prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Ena året har det föresla-gits att stödet ska tas bort helt, och har detfunnits med som en prioriterad fråga i regeringsför-klaringen. Då talar jag om de allmänna samlingslo-kalerna. De 15 miljoner som blev kvar med hjälp aven räddningsaktion här i 1998 ligger kvarpå samma nivå fortfarande, trots att samlingslokaler-na nu återigen tillmäts en viktig demokratisk funktionav regeringen.För är det ingen tvekan om attdet behövs ett statligt stöd i botten för att det ska varamöjligt att ha ett nät av lokaler över hela landet somför en billig penning är tillgängliga för människor attträffas i. Även människor med funktionshinder skakunna delta i möten av olika slag. harstatsbidragen så gott som uteslutande använts just tillhandikappanpassning, och det är en försvinnande delav alla ansökningar som kan tillgodoses. Vi vill där-för se en satsning på 15 miljoner utöver rege-ringens förslag . De skulle an-vändas för att rusta upp och handikappanpassa ettantal lokaler som är i trängande behov av den åtgär-den.Fru talman! Jag vill också gärna höra hur det gårmed bokmomsfrågan. Det är Finansdepartementetoch skatteutskottet som äger frågan, som det heter,men arbetar också med den, ochdet finns ett stort intresse för frågan i kulturutskotteteftersom det i allra högsta grad - först och främst,skulle jag vilja säga - är en kulturpolitisk fråga. Omdet ska hända något är det därför Kulturdepartementetsom måste vara pådrivande. En majoritet av partiernai har uttalat sig för en sänkning, så det börinte bli svårt att få majoritet för ett sådant förslag här.Nu när det finns utrymme för skattesänkningarborde alla goda krafter hjälpas åt att se till att en delav de skattesänkningar som kommer att genomförasde närmaste åren också kommer kultursektorn till del.Även om en momssänkning inte är det allena saliggö-rande för att öka bokläsningen och intresset för böck-er spelar priset här, precis som på alla andra områden,en stor roll.Hur blir det? Kommer det ett förslag i vårpropo-sitionen?Frågan om statligt stöd till har tyvärr blivit en långkörare. Förraåret uttalade utskottet att de förutsättningar som gällerför statsbidrag till regionala kulturinstitutioner bordegälla också för om lands-tinget beslutar att en regional musikorganisation skainrättas. Det har skett , och allt tyder på att de för-handlingar som pågår mellan och lands-tinget kommer att leda till att orkestern kommer atttilldelas statsbidrag.Utskottet betonar också att det ser positivt på ensådan utveckling och utgår från att regeringen tarhänsyn till den här orkesterns ekonomiska situationvid fördelningen av anslaget. Så långt handlar det omutskottet.Det kan som jag ser det innebära en tillfällig om-fördelning inom anslaget i avvaktan på att förhand-lingarna mellan och avslutasoch ett beslut kan träda i kraft. Och det är vad vikristdemokrater har föreslagit. Det glapp som annarsuppstår kan komma att få svåra konsekvenser förorkestern som inte är lätta att åtgärda i efterhand.Även om statsrådet inte anser att det här är en storprincipiell fråga - det kan jag i och för sig förstå -berör den många enskilda och är avgörande för omorkestern ska överleva som en professionell blåsor-kester . Därför vill jag gärna höra om kul-turministern möjligen har någon kompletterandeinformation att ge. Det är ju olyckligt att Kulturrådetinte behöver redovisa sina slutsatser förrän den 31december, dvs. när budgetbesluten redanär fattade och ingen ändring kan göras.Slutligen, fru talman, har jag en fråga som gällerfonogramstödet. Det ska struktureras om, och deflesta är nog överens om att det är bra med störreflexibilitet i bidragsgivningens utformning, men detsom har upprört och förvånat många är att det stödsom har funnits nu plötsligtbetraktas som en försöksverksamhet som regeringenanser att man inte ska binda för mycket pengar i.Därför har anslaget minskat med nästan en fjärdedel.Jag ska erkänna att vi kristdemokrater trodde attregeringen hade mer information än vi i frågan när viläste formuleringarna i budgetpropositionen, somantydde att det fanns skäl för en viss återhållsamhetmed tanke på den snabba förändring som musiklivetgenomgår. Därför har vi lika lite som något annatparti tagit upp bidragsförändringen i våra motioner.Däremot insåg vi att minskningen skulle slå väldigtolika och föreslog att regeringen skulle redovisa ut-fallet för respektive genre . Vi vidhåller detförslaget men vill också gärna ha en kommentar omvilka förändringar inom musiklivet det är som