prot · GN09128 · 2000-06-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:128Torsdagen den 15 juniKl. 09.00 - 12.58Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § PartiledardebattAnf. 1 BO ():Herr talman! "Den blomstertid nu kommer medlust och fägring stor. "vackra psalm har de senaste veckornasjungits av tusentals elever runtom i . Denskulle kanske kunna passa också nu när riksdagenavslutar sitt arbete . Det går bättre förSverige. av budgetsanering ochåterhämtning efter 1980-talets spekulationsekonomihar den privata konsumtionen tagit fart. Och medavregleringen av telemarknaden i början av 1990-taletsom bas växer den nya ekonomin.Vi ska naturligtvis glädjas åt den starka konjunk-turen och den höga tillväxten. Men det innebär inteatt vi kan slå oss till ro. Det är nu vi måste se till attnedgången i nästa lågkonjunktur inte blir djup och attden långsiktiga tillväxten kan stärkas.Vi får heller inte blunda för det som brister. Förmånga av de barn som sjöng om singlädje kan blomstertiden bli kort.Vi vet att nästan var fjärde elev lämnar grundskolanmed underkänt i ett eller flera ämnen. Och gårdagensrubriker om om gymnasieskolantalar sitt tydliga språk: "Gymnasiereformen misslyck-ad." - "Misslyckad reform drabbar eleverna. "har signal efter signal kommit omkris i och kris i gymnasiet. Särskilt hårtdrabbas de elever som har de sämsta förutsättningar-na. Den politiska klåfingrigheten dämpar kunskap-störst och nyfikenhet. Den föder skoltrötthet, tristessoch vantrivsel.Samtidigt vet vi att kunskap är framtidens vikti-gaste tillgång. Den regering som förvägrar barn ochungdomar tillräckligt goda kunskaper förmenar demockså rätten att förverkliga sina livsdrömmar.Men alla förslag som skulle kunna leda till en för-bättring har här i avslagits av Socialdemo-kraterna, och . Tvärtemotvad som krävs har regeringen lagt förslag som urhol-kar kvaliteten på lärarutbildningen. Och skolminis-terns främsta ambition verkar vara att stoppa friskoloroch betyg.Det är lätt, herr talman, att förstå den frustrationoch hopplöshet som många föräldrar känner när sko-lan inte fungerar, som vi betalar världenshögsta skatter.Regeringens misslyckande med skolan är ocksåhögskattestatens misslyckande. Trots att låg- ochmedelinkomsttagare betalar uppemot två tredjedelarav sin inkomst i skatt, klarar inte staten sina grund-läggande uppgifter. Om höga skatter vore lösningenskulle vi inte ha några problem, eftersom vi redan harvärldens högsta skatter. Då skulle varavärldens bästa. Men så är det inte.Våra barn behöver en skola som tar till vara kun-skapstörst, uppmuntrar nyfikenhet och präglas avarbetsro och respekt, en skola med kunniga och enga-gerade lärare som stimulerar eleverna, en skola somger skriftlig information och betyg från första årskur-sen, en skola som tar hänsyn till varje elevs förutsätt-ningar och där föräldrar och elever har rätt att välja.Våra barn behöver en ny regering och en nyskolminister.Herr talman! Det är inte nog med att medborgarnai betalar världens högsta skatter utan att fåvaluta för sina skattepengar. För många med låga ochmedelstora inkomster, särskilt barnfamiljer, är margi-nalerna små eller obefintliga och bidragsberoendetstort. Man räcker inte till. Kontrollen över den egnaekonomin - makten över vardagen - går förlorad.Denna berättigade känsla som många har försökeren del politiker utnyttja för att öka den politiskamakten ytterligare. De kräver lagstiftning om kortarearbetstid för alla, oavsett om man vill eller inte. Mende talar inte om att lönen blir mycket lägre eller skat-ten mycket högre.Visst ska det vara möjligt att minska tempot ochkänna att man räcker till. Men låt var och en få be-stämma själv. Sänk inkomstskatten rejält för alla. Dåhar den som vill råd att minska sin arbetstid. Samti-digt skulle det löna sig bättre att arbeta lika mycketeller mer för den som det vill. De allra flesta kommersannolikt att välja både kortare och längre arbetstidvid olika tidpunkter i livet.Verklig solidaritet uppnås inte