prot · GO096 · 2000-10-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:6Tisdagen den 3 oktoberKl. 14.00 - 14.33Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll2000/01:6--------------------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 21 och 26 septem-ber.2 § Meddelanden om kammararbetetAndre vice talmannen meddelade att ett medde-lande delats ut till kammarens ledamöter om vote-ringstiderna , ändringari kammarens sammanträdesplan samt att statsministerGöran kl. 15.00skulle lämna information om toppmötet i ochdet svenska ordförandeskapet 2001.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:6Till riksdagenInterpellation 2000/01:6 av omel- och fotbojprojektet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 12 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 26 september 2000JustitiedepartementetLena Hjelm-WallénInterpellation 2000/01:5Till riksdagenInterpellation 2000/01:5 av omSveriges kommuner.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 13 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor och arbetsan-hopning.Stockholm den 20 oktober 2000JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 2000/01:3Till riksdagenInterpellation 2000/01:3 av Per ()om myndigheters ingripande mot småföretagare.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 13 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 28 september 2000NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:7Till riksdagenInterpellation 2000/01:7 av ()om svarttaxi.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 13 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 28 september 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:4Till riksdagenInterpellation 2000/01:4 av () omatt säkra postservicen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att det har varit svårt atthitta en debattdag som passat både näringsministernoch interpellanten.Stockholm den 28 september 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:8Till riksdagenInterpellation 2000/01:8 av ()om kritik mot tillväxtavtalen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att det har varit svårt atthitta en debattdag som passat både statsrådet interpellanten.Stockholm den 28 september 2000NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:11Till riksdagenInterpellation 2000/01:11 av ()om skjutfältet i Älvdalen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den17 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 25 september 2000FörsvarsdepartementetBjörn 2000/01:19Till riksdagenInterpellation 2000/01:19 av omkampen mot hiv i storstäderna.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 28 september 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:2Till riksdagenInterpellation 2000/01:2 av hörselvård.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 25 september 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:16Till riksdagenInterpellation 2000/01:16 av (m)om boendesituationen i Stockholm.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den24 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att det först är detta datumsom passar både interpellanten och statsrådet.Stockholm den 28 september 2000FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 2000/01:1Till riksdagenInterpellation 2000/01:1 av ()om Österrikesanktionerna.