prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — IT-företagenfinns det oerhört mycket riskkapital till, men detSjätte också har gjort är att investera i devanliga traditionella verkstadsföretagen, träföretagenoch annat.Jag skulle till både och vilja säga att det kanske vore värdefullt att,precis som har gjort, åka ut och titta litegrann på hur det ser ut. Då kanske vi får en mycketstörre samstämmighet om Sjätte kan faktiskt se det i hela landet, har alltså gjort investeringar i stort sett i helaSverige. Och, det som kanske är det allra viktigaste,man har gjort det mycket professionellt. Man haralltså ett mycket bra resultat. Därför kan det vara välinvesterade pengar för dessa två partier att åka ut ochtitta. Då får vi kanske en ännu större och bredaremajoritet.Fru talman! Jag vill avslutningsvis också tacka ut-skottsmajoriteten för att man har tillstyrkt vår motion.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )5 § Ansvaret för fastställande av diskontotm.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU18Ändrat ansvar för fastställande av diskontot m.m.(prop. 1999/2000:50).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )6 § Statliga kreditgarantierFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU24Statliga kreditgarantier (förs. 1999/2000:RR8).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )7 § Registrering av fastighetsrättsliga förhål-landen, m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU8Registrering av fastighetsrättsliga förhållanden, m.m.(prop. 1999/2000:39).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 15 §. )8 § Kommersiell lokalradio och andra medie-frågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU15Kommersiell lokalradio och andra mediefrågor (prop.1999/2000:50 delvis och prop. 1999/2000:55).Anf. 40 TALMANNEN:Jag får meddela att Per och ytterligare nioledamöter har inkommit med en skrivelse i vilken deyrkar att utskottets lagförslag med anledning av pro-position 1999/2000:55 ska vila i minst tolv månaderpå grund av att lagförslagen innehåller sådan be-gränsning av fri- och rättighet som avses i 2 kap. 12 §regeringsformen.I detta ärende har också utdelats ett rättelseblad.Anf. 41 ():Fru talman! I KU15 behandlas ett par propositio-ner och ett antal motioner dels från allmänna mo-tionstiden, dels med anledning av propositionerna.När det gäller proposition 55 anser vi att de nyareglerna, som föreslås träda i kraft , ären lagstiftning som innebär en inskränkning i degrundlagsskyddade fri- och rättigheterna. Med stödav 2 kap. 12 § regeringsformen yrkar vi att utskottetslagförslag med anledning av propositionen ska vila iminst tolv månader.Fru talman! Fri privat lokalradio infördes förstagången i . var det förbju-det att sända kommersiell radio. Syftet med att införaden privata lokalradion, den fristående radion, var attden skulle vara just fristående - fristående från politi-ken och fri att utveckla sin särart inom en ganska vidram.Majoriteten försökte säkra ett oberoende genomatt ge långa tillståndsperioder som också skulle gemöjlighet att etablera denna helt nya radioform. Maninförde ett auktionsförfarande för att säkra oberoen-det. Man införde också ett relativt generöst regelverkjust för att låta den fria radion utveckla sin särart.Målsättningen var att få en radio som var beroen-de av lyssnarna och oberoende av Kulturdeparte-mentet. Resultatet kan vi nu se: Det har blivit ensuccé.Mer än 80 stationer över i stort sett hela Sverigesänder privat lokalradio. Detta har skapatmånga nya jobb och många nya arbetsplatser och dethar gett en mångfald i radioutbudet. Det har ocksåuppskattats av lyssnarna.Själv har jag fått möjlighet att i lyssnapå fyra nya radiostationer, två som sänder från Karl-stad och två som sänder från . För mig harmångfalden i radioutbudet ökat alldeles påtagligt.Alltsedan 1994 när den socialdemokratiska rege-ringen tillträdde har Socialdemokraterna utövat enveritabel hetsjakt på de här fria radiostationerna. Deverkar ha varit Socialdemokraternas främsta hatob-jekt. Man försökte mycket snabbt införa den s.k.stopplagen direkt efter regeringsskiftet.Moderaterna lyckades tillsammans med Folkpar-tiet få den här lagen vilandeförklarad men denkom sedan att träda i kraft . Den har för-längts dels via utskottsinitiativ, dels via propositionytterligare . Två utredningar har tillsatts ocharbetat.Den första utredningen slaktades bokstavligen aven i stort sett enig juristkår. Det blev inte ens en lag-rådsremiss av den. Så dålig bedömdes den.