har letttill bedömningen att små musikproducenter medsmala utgivningar kommer att klara sig med bara trefjärdedelar av de anslag som de får i dag.Anf. 55 ():Fru talman! Låt mig börja med att yrka bifall tillreservation 2. Vi har naturligtvis flera reservationer,men vi inskränker oss till att yrka bifall till nr 2 för attspara tid. Det vet jag att talmannen är tacksam för.Den 9 november beslöt de samverkande vänster-partierna, s, v och mp, i finansutskottet att tillstyrkaregeringens förslag om ramar för de olika utgiftsom-rådena för . tillstyrkte man ocksåutgiftstaken för 2002 och 2003.Låt mig instämma i det som sadeom omöjligheten, när ramarna är bestämda, för oss iopposition att få någon ändring så som vi skulle vilja.Moderata samlingspartiet har i såväl parti- somkommittémotioner föreslagit en annan inriktning avden ekonomiska politiken. Vår utgångspunkt är attskapa förutsättningar för ett - och dess med-borgare - som kan växa på alla områden, således intebara ekonomiskt och socialt utan också kulturellt. Föross är utbildning bland det mest essentiella när detgäller framtidens medborgare och för att det ska bliett bättre liv för alla. Det ska också vara en störreenskild sektor som ger möjligheter för både företagoch enskilda människor. Vi har därför föreslagit enordentlig växling från subventioner och bidrag tillrejäla skattesänkningar för alla, men främst för låg-och medelinkomsttagare, bl.a. i form av höjda grund-bidrag just för dem som har de lägsta inkomsterna.Men, fru talman, det är för oss också självklart attslå vakt om dem som av olika skäl är beroende avsamhällets stöd och som därför inte kan påverka sinegen situation. I de fallen vilar ansvaret på samhälletsolika instanser och ska så göra. För de uppgifter somär gemensamma och som bäst kan handhas av sam-hället ska naturligtvis också resurser ställas till förfo-gande.Så ska jag gå över till dagens kulturbetänkandesom står i fokus för riksdagsdebatten. Vår par-timotion inleds med följande:"Kulturen ger upplevelser, identitet, samhörighet,uttrycksmöjligheter och är ett viktigt inslag i männi-skors dagliga liv. Ökat internationellt utbyte och nyamedier ger nya förutsättningar och även nya uttrycks-former. "Kulturdebatten handlar i allmänhet om resurseroch bidrag men mindre om innehåll och kvalitet. Statoch kommun, enkannerligen politikerna, ska enligtvår uppfattning inte styra innehållet men väl ge deramar och de förutsättningar inom vilka kulturen kanutvecklas.Vi anser det väsentligt att kulturen står fri i för-hållande till de politiska beslutsfattarna. Kulturen skamotverka kommersialismens negativa verkningar,säger socialdemokraterna. Detta är enligt vårt sätt attse inte politikernas uppgift. Vi är av den meningen attde negativa verkningarna ska motverkas av de enskil-da människorna. Det undermåliga förlorar ju i läng-den terräng till förmån för det som är av kvalitet, somär bärkraftigt och som har ett värde i sig.Låt mig påminna om den store konstnären ! Tänk om hans samtid skulle ha be-dömt den konst som han över huvud taget inte ficksälja och som nedvärderades av alla och som vi i daganser är bland det finaste vi kan se! Just detta visar attdet är viktigt att vi inte bedömer utan också låterframtidens människor vara med i bedömandet. Detdåliga väljs bort, och det fina överlever när tiden gårvidare.Men, fru talman, det finns enligt vår mening om-råden där staten kan och måste ha ett övergripandeansvar. Dit hör bl.a. ansvaret för bevarandet av vårtkulturarv. Varje generation har att axla detta ansvar,och statens insatser bör här styras mot verksamhetersom har nationellt intresse och som inte skulle kom-ma till stånd utan detta statliga ansvar. Ett glapp iansvarstagandet skulle kunna leda till oreparerbaraförluster för vilka vi inte kan ta ansvar inför framtidagenerationer.Vi anser således att detta statliga ansvar bör ren-odlas och tydliggöras. Kulturens betydelse för nä-ringslivet har blivit allt tydligare.Etablerare av nya företag tar i sin bedömning alltoftare hänsyn till kulturella verksamheter på platsenför etableringar. Rekryteringen av personal tycks i allthögre grad underlättas av sådana verksamheter. Vimenar att samhället ska ta sitt ansvar, men vi menarockså att all kultur inte kan uppbära stöd. Målet måstevara att föra en kulturpolitik som leder till en kultu-rens mångfald med rika möjligheter och hög kvalitet.Liksom tidigare år har vi i en motion föreslagit enkulturfond, en dubbleringsfond, till stöd för nyska-pande verksamheter som inte får stöd av