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 27 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 26 september 2000UtrikesdepartementetAnna Lindh4 § Svar på interpellation 2000/01:10 om bygg-kostnaderAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat stats-rådet vilka åtgärder han avser attvidta för att bereda frågan om sänkt byggmoms. Ar-betsfördelningen inom regeringen är sådan att jag skabesvara denna fråga.I samband med skattereformen 1990-1991 gjor-des mervärdesskatten mer generell, och skatteplikt förbyggande, fastighetsförvaltning och fastighetsskötselinfördes. beskattades dock byg-gandet men särskilda s.k. reduceringsregler tillämpa-des. Reglerna innebar att ersättning för byggentrepre-nader delvis undantogs från mervärdesskatt - enbart20 eller togs upp till beskattning. Systemetmedförde dock stora tillämpnings- och kontroll-problem, inte minst i fråga om gränsdragningen mel-lan byggentreprenader respektive tillhandahållande avbyggmaterial och produkter av olika slag.Denna typ av gränsdragningsproblem uppstår närsärreglering och undantag av olika slag används inommervärdesskatteområdet. Det leder oundvikligen tillsvårigheter vid tillämpning och kontroll. Problemenkänns igen från de områden där en reducerad skatte-sats används . Trots att dessa områden inte allsär av så komplex natur som byggsektorn uppstårsamma slags svårigheter vid tillämpningen.Hänsyn måste också tas till den EG-rättsliga mer-värdesskatteregleringen. Enligt denna är det intemöjligt att reducera mervärdeskattesatsen på bygg-kostnader generellt.En sänkning av byggmomsen skapar alltså olikaproblem, skatteadministrativa och i förhållande tillEU-rätten. Frågan är också om en sänkning av bygg-momsen är det mest effektiva sättet att åstadkommaen sänkning av byggkostnaderna.I detta sammanhang vill jag erinra om de bedöm-ningar som Byggkostnadsdelegationen gjort och somUlla-Britt refererar till. upp betydelsen av en förbättrad konkurrens ibyggsektorn.För bostadsbyggandet, liksom för nyinvesteringari allmänhet, är ränteläget en viktig faktor. De senasteårens framgångsrika sanering av de offentliga finan-serna har bidragit till sjunkande räntor. Därmed harockså villkoren för bostadsbyggandet förbättrats. Förnyproduktionen av bostäder är för övrigt också ut-formningen av fastighetsskatt och räntebidrag bety-delsefull. har före-slagit en samtidig avveckling av fastighetsskatten påhyreshus och av räntebidragen. Enligt kommittén böreventuella stöd till nyproduktionen i stället ske ge-nom någon form av investeringsbidrag. I sitt fortsattaarbete kommer regeringen att pröva dessa förslag. Jagvill också påminna om att regeringen i budgetpropo-sitionen föreslagit en sänkning av fastighets-skatten för hyreshus till 0,7 %.Sammanfattningsvis anser jag alltså att en särreg-lering inom mervärdesskatteområdet inte är någonlämplig metod för att minska byggkostnaderna. Motdenna bakgrund och med beaktande av att en sänk-ning av momsen inom byggsektorn medför ett avse-värt skattebortfall avser jag inte att vidta några sär-skilda åtgärder för att bereda frågan om sänkt bygg-moms.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill tacka finansminister för det raka svaret på min interpellation omsänkt byggmoms. Svaret är tyvärr ett tydligt nej. Mendå jag vet att analyser, diskussioner och nya faktaäven kan få en beslutsam finansminister att ändra sigvill jag ta upp ett resonemang i denna fråga. Rege-ringen tycks göra allt för att värna skötebarnet all-männyttan, för att sedan ge upp övrig bostadspolitik.Bostadsbyggandet har varit mycket lågt de senasteåren. Antalet påbörjade lägenheter har enligt Statis-tiska centralbyrån uppgått till i genomsnitt 12 000årligen . påbör-jades hus med ca 15 000 bostadslägenheter. Men detredovisas bostadsbrist i 45 kommuner. Ytterli-gare ett tjugotal kommuner redovisar bostadsbrist icentralorten eller i innerstaden. Störst är problemen iStockholms län.Boendekostnaderna har ökat. Regeringens tjurig-het att inte låta taxeringsvärdena förbli frysta kommeratt göra att flera får lämna hus och hem. Regeringengör ett positivt drag - går ut med investeringsbidragtill studentbostäder, vilket vi kristdemokrater haragerat för nu . Regeringen tycks docksom helhet ha bestämt att bostäder ska vara en mjölk-kossa åt staten. Fastighetsskatterna, som kom till föratt möta statens utgifter för subventioner, hålls kvar,trots att