet: 119 s, 35 v, 17 cFör res. 16: 73 m, 3 kdAvstod: 3 v, 35 kd, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 12 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 21, 22, 23, 24 och 25 (artilleriförband, luft-värnsförband, signalförband, ingenjörsförband ochträngförband)1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)Votering:172 för utskottet74 för res. 1667 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 35 v, 17 cFör res. 16: 73 m, 1 kdAvstod: 3 v, 36 kd, 13 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 5 kd, 1 c, 4 fp, 1 mpMom. 26 (jägarförband)Yrkanden:1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 3 (kd)Förberedande votering:73 för res. 165 för mot.236 avstod35 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:185 för utskottet73 för res. 1657 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 33 v, 17 c, 15 mpFör res. 16: 73 mAvstod: 5 v, 38 kd, 14 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 27 (markstridskrafterna i övrigt)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. 1 (kd)Votering:174 för utskottet4 för mot.137 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 37 v, 17 cFör mot. : 1 m, 3 kdAvstod: 72 m, 1 v, 35 kd, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 28 (kustartilleriförband)Yrkanden:1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)3. utskottets hemställan med den ändring som föran-leddes av bifall till mot. Fö33 yrk 2 och 3 (kd)Förberedande votering:75 för res. 162 för mot.238 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:175 för utskottet72 för res. 1667 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 1 m, 37 v, 17 cFör res. 16: 71 m, 1 kdAvstod: 1 v, 37 kd, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 10 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 29 (sjöstridskrafter)1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)3. res. 21 (kd)Förberedande votering:74 för res. 1637 för res. 21204 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:190 för utskottet73 för res. 1652 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 38 v, 17 c, 15 mpFör res. 16: 73 mAvstod: 38 kd, 14 fpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 31 (flygstridskrafter)1. utskottet2. 16 i motsvarande del (m)3. res. 24 (mp)Förberedande votering:76 för res. 1623 för res. 24216 avstod34 frånvarandeKammaren biträdde res. 16.Huvudvotering:173 för utskottet79 för res. 1662 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 36 v, 17 cFör res. 16: 72 m, 5 kd, 2 fpAvstod: 2 v, 33 kd, 12 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 10 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpMom. 32 (regionalt försvar)1. utskottet2. 25 (m)Votering:188 för utskottet73 för res. 2551 avstod37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 38 v, 17 c, 13 mpFör res. 25: 72 m, 1 kdAvstod: 37 kd, 14 fpFrånvarande: 11 s, 10 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 3 mpMom. 35 (inriktning av Försvarsmaktens anskaffningav materiel m.m.)1. utskottet2. 28 (v)3. res. 30 (mp)Förberedande votering:38 för res. 2815 för res. 30260 avstod36 frånvarandeKammaren biträdde res. 28.Huvudvotering:137 för utskottet38 för res. 28140 avstod34 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 120 s, 17 cFör res. 28: 38 vAvstod: 73 m, 38 kd, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 11 s, 9 m, 5 v, 4 kd, 1 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU6 Marktjänster på flygplatserKammaren biföll utskottets hemställan.