prot · GO0925 · 2000-11-10 00:00:00 — Detvar en av orsakerna till att det gick snett i Seattle.Jag är alltså lite intresserad att höra om jord-bruksministern kan ställa sig bakom kravet på enordentlig utvärdering av Uruguay-rundan, i det härfallet när det gäller jordbrukspolitiken, för det kanskeär svårt för jordbruksministern att uttala sig om deandra områdena.Det är nog bra att nyansera sig. Rättvis handel be-höver ju inte innebära att man river allt skydd för alla,för då kanske den inte blir rättvis. Lika villkor kaninnebära olika behandling. Detta är så tekniskt komp-licerat att jag inte kan reda ut vad det innebär när detska omsättas i praktiken. Men jag begriper att vi i-världen behöver trycka ned våra exportsubventioneroch minska vårt gränsskydd. Det är ganska uppen-bart. Långsiktigt tror jag t.o.m. att vi har råd att av-skaffa det helt.Men jag är betydligt mer tveksam till att sammapolitik kan omsättas generellt i , för de ärså otroligt olika. För en del länder fungerar det nogbra och skulle vara drivande för deras utveckling avjordbrukspolitiken och för deras export, för andraskulle det inte vara det. De är helt enkelt inte jämför-bara. Det kan säkert innebära att lokal jordbrukspro-duktion slås ut och att man i stället börjar odla bana-ner.För många år sedan var jag i , och delokala bönderna där sade att deras jordbruksproduk-tion slogs ut därför att de stora plantagen köpte uppmarken eller mer eller mindre tvingade till sig markenför att odla bananer för export till oss. På det sättetblev det ingen lokal livsmedelsproduktion alls, ochdet kan ju inte vara ett rimligt förhållande.Här är det alltså fråga om den totala avreglering-en. Hur ser jordbruksministern på den? Jag tror väl-digt mycket på avregleringen, men jag tror också påen viss flexibilitet. Det är viktigt att man använder litesunt förnuft här och kan se att vi måste behandlavarandra olika.Det är alltså frågan om en utvärdering och fråganom hur långt man kan gå med avregleringen som jagtycker är väldigt viktiga.Sedan delar jag den bild som jordbruksministerngav av EU. Jag tror att jag återkommer med ytterliga-re en fråga i nästa inlägg, annars blir det för mångafrågor så att jag inte får svar.Anf. 23 Jordbruksminister ():Fru talman! Ja, visst är det så att länderna skiljersig väldigt mycket åt. Låt mig ge några siffror.Jordbrukets andel av BNP 1998 i låginkomstlän-der var . Jordbrukets andel i höginkomstländervar . Det visar hur beroende de fattiga länderna ärav sitt jordbruk. Andelen befolkning som ansågs somjordbrukarbefolkning i i-länder var och i u-länder53 %. Det är klart att vi måste ta hänsyn till detta, detär min och regeringens uppfattning, när vi nu driverfrihandel och liberalisering.Vi måste också ställa oss frågan - och det är ock-så ett av de uppdrag som de myndigheter som jagnämnde har fått - hur vi i har fått vårt väl-stånd. Ja, inte har vi fått det genom fri handel påjordbrukets område, om vi går itiden, utan mycket av vårt välstånd bygger på jord-bruksproduktionen. Men det bygger också på en väl-dig protektionism. Det handlar om tullmurar och omandra typer av protektionism som vi har haft undernästan och som vi har kunnat bygga ettvälstånd på. När vi var färdiga med det ansåg vi att vikunde liberalisera. Det var också det vi gjorde i bör-jan . är vi tillbaka till en protektionisminom EU. Men vad jag vill säga är att det är klart inte kan kräva en full avreglering av ,utan de måste bedömas för sig. Man måste titta på deolika länderna och se vilken typ av skydd varje landbehöver för att bygga upp sig. Det har vi själva gjort,och det är rimligt att vi också ger dennamöjlighet.När det sedan gäller frågan om att inte bara tittaframåt utan också titta bakåt, på Uruguayrundan, skajag gärna medge att det uppdrag som jag har givit tillJordbruksverket m.fl. att utreda effekterna av WTOpå är framåtblickande. Men jag tar gärnatill mig det säger, och jag ska se omvi på något vis också kan göra en tillbakablick. Det äringet löfte, men jag ska se över