prot · GO0944 · 2000-12-11 00:00:00 — Mantilläts då inte att släppa in de frivilliga organisationer-na, för de skulle ta arbetet från de anställda. Sådanabilder följer mig ständigt som politiker.Centerpartiet anser att pensionärsorganisationer-nas kunskap och engagemang bör komma in i etttidigare skede av beslutsprocessen. Även vårdtagarnabör vara med i processen. Beslut kan ibland i sinhelhet överlåtas till de boende.En väl fungerande samhällsplanering är av bety-delse för att äldre ska klara sig på egen hand även närhälsan sviktar. De flesta vill vara självständiga ochoberoende av extern hjälp. Att bygga fler bostäder föräldre utan omvårdnadsbehov står högt upp på vårönskelista, för det råder en stor brist på sådana bostä-der. Många äldre saknar tillgång till bil eller möjlig-het att köra bil. Därför måste kollektivtrafiken funge-ra över hela Sverige.Redan i dag finns det ett behov av service somkommunernas omsorg inte kan ge inom ramen förhemtjänsten men som vi anser kan tillgodoses påannat sätt. Vi har därför lanserat förslaget om hem-servicecheckar för äldre utöver det som ingår i grund-satsningen. Kommunernas biståndsbedömning är ytterst strikt, vilket är förståeligt med tanke på attde flesta kommuner har svårigheter att få ekonominatt gå ihop. Man prioriterar människor med stortomvårdnadsbehov.Det finns ändå många saker som vi skulle viljagöra för att skapa ett oberoende och för att man skaslippa att be om hjälp. Den som t.ex. har svårt att rörasig och sitter inne vid sitt fönster och följer livet utevill att fönstret ska vara välputsat. En annan pensio-när, som kanske har ett stort behov av att komma utoch träffa andra människor, kan ha ett extra behov avledsagning eller annan hjälp med detta. För den somhar ett sådant intresse ska det vara möjligt, och det ärett sätt att använda servicecheckarna på.Det har här sagts att många köar inom sjukvårdenför att få sina behandlingsbara funktionshinder åtgär-dade. Jag har sett otaliga exempel på detta. Det gälleri första hand insatser vid nedsatt hörsel. Man kan fåstå i kö för att få detta åtgärdat, trots att detfinns teknik för det. Som någon har sagtkostar det just när åtgärden sätts in, men man spararfrån den enskilda människans utgångspunkt och församhället på lång sikt.Det behövs en helhetssyn, och en samlad bedöm-ning måste göras i fördelningen av ansvaret mellankommuner och landsting. En hjälpmedelsgaranti börinföras, så att väntetiderna kan förkortas. Först ge-nomförde vi ädelreformen och sedan psykädelrefor-men, men det kvarstår ändå gränser och diskussionerom vem som ska betala och vem som har ansvaret.Man har en oförmåga när det gäller att se över grän-serna. Här finns mycket arbete kvar att göra.Det har talats om vårdgarantin, som vi anser varaangelägen. har redan tagit uppden. En permanent finansiell samordning har storbetydelse för funktionshindrades möjligheter att fåtillgång till rehabilitering och habilitering.Det måste skapas verkliga möjligheter för männi-skor att påverka sin egen och sina anhörigas omsorgsamt hur och var man ska bo när behovet av dagligomvårdnad uppstår. Bl.a. ska äldrevården bedrivasutifrån en helhetssyn där man sätter individen i cent-rum och så långt som möjligt respekterar och för-verkligar dennes behov.Trygghet är inte bara tillgång till vård. Det hand-lar även om rätten att känna sig trygg i den miljö somman lever i - rätten till frihet från brott och över-grepp. När någon tidigare knackade på dörren blevman positivt överraskad och tog emot med öppnaarmar. När det knackar på dörren hoppas manatt man har låst och att man har stängt alla fönster. Såhar situationen förändrats.En av samhällets hörnpelare är att garantera män-niskor säkerhet och trygghet. Polisens arbete skasynas, och människor ska veta att de kan få hjälp omnågot inträffar. Också tillgång till annan service sombank, post, livsmedelsbutik och apotek är en viktigdel för att man ska klara vardagslivet och för att detska fungera. Många äldre känner en stor oro över hurden