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs1999/2000:84 Börsintroduktion av /2000:86 Ett informationssamhälle för allaRemissdebattAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! är en världsle-dande IT-nation. Den svenska modellen med satsningpå såväl bredd som spetskompetens har gett resultat.Detta har uppmärksammats också utomlands. Repor-taget i den amerikanska tidskriften , därden svenska modellen hyllades, är ett exempel påuppmärksamheten på som en framstående IT-nation. Ytterligare exempel är att utländska företag,som exempelvis Microsoft, etablerar forsknings- ochutvecklingsverksamhet i . De söker sig tillSverige eftersom vi är världsledande inom trådlöskommunikation och Internet-användning.Fru talman! Vår framskjutna position inom IT geross ett tidsförsprång i förhållande till andra länder.Detta tidsförsprång utnyttjar nu regeringen när vilägger fram en IT-proposition med förslag till åtgär-der som förstärker vår ställning. Utgångspunkten förpropositionen är en bred användning av IT. Dettakommer till uttryck i de mål för IT-politiken somföreslås i propositionen. ska bli den främstaIT-nationen när det gäller alla medborgares tillgångtill och användning av IT.IT-propositionen är ett viktigt led i regeringensarbete för ökad tillväxt och sysselsättning. En bredanvändning av IT ökar efterfrågan på tjänster. Nyaföretag skapas, människor med nya idéer kommer in iverksamheten, och detta skapar jobb och ytterligareutveckling. Marknaden växer genom ökad efterfråganoch ökad konkurrens.IT-propositionen är också ett led i arbetet med attfördjupa demokratin. En bred användning av IT inne-bär att människornas möjlighet att ta till sig informa-tion ökar. Det ökar också möjligheterna för den en-skilda människan att uttrycka sina åsikter i en dialogmed myndigheter och politiker på olika nivåer. Allt-fler får möjligheter att delta i det politiska samtaletoch påverka samhällsutvecklingen.Fru talman! I propositionen presenteras ett hand-lingsprogram för statens insatser på IT-området. Treuppgifter utpekas som särskilt viktiga för att breddaoch utveckla användningen av IT. Den första är tillit,den andra är kompetens och den tredje är tillgänglig-het. Jag tänker gå lite närmare in på var och en avdessa, och jag börjar med tillit.Användningen och utvecklingen av IT får inte be-gränsas av att företag och enskilda människor kännersig osäkra när det gäller den personliga integriteteneller säkerheten i samband med elektronisk kommu-nikation. Ekonomiska transaktioner ska vara säkra.Avsändare och mottagare ska kunna lita på att över-förda dokument inte har ändrats på vägen. Avtal skakunna undertecknas. Därför föreslår regeringen att enstrategi för informationssäkerhet ska tas fram. Treområden ska prioriteras.Det är för det första skydd mot informationsope-rationer. Det handlar om åtgärder för att motstå in-formationskrigföring och för att motverka intrång iinformationssystemen i fredstid.För det andra gäller det ett säkrare Internet. Detinnebär att den svenska delen av Internet ska fungeraäven om det blir problem med Internet utomlands.För det tredje handlar det om elektroniska signatu-rer. En proposition om elektroniska signaturer kom-mer att presenteras för . Den skapar förutsättningar för ytterligareutveckling av elektronisk handel och elektroniskkommunikation.Så går jag över till kompetens. En bred använd-ning av IT förutsätter kompetens på flera nivåer.Grundläggande kompetens behövs för att alla skakunna använda IT i vardagslivet. IT-kompetens iarbetslivet behövs för att de anställda ska motsvara dekrav som ställs på arbetsmarknaden. Den behövsockså för att arbetsgivarna ska kunna rekrytera kom-petent arbetskraft. Spetskompetens behövs för attSverige ska kunna göra framsteg i forsknings- ochutvecklingsarbetet och behålla sin ledande ställninginom IT.Detta betyder bl.a. att den särskilda satsningen påIT i skolan fortsätter. Det är en satsning på 1,5 mil-jarder kronor under tre år.Det betyder också att antalet högskoleplatser ökaröver hela landet. Det blir 20 000 platser ochdrygt 10 000 platser under åren 2001 och 2002.Det betyder vidare att KTH fortsätter att byggaupp ett IT-universitet i . Där finns redan nu5 000 studenter, och ytterligare 1 275 tillkommerfram till år 2002.Det betyder dessutom att ett kompetenscentrumför Internetteknik skapas i Kista.Till sist kommer jag till tillgängligheten. En bredIT-användning förutsätter att hushåll och företag ialla delar av får till-gång till IT-infrastruktur med hög överföringskapa-citet.Utbyggnaden ska i första hand ske i marknadensregi, men jag anser att