Även den andra utredningen har fått utstå myckethård kritik. Stora delar av den slaktades av Lagrådet,särskilt de delar som berörde skönhetstävlingen vadgäller programinnehållet.Man kan också konstatera att under den här het-sjakten, då vilandeförklaringengällde, tillkom 26 nya radiostationer - radiostationersom och under en mycket skulle havarit tysta om Socialdemokraterna tillsammans medCentern då hade lyckats. , , norraBohuslän, trestadsområdet, , /,, , /Åre, ,, och västra skulle i dagha saknat alternativ om Socialdemokraternas hetsjakthade lyckats redan från början.I betänkandet och i propositionen ser vi nu resul-tatet av Socialdemokraternas hetsjakt och den sistautredningen.Resultatet blir en radio men inte beroende avlyssnarna och oberoende av utanraka motsatsen. Resultatet blir en radio beroende avMarita och och obero-ende av lyssnarna.Beroendet skapas genom en skönhetstävling sombaseras på ägande- och programinnehåll. Genomkraftigt kortade tillståndsperioder och genom ett för-ändrat avgiftssystem, som inte verkar syfta bara tillatt skapa beroende utan också, och framför allt, till attslå mot befintliga radiostationer.I praktiken blir det omöjligt för t.ex. en stationsom Radio i att på hyggligt likvär-diga villkor konkurrera med en ny station om RadioStella ska betala i konces-sionsavgift, medan en nystartad station med det nyaregelverket bara behöver betala per år.Majoriteten säger att det är väl bara att lämna intillståndet och söka på nytt. Radio , som är ettav praktexemplen på kommersiella privata radiostati-oner, skulle inte få ett nytt tillstånd med det nya re-gelverket därför att man faller på mångfalden vadgäller ägandet. Radio skulle vara diskvalifice-rat. Men Radio är kanske den radiostation ilandet som har största andelen lokalt material.Det finns anledning att fråga företrädare för majo-riteten, framför allt för Socialdemokraterna, varförSocialdemokraterna inte kan acceptera en radio somär fristående från det politiska. Man accepterar det jupå tidningsområdet. Ingen skulle där komma på tan-ken att ha en skönhetstävling för att någon skulle fåge ut tidningar. Men varför krävs det skönhetstäv-lingar för att starta radiostationer?Jag skulle vilja fråga : Är Social-demokraterna nöjda nu när hetsjakten på den friaradion snart är klar? Och har mångfalden ökat ellerminskat i de 13 områden som har fått fria radiostatio-ner som Socialdemokraterna villeatt stopplagen skulle gälla?Fru talman! Jag yrkar dels att lagförslaget i betän-kandet vilandeförklaras, dels bifall till reservation 1.Sedan vill jag som hastigast beröra några av re-servationerna i betänkandet.När det gäller reservation 3 menar vi att den s.k.stopplagen genast ska avskaffas. Det är den lag somförhindrar nya stationer att etableras. Det är märkligtatt man, trots att även regeringen talar vackert omvikten av nya företag och nya arbetsplatser, har arbetat för och drivit igenom enlag som i praktiken förbjuder nya arbetsplatser.I reservation 10 tar vi upp frågan om den digitalaradion och konstaterar att för att det ska finnas någonmöjlighet att etablera digital radio måste det ske medstor frihet för radiostationerna, med långa till-ståndsperioder och med ett auktionsförfarande somgör stor frihet möjlig.När det gäller den digitala TV:n kan vi konstateraatt marknätet har visat sig vara ett fiasko -mycket stora investeringar och ytterligt få tittare.Sedan