om det är möjligt attgöra det på just jordbrukets område.Anf. 24 ():Fru talman! De svar jag fick sist behöver jagegentligen inte kommentera, för dem är jag nöjd med.Vad gäller hänsynstagande till situationvill jag säga att det är sorgligt att vi i harfortsatt. har tyvärr genom EU-medlemskapettvingats att återuppta en viss protektionism. Vi bordeha kunnat lämna den bakom oss i utvecklingen, menjag har förståelse för att behöver den.Jag ska ta den tid jag har kvar till en fråga om EU.Jordbruksministern har sagt väldigt mycket om EU,men det är helt uppenbart att det är något tokigt medexportsubventionerna. Jag såg att EU stod för av världens samlade utgifter närdet gäller exportsubventioner. Jag tror att det var1994. Så stod det i ett material. Jag kan inte gå i godför att den siffran är korrekt. Det låter väldigt mycket.Men det är säkert så att EU står för den dominerandeandelen, och det är skäl nog att reflektera.Var och en kan förstå vad det kommer att betydanär det gäller trycket på produktionen, vårt överskottoch svårigheterna för att exportera. Det ärklart att vi måste minska och långsiktigt avskaffadem.Vi måste också öka marknadstillträdet och få nedtullskyddet som vi har här i . Utöver att vi öseröver dem billiga livsmedel från är det dess-utom så att de har svårt att exportera till oss. Då talarjag om EU-länderna.Min sista fråga gäller följande. Jag har läst en delom tulleskalering, dvs. att tullarna blir högre destomer förädlade produkterna blir. Det låter logiskt, menför innebär det att det minskar deras möj-ligheter att satsa på att förädla sina produkter. Tullar-na blir då högre på exporten, och det är ju som regelockså förädlade produkter som man vill exportera ochinte bara råvaror.Det gör helt enkelt att blir kvar sområvaruproducenter. I alla fall i praktiserar vien politik som gör att vi hämmar deras utveckling närdet gäller förädlade produkter. Där har jag en fråga.Är jordbruksministern beredd att arbeta för att tulles-kaleringen ska ändras?Anf. 25 Jordbruksminister ():Fru talman! På denna sista fråga vill jag svara attkommissionen har lagt fram ett förslag. Vi ska ocksåse att det faktiskt görs saker. Även om det går väldigtsakta görs det saker. Kommissionen har lagt fram ettförslag som innebär tull- och kvotfritt tillträde tillEU:s marknad för all export från mindre utveckladeländer. Vapenexport är det enda fullständiga undan-taget.För de känsliga varorna - dit räknas bananer,socker och ris - ska implementeringen av åtagandenske stegvis av . Det är Sverigenaturligtvis positivt till. Vi vill gärna titta lite mer påde ekonomiska konsekvenserna och detta förslagbehöver diskuteras även fortsättningsvis, men dethänder ändå en del saker.Jag är inte säker på att det går igenom, för den in-ställning som har delas inte av alla länder.Det känner väl till.Jag skulle också vilja ta upp en annan sida av sa-ken, som är svår gentemot och som jag harvarit i dispyt eller diskussion med dem om. Det gälleratt vi vill föra in vissa andra mjuka frågor i WTO-förhandlingarna, som t.ex. frågorna om djurskydd ochmiljö. Det är inte så enkelt, för EU som institution harlåg trovärdighet. Man tror att det är ett nytt sätt attskydda sig ytterligare.Det kräver mycket av förklaring om de ska förståatt det inte är så - i varje fall inte från svensk sida -utan att det är ett sätt att skydda djuren och att skyddanaturen. Men detta krav är ett problem i WTO-förhandlingarna, därför att de facto miss-tror oss.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 2000/01:30 om åter-betalning till lantbruketAnf. 