staten har ett övergripandeansvar för att en sådan IT-infrastruktur finns tillgäng-lig i hela landet. Därför utarbetas nu ett nationelltinfrastrukturprogram för att tydliggöra vad som redanfinns, vad som byggs och var ett bristande mark-nadsintresse hindrar utbyggnad.Av programmet ska också framgå hur de olika nätsom redan finns eller byggs kan knytas samman.Följande åtgärder föreslås för att skapa en bredtillgång till bredbandig IT-infrastruktur:Ett nationellt stomnät byggs för att knyta ihop hu-vudorterna i landets alla kommuner. AktiebolagetSvenska kraftnät har fått regeringens uppdrag att göradetta.Ett stöd införs för att stimulera utbyggnaden av ettregionalt nät från kommunhuvudorterna och vidare uti kommunerna.Möjlighet till skatteavdrag införs för de abonnen-ter som installerar bredband till fastigheten.Kommunerna får möjlighet till stöd för att ordnaanslutning till bredband i glest bebyggda områden.Genom dessa fyra åtgärder stimulerar vi en fort-satt utbyggnad av IT-infrastrukturen i hela landet såatt den också kommer människor och företag i gles-bygd till del.Fru talman! Den IT-proposition som regeringennu lägger på bord har en stor bredd. Densträcker sig över många politikområden. Den inne-håller åtgärder som beslutas om av . Deninnehåller åtgärder som beslutas om av regeringen.Den innehåller också åtgärder som beslutas om avmyndigheter, kommuner, enskilda företag och enskil-da människor. Där kan regering och riksdag bidramed stimulans för att skynda på utvecklingen.Detta visar att det är ett gemensamt intresse föralla i vårt land att bidra till att den framgång vi harinom IT-området fortsätter och förstärks för framtidatillväxt, sysselsättning och välfärd. 2 PER ():Fru talman! Låt mig först säga att jag är glad attde propositioner som äntligen kom i går verkligenkom. Vi har väntat på dem . Vi kommer att havissa svårigheter att hinna behandla den ena inomrimlig tid under vårriksdagen, men jag kan säga att vikommer att göra allt för att klara detta på utsatt tid.Låt mig, fru talman, först konstatera att den enapropositionen, om , är på elva sidor. Den ärmycket koncentrerad och mycket stringent.Den andra propositionen, IT-propositionen, ärmycket av utredande, mycket av återkommande ochmycket av mål, prioriteringar och olika inriktningar -men väldigt lite av hårda beslut. Den är på 272 sidor.Det finns väldigt mycket som sägs i den som ärtänkvärt och som det inte är något fel i sig på. Mendet är väldigt mycket som vi saknar, och en del sakersom vi direkt opponerar emot.Historien om som Valley - somteknikcentrumet för mobil telekommunikation är intesärskilt lång. Den började egentligen med att vi idenna kammare bröt upp det statliga telemonopoletoch införde fri marknad och fri konkurrens - och ficken oerhört stark utveckling och utbyggnad. Sverigeblev något av telemobila systems , somdrog till sig de stora stjärnorna och som gav en väl-digt stark kunskaps- och teknikutveckling i Sverige.Detta har inneburit en mycket stark utveckling,både i utbyggnad av struktur och kompetens, som jagtror att vi är eniga om att vi måste vårda och utveckla.Det innebär att exempelvis statliga har byggtut bredbandsnät som når centralorter där 90 %av svenska folket bor.Det innebär att det svenska har byggtsvartfiber överallt där det går järnväg.Vi har fått privata byggande bredband ihela södra och med stora slingornorrut. Tele 1 och ett par andra amerikanska bolag ärockså på stark väg in.Telia har blivit en stor operatör utomlands, såväl iEuropa som i , där man binder samman allastörre städer. är också störst i kontakter på In-ternet mellan och USA.Detta är en snabb utveckling. Den har gått viakonkurrens, mångfald och marknad, och inte genomnågon form av statligt styrda och planerade olikainvesteringar. Den har byggt på att vi har varit tidiga,att vi har varit öppna och att vi har skapat lite grannav denna Hollywoodeffekt för många av de starkastehjärnorna på området.Det är därför som vi starkt opponerar emot detta -när vi nu har en stark konkurrens på de mobila, digi-tala motorvägarna ska staten