är det ytterligare en fråga om berörs i be-tänkandet, s.k. TV-listan. Vi har i det här betänkandetställt oss bakom majoritetens förslag att avstyrkayrkandet om att upphäva beslutet om den s.k. TV-listan, eftersom en riksdagsmajoritet i samband medbeslutet gjorde ett tillkännagivande tillregeringen om att idrottsevenemang där rättigheterupplåts av inhemska arrangörer bör lämnas utanför eneventuell lista. Riksdagsbeslutet innebar även attregeringen bör inhämta godkännande omnågon annan bedömning aktualiseras.Jag vill dock erinra om att företrädare för Mode-raterna i motion Kr509 anfört att förslaget om dens.k. TV-listan strider mot grundläggande äganderätts-liga principer. Jag vill också påpeka att vi anser attdet är självklart att idrotten själv har förfoganderättentill sina egna arrangemang och att en försäljning avTV-rättigheter är en viktig inkomstkälla för idrotten.Fru talman! Med detta yrkar jag, som jag tidigaresagt, bifall till reservation 1 och därmed avslag påpropositionen.Anf. 42 ():Fru talman! Genom det av ett par av de borgerligapartierna inlämnade yrkandet kommer den här debat-ten att få upprepas igen, såvitt jag kan för-stå, i och med att detta skjuts i tolv månader.Det här berör yttrandefriheten, eftersom all radio-verksamhet gör det. Men å andra sidan har jag raktmotsatt uppfattning mot och om på vilket sätt det här berör yttrandefriheten.Jag menar att om tillstånd till lokal radiosändning kanges till en lägre koncessionsavgift om man har enprogramidé som utgår från att det ska vara lokaltmaterial i programmen, är det fler som har möjlighetatt söka sådana här tillstånd och också kunna få demän om det bara är storleken på det bakomvarandekapitalet som avgör om man får koncession eller inte.Det är faktiskt ekonomin som sätter gränser ochbegränsar antalet aktörer och antalet sökande. Alltså:Den moderata linjen beskär yttrandefriheten för demsom inte kan vara med och konkurrera på grund avbristande ekonomiska tillgångar, medan de däremotväl skulle kunna konkurrera om det bara hade varitkvalitativa aspekter som programidéer, lokal anknyt-ning osv. som gällt.Ola frågar så här: Varför ska det behö-vas en skönhetstävlan? Han borde tänka på varför detöver huvud taget behövs auktioner för att få konces-sion. Det är därför att mängden kanaler är begränsad,till skillnad från pressen där det möjligtvis är pap-persmängden och mängden trycksvärta som begrän-sar möjligheten att trycka tidningar - men den är såatt säga långt ifrån nådd - medan det däremot finnsen begränsning av eterns utrymme av möjliga kana-ler. Därför behövs det någon form av urvalsprincip.Frågan är då om denna urvalsprincip ska vara somden borgerliga regeringen drev igenom rentkommersiell. Den rikaste ska ha rätt till kanal, oavsettom programidén är platt eller dålig eller ens någotvidare lokalt förankrad. Även om det finns ett ochannat bra undantag, visar praktiken att den övervä-gande huvuddelen av den kommersiella lokalradionär kedjeföretag där den lokala variationen består i atten dator kastar om den ordning i vilken samma musikspelas, så att skivorna som på det ena stället spelassom nummer ett, två, tre spelas i omvänd ordning pådet andra. Det kallar för mångfald.Man säger i den borgerliga terminologin att det ärlyssnarna som genom sina val ska avgöra vilka sta-tioner som kommer i fråga. Men faktum är att närtillstånden ges första gången har lyssnarna inte haftnågon möjlighet att göra några val. Det har inte säntsut en enda liten radiosignal. Det har inte svallat enenda liten radiovåg ännu, utan det enda som harsvallat är att vissa har visat att de har en större plån-bok än andra och därför har kunnat köpa in rätten attsprida sändningar via en lokal radiostation.Det sades , om man travesterar det ut-trycket, att det var en skam för att yttrande-frihet heter pengar. Det skulle man kunna säga omdetta. Det är därför ett bättre, justare, mera demokra-tiskt och yttrandefriheten vidgande system om manmed