genom rekordhögaskatter och politisk styrning från vaggan till graven,utan genom att bygga ett samhälle där den enskilde,familjen eller den frivilliga gemenskapen - inte poli-tiken - är utgångspunkten.Det ska finnas ett oavvisligt gemensamt ansvarnär den egna förmågan inte räcker till. Men det äringet argument för att utöva förmynderi över en helnation. Det är hög tid att myndigförklara svenskafolket.Herr talman! Utanför är de allra flestaöverens om att den ovanligt starka högkonjunkturenger oss unika möjligheter att komma till rätta medSveriges stora strukturproblem. Det gäller överbe-skattning av kunskap och företagande och stelheteroch obalans på arbetsmarknaden. Men ingentinghänder - tvärtom. I takt med att konjunkturen blivitstarkare har viljan till förnyelse blivit mindre. Skatte-samtalen ställs in, och LO bestämmer.Regeringen skulle kunna bli historisk genom attgöra upp med högskattestaten och återvända till defrihetliga socialdemokratiska ideal som fanns i börjanav . Men och är inte intresserade. Tvärtom ska fastighets-skatten höjas med nästa år.En av anledningarna till regeringens handlings-förlamning är det nära samarbetet med Vänsterpartietoch . Trots att det är möjligt att samla enbred majoritet i för viktiga och nödvändigareformer, grundar regeringen hellre sin politik på tvåextrema partier.Makten är viktigare än medborgarnas väl. Ochännu värre: Makten är viktigare än anständigheten.Göran har begått ett historiskt misstag,som Per , eller OlofPalme aldrig skulle ha drömt om att göra. Han är denförste socialdemokratiske partiledaren sedan partietdelades i en reformistisk och en revolutionär grensom inlett ett aktivt samarbete med ett parti vars pro-gram har ett tydligt kommunistiskt innehåll; ett partisom vill avskaffa kapitalismen; ett parti som ställerklass mot klass, grupp mot grupp och människor motmänniskor.Före önskade GöranPersson samarbetspartnern lyckatill i hennes "kampanj mot kommunisterna". högsta beslutande organgav bakläxa när hon försöktemönstra ut kommunismen ur partiet. Men GöranPersson avstod från det som borde vara självklart.Anser att det är rimligt att samar-beta med ett parti vars högsta beslutande organ hyllaren kommunistisk ordning som alltid innebär förödan-de förmynderi och vars yttersta konsekvens är blodigtförtryck? Hans svar borde vara ett klart och kraftfulltnej. Men det är det inte, i alla fall inte hittills.Vad tycker den socialdemokratiska riksdagsgrup-pen? Jag vet att många av er anser att samarbetet harnått vägs ände, att det är under den demokratiskavärdigheten att inte reagera när ett parti som samar-betar med en socialdemokratisk regering håller fastvid en förlegad och farlig ideologi. Ta ert ansvar! Låtinte statsministerns politiska prestige stå i vägen föratt göra det enda rätta! Tala om för attdet är dags att bryta med !Det allra bästa vore förstås om statsministern di-rekt utnyttjar sin möjlighet till replik och ger beskedom att regeringen inte tänker fortsätta att samarbetamed ett parti som står för idéer som de flesta troddedog och begravdes när föll. Eller skasamarbetet i detta döda idéers sällskap fortsätta?Herr talman! ska vara ett land där alla kanväxa och ingen lämnas utanför, ett land som präglasav frihet, öppenhet och tolerans, ett land där männi-skors skaparkraft och företagsamhet stimuleras, ettland där var och en har makt över sin vardag och däralla kan välja skola, barnomsorg och sjukvård.Då behövs ett nytt politiskt ledarskap som förmårta till vara den nya tidens möjligheter, ett ledarskapsom bygger på insikten om att de stora kollektivenstid är förbi och att framtiden bygger på enskilda män-niskors frihet och oberoende.