just där ge sig in ochbygga ett nytt statligt skattefinansierat system i kon-kurrens med privata och andra offentliga aktörer. Detär inte de systemen som vi behöver, utan det är av-farterna och påfarterna.Det blir dessutom, fru talman, en osund konkur-rens mellan skattefinansierade investeringar och mot-svarande gjorda i öppen, fri konkurrens. Detta riske-rar att hämma investeringarna och dessutom skapamycket osunda regler.Jag vågar säga att det finns väldigt mycket tänk-värt i det som professor , som jag trormånga av oss har läst om , på säger. Han menar att dettaär en total felinvestering i , som riskerar att fånärmast en kontraproduktiv effekt.Fru talman! När det gäller av- och påfarterna påde stora bredbandiga motorvägarna instämmer jag iatt det är marknaden som i första hand ska sköta det-ta. Men vi som politiker har självfallet ett starkt an-svar för att väldigt noga följa utvecklingen och skapaincitament, möjligheter och motivation så att detverkligen byggs. Vi ska även se till att uppmärksamtfölja utvecklingen för att se om vi behöver göra olikaingripanden för att driva den speciellt i glesbygdenoch i utsatta regioner. Men jag tror inte att det är viastora statligt planerade satsningar som detta ska ske.Vi kommer att återkomma till kammaren med hurvi ska öka motivationen för de här investeringarna iav- och påfarter och hur vi ska stimulera enskildamänniskor att investera på det här området. Jag troratt det är bra för , för teknikutvecklingen ochför som ett telekomcentrum.Fru talman! Sedan kommer vi till staten som fyr-torn, den aktör som kan vara den goda förebilden. Detsägs väldigt många positiva ord om detta i proposi-tionen, men jag saknar de konkreta förslagen ochmålsättningarna för vad statliga myndigheter skagöra. Vad ska man åstadkomma ?Jag ser gärna att man har interaktiva hemsidor därman kan uträtta ärenden och få bredare informationän . Jag ser gärna att vi sätter upp klara och en-tydiga mål så att många av de offentliga upphand-lingarna kan ske direkt över nätet samt att vi kandeklarera över nätet om vi så vill. Då åstadkommer viresultat. Det räcker inte att, som i propositionen, baraha vackra ord och välmenande uttalanden utan attsätta klara och entydiga mål som vi ska uppnå underde kommande åren.Den fjärde punkten jag har anledning att kom-mentera gäller utbildningen och forskningen. Jag troratt vi är ense om att det behövs mer av detta. Jagefterlyser även här målsättningar och klara krav påvad vi ska uppnå. Vi måste öka tillgången på kvalifi-cerad personal på det här området. Vi måste tydligtvisa att vi satsar. Vi behöver få det jag kallar GretaGarbo-effekten. Vad vore om man intehade tillgång till och en attraktionskraft på världensskarpaste aktörer? Det är precis det vi måste få i Sve-rige. Då måste vi sätta ribban högt när det gällerforskningen som vi sätter ribban högt närdet gäller personklimatet i . Man måste kunnajobba och arbeta i . Vi behöver internationellaskolor. Det gäller även personaloptioner, skatteregler,arbetsrätt, enkelhet och mycket annat.Fru talman! Jag vet att näringsministern inte hannberöra den andra propositionen om . Jag skadock kort göra det. Den är föredömligt kort till sittinnehåll, och även i sidomfång - elva sidor. Deninnehåller dock det väsentligaste. Vi kommer att fådet besvärligt att klara riksdagsbehandlingen till den15 maj, men jag kan försäkra att vi kommer att göraallt som står i vår makt för att klara det.Det finns dock några punkter i den propositionensom jag vill rikta skarp kritik emot. Jag vet att nä-ringsministern har gjort andra uttalanden än riksdags-gruppen i olika forum. Jag vill rikta kritik mot detsom står i propositionen om att man ska bibehålla ettstatligt ägande på . Många av marknadens aktö-rer, dock inte alla, anser att detta ger en icke oväsent-lig rabatt, lägre pris och en sämre affär för svenskaskattebetalare.Fru talman! Detta är extra tydligt efter den poli-tiska inblandningen i Telia-Telenor-skandalen.Med s.k. folkaktier ger man en mindre rabatt ochfår stor spridning. Det ger rabatten till