26 Jordbruksminister ():Fru talman! har med anledningav den överenskommelse som träffats mellan rege-ringen och LRF om bl.a. återföring av vissa avgifter ijordbruket frågat om pengar kommer att utbetalasfr.o.m. har också frågatmig om återbetalningen kommer att gå till alla lant-bruksföretagare eller om den ska styras efter produk-tionsform, storlek eller läge i landet.Av regeringsförklaringen framgår att skatten påhandelsgödsel i lämplig form ska återföras till jord-bruket. Förslag om detta ska läggas fram under riks-dagsåret.Avsikten är att handelsgödselskatt skaåterföras till jordbruket så snart det är tekniskt möj-ligt. Det är inte nu möjligt att säga vad som händer pålängre sikt eftersom vi inte vet vilka eventuella för-ändringar som kan komma att göras i avgiftssystem-ens konstruktion.Det är inte heller möjligt att nu exakt beräkna be-loppens storlek för . Dessa frågor bereds nu iRegeringskansliet och i fortsatta samtal med LRF.Dessa samtal gäller också hur återföringen ska ge-nomföras till enskilda företag.Jag har tidigare nämnt att lösningen på dessa frå-gor givetvis måste stå i överensstämmelse både medden gemensamma jordbrukspolitikens regler och vårahöga miljöambitioner. Jag är övertygad om att vårasamtal med LRF också i fortsättningen kommer attske i en konstruktiv anda, där ett konkurrenskraftigtmiljö- och kvalitetsmedvetet svenskt jordbruk sätts icentrum.Anf. 27 ():Fru talman! Först vill jag tacka jordbruksminis-tern för svaret. Bakgrunden till interpellationen är attjordbruksministern och LRF:s ordförande har gjort en överenskommelse om återbetalningtill lantbruket vad gäller skatten på handelsgödsel.Det som kom fram i samband med att detta pre-senterades var att återbetalningen skulle omfatta ca400 miljoner och att regeringen även skulle utredahur lantbruket skulle kompenseras för högre diesel-kostnader. Mer har inte framkommit vare sig frånregeringen eller i medierna.Denna uppgörelse kan jag konstatera kom dagarnaföre det att budgetpropositionen skulle presenteras.Ute i landet var det stora protester från lantbruketmed traktordemonstrationer på grund av den högadieselskatten. Dessa protester kom även från bilisteroch många åkare. Vi minns blockader vid hamnar påflera ställen runtom i landet.Mycket lämpligt, kan tyckas, kom då överens-kommelsen mellan regeringen och LRF. Denna upp-görelse, på ca 400 miljoner, innebar att protesternaoch demonstrationerna bland lantbrukarna tog slut.I svaret från jordbruksministern klarläggs intemycket om vad som gäller för denna överenskom-melse. Det som gäller verkar vara att det hållssamtal med LRF. I svaret nämns inte heller någonsumma - tidigare nämndes ju ca 400 miljoner - utanman säger nu att det inte är möjligt att beräkna belop-pens storlek. Man får inte heller någon förklaring närdet gäller hur en återbetalning ska gå till.Bland lantbruksföretagarna tror man att skattenska gå tillbaka till dem som använder handelsgödsel,men i svaret säger jordbruksministern att lösningenpå dessa frågor givetvis måste stå i överensstämmelsebåde med den gemensamma jordbrukspolitikensregler och höga miljöambitioner. Innebär detta att detär andra kriterier som kan tänkas styra hur återbetal-ningen ska ske? Ska det vara produktionsinriktning,läge i landet, storlek på gården eller något annat?Jag vill fråga jordbruksministern om vad hon harför inställning till hur detta bör gå till. Vilka ska fååterbetalning, och när? Hur länge ska detta gälla - ettår eller ? Jag vill också fråga hur det beslutetska fattas. Är det regeringen som kommer att avgöradetta ärende, eller ska det ske i samråd med Miljö-partiet och ? Detta kan, som jag ser det,påverka hur denna överenskommelse tolkas och hurden kommer att hanteras.Anf. 28 ():Fru talman! Då höstsession inleddesmeddelade statsministern genom sin uppläsning avregeringsförklaringen följande: "lantbruk ärmodernt, miljöanpassat och djurvänligt. Svensk livs-medelsproduktions konkurrenskraft hävdas. De s.k.gödselskatterna ska i lämplig form återföras till jord-bruket. Förslag läggs fram under riksdagsåret. "Fru talman! Beskedet om att regeringen äntligentycks vilja göra någonting för att förbättra konkur-renskraften ska givetvis hälsas med glädje, men frå-gan om när och hur detta ska ske har egentligen intebesvarats. Det sägs nämligen ingenting alls i budget-förslaget om detta.Nu säger jordbruksministern i svaret att avsiktenär att gödselskatten för ska återföras till jord-bruket så snart