statliga servicen försämras, eftersom man inte hartillgång till bil och saknar möjlighet att ta del av den-na vardagliga service via Internet. Det är en trygg-hetsfråga att man kan garantera en viss grundläggan-de service.Vi lever allt längre. Vi är allt friskare. Samtidigtär det alltfler människor som inte orkar arbeta framtill ålderspensionen. Det är en paradox som tyder på ett alltför tufftarbetsliv utan makt och inflytande. Så är vi inne idenna cirkel.Andelen äldre som deltar i arbetslivet har minskatkraftigt . Arbetslivet måste bli merflexibelt. Insatser måste göras för att förändra attity-den till äldre på arbetsmarknaden.Jag tänker på justitieutskottets besök i . Vifick veta att man inte är värd någonting om man äröver 55. Det var stora bekymmer ur det perspektivet.Låt oss inte komma dit.Andelen som förvärvsarbetar till pensionsåldernär alltför låg, och ambitionen måste vara att höja denfaktiska pensionsåldern. Den nuvarande trenden motökad förtida avgång från arbetslivet är faktiskt ohåll-bar ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, och även urett allmänmänskligt perspektiv. Ett hårdare klimat påarbetsmarknaden gör att många människor inte kän-ner sig välkomna eller att krafterna sviktar innan dessatt pensionen inträder.Det finns många äldre som vill fortsättaatt arbeta efter pensioneringen och som känner sigsvikna när de tvingas lämna sitt arbete vid giventidpunkt, precis som jag sade tidigare. Därför krävervi från en handlingsplan med åtgärderför att höja den faktiska pensionsåldern.Det har pratats om ekonomin. De ekonomiskaskillnaderna mellan pensionärsgrupper är stora. Pen-sionärerna som enbart har grundpension är få, menden övervägande majoriteten är äldre kvinnor. Därförvill vi från stärka dem som har låg elleringen ATP. Vi föreslår en höjning av pensionstill-skottet med per år.Jag vill säga till , som var uppe ochtalade tidigare, att det här finns möjligheter att stöttaett förslag som verkligen värnar om dessa kvinnor,som har gjort ett dubbelt jobb som inte finns med ipapperen. Därför är de i denna situation.Det finns en sak till som jag tycker är viktig, sär-skilt med tanke på att jag bor på ochkänner många som bor i . Det gäller fastig-hetsskatten. Där har ett förslag somgäller att alla småhusägare får sänkt fastighetsskatt.Om det inte blir så är det risk att vi utarmar vissaområden, och de bebos bara en viss del av året.Jag förstår att jag har använt hela min talartid,men jag vill säga att man inte ska se med oro på attbli äldre utan att man ska se det som en möjlighet.Förr var 50-årspresenten en käpp, men är det enluftballongsfärd.Med det, fru talman, vill jag instämma i de yrkan-den som har gjort.Anf. 60 () replik:Fru talman! talar om de utsattakvinnor som jag också tog upp i mitt anförande. Hontyckte att vi skulle ställa upp på pensionärskollektivetpå samma sätt som ni har gjort i er motion. Jag kon-staterade också i mitt anförande att pensionärerna intehar lidit så stor nöd om man ser på pensionärskollek-tivet generellt. Jag tog upp speciella grupper, motvilka vi i budgeten riktar speciella insatser. Det gällerbostadstillägg, t.ex. Jag är ganska övertygad om att vitillsammans med Socialdemokraterna och Miljöparti-et framöver kommer att rikta vissa insatser mot dennagrupp.När jag ser på helhetsbilden av budgeten tyckerjag det är konstigt att över huvud taget skakunna samregera med , ochkd. Det alternativet till regeringspolitik är för migväldigt svårt att räkna ut. Det blir en stor härva och ettstort lapptäcke. Det skulle vara intressant att få redapå hur den ekonomiska politiken skulle se ut om niskulle samregera.Anf. 61 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bekymmersamtatt dessa kvinnor, som har gjort ett jobb utan betal-ning men som har betytt otroligt mycket, är i densituationen att de har en otroligt låg pension. Här harvi inte tid att vänta.Jag har träffat många av de kvinnor som inte harråd att lösa ut sin medicin, trots att de får dela uppposterna. Det sades här tidigare