(Applåder)Anf. 2 Statsminister ()replik:Herr talman! höll ett starkt ideolo-giskt anförande. Det sätter jag värde på. Jag skakomma tillbaka till en del av det som han tog uppsenare i mitt anförande. Men låt mig reagera på ensak direkt.Det gäller detta att svenska folket skulle vara sattunder förmynderi bara därför att vi har bestämt ossför att lösa vissa grundläggande samhällsfunktionergemensamt, så att alla har tillgång till dem, inte barade som har det gott ställt utan alla, oavsett i vilkethem de är födda. Det gör ju att vi har höga skatter ochen välfärd som fortfarande har revor efter krisårenmen som fungerar allt bättre. Där går den ideologiskaskiljelinjen i svensk politik.Som har uttryckt sig har högerledareföre honom uttryckt sig . Det är ingentingnytt. De har haft fel, enligt vår uppfattning. Och vihar byggt vidare på ett som har omfattat alla.Det går ju inte så tokigt för vårt land just . Detär internationellt uppmärksammat. Arbetslösheten ärnu under de för kvinnor - det var detingen som trodde . Vi är i spetsen ivärlden när det gäller IT-sektorn, den nya teknologisom växer till. Vi hävdar oss väl när det gäller hög-skola och forskning. Vi har det mest barnvänligasamhället i världen. En lång rad internationella under-sökningar visar att hävdar sig väl, och vi haren ekonomi som växer så att det knakar. När mode-raterna styrde knakade det utan att det växte. Detkommer vi ihåg.Det här kallar för förmynderi. Härligger en klyfta. Här ligger en enorm avgrund mellanoss när det gäller hur vi ser på samhällsutvecklingen.Bo Lundgren leder ju oppositionen och formulerarpolitiken för regeringsalternativet. Han har ett växan-de stöd - det ser vi - bland kristdemokrater och folk-partister. Jag beklagar det i och för sig. Men, BoLundgren, för att ytterligare utveckla synen kan jag taupp en konkret tanke som ni har i er vårmotion: ska ta bort statsskatten. Det gör att en personsom tjänar får i skattesänk-ning. Den som tjänar får ingenting i skat-tesänkning. Är det lösningen på det s.k. förmynderi-et? Vad det här handlar om är ju ingenting annat änden gamla klassiska högerpolitiken, som predikasav och som hans företrädare har predi-kat före honom. Här står den ideologiska striden iSverige.Det är som tror att landet går i gångom man satsar på skattesänkningar för de bäst ställda.Och det är vi som tror att hela växer ochutvecklas om man satsar på alla och satsar på ettsamhälle som präglas av gemenskap. Det är två skildaideologiska ansatser.Förklara, , varför en 800 000-kronorsperson blir mer kreativ av i skatte-sänkning medan en 128 000-kronorsinkomsttagaredäremot inte ska ha någonting och ändå förväntasprestera mer! Jag tror att det är mångasom är ganska nyfikna.(Applåder)Anf. 3 BO () replik:Herr talman! Man kan inte bryta ut en del av ettpartis politik och sedan räkna och diskutera. Grunden,huvudinriktningen, i vår skattepolitik är en sänkt skattför låg- och medelinkomsttagare, höjda grundavdragoch en kompensation för egenavgifterna.Man kan alltid bryta ut enskildheter. Låt mig göradet, !Ni tog bort förmögenhetsskatten för och höjde den för pensionärer vars lån på husenär nedamorterade - och taxeringsvärdena stiger. Detrör sig sannolikt om i skattevinster.Varför gjorde ni det här?Sedan ska jag gå över till det väsentliga. Det finnsen stor ideologisk skillnad mellan socialdemokratinoch dess samarbetspartier och oss moderater ochsannolikt andra borgerliga partier. Det kom fram rättklart när resonerade om att det går braför . Hans perspektiv är ju överhetens. Hansperspektiv finns ju på , på våningen längstupp där han tittar ut över människorna. Mitt perspek-tiv finns hos de enskilda människorna, och det gårinte bra för alla som verkar och bor i . Mångahar en känsla av att inte räcka till, och det finns barnvars kunskaper är för dåliga. Mitt viktigaste uppdragär att förbättra den situationen.Det är inte förmynderi att gemensamt finansieraen bra skola för alla eller en bra sjukvård för alla.Förmynderi är det när väljer att an-vända pengarna, så att människor inte får rätten attvälja, i varje fall inte de som har sämst förutsättning-ar. De som alltid får välja i samhälleär ju och många med stora tillgångaroch höga inkomster. De kan alltid betala de högaskatterna, fast sänker en del för dem.De kan alltid betala dem och sedan ha tillräckligtmycket kvar för att välja vad de vill och gå förbi iköer, men vanliga människor har inte den rätten. Detär den rätten som vi vill ge vanliga människor.Förmynderi är inte att vara solidarisk och att göradet gemensamt som måste göras gemensamt. För-mynderi är att se ovanifrån, att inte låta vanliga män-niskor bestämma.Göran är skyldig svenska folket ett svarpå frågan om vänstersamarbetet.