ett förfarande ser till att lokalradion verkligensänder ordentligt med lokalt material, att den harprogramidéer, och dessutom olika programidéer somges utrymme. Då blir det verklig mångfald till skill-nad från den kommersiella enfald som Moderaternaoch gör sig till tolk för.Det finns alltså, fru talman, starka skäl att ställasig bakom propositionen och utskottets betänkande idenna del.När det sedan gäller den digitala TV:n har vi enreservation, där vi menar att företag söker tillståndmen sedan inte utnyttjar tillstånden till några sänd-ningar. Vi tycker att det är felaktigt och att det bordekunna påtalas på något sätt. Vi har dock för tids vin-nande inget yrkande i den här saken utan koncentreraross i debatten på ett avslagsyrkande på de borgerligaförslagen och ett bifall till utskottets hemställan. Departier som är för regeringens linje kommer därmedinte, genom den användning av 2:12 som Moderater-na och vill ha, kunna ligga still. Jag kom-mer i varje fall att förorda att stopplagen förlängs såatt den goda proposition regeringen har lagt fram inteomintetgörs genom en fördröjningsparagraf och atttiden innan propositionen antas för omett år används till att kvarvarande kanaler går ut på enrent kommersiell auktion.Därför yrkar jag bifall till hemställan i KU15 i detskick som betänkandet nu föreligger och avslag påsamtliga reservationer.Anf. 43 () replik:Herr talman! Han säger att det leder till att oavsett omprogramidén är platt eller dålig kan man få tillståndatt sända. Här finns en av kärnfrågorna i debatten omfria medier. Vem är det som avgöra om programidénär platt eller dålig? Är det det politiska systemet somska säga att det bara är det som tilltalar oss politikersom är kvalitetsmässigt bra? Eller är det lyssnarnasom själva ska få välja radiostation?Som ett exempel kan nämnas Radio som isitt sändningsområde är den överlägset största radi-onstationen räknat i lyssnare i åldrarna , och . Man slår samtliga andra radiostati-oner med hästlängder, därför att man gör radiopro-gram som attraherar och tilltar lyssnarna. Varför villKenneth att det avgörandet i stället ska ligga påen politisk eller byråkratisk församling?Sedan tar upp det eviga trätoämnet,den s.k. reella yttrandefriheten, som har varit argu-mentet för att man ska ha en stark politisk styrning.Låt mig citera Lagrådets yttrande över lagrådsremis-sen: "Tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets-grundlagen ger en frihet från ingrepp från det allmän-nas sida i den enskildes yttrandefrihet, inte en rätt attkomma till tals. Möjligheter att använda medierna fårfrämjas i andra former."Anf. 44 () replik:Herr talman! Möjligheten att använda medierna ärju större om man har en lägre koncessionsavgift,därför att då är det flera som har möjlighet att kommamed bra programidéer. Det är flera som har möjlighetatt söka koncessionstillstånd än om det ges till densom har det största kapitalet bakom sig.Det är också en illusion att inbilla sig att lyssnarnaväljer kanaler. När kanalerna sedan väl verkar harlyssnarna inte mycket mer att välja på än de kanalersom faktiskt sänder. Med det kommersiella förfaran-det vet lyssnarna över huvud taget ingenting om deprogram som ska sändas. Det enda de vet är att detföretag som fått koncessionen är det företag som harvarit berett att betala mest och som har haft resurseratt lägga det högsta budet.Det är ju detta som gör att det borgerliga förslagetbegränsar yttrandefriheten för dem som inte har denstörsta plånboken bakom sina ansökningar till lokalakommersiella stationer.Anf. 45 () replik:Herr talman! Lyssnarna har inga reella valmöjlig-heter, säger . Men om vi tittar på kon-cessionsområdet har lyssnarnas aktiva,fria val lett till att ett antal stationer har fått läggasned, därför att de inte har tillräckligt många lyssnareför att få reklamintäkter.Ett system som bygger på auktionsförfarande sti-mulerar den station som tror sig nå de stora lyssnars-karorna. De som inte