att kvinnorna leverlängre. är de ensamma och sitter i denna be-svärliga situation.Därför tycker jag att detta är väldigt viktigt. Det ärett sätt att hjälpa till konkret och på stubben och för-bättra dessa kvinnors besvärliga situation.Anf. 62 () replik:Fru talman! tar ansvar för detta ge-nom pensionsreformen, där vi inte är med. Vi tar uppdetta. Eftersom jag pratade om dessa kvinnor i mittanförande tycker jag att denna bit är väldigt viktig. Viär beredda att jobba för detta.Jag träffar också många utsatta äldre kvinnor,. Jag träffar dem , och jag träffade demockså i mitt yrkesverksamma liv innan jag kom in iriksdagen.Det är bara att konstatera att ni i Centerpartietvärnar om och om när ni tar upp frågan om fastighetsskatten. Detvill jag ha en kommentar till.Anf. 63 () replik:Fru talman! tar verkligen ansvar föräldreomsorgen och äldrevården. Det är därför vi harvarit med om att lägga över försvarspengar till vårdoch omsorg, och det känner jag mig otroligt stoltöver. Det är det som efterfrågas.När det gäller fastighetsskatten inser jag att LenaOlsson inte har förstått vad detta innebär. Välkom-men ned till , t.ex., och se hur där ser ut justvid , då det är ganska tomt. Det finns männi-skor som har bott där i hela sitt liv. Då är det otroligtviktigt att de kan få välja att göra det också resten avsitt liv. Jag tror inte att har förstått dennasituation riktigt.Anf. 64 ():Fru talman! Valfriheten i äldreomsorgen är i dagkraftigt begränsad. Människor omyndigförklarasplötsligt när de blir äldre och behöver olika typer avstöd och hjälp. tycker att det är dags fören ny valfrihetsrevolution - en ny kurs som ger äldremakten över äldreomsorgen.När vi blir äldre och har levt ett långt liv vet vihur vi vill ha det. Vi har skaffat oss vanor. Att vi harfyllt och blivit pensionärer innebär inte att vårtintresse plötsligt övergår till att gälla något som ärgemensamt för alla . Vi har samma livsfilo-sofier, vanor och drömmar som . Det är härsom det är viktigt att slå fast den enskildes valfrihet,rätt att fortsätta sitt liv efter egna önskemål och intetvingas in i ett kollektiv som man inte själv har valt.I dag väljer många skola, husläkare och barnom-sorg genom ett pengsystem. måste också de äldrefå en möjlighet att välja. vill därför införaett pengsystem även för de äldre. Vi har tänkt att denhär pengen ska fungera så här:Den enskilde pensionären, som känner att krafter-na börjar tryta, får på samma sätt som en bi-ståndsbedömning som berättigar antingen till en vissnivå på eller till en plats på ett särskiltboende. Äldrepengen motsvarar den skattefinansie-ring som går till eller äldreboendet.Äldrepengen ska tillsammans med den avgift somäven fortsättningsvis tas ut täcka kostnaderna för vårdoch boende. Äldrepengens storlek kommer naturligt-vis att variera beroende på den enskildes behov. Densom har stora behov ska naturligtvis ha en större pengän den som har mindre behov, och i takt med att be-hoven förändras för den enskilde aktualiseras fråganom pengens storlek. Därvidlag blir det ingen skillnadmot när biståndsbedömaren gör en ny bedöm-ning av den enskildes behov.Införandet av en äldrepeng gör inte omsorgen bil-ligare. Det är inte heller syftet. fokus ärhöjd kvalitet. Äldreomsorgen måste stärkas och ut-vecklas. Många äldre har så omfattande ochkomplicerade behov att vi måste satsa på kvalitet ochutbildning för att klara av att ge en god vård ochomsorg. Det är viktigt att kvalitetsutvecklingen ga-ranteras i pengsystemet. Därför måste äldreomsorgenarbeta med kvalitetsgarantier, så att den enskildetydligt kan se vad hon eller han kan förvänta sig avomsorgen.