det är tekniskt möjligt. Men nog voredet tekniska problemet mindre om man i stället valdevägen att inte ta ut den här skatten, som ändå skaåterbetalas. Jag vill då fråga varför regeringen intekan tänka sig en sådan lösning.Sedan talar jordbruksministern också om enlämplig form. Då undrar man ju lite grann vad som ären lämplig form. Om man vill höja konkurrenskrafteninom svenskt jordbruk måste det vara rimligt att justde som drabbas av den här skatten också får den till-baka eller - bättre - att inte skatten tas ut.Anf. 29 Jordbruksminister ():Fru talman! När LRF lanserade devisen Sverigesbönder på väg mot världens renaste jordbruk var mankanske lite sent ute, eftersom nog har värl-dens renaste jordbruk . Varför har vi det? Detär klart att det handlar om en kombination av politis-ka beslut, väldigt duktiga bönder och medvetna kon-sumenter. Det är ett resultat av lagstiftningsarbetet iden här kammaren. Handelsgödselavgifter är en del.Det är så man måste se på det här. Man måste se påvar t.ex. handelsgödselavgiften kommer in i dennahelhet, det som förmodligen är världens renaste jord-bruk.Detta är någonting som jag tycker att vi ska varaväldigt tacksamma och stolta över, inte minst i dessatider när vi ser matskandaler poppa upp här och där,nu senast i ; jag tänker på BSE-krisen där.Vi ska vara glada över att vi har den här historien, såatt vi, när vi nu utsätts för konkurrens och är med iEU, kan bibehålla denna oerhört goda och höga stan-dard.Ja, det var demonstrationer, men uppgörelsenmellan regeringen och LRF blev ju ett resultat av attvi hade tagit en liten del av den s.k. ryggsäcken. Vihade diskussioner , och var detdags att ta ytterligare en lite större del av ryggsäcken.Egentligen var det inte konstigare än så. Det råkadesammanfalla med demonstrationerna. Det är möjligtatt demonstranterna förstod att det var läge att sättalite press, eftersom budgetpropositionen strax skullelämnas. Det var ju då viktigt för mig och för rege-ringen att kunna ge besked i det sammanhanget.Utgångspunkten för återföring av skatterna ska fördet första vara att det står i överensstämmelse medregelverket för den gemensamma jordbrukspolitiken.Det är ganska självklart tycker jag. För det andra skadet ligga i linje med de svenska miljömålsättningarnapå jordbrukets område. Och för det tredje ska detsyfta till att utjämna konkurrensskillnader gentemotandra EU-länders jordbruk.Det är tre utgångspunkter som vi diskuterar numed LRF. Jag vill säga att vi inte har för avsikt attavskaffa handelsgödselavgiften. Det vore ett svekmot det miljöengagemang som vi alla, hoppas jag,känner. Det här innebär också att samma bönder intekommer att få tillbaka samma ersättning; det vore judetsamma som att avskaffa avgiften, och det voreganska meningslöst.Hur detta nu ska utformas utifrån de här tre krite-rierna sitter vi och diskuterar med LRF. Det är medLRF som vi pratar; vi pratar inte med någon annan, ialla fall inte just . Det här är inte någon fråga somär föremål för överläggningar mellan olika partier.När vi sedan kommer fram till konstruktionen avavgifterna, som vi nu ser över, är det nog däremot enfråga för våra samarbetspartier att vara med och dis-kutera, eftersom miljöfrågan på det viset är en av vårasamarbetsfrågor.Anf. 30 ():Fru talman! Det finns tydligen många frågeteckenkring hur den här uppgörelsen kommer att tolkas avallmänheten.Om det nu sker en återbetalning till lantbruket avskatt för i detta fall handelsgödsel, skatt som redanhar betalats in, är det för mig en märklig rundgångmed pengar. Vore det inte enklare att, som vi mode-rater föreslå, ta bort skatten på handelsgödsel, i varjefall den del som gäller kvävet? Det skulle då även gelantbruksföretagarna rättvisare och mer lika konkur-rensvillkor i förhållande till jämförbara bönder i and-ra länder, i varje fall när det gäller handelsgödsel.Kvar finns ju även de andra extrakostnaderna,som belastar lantbruket. Jag tänker bl.a. på diesel-skatten. Om skatten på handelsgödsel skulle tas bortskulle det