attraherar lyssnarna går enkommersiell död till mötes i ett system medautktionsförfarande. Det gamla systemet, som denborgerliga regeringen drev igenom, syftade just till skulle få en radio som är beroende av lyssnarnaoch oberoende av staten. Det som för är en radio som är beroende av staten ochoberoende av lyssnarna.Anf. 46 () replik:Herr talman! Skulle jag ha varit en elak personhade jag sagt att hade hört med inteförstått.Innan auktionsförfarandet har ingen lyssnare hörtnågonting från någon radiostation. När radiostatio-nerna verkar och ska finansieras med intäkter spelarlyssnarsiffrorna en roll om de ska få annonsintäkter.Därigenom prövas de i praktiken. Men det gäller ävenradiostationer som får sina tillstånd via ett annat för-farande. Skillnaden är ju bara att de åläggs att ha enhögre andel lokalt och egenproducerat material, vilketgör att mångfalden främjas. Det är det som är skillna-den.Självfallet kan det finnas stationer som ingen villlyssna på och som inte kan visa att de har några lyss-nare. Då får de inga annonsörer och inga intäkter.Därmed går de i putten. Detta gäller precis likamycket med det system som föreslås i propositionen.Men skillnaden är att man får det första tillståndetgenom att man har en kreativ programidé som ärlokalt förankrad medan det i det andra fallet räckermed en stark plånbok.Det är en skillnad, och därför tycker jag att propo-sitionen har rätt och fullständigt fel.Anf. 47 ():Herr talman! Jag vet inte om jag ska ta det som enkomplimang eller som en förolämpning när KennethKvist säger att de borgerliga partierna står bakomförslaget om vilandeförklaring. Vi står inte bakom detförslaget. Jag tycker att förslaget om vilandeförkla-ring är en meningslös obstruktionspolitik som ärvärdig sandlådenivån.Herr talman! I fördraget om den europeiska ge-menskapen står det om konkurrensvillkoren.Jag citerar det som jag anser tillämpligt i samman-hanget från artikel 81:"Följande är oförenligt med den gemensammamarknaden och förbjudet: - - - samordnade förfaran-den som kan påverka handeln mellan medlemsstateroch som har till syfte eller resultat att hindra, begrän-sa eller snedvrida konkurrensen inom den gemen-samma marknaden, särskilt sådana som innebär att" -och här vill jag särskilt peka på punkt d) - "olikavillkor tillämpas för likvärdiga transaktioner medvissa handelspartner varigenom dessa får en konkur-rensfördel. "Och i artikel 86 står det att medlemsstaterna skabeträffande offentliga företag och företag som debeviljar särskilda eller exklusiva rättigheter inte vidtaoch inte heller bibehålla någon åtgärd som strider motreglerna i detta fördrag, i synnerhet reglerna i artik-larna 12 samt 81-89. Det var just artikel 81 som jagciterade ur tidigare.Även artikel 87 om statligt stöd innehåller for-muleringar som pekar på att det inte får utgå på ettsådant sätt att det snedvrider eller hotar konkurrensen.Varför tar jag upp de här frågeställningarna i de-batten om den kommersiella lokalradion? Jo, det ärenkelt. Förslaget innebär nämligen snedvridna kon-kurrensvillkor. Det märkliga är att regeringen i sinproposition inte har en tillstymmelse till analys avkonkurrensvillkor utifrån de regler som gäller. Vadgäller de svenska reglerna kan det kanske sägas attom en lagstiftning antas här kan det kanske intebli fråga för en lagprövning här i , bl.a. genomdet beryktade uppenbarhetsrekvisitet. Men någotsådant rekvisit gäller ju inte i förhållande till EU-reglerna. Och helt klart är att koncessioner som gällerför lokalradion är den typen av särskilda eller exklu-siva rättigheter som avses i artikel 86.Nu kan det förstås sägas att det är fråga om tvåolika regelverk, de gamla tillstånden och de nya, ochatt man inte kan jämföra äpplen och päron. Det är i såfall ett naivt påstående. Både innehavarna av de nyatillstånden och innehavarna av de gamla tillståndenkonkurrerar på en och samma marknad, både lyss-narmässigt och reklammässigt.Den årliga koncessionsavgiften för