svenska folketoch gör att man kan sälja väsentligt mer till sammapris. Det ger ett bättre resultat och större folklig för-ankring i en sådan här försäljningen. Om det skalämnas rabatt vill jag hellre att den går till hela svens-ka folket än att man skickar ut rabatten med sämrepris som vi har fortsatt statlig majoritet iTelia.Det finns andra telebolag som har gått till börsen.Deras marknadsutveckling visar väldigt påtagligt vadsom har hänt. De har fördubblats, tredubblats, fyr-dubblats, femdubblats eller sexdubblats i värde under90-talet. Utvecklingen av statliga förefallerendast vara en fördubbling i värde. En marknadsnote-ring av för hade gjort svenskaskattebetalare och svenska folket som privatpersonerförmögnare. Det hade gett ett starkare som hadehaft bättre möjligheter att dra nytta av de unika förut-sättningarna . Det hade även gettpersonalen större utvecklingsmöjligheter i ett offen-sivt starkt bolag.Fru talman! är jag tacksam för att propo-sitionen har kommit, om än senare än vad riksdags-ordningen föreskriver. Jag är lite ledsen för en delpratighet. Jag vet att näringsministern gjort så gotthan kunnat i sitt parti. Men jag tycker dessvärre attdet lämnar ett antal saker att önska på en lång radpunkter.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Eftersom är så framgångsriktnär det gäller telekomutveckling och IT-utvecklingkan man påstå att den bild som Per sak-nar redan finns här, men han har inte upptäckt den.Här ska det nu komma till en operatör. Dennaoperatör ska erbjuda s.k. svartfiber, dvs. den är öppenför alla, vilket den inte är hos de andra. Jag tycker attdet är väldigt konstigt att höra från en moderat f.d.näringsminister att detta inte är bra eftersom det ökarkonkurrensen. Jag vill erinra om att förr hade vi riks-samtal och lokalsamtal med olika priser. har vi istort sett bara lokalsamtal. Trots att vi har försöktreglera detta lyckades vi inte. har vi lyckats, ochvarför har vi gjort det? Jo, därför att vi har ökat kon-kurrensen. Det är glädjande för mig som socialdemo-kratisk näringsminister att få påpeka det för en mode-rat f.d. näringsminister, men det är också lite förvå-nande.Den här propositionen om IT beskriver också Te-lia väldigt mycket. Dessa två propositioner hör ihop.De har delats därför att vi har olika utskott som hante-rar detta här i . Jag har respekt för det, menpropositionerna hör ihop. är ett bolag som harett stort inflytande och en stor påverkan på IT-utvecklingen i . Det ska ses i samband medden stora IT-utveckling som vi föreslår.Anf. 4 PER () replik:Fru talman! Låt mig börja med . Jag delaruppfattningen att det har en mycket stor betydelse förIT-utvecklingen i . Jag beklagar å svenskafolkets, skattebetalarnas, ledningens och anställdasvägnar att det inte har kommit på marknaden.Det hade gjort hela till ett rikare land. Dethade gett en starkare utveckling på IT-marknaden,och inte minst på telemarknaden.Näringsministern ska inte missuppfatta mig. Jagklagar inte över att propositionen om är på elvasidor. Jag tycker möjligen att det sakliga innehållet iIT-propositionen är väldigt pratigt, har väldigt mångaallmänna prioriteringar men väldigt lite fakta ochuppgifter där man direkt ska fatta beslut. Det saknarjag i IT-propositionen.Fru talman! Sedan kommer vi till konkurrensfrå-gorna. Jag tror att näringsministern är väl medvetenom att det var den borgerliga regeringen som bröt upptelemonopolet i , de facto-monopolet, i stridmed socialdemokratin. Det var en av de viktigasteorsakerna till den extremt snabba utvecklingen på dethär området. Vi blev lite grann av detta Hollywood.Många av de förnämsta aktörerna - vartenda telebo-lag med självaktning - drogs till . Detta ska-pade ett unikt klimat för utveckling.Jag tror inte att en ny statlig aktör på bredbands-motorvägar över är det viktigaste när vi redanhar fyra fem sådana, varav flera offentliga. Dethandlar snarare om en skarpare konkurrensrättslag-stiftning, lagar som ser till att vi tar bort osund kon-kurrens, skadliga konkurrensbegränsningar och miss-bruk av marknadsdominerande ställning.