(Applåder)Anf. 4 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt det inte går bra för alla i , men man löserinte integrationsproblemen i genom attsänka skatten för dem som tjänar 1 miljon kronor.Vad får de andra av statsskattesänk-ningar? Inte löser man de långtidsarbetslösas problemgenom att man sänker skatten för dem som tjänar 1miljon kronor. Inte löser man de regionalpolitiskabekymren genom att sänka skatten för dem som tjänar1 miljon kronor.Bo Lundgren säger att de andra får andra saker istället. Ja, det får de. De får sämre sjukförsäkringockså; det glömde jag att säga. De får en karensdagtill i sjukförsäkringen och lägre ersättningsnivåer. Deska betala mer för sin a-kassa. Dessa sämst ställdamänniskor i och borgerlighetens världbetalar för sina skattesänkningar och inte bara försina. De betalar också för miljoninkomsttagarensskattesänkningar. Det är så politiken ser ut, och denbeskrivs som en politik som befriar. Den befriar möj-ligen dem som redan har, men den befriar inte demsom faktiskt söker sin frihet och som kan söka sinfrihet genom att samverka med andra, genom atttillsammans ta ansvar för landets utveckling ochgenom att tillsammans i gemenskap växa.Det är den här klyftan som finns mellan svenskhöger och den socialdemokrati jag representerar. Denhar alltid funnits och kommer alltid att finns där.För att tydliggöra detta, , för att gåvidare i den här debatten, utmanar jag härmed BoLundgren på en ordentlig debatt under höstupptakten,var som helst i . Formerna kan vi bestämmatillsammans. Men låt oss nu mejsla ut alternativen,när återigen är renoverat och i så gott skickatt vi kan välja väg, i vilken riktning ska gå.Tar den utmaningen startar vi hösten påså sätt.(Applåder)Anf. 5 BO () replik:Herr talman! Jag gör inget hellre än tar en långdebatt med . Vårt problem är egentli-gen att statsråden och sällan vill ta endebatt. ville inte diskuterasjukvården med , för att ta ett enda ex-empel. Ställer ni upp till debatt är det utmärkt bra. Dåkanske vi t.o.m. kan bryta passiviteten - jag vet inte.När det sedan gäller samhällsmodellen är det fak-tiskt oomtvistat att tar ut världens högstaskatter av sina medborgare. Vi har världens högstaskatter - och vi har ändå problem i skolan, ändå pro-blem i sjukvården, ändå problem med upprätthållan-det av lag och ordning. Vi har världens högsta skattermen inte världens bästa välfärd, vi vill skapa är ett samhälle med lägre skatterför alla, där vi som är politiskt ansvariga koncentreraross på att ge det som politiken måste ge - en finansie-ring av en bra skola. Rosengårdseleverna och de sombor och verkar i hjälps inte direkt omskatten på kunskap tas bort. Men om skatten på kun-skap tas bort och detta leder till att fler människorskaffar kunskaper, att människor med kunskaperstannar kvar i och kommer till , då vinnerockså medborgarna i på det förslaget. Dentrångsynthet som präglar debattekniki dag kan betalas just av dem som bor i akuta som måste göras för den som är utanföri dag är att skapa förutsättningar för utbildning ocharbete. Och ska vi inte ha särskilda skatter förutländska experter därför att regeringen vet att skattenär för hög. Då ska vi sänka skatten också för svenskaexperter.Vi ska också satsa hårt på skolan. Som jag sade:Vilka är det, , som mest förlorar på endålig skola, på att en fjärdedel av barnen går utgrundskolan utan betyg? Det är de som har sämstförutsättningar. Att satsa på en bra skola, att intenedgradera lärarutbildningen som ni gör med detförslag ni har lämnat till - det är det somhjälper människor i Rosengård.De ideologiska skillnaderna är solklara. Ni står förvärldens högsta skatter, men ni klarar inte av att gemedborgarna valuta för skattepengarna. Vi ska se tillatt det människor och familjer kan göra lika bra ellerbättre själva ska de klara, och det som de inte klararutan måste lösas gemensamt ska ske gemensamt.Men : Fly inte den andra frågan omsamarbetet med , detta parti som intetar avstånd, tvärtom, från kommunismen. Hur blir detmed samarbetet med ? Ge besked här !