att sända lo-kalradio varierar kraftigt för de nuvarande tillstånds-havarna. Den genomsnittliga avgiften är 1,4 miljonerkronor . har ocksåuppvisat förluster.I propositionen föreslås att de befintliga tillstån-den förlängs med med oförändrade konces-sionsavgifter. Detta kommer förstås att leda till enohållbar konkurrenssituation för innehavare av debefintliga sändningstillstånden jämfört med de nyatillståndsinnehavarna som endast behöver att betala40 per år.Herr talman! Visserligen konstaterar regeringenatt de som bedriver verksamhet inom lokalradi-on alltid har möjlighet att frånträda sitt tillstånd ochansöka på nytt enligt det nya regelsystemet. Rege-ringen gör dock bedömningen att de inte kommer attså göra, vilket är ganska naturligt. Det är ju förståe-ligt att den som investerat i och arbetat in en frekvensoch en nisch ser det som ett stort risktagande att be-höva ställas inför situationen att inte få sitt tillståndförnyat enligt det nya regelverket.Vi kristdemokrater anser att tydliga konkur-rensskäl talar för att man avvecklar de genomgåendehöga koncessionsavgifterna för de befintliga tillstån-den, så att man har ett konkurrensneutraltavgiftssystem. Eftersom de befintliga tillståndenerbjuds förlängning med , kan det enligt vårtsynsätt vara rimligt att koncessionsavgifterna trappasav under den förlängda tillståndstiden så att de vid enytterligare förlängning hamnar på sammanivå som för tillstånden enligt det nya regelverket.Man kan också tänka sig andra avtrappningsregler,men detta skulle kunna vara en möjlighet att gå. Ensådan avtrappning skulle naturligtvis ske i en jämntakt under den åttaåriga tillståndsperioden. Men detfinns några få tillstånd med en avgift som ligger un-der , och detta skulle givetvis inte gälladem.Enligt vår mening borde ha beslutat omen sådan avtrappning. På så sätt skulle man kunna fåen tydlig linje till likvärdiga konkurrensvillkor. Nuser det inte ut som om denna tanke får gehör och detär väldigt beklagligt. De gamla tillståndshavarnaborde nog därför överväga att utifrån EU-reglernagranska den lagstiftning som kommeratt anta eller vilandeförklara. Kanskeär det så att reglerna i det nya regelverket strider motdet grundläggande regelverket inom EU.Herr talman! Urvalsmetoderna för tilldelning avtillstånd att sända lokalradio har varit livligt diskute-rade. Även har här tagit upp detta idiskussionen. De olika metoderna kan beskrivas somanbudsförfarande eller auktion, som lotteri eller somett kriteriestyrt tilldelningsförfarande.Vi kristdemokrater anser inte att lotteri är en braväg. Vi tycker att det är en godtycklig väg att gå.Därför avvisar vi den. Det tidigare anbudsförfarandetmed tillstånd till högstbjudande var heller inte särskiltbra, eftersom endast de mycket resursstarka hademöjlighet att ropa in tillstånd, i flera fall på så höganivåer att branschen har fått dras med ackumuleradeunderskott. Idéstarka tillståndssökare men med svaga-re finansiell status än de riktigt penningstarka fickmed det systemet stå tillbaka.Herr talman! Även om ett system med en admi-nistrativ tilldelningsprocess byggd på vissa kriterierinnebär vissa risker för otillbörliga bedömningar,finns det dock en viss garanti genom att sådana beslutkan överklagas och därmed få sin tydliga juridiskagranskning. Vi delar alltså på den här punkten rege-ringens uppfattning att ett system med en administra-tiv tilldelning är acceptabelt för tillståndsgivning.Herr talman! Förslaget innebär att kravet på sänd-ning av eget material minskas från en tredjedel avsändningstiden 06.00-21.00 samt att det lokala materialet ska omfatta minsten timme per dygn.Lagrådet har tydligt markerat att man inte börställa krav på någon journalistisk nivå på det egnamaterialet. Och regeringen säger sig dela Lagrådetsuppfattning att eget material bör anses vara programsom tillkommit enbart för den egna verksamheten.Herr talman! Detta konstaterande är avgörande förvårt stöd till denna del av propositionen.