Äldrepengen innebär att de äldre och deras anhö-riga får makt att avgöra vad de anser är kvalitet, vil-ket äldreboende de vill bo på eller till vem de villvända sig med sin peng för att få hemtjänst. Det skavara möjligt att välja mellan alla enheter som kom-munen driver i egen regi eller de privata vårdgivaresom kommunen har kvalitetsgodkänt. Valfrihetenkräver naturligtvis att det finns alternativ att väljamellan. Inom barnomsorgen och skolan har vi kunnatkonstatera att föräldrarna har uttryckt intresse förolika inriktningar och profiler. Det har också lett tillatt enskilda har startat verksamhet med den inriktningsom många brukare har föredragit. Det är bara genomatt vara lyhörda gentemot de enskildas önskemål somomsorgsgivarna kan känna sig säkra på att de skakunna driva en verksamhet. Med en äldrepeng kom-mer vi att få se samma utveckling inom äldreomsor-gen som vi har sett inom barnomsorgen och skolan.Fru talman! Sammanfattningsvis vill vi med enäldrepeng stärka den enskilde så att det blir möjligtatt själv få bestämma över sin framtid, var man villbo och vem som ska komma hem och hjälpa till medde tjänster som man behöver. Men man ska också fåmöjlighet att utforma sin dag som man själv vill haden. Vill man t.ex. sova länge och varauppe ska ingen annan säga att det integår.Fru talman! Något som är mycket aktuellt äratt människor som är medicinskt färdigbehandladeblir direkt hemskickade trots att de saknar anhörigaeller ett socialt nätverk. Det behöver knappast sägasatt det här innebär en stor otrygghet för den enskilde.Andra får ligga kvar på sjukhuset för att kommuneninte har något lämpligt boende. Detta kostar natur-ligtvis pengar och låser upp den slutna vårdens kapa-citet. Dessutom främjar det inte patientens tillfrisk-nande. En tredje grupp medicinskt färdigbehandladepatienter får mer eller mindre pendla mellan hemmetoch slutenvården. Att befinna sig i en sådan skyttel-trafik, med alla påfrestningar som det innebär, är inteheller idealiskt för återhämtning och tillfrisknande.Folkpartiet föreslår därför att kommuner ochlandsting i samarbete bör införa en ny vårdform mel-lan slutenvården och boendet för äldre människor.Tidigare fanns konvalescenthem dit patienter kundekomma för en längre eller för att förberedasig inför hemkomsten. Det är dags att återinföra kon-valescenthemmen men i en modern form byggd påkunskap kring rehabilitering. På det moderna konva-lescenthemmet ska patienterna få en hjälpmedelsut-redning och möjlighet att pröva hjälpmedlen så att deockså fungerar när de kommer hem. ADL-träning ochmöjlighet till kuratorssamtal är andra exempel på vadsom kan ingå.Fru talman! Hos många äldre finns en stor oro in-för framtiden när det gäller vad de kan få för hjälpoch stöd och vad det kommer att kosta. I mångakommuner har man ett så snårigt avgiftssystem att detnästan är omöjligt att få reda på vad man kommer attbehöva betala för sitt boende och för de tjänster somman behöver få utförda. Dessutom är avgifternamycket olika i kommunerna.Socialstyrelsens granskning av avgifterna för ser-vice, boende och omsorg är en skräckblan-dad läsning. I kan man som mest få betala23 för omvårdnad och kost i särskilt boendeper månad medan det i andra kommuner är en betyd-ligt lägre maxavgift. Avgifterna för äldrevård skiljersig mellan olika kommuner.Därutöver begår flera kommuner rena lagbrott när destruntar i dagens socialtjänstlagstiftning om att manska garantera skälig standard åt äldre vars make ellermaka flyttar till särskilt boende. Det är skandalöst attregeringen ännu inte har presenterat något förslag föratt komma till rätta med de skriande orättvisor somdagligen drabbar åtskilliga äldre runt om i landet.Utredningen tryggt - betala rätt lades fram1999. Vi har ännu inte sett något förslag från rege-ringen. antyds det att det ska komma en proposi-tion . Det är hög tid för att människor skaslippa oroa sig inför framtiden.Från har vi lagt fram en rad förslag omhur man ska komma till rätta med avgiftseländet. Detbehövs en miniminivå för förbehållsbeloppet. Kom-munernas möjlighet att ta ut oskäliga avgifter måsteundanröjas. En lagfäst maxtaxa och ett lagfäst förbe-hållsbelopp måste införas, och man måste ta hänsyntill make eller maka som bor kvar i det gemensammahemmet.Fru talman! Tyvärr har äldreomsorgen präglats avskandaler. Människor har inte fått den vård och om-sorg som de har rätt till. I massmedierna har oftaprivata