spara en massa onödigt arbete med att förstta in skatt och sedan hitta ett system för att administ-rera en utbetalning till dem som betalar in skatten.Men om denna återbetalning inte går tillbaka till demsom använder handelsgödsel vet jag att de lantbruka-re som har trott på den här uppgörelsen kommer attkänna sig rätt lurade. Om pengar kommer att gå tilldem som inte använder handelsgödsel tror jag att detvore bra att säga det , dvs. att den här över-enskommelsen blir ett sätt att styra över medel tillolika produktionsgrenar, ett system som man då kantänka sig kan bli permanent.Jag vill avsluta med en fråga som gäller den andradelen som fanns med i den här överenskommelsen,om jag har förstått det hela rätt. Det gäller att detskulle vara någon utredning för att man också skullese över dieselkostnaderna. Kommer statsrådet attarbeta för ett förslag - och tror hon att det blir ettsådant - med en inriktning mot att sänka dieselskattenför lantbruket?Anf. 31 ():Fru talman! Jordbruksministern säger att Sverigeredan nu har världens renaste jordbruk. Det är juriktigt. Den uppfattningen har vi också, och det berorinte bara på lagstiftning, även om den har bidragit.Det beror också på en starkt ökad medvetenhet omansvaret för miljön. Det vill jag gärna understryka.Sedan vill jag också erinra om att handelsgöd-selavgiften de facto inte infördes en gång av miljö-skäl. Skälet var faktiskt att man skulle få in pengarför att kunna lyfta ut det svenska spannmålsöver-skottet. Det var ju också på det sättet att man varöverens om att den överskottsproduktion som skulleske i skulle ske genom spannmål. Det var detenklaste sättet att klara de problemen.Frågan om avgiftens betydelse för miljön kommerju att bli fokuserad efter det svar som jordbruksmi-nistern här har givit. Jag vill också understryka detjag har sagt här, att det är genom medvetenhet, bättrekunskap och ett ökat ansvarstagande som vi har gjortde stora miljövinsterna.Det är möjligt att man kan hoppas på att jord-bruksministern är beredd att medverka till att detkonventionella jordbrukets miljöproblem kan minskasgenom att man underlättar när det gäller konkurrens-kraften och på det sättet stimulerar. Jag har en farhågaför att pengarna i huvudsak kommer att föras över tillandra produktionsformer, och då har de inte den härmiljöbetydelsen, som de kan få om man i stället ver-kar för att bidra till att miljöproblemen inom det kon-ventionella jordbruket minskas. Vi var på god gång idet förra landsbygdsprogrammet, men jag är rädd föratt det nya inte fyller samma funktion. Det skulle varaintressant att höra vad jordbruksministern har för synpå den saken.Anf. 32 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är ju en väldigt intressant diskus-sion, även om det kanske inte riktigt hör hit. Menkritiken mot det gamla miljöprogrammet var ju att detvar alltför omfattande, alltför krångligt och alltförbyråkratiskt. försöker vi förenkla det. Då kommerIngvar och säger att det inte blir lika effek-tivt.Man får ju bestämma sig. Man kan välja att semiljöproblemen och förstå att vi, för att komma tillrätta med dem, behöver ha ett regelverk. Vi har settöver det gamla, därför att det var det första vi gjordenågonsin i EU, och det fanns vissa förenklingar attgöra. Dem har vi gjort . Det är möjligt att man kangå vidare. Men kom då igen med konkret kritik av detnya programmet, så ska vi väl ta den debatten!Jag vill också säga att det inte är aktuellt att tabort handelsgödselsavgiften. Vi kommer inte att göradet. Även om det skulle bli enklare har den ändå tillsyfte att vi ska komma till rätta med ett specifiktmiljöproblem. För att vi ska kunna göra det måste viha en sådan avgift.Vi diskuterar med LRF, som har lagt fram ett för-slag som presenterats för jordbruksutskottet. Dethoppas jag att känner till, som sitter iutskottet själv. Detta förslag handlar inte om attsamma bönder ska få tillbaka samma summa utan omatt man ska lägga ut det via ett arealbidrag. Vi disku-terar den modellen, men kanske också lite andra mo-deller.Jag hoppas att ni litar på LRF. Man måste väl än-då ha tillit till böndernas egen organisation när den nusitter i diskussioner med regeringen om de här saker-na.När det gäller dieselskatten är det en fråga som viockså hade med i överenskommelsen. Den fråganbereds , men det är inte Jordbruksdepartementetsom gör det utan Finansdepartementet.De här sakerna kommer vi att komma tillbakamed till riksdag. Då blir det anledning att taen ny diskussion, både i utskott och i kammare.