subventionerna upphört. De är såväl ologiskasom orättvist uppbyggda - även om de nu sänks till0,för hyreshus, vilket givetvis är positivt.För nybyggnationer uppgår skatter och avgiftertill av kostnaden. Vi håller på att skapaen bostadsskuld som våra barn får ta hand om. Viutnyttjar och sliter de bostäder som tidigare genera-tioner har byggt. Vi gör inte de investeringar sombehövs för att vi ska kunna lämna efter oss ett bättreeller likvärdigt bostadsbestånd. Den svarta markna-den håller på att etableras. Enligt uppgifter kan detröra sig om 600 miljoner endast i Stockholmsregio-nen.Fru talman! Givetvis måste planprocessen refor-meras, konkurrensen öka hos byggentreprenörernaoch kostnaderna för byggmaterialet sänkas. Men deträcker inte. I byggs t.ex. verkstads- och kontorsyta, men endast envilla. En produktionskostnadskalkyl på en enkel villai en mellanstor stad kan handla om 2 miljoner kronor.Är inte läget attraktivt går banken in med kanske barahalva summan. Barnfamiljer kan inte bygganytt. De måste köpa gammalt. Den familjeglädje attskapa sig en ny bostad som min generation har fåttuppleva har vi tagit ifrån våra ungdomar.Regeringen måste tänka ett varv till. Det räckerinte att hänvisa till gränsdragningsproblem och sär-reglering. byggs inga hyresrätter alls. Det gårinte att få lönsamhet.Fru talman! Jag vill därför fråga vilket sätt skulle det vara svårare att sänka mom-sen till för byggmaterial än för livsmedel, ho-tellverksamhet, entréavgifter till teater, nyhetstid-ningar, konstverk, samlarföremål och senast trans-porter? Ja, listan kan bli lång. Vad är skillnaden?Anf. 3 ():Fru talman! Finansministern försöker skylla påEU, att EU inte skulle godkänna generella moms-sänkningar inom byggnadsområdet. förstår jaginom parentes sagt inte vad EU egentligen skulle hamed detta att göra, mot bakgrund av vad jag ochmånga andra talade om under valrörelsen när viskulle gå med i EU. Det var något övergripande ochfred, men det var inte detaljregleringar. Jag undrar:Om man har en byggmarknad i med sammavillkor för alla byggmästare oavsett om de är svenskaeller stationerade i ett annat EU-land, då kan väl inteen lägre svensk byggmoms vara någon form av kon-kurrenshinder?Det är nämligen så att vi har i Europashögsta hyror. Det säger inte bara jag som moderat,utan det sade bostadsminister i fjoli ett pressmeddelande. Hyrorna i var högre än i jämförbara hus inom övriga EU. Nusäger finansministern att villkoren har förbättratsgenom låga räntor, att man vill sänka fastighetsskat-ten ned till 0,7 %.Jag talade med en representantför kommunala bostadsaktiebolag och frågadehur detta påverkar dem. De sade att det i en del områ-den kan bli en marginell sänkning, men det blir ingastora sänkningar, framför allt inte av det slag att hy-resgästerna som betalar alldeles för höga hyrortycker att den eventuellt kommande sänkningen blirav någon större betydelse. Faktum är, fru talman, attfå byggmästare vill eller vågar bygga nya hyreslä-genheter . Banken är nämligen orolig för lånendärför att banken inte vet om den hyra som bygg-mästaren måste ta ut för att objektet ska gå runt kantas ut efter de förhandlingar som alltid sker med hy-resgästföreningen. Vi har sett exempel i Stockholmdär man har tvingats sänka hyran. Det innebär att manpå ett effektivt sätt hindrar all form av nybyggnationnär det gäller hyreslägenheter.Förbättrad konkurrens ger finansministern som ettförslag till lösning. Där kan säkert göras en hel del.Men det viktigaste är det som om, att om man ska bygga ett nytt hyreshusutgörs kostnaderna till av statligaoch kommunala skatter och avgifter. Det är där manmåste gå in om vi ska kunna få en riktig hyressänk-ning.Då är min fråga till finansministern: finansmi-nistern beredd att vidta någon form av åtgärd i dendelen - att sänka statliga skatter och avgifter ochförsöka påverka kommunerna så att de inte tar ut destora