(Applåder)Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är väldigt bra attBo Lundgren tar upp en diskussion om skolan. Jagtror att vi är överens om att det är problem i skolanoch att detta är oroande. Jag tror att vi är överens omatt någonting måste göras. Men jag sätter ett stortfrågetecken för det som säger är detviktigaste, nämligen att våra barn behöver en ny rege-ring.Jag tror inte det. Jag tror att våra barn behöver enskola där de blir sedda, där de blir uppmärksammade,där de får växa i den takt som de kan utifrån just sinaspecifika förutsättningar. Det innebär en skola medmånga lärare, besjälade lärare. Det innebär en skolamed många vuxna. Det innebär en skola med en elev-vård värd namnet. Det innebär en skola med utrymmeför många språk, för kultur, för idrott. Det innebär enskola som ska finnas i lokaler som är inspirerande.Det innebär en skola som är ett centrum i vårt sam-hälle.Jag tror inte, , att vi kommer dit medhjälp av sänkta skatter. Jag tror tvärtom att vi måstegöra en väldigt bred satsning på skolan, att vi kanskemåste göra som vi har gjort nu i vårbudgeten medsjukvården: avsätta extra pengar, göra en särskildriktad satsning till skolan. Jag skulle önska att vikunde komma överens om det över partigränserna.Jag tror nämligen att vi är överens om att skolan ärhjärtat i samhället, att utbildningen, bildningen ochhur vi bemöter våra barn är det som också sätter prä-gel . Men receptet är inte sänkta skatter.Receptet är ett ökat gemensamt ansvar, Bo Lundgren.(Applåder)Anf. 7 BO () replik:Herr talman! Sänkta skatter löser inte alla pro-blem. Det som behövs i skolan är mångfald, valfrihet,rätt att välja och engagerade lärare. Kommer ni attsäga nej till förslaget om urholkad kvalitet i lärarut-bildningen? Kommer ni att acceptera friskolor, vilketni inte gör nu? Ni vill ju ha en styrd, statlig skola. Detligger i linje med den styrningspolitik som ni företrä-der.När det gäller skattesänkningar vill ju GudrunSchyman och hennes parti korta arbetstiden medbibehållen lön. Det innebär skattehöjningar för alla,om vi går ned till 35 timmars arbetsvecka, på 20 000kr för varje svenskt hushåll. Ni vill ju höja skatten,inte sänka den.Anf. 8 () replik:Herr talman! mantra om mångfald,valfrihet och skattesänkningar kan inte vara och ärinte lösningen på allt. Jag tror inte att vi ska lägga detmantrat på våra barn när de går in i förskolan och iskolan. Det är inte så att vi ska fostra människor tillgoda konsumenter som i valfrihetens namn skatråckla sig fram i samhället med en tjockare plånboksom enda medel för att komma framåt. Vi har väl ettgemensamt ansvar att se till att ha en skola och enförskola som är den bästa för alla barn, där alla barn,oavsett vilken tjocklek föräldrarna har på plånboken,ska få det bästa. Det är ett gemensamt ansvar, och detska vi ta gemensamt och finansiera gemensamt. Detär inte valfriheten det handlar om, utan det är frihetenatt få växa som människa och individ. Det är det somskolan handlar om.Vad det gäller arbetstidsförkortningen ska jagåterkomma till den. Men jag tycker att det är intres-sant att se att alltfler vill ha en kortare arbetstid. Dethar just kommit en undersökning från Göteborgsuniversitet som säger att stödet för sextimmarsdagenockså bland borgerliga väljare har ökat dramatiskt.Motståndaren är en moderat man. Det kan Bo Lund-gren fundera över. Han är en god representant fördenna motståndare. Jag ska inte nu ta upp tiden medatt tala om hur detta kommer sig, men jag ska åter-komma till det. Det kan dock vara någonting för BoLundgren att fundera på.