äldreboenden lyfts fram som de som intesköter sig. Missförhållanden finns naturligtvis äveninom den offentliga omsorgen. Det finns naturligtvisflera orsaker till de här bristerna. Men det som ärviktigt är ju att man vad gäller både den offentligaomsorgen och den privata omsorgen klart måste defi-niera vad vården och omsorgen ska innefatta. Här harbåde politiker och tjänstemän brustit. Mycket viktigtär också att olika typer av problem uppmärksammas.Personalen måste vara lyhörd för synpunkter bådefrån dem som har omsorg och från deras anhöriga.Man måste våga säga ifrån utan att behöva vara räddför repressalier.Undersköterskan , som påtalade brister iomsorgen på sin dåvarande arbetsplats, blev hjältinna.Jag vill inte frånta henne det. Hon gjorde rätt, och honvågade. Men det självklara måste ändå vara att alla -personal, anhöriga eller de som omfattas av omsorgen- ska våga säga ifrån. kommer de flesta klago-mål efter det att den som har fått vården och omsor-gen har avlidit. Det här måste vi hjälpas åt att ändrapå.Fru talman! bestämda uppfattning äratt framtidens äldreomsorg måste präglas av valfrihet,trygghet och klara regler om både vilken hjälp mankan få och vad den kommer att kosta.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag vill fråga omdet här med äldrechecken. konstaterade ju förungefär att man hade nått vägs ände närdet gällde besparingar inom äldreomsorgen. Och nuvill man alltså lansera den här äldrechecken.Jag har läst om den både i ochi . Jag har också hört PRO:s kritik. Jag tycker attdet här är ett väldigt komplicerat system. Man poäng-sätter alltså äldre människor, vilket jag personligentycker är lite förnedrande. Jag tycker att det här måsteleda till att det blir en väldigt komplicerad administ-rativ sak. Det kommer att kosta en hel del pengar attadministrera det här.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Om hade lyssnat på mittanförande hade hon hört att det är precis samma sys-tem som vi har med en biståndsbedömning -och man vet då vad det kostar - som leder till att deäldre vet vilken äldrepeng som de förfogar över.Jag förstår inte hur det här skulle skilja sig motdet som görs i biståndsbedömningen. Det ärprecis likadant. Vi föreslår att det ska ske så som detsker . Att sedan den enskilde äldre har möjlighetatt göra sina val utifrån den summa som han eller hondå själv förfogar över tycker jag inte är något kons-tigt. Jag tror inte alls att det kommer att bli en billiga-re äldreomsorg, men jag tror inte heller att den blir såhemskt mycket dyrare.Jag vägrar att gå med på att äldre människor skatvingas ta emot hemtjänst av någon som man intesjälv vill ska komma in i den egna lägenheten ellertvingas bo någonstans där man inte själv vill bo. Detsystemet vill jag inte ha, även om det skulle varaenklare att administrera och kanske eventuellt blibilligare.Anf. 67 () replik:Fru talman! Då menar att manmed det här systemet kan undgå att en del äldre kan-ske inte accepterar vissa personer.Kritiken från bl.a. PRO har varit att man tycker attdetta mest liknar kejsarens nya kläder. Jag kan in-stämma i den kritiken. När man vill genomföra ensådan här sak behövs det ju också resurser. Jag harfått upplysningar om att det bara är som haranslagit mer resurser. Stadshuspolitikerna tänker inteavsätta några mer pengar till detta. Jag tycker inte attdet är så mycket bättre.Tycker verkligen inte att detär lite förnedrande för en äldre människa att bli po-ängsatt? Det tycker jag personligen. Hur ska en de-ment person kunna vara med och bedöma detta ochkryssa i de här frågeformulären? Det är uppemot 25frågor. Jag anser att det måste vara relativt svårt.