offentligamedel. Stöd från fonden ska utgå med samma beloppsom den sökande har kunnat mobilisera genom en-skildas insatser eller sponsorsbidrag. En sådan dubb-leringsfond - vi kan också kalla den krona-för-krona-fond - skulle möjliggöra flera satsningar på plats fråndem som lever nära initiativen. Subsidiariteten, när-heten, till verksamheten, till det lokala eller regionalaskulle få större genomslag.Det skulle också göra såväl enskilda kulturarbeta-re som grupper mer självständiga gentemot Kulturrå-dets dominerande roll. Enligt vår mening skulle envital förnyelse för nya, friska kultursatsningar kunnatillskapas.Sedan, fru talman, vill jag ta upp sponsring. Det ärlätt att konstatera att det bland socialdemokraternaföreligger ett starkt motstånd mot sponsring, även omman ibland drar in klorna. Att kulturministern är ensvuren motståndare till sponsring tror jag står klart förde flesta. Men jag frågar mig: Varför detta motstånd?Varför denna rädsla? Såvitt jag kan se är huvudorsa-ken att man vill hålla i rodret själv, inte ens till ett parynka procent överlåta styrförmågan till någon annan.I och för sig är detta inte så märkligt. Socialdemo-kraterna anser sig alltid sitta inne med det bästa om-dömet, den bästa förmågan och den bästa politiken.Och makten - att behålla makten - går tyvärr före alltannat.I en debatt med finansminister fick videbattdeltagare veta att det inte var något fel på lagenom sponsring. Det var inget fel på reglerna. Om fi-nansministern hade rätt frågar man sig: Var ligger dåfelet, när t.ex. Pharmaciamålet har drivits ända upp ikammarrätten? Var ligger felet när företagen tyckstveka inför nya avtal just på grund av osäkerheten?Det är inte bara nya resurser, fru talman, som ärviktigt här. Minst lika viktigt, åtminstone som jag serdet, är att man genom sponsring kan nå nya grupper.För detta fick faktiskt utskottet bevis så sent som , när vi besökte och fick höra vilkaerfarenheter man där hade av sin sponsring och sittmöte med nya besökare.Till sist instämmer vi moderater i kristdemokra-ternas reservation beträffande -, och Östasiatiskamuseet. Vi anser också att det finns all anledning attpåminna om vad har uttalat om likvärdigaförutsättningar. Det råder stor oro i museivärlden. Detär helt oacceptabelt att dessa tre ska tvingas stå tillba-ka för den satsning som sker. Det är bra att man satsari , men det får inte bli på bekostnad av de treandra.Här har jag tre frågor till kulturministern.Hur ser kulturministern på det här? Kommer lik-värdiga förutsättningar att gälla för dessa tre Stock-holmsmuseer?Sedan har jag en fråga om sponsring. Som situa-tionen är nu skulle jag vilja fråga: Är kulturministernberedd att ta initiativ till en utredning om sponsring-ens förutsättningar, företräden och eventuella negati-va effekter - även om jag inte kan se några?Den sista frågan är: När kommer en lösning påkulturinstitutionernas lokalhyror? Det är en fråga somhar varit aktuell i utskottet och som vi nutycker måste komma till en lösning.Anf. 56 ():Fru talman! Först vill jag tacka kulturministern föratt hon har kommit hit för att debattera kultur-politiken in i 2000-talet.Fru talman! debatterades utgiftsra-marna och statsinkomsterna. Då fick vi höra att hu-vudinriktningen i svensk ekonomi är positiv med enhistoriskt sett mycket god ekonomisk tillväxt, ensnabb uppgång av antalet jobb och starka offentligafinanser. Vi fick också höra att skulle mötaframtiden i solidaritet, att vi gemensamt värnar väl-färden och utvecklar den så att den blir en välfärd föralla - inte bara för några, de som har de individuellaförutsättningarna.Kultur är en del i den välfärd som finansutskottetdebatterade . Trots detta fick vi intehöra att kultur och eget skapande ger människanmöjlighet till uttryck, att kultur är en källa att söka sinidentitet i och att kultur stimulerar den ekonomiskaoch demokratiska utvecklingen, folkhälsan, välfärdenoch tillväxten, främst den andliga tillväxten.Kultur är livets salt. Man kan inte klara sig utanuttryck och upplevelser. Det är lättare, påstår jag, attklara sig utan pengar. Frågan är då vilken typ avtillväxt vi ska ha. Är det bara den ekonomiska till-växten? Jag menar att det inte är så. Vi måste även haen annan typ av tillväxt, den som handlar om delak-tighet, uttryck, demokrati och upplevelse. Sådantillväxt skulle jag gärna vilja höra om, även i en fi-nansdebatt.Kultur ger möjlighet att använda sin yttrandefri-het. Tal, skrift, bild, form, teater, dans, sång och mu-sik - allt kan användas till att uttrycka sin mening ochatt