avgifter som de tar ut ? Det är nämligen,som jag ser det, det enda sättet för att vi ska kunna fåhyggliga boendekostnader även i hyreshus. Om viinte gör så, kommer om inte att hanågra hyreshus.Anf. 4 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag erinra om att det storasom har hänt när det gäller svenska kostnader i bo-stads- och byggområdet är faktiskt attvi har fått ned räntenivån rätt ordentligt. har en räntenivå som är de allra lägsta i . Viligger under den europeiska ränta, viligger under våra grannländers och Norge.Det har bostadsbyggandet och boendet tjänat väldigtmycket på. Det glädjande är att vi nu kan se att denandel av våra inkomster som går till bostaden faktisktsjunker. Det är ett bra genombrott att det nu är enlägre andel som går till vårt boende, tack vare denlåga räntekostnaden. Det har varit en stor framgångför den ekonomiska politiken.Sedan finns - jag håller med - problemet med höga byggkost-nader. Framför allt vill jag påstå att det problemethänger ihop med att vi inte har tillräcklig konkurrensi den här sektorn. Jag såg en uppgift - det är visserli-gen - som visar att produktiviteten isvensk byggnadsindustri bara var av den somfinns i . Det tycker jag är en varning till bygg-branschen att se över sina kostnader, sin byggstrukturoch sin kostnadsstruktur.Dessbättre visar det sig att det går att bygga be-tydligt billigare också i . I StenAnderssons hemstad har Byggkostnadsdele-gationen kunnat medverka till ett flerbostadsbyggan-de som fått rätt radikalt lägre byggkostnader än påmånga andra håll i landet. Det visar att man med godplanering och genomtänkt arbete kan få ned bygg-kostnaderna. Jag tror att det är den typen av konkur-rensstimulerande insatser som behöver göras för att fåned byggkostnaderna i fortsättningen.Jag tror inte att byggbranschen skulle må väl avatt man underlättade genom att sänka kostnaderna viaen sänkt byggmoms. Det är inte bara att det kostar 7,8, som kan användas betydligtbättre - antingen till barnfamiljer, pensionärer, stude-rande och andra grupper. Om nu byggindustrin hardålig konkurrens och har för höga kostnader är detinte staten som ska hjälpa byggnadsindustrin, utan detär faktiskt byggnadsindustrin som själv måste se omsitt hus och se till att sänka sina kostnader. Där finnsdet åtskilligt att göra. Byggnadsindustrin är i storutsträckning en nationell industri och är inte särskiltmycket utsatt för utländsk konkurrens. Det är väl etttecken på att det finns en hel del att göra när det gäl-ler byggkostnadsutvecklingen och ökad konkurrenspå det området för att sänka just kostnaderna.Anf. 5 ():Fru talman! Givetvis är det väldigt positivt atträntenivån sjunker och att andelen av disponibelinkomst som går till boendet börjar visa en tendensatt sjunka, men nybyggnationen hjälper inte detta.Mätt penningvärde steg produktionskost-naderna för flerfamiljshus med per kvadrat-meter . 58 %av dessa kostnader berodde inte på värdeinnehåll ocheffektivitet utan på faktorpriserna inklusive moms,och dessa ökade mer än producentpriserna för indust-rivaror.Bosse talade om konkurrens. Det ärockså en viktig punkt. Vi har fått några stora entre-prenörer på byggmarknaden - , NCC ochPeab och någon till. De lokala entreprenörerna och desmå byggföretagen kvävs. Vi måste alltså släppa framdessa. Vi måste öka egenbyggandet.Vad vi nu gör är att vi skjuter ett ofrånkomligt an-svarstagande framför oss. Vi bygger upp ett jätteliktinvesteringsbehov som kommer att leda till storasamhällsekonomiska påfrestningar framöver. Demiljarder som regeringen skulle gå miste om uppgår -enligt en prognos som jag har fått fram - till 8,4 mil-jarder kronor.Men det är ett problem att man i budgetsamman-hang inte kan ta hänsyn till dynamiska effekter. Gi-vetvis skulle det byggas fler bostäder med en lägremoms. Därmed skulle mera pengar rulla in i finans-ministerns bostadsguldfickor. Jag