(Applåder)Anf. 9 BO () replik:Herr talman! Efter skaGudrun inte tala särskilt mycket om frihet.Jag tycker att det ska finnas frihet för föräldrarnaatt välja skola för sina barn. Om bestämma över skolan blir den som den är. Omföräldrarna får bestämma över skolan ställs krav påkvalitet. Då fungerar skolan, och då får barnen bättrekunskaper.(Applåder)Anf. 10 ():Herr talman! ges det gratistillfällen att om-pröva lite stelbent och oöverlagt intagna ståndpunk-ter. är en sådan dag. Den följer på det faktum attvi stängde - framför allt,kan man säga, som ett resultat av ett intensivt arbete iCenterpartiet kring de här frågorna under många år.Det här föregicks av en debatt. Många, framförallt , hävdar att det inte finns några alter-nativ. Det finns ingen ekonomi att göra någontingannat än att driva kärnkraft. Varför ska gåföre och stänga kärnkraftverk? De ska vara så särskiltsäkra och vi är så särskilt kloka i , så det ärklart att vi ska låta bli detta. Om några ska stänga skadet vara i länder österut där man är slarviga och osäk-ra på området.Sedan händer då att vi stänger kärnkraft. I ställetför att elpriset som har redovisatskulle gå upp har elpriset slagit i botten. Dessutomhar det visat sig att människor i vill ha andraenergikällor. Så sent som , herr talman, fram-kom det i Ekot att det finns spännande forsknings-projekt om att utveckla biogasen som en viktig del ien kommande energiförsörjning.Herr talman! har det inträffat att man i Tysk-land , i samförstånd mellan näringsliv och rege-ring, det politiska systemet, har kommit fram till ska stänga alla tyska kärnkraftverk. De är 19stycken. De ska stängas efter en livstid - det är någotvi har diskuterat mycket i - . I någotskede sade vi 25. Andra, dvs. , har talatom livslängd på reaktorer. Det extra intressanta är att näringslivet ärnöjt med beslutet att allt ska vara borta till 2021.Näringslivet som har förhandlat med regeringenuppmanar alla partier, även oppositionen, att ställa sigbakom denna uppgörelse, detta gemensamma beslut.Man säger att skälet till beslutet är att landet be-höver stabilitet i energiförsörjningen. Man behöverveta vad som ska hända på energiområdet. Man be-höver veta hur man ska satsa. Det får man som enföljd av beslutet.Herr talman! Då kommer jag till den enkla frågantill . Leder det som har hänt med alter-nativen, med kärnkraftens icke-utveckling, med elpri-ser, med , den uppmaning som kommer fråndet tyska näringslivet, till någon form av funderingoch omprövning hos om inriktningenoch det hårdnackade arbete som hargjort för att stötta och utveckla kärnkraften, t.ex. attställa sig i spetsen för att bygga nytt i ?Anf. 11 BO () replik:Herr talman! Att avveckla reaktorerna iBarsebäck innebär, allt annat givet, att skattebetalarnafår punga ut med tusenlappar som kunde ha använtsbättre. Det innebär, allt annat givet, att vi får ökadförbränning av fossilbränslen. Det är fel!Anf. 12 () replik:Herr talman! Det var ett kort svar, men det varinget kort svar på frågan om det lite vidare perspekti-vet.Det här är alldeles uppenbart en politisk fråga. Vihar diskuterat den förhållandevis länge i och ikammaren. Den kommer antagligen att vara en poli-tisk fråga också. Man får lätt intrycket attfrågan har en tendens att återkomma.Energiförsörjningen hänger samman med en vitaldel av samhällsarbetet och samhällsutvecklingen. Detligger mycket i det som det tyska näringslivet såtydligt pekar på. Det behövs stabilitet. Man accepte-rar politiska beslut, och man tänker inte motverka depolitiska besluten i frågan. Man ger sig in i avveck-lingen. Därför går det rätt snabbt fram i Tysklandjämfört med många andra länder.Kan det inte vara läge att avföra frågan från densvenska politiska käbblande debatten? Finns det inteincitament - som det heter på vårt fikonspråk? Voredet inte praktiskt inför den politiska debatt som visannolikt står inför valet om vi lade undan frå-gan på det sätt man är beredd att göra i ?Kan inte det vara praktiskt, ?Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Jag har tre saker.