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:67 om han-teringen av slaktavfall och djurkadaverAnf. 33 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilka åt-gärder jag avser att vidta för att ändra på regelverketför hantering av slaktavfall och djurkadaver. som syftar på är föreskrifter (SJVFS 1998:34) omhantering av djurkadaver och annat animaliskt avfall.Genom föreskrifterna har rådets direktiv /667/EEGav om fastställande av veteri-nära bestämmelser om bortskaffande och bearbetningav animaliskt avfall och dess utsläppande på markna-den samt om förhindrande av sjukdomsalstrandeorganismer i foder av animaliskt ursprung samt omändring av direktiv /425/EEG genomförts i Sveri-ge. Enligt direktivet ska i princip allt animaliskt avfall- både s.k. högriskavfall, vilket bl.a. innefattar kada-ver, och s.k. lågriskavfall - samlas in och bearbetas isärskilda anläggningar. Genom ändring av föreskrifter har även kommissionens beslutav om användning av material somutgör en risk när det gäller transmissibel spongiformencefalopati och om ändring av beslut 94/474/EGgenomförts i svensk lagstiftning. Det är alltså frågaom för hela EU gemensamma bestämmelser somSverige ensidigt varken kan ändra eller avvika ifrån.Främsta syftet med bestämmelserna om hur ani-maliskt avfall ska omhändertas är att förhindra sprid-ning av smittämnen.Skulle det inte regleras hur animaliskt avfall skaomhändertas, eller om reglerna inte efterlevs, utsättervi både människor och djur för hälsorisker. BSE-krisen är fortfarande i allra högsta grad aktuell. Påkontinenten konstateras fortfarande nya fall, och ävenom framsteg görs vad gäller bekämpningen ser viännu inte slutet av problemet. I har vi hitin-tills varit förskonade från BSE, och jag hoppas att viså får förbli, mycket tack vare en klok och förutseen-de inställning i smittskyddsfrågor.Kunskapen om de följder som blev resultatet genomförd hantering av animaliskt avfall och iefterhand konstaterad oklok fodersammansättning gerinte utrymme för chanstagningar eller fromma för-hoppningar om att det inte ska hända igen.Föreskrifterna beträffande omhändertagande avanimaliskt avfall kan synas vara omfattande och dyraatt efterleva. Bestämmelserna utgör emellertid enförsäkring mot smittspridning som jag är övertygadom att en mycket stor majoritet av konsu-menter är tacksamma för eller t.o.m. kräver. En välfungerande hantering av animaliskt avfall är dess-utom av nationellt intresse eftersom bl.a. denna utgörbedömningsgrund för riskklassificering vad gällerBSE. En förutsättning för att kunna utföra obduktio-ner och de analyser som krävs är naturligtvis en fun-gerande insamlingsverksamhet. Med placerati en högre riskgrupp skulle följa en ännu striktare ochmer krävande hantering av vårt animaliska avfall änvad som är fallet.Vad beträffar bestämmelserna om undantag fråninsamlingskravet från församlingar i kankonstateras att två tredjedelar av redan ärundantaget och att dispens i särskilda fall kan medgesi den resterande tredjedelen. Jag vet att näringenaktivt arbetar för att lösa problemen med de högrekostnader som drabbar Norrlandsproducenterna isamband med kadaverhanteringen, så att kostnadenska fördelas mer rättvist mellan animalie-producenter.Det är inte möjligt och inte heller önskvärt attändra på vårt regelverk. Vi är medlemmar i ochhar accepterat utformningen av de bestämmelser förhanteringen av animaliskt avfall som skapats i sam-verkan mellan EU:s medlemsländer med hjälp avvetenskapsmän och specialister på området.