tror att BosseRingholm skulle försöka att leta efter högst 5 miljar-der som regeringen missar att beskatta boendet med.Finansministerns farhågor för tillämpnings- ochkontrollproblem kan inte heller tas på allvar med denmoderna datatekniken. Farhågorna är större för attbostadsmarknaden håller på att bli en marknad därsvartjobb och ekonomisk brottslighet accelererar, ochdet måste också mötas.Det finns också farhågor för att hyresrätten harhamnat i strykklass. Med en omöjlig hyreslagstiftningoch med höga byggkostnader finns det inga ekono-miska incitament för att bygga nya hyresrätter. Sam-tidigt sker det en ombildning till bostadsrätter, ofta ide områden där behovet av hyresrätter är allra störst.Givetvis skulle man med en förändring avbruksvärdeshyran och av lägesfaktorn kunna under-lätta byggandet. Sänkta fastighetsskatter kan göra upptill en månadshyra . Sänkt skatt på hushållsnäratjänster skulle också hjälpa ägare av äldre hyresfas-tigheter att klara underhållet.Men det behövs någonting drastiskt, t.ex. ensänkning av byggmomsen. Det skulle inte kosta merän det kostar att låta taxeringsvärdena vara frysta medden verkan som det får, en chockhöjning av fastig-hetsskatten inklusive förmögenhetsskatten.Fru talman! Byggkostnadsdelegationens betän-kande, som också hänvisar till, in-nehåller elva förslag. Några av dessa förslag går ut påatt staten ska skapa tydliga och varaktiga spelreglersom syftar till att stödja utveckling av byggsektorn.Sedan berörs kommunernas roll vid offentlig upp-handling, stärkande av hyresgästernas ställning ochett ytterligare antal förslag som jag kan ta upp i mittnästa inlägg, om jag får tid.Min fråga till finansminister ärdå: Vilka är de tydliga och varaktiga spelregler somstaten kan skapa och som ska syfta till att stödja ut-veckling av byggsektorn?Anf. 6 ():Fru talman! Vi hade låga räntor även när bo-stadsministern uttalade att svenska hyror låg 25-30 %över hyrorna i andra länder i Europa.Finansministern tog upp som exempel. Jagkänner väl till förhållandena i , men jag kännerinte till någon lyckad byggnation med kraftigt sänktahyror. Det som man har skrivit om är ett lyxbygge iMalmö med ett hundratal lägenheter där hyran skullekosta . Det kommunala bolagetvar tvunget att gå in och subventionera hyrorna med120 för att människor över huvud tagetskulle bli intresserade. Det kan inte vara något exem-pel på en framgångsrik bostads- eller hyrespolitik.Sedan förstår jag hur finansministern resonerarnär han pratar om att 7-8 miljarder kunde användasbättre. Det har han rätt att tycka. Jag undrar om hy-resgästerna delar hans uppfattning. De som i daganser att hyran tar en alltför stor del av inkomstenskulle gärna vilja ha del av dessa 7-8 miljarder för attfå en något bättre och trevligare vardag.Visst tror jag att konkurrensen skulle kunna blihårdare i . Men frågan är: Varför är det ingenkonkurrens? Man kan inte ha monopol på att varabyggmästare. Vad avser finansministern att göra åtdetta? Kan man inte få hit utländska bolag? Vill deinte verka i ?Och : Beror de höga kostnaderna och denbristande konkurrensen på att vi har för dyr material-produktion i eller - en fråga som finansmi-nistern kanske inte vill svara på - beror det på attsvenska byggnadsarbetares löner jämförelsevis är förhöga och har en för stor inverkan på den slutligahyran?Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! Den utveckling som vi har haft under90-talet med en dålig ekonomi har inneburit att vi hartvingats att sanera offentliga ekonomi ochSveriges statsfinanser. Vi har kunnat se att det harvarit framgångsrikt, och vi har en bättre ekono-misk utveckling.I samband med att vi har en bättre ekonomisk ut-veckling och att reallönerna - dvs. det som folk fårkvar i plånboken - ökar, ökar naturligtvis också män-niskors intresse av att söka sig en bra bostad.Jag delar uppfattningen att vi borde få till stånd etthögre bostadsbyggande än det som vi har i dagsläget.Ska vi få ett högre bostadsbyggande är det oerhörtviktigt att vi också kan få ned kostnaderna för byg-gandet.Jag delar inte uppfattning att detär höga byggnadsarbetarlöner som är huvudproble-met. Byggnadsarbetarnas löner utgör faktiskt mindreän hälften av byggkostnaden. Det finns andra pro-blem än byggnadskostnaderna.Som jag sade har vi låga räntekostnader.Det behövs mera en diskussion om hur man kan ökakonkurrensen i byggsektorn för att få ned kostnader-na.Sten talar om ett projekt i somvar ett oerhört dyrt lyxbygge. Det är inte det som jagsyftar på. Jag syftar faktiskt på - vilket faktiskt åter-finns i Byggkostnadsdelegationens rapportering - framgångsrikt har fått i gång ett antal bostads-produktioner som med väsentligt lägre kostnader harvisat att det går att organisera svensk byggproduktionmed lägre kostnader . Jag tror att det ärsådant som vi måste främja även i fortsättningen.Då är det viktigt att vi i det här sammanhanget sertill att det finns mark att bygga bostäder på, inte minsti storstadsområdena. Det är kommunerna som står förden marken. Här i och på mångaandra håll i landet där det är borgerlig eller moderatmajoritet är intresset väldigt litet - för att inte sägaringa - för att ställa mark till förfogande för bostads-produktion. Just i de moderat styrda och borgerligtstyrda kommunerna är bodstadsbyggandet som allraminst.Det finns många moderat styrda kommuner här iStockholmsregionen där det inte har byggts en bostadpå rätt . Detta ointresse av att bidra till enhögre bostadsproduktion måste man lasta de mode-rata kommunalmännen för.Jag tror att staten på olika sätt och vis kan bidratill att skärpa konkurrensen. Staten kan bidra till attföra en bra ekonomisk politik och därmed skapa braräntevillkor. Men om det finns moderata borgerligakommunalpolitiker som inte vill ställa upp och byggabostader i sin kommun för dess invånare då är detganska svårt.Därför tycker jag att och ävenUlla-Britt i första hand ska föra en dialogmed sina partivänner i både och annorstä-des där det behövs ett kraftigt ökat bostadsbyggande.Regeringen har i sin regeringsdeklarationlagt fram ett förslag om att man ska bygga flera tusenbostäder i , på det som ärTullinge flygplats. Det är ett viktigt tillskott i där staten tillsammans med Botkyrkakommun kan bidra med mark och medverka på annatsätt så att vi får till stånd ett bostadsbyggande. Jag ärglad över att det socialdemokratiskt styrda Botkyrkakommun medverkar till många tusen nya lägenheter.Men jag skulle vilja se något litet initiativ också frånde många moderatstyrda kommunerna som inte byg-ger några bostäder alls, t.ex. i Stockholmsregionen.Anf. 8 ():Fru talman! Givetvis för vi en dialog med vårakommunpolitiker. Men det är ju här som vi kan föraen dialog med finansministern. Det behövs verkligenöverenskommelser och ett samarbete för att vi ska fåtill stånd ett bostadsbyggande. Subventionernas tid ärförbi. Man har försökt att bygga billigt. Bo klokt-bostäderna går inte särskilt bra.Bosse känner väl till kommunsom jag kommer ifrån. Där klarar sig det kommunalabostadsbolaget väldigt bra genom att man för en bradialog med politiker och framför allt genom att manhar en långsiktig strategi för hur det ska byggas. Manbygger nya hyresrätter och man ser till människorsbehov.Stockholm skiljer sig alltså från övriga landet. Detberor inte lika mycket på kommunpolitikerna som detberor på - här finns väldigt mycketatt göra. Vi kan titta t.ex. på planprocessen och över-klagandeprocessen.Kan vi förenkla så att ett ärende inte behöver gåigenom alltför många instanser innan man över huvudtaget kan bygga? Kan medverka tillatt skapa en tredimensionell fastighetsbildning så får möjlighet att använda fastighetsbegreppetinte bara bestämt till jord utan också bestämt till attbygga på höjden? Priset har betydelse.