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! talar om någon försöks-verksamhet någonstans. Jag kan inte de detaljerna.Det finns ingen anledning för mig att gå in på detta.Lena säger att det skulle vara förnedrandeatt bli poängsatt. Då är det lika förnedrande närkommunens tjänstemän bedömer vilka behov av vårdoch omsorg man har. Jag förutsätter att det är såatt biståndsbedömaren och den äldre gör detta till-sammans. Om det är en person som är dement ochinte själv kan bestämma, blir det de anhöriga ellerandra ansvariga - om det inte finns några anhörigablir det naturligtvis kommunens socialtjänst - som fårta ansvaret. Jag kan inte förstå att det skulle varaförnedrande. Det är ett system som fungerar i dag.Jag har inte hört säga att det system somvi har är förnedrande. Vi föreslår exakt sammasystem som . Det ska inte vara någon poängsätt-ning.Det är klart att om vi hade obegränsade resurserskulle man själv kunna få välja all den omsorg manvill ha. Men det har vi inte råd med. Det tror jag inteLena anser heller. Vi måste ge människor denvård och omsorg som de behöver utifrån sina behov.Det behovet måste någon göra en bedömning av. Jagförutsätter att det kommer att ske i samarbete medkommunens socialtjänst eftersom det är den som haransvaret för detta enligt socialtjänstlagen.Anf. 69 ():Fru talman! Jag hade tänkt hålla mig relativt kortoch begränsa mig till tre nyckelbegrepp som främststammar ur min egen erfarenhet som f.d. äldreom-sorgsansvarig i min kommundel. De tre orden ärkontinuitet, bemötande och ansvar.Kontinuitet är egentligen det som jag tänker läggamest tyngdpunkt på. Det handlar om kontinuitet iboende, kontinuitet gentemot sina anhöriga, kontinu-itet i personalkontakter, kontinuitet i att behövas ochkontinuitet mellan huvudmän.Jag känner att kontinuitet i boendet är det mestcentrala utifrån mina egna, numera döda, föräldrarsålderdom. Det handlar om att kunna bo i en miljösom är invand, som man behärskar och som man självhar varit med och skapat. Man har behov av att kunnaplanera framåt och bör få stöd och möjlighet att göraså. Det finns tankar om uppsökande verksamhet föratt man själv på ett tidigt stadium ska få vara med ochplanlägga hur man vill bo när man blir gammal. Dettaär en mycket viktig förebyggande åtgärd för att mant.ex. ska slippa hamna som den enda talföra i engrupp med dementa, som någon nämnde. Det är nå-gonting jag skulle vilja plädera för. Jag vill ocksåpoängtera hur viktig jag tycker att hemtjänstverksam-heten är. Hemtjänstgrupperna är oerhört centrala. Dehar ett oerhört behov av utveckling av stöd och per-sonalresurser.När det gäller kontinuitet gentemot anhörigaskulle jag vilja nämna behovet av anhörigträffar. Detär en liten försummad detalj som kan ha väldigt storbetydelse. Det gäller att fånga upp de anhöriga och attde får ett forum där de legitimt kan ventilera frågoroch problem med personalen utan att behöva kännaatt de springer med chefen eller springer bakom ryg-gen.Jag noterar med stor glädje satsningarna på anhö-rigstöd framöver. Där vet jag att det är en bra verk-samhet som håller på att växa fram över landet. Detbehövs verkligen stöd och hjälp för att man ska kunnaavlasta anhöriga som gör ett jättestort jobb som oftaär alldeles osynligt i skuggan av den offentliga verk-samheten. Detta är en mycket positiv utveckling.Jag kan naturligtvis inte heller låta bli att återigennämna arbetstidsförkortningen. Den behövs för att gemöjlighet att som anhörig kunna spendera tid medsina egna gamla utan att bli för stressad. Detta äroerhört viktigt både för dem som är i arbetslivet ochför de gamla som kanske sitter ensamma i eget boen-de eller på en institution.När det gäller kontinuitet i personalkontakternafinns det möjligen ett eventuellt stridsäpple. Dethandlar om att jag vill flagga för en viss försiktighetgentemot alltför många entreprenader. Jag deltar intei det nästan religiösa främjandet av privata vårdgiva-re. Jag tycker att man ska öppna för det och varapositiv till det, men man måste också se hur det fallerut för den enskilda gamla. Det får helt enkelt inte bliför mycket spring. Om det finns en firma för mat, enfirma för städning, en firma för tvätt, en vändgruppsom ska ha sociala kontakter och en firma för inköpoch dessutom kanske en hemtjänstgrupp med mångavikarier, blir det ingen kontinuitet och ingen kontakt.Det blir för mycket spring.