kommunicera. Kulturen, konsten, hjälper oss attförstå verklighet och sammanhang. I kulturen ställsbl.a. frågor om hur samhället ser ut och varför. Kultu-ren, konstnärerna och konsten kan hjälpa oss att ur-skilja problemen och ger oss kraft och verktyg attgöra någonting åt dem. Kulturen är också ett verktyg iintegrationsprocessen och i arbetet för att få ett bättre,rättvisare och mer solidariskt samhälle.Fru talman! Vad vore egentligen livet utan böck-er, musik, dans, bild etc.? Jag skulle gärna se en låg,6-procentig kulturmoms, nu när det går så bra förSverige. Visst skulle statsbudgetens intäktssida mins-ka något, men våra liv skulle bli så mycket rikare. Ärinte det en del av solidariteten, att få människor attväxa? Genom att vi gör kulturen mer tillgänglig föralla, även för de eftersatta grupperna, och genom attvi satsar på kultur kommer tillväxten inom vårt områ-de att berika hela samhället - mig, dig och oss alla.Att satsa på kultur kräver väldigt lite pengar i för-hållande till helheten, hela den samlade offentligaekonomin. Inte skitar det ned miljön heller. Därförskulle jag vilja att vi fick lite mer tryck i kulturpoliti-ken, även i finansdebatten när det gäller kulturpolitik.Det enda nya som finansen lyckas komma med,som kommer att få efterverkningar på kulturlivet, ärfyra till sex kasinon med internationella regler. Jagfrågar mig: Hur ska det gå för närstaten skor sig på människors spelförluster? Jag efter-frågar i stället radikala förslag som stärker en kultur-politik som ger människor möjlighet att lära ochuppleva, få del av nya kunskaper, färdigheter ochkänslor på jämlika villkor. Jag vill inte att drömmarska hållas vid liv genom att man köper ett spel elleren lott; jag vill att människor ska få reella möjligheteratt förändra genom egna uttrycksmedel i möten mel-lan människor. För visst måste ni väl hålla med omatt kasinon av dessa slag kommer att påverka vårafritids- och kulturvanor.Inte heller tror jag på den lösning som moderater-na förespråkar, där en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle ska medföra att många före-tag och människor växer, där man växlar från sub-ventioner och bidrag till omfattande skattesänkningarför att ge människor pengar i plånboken att spenderapå kultur.Fru talman! Till största delen är vi och regeringenöverens om kulturbudgeten. Men vi vill liksom litemer. Därför har vi våra fyra reservationer, och därförfortsätter förhandlingarna inför vårproposition,tilläggsbudget och budget.En av hjärtefrågor är public ser-vice, en radio och TV i allmänhetens tjänst. SVT,och Utbildningsradion behöver allamer pengar. Omställningen från analog till digitalteknik kostar bolagen pengar, främst i form av dubblakostnader för distribution. Detta är ett problem som vianser måste lösas så fort som möjligt. Jag vill därförfråga kulturministern vad regeringen avser att göraför att lösa bolagens dubbla kostnader.Ibland känns det, när vi föreslår saker inom denstatliga kulturpolitiken, som att när den går ett stegframåt så går kommuner, landsting och regioner tvåsteg tillbaka. Staten kan inte själv skapa all den kultursom behövs för att få delaktighet inom kulturlivet.Därför måste kommuner, regioner och landsting varadelaktiga.Delaktigheten gäller många saker, som kompetensom konstarterna, möjligheter att mötas, samlingslo-kaler och hyror. Problemet finns överallt. Häromda-gen fick jag höra att ,som är inhyst i , har blivit upp-sagt och snart står utan lokaler. Om de ska få tag pånya lokaler i kommer hyran attskjuta i höjden, och det kommer inte deras anslag attklara.Ett annat teaterhistoriskt museum som snart ocksåär utan lokal är i ,som står utan lokaler nästa år.Det är två viktiga verksamheter som samlat ochsynliggjort svensk teaterhistoria. Båda dessa samling-ar hotas nu att splittras. Därför vill jag höra om kul-turministern har för avsikt att göra någonting åt detta.Vänsterpartiet har insettatt den struktur som finns inom kulturområdet måstevidareutvecklas. Vi föreslår därför att en samordningav de olika budgetområdena görs så att kulturen kanges möjlighet att genomsyra samtliga samhällssekto-rer. Vi skulle därför vilja se en utredning som seröver penninganslagets väg genom Kultursverige föratt se vilka förbättringar som kan göras. Vi vill att enanalys görs av hur stor del av kulturmedlen somkommer män respektive kvinnor till del. Vi ifråga-sätter de överhyror som kulturinstitutionerna i dagbetalar. Därför har vi i reservation 7 begärt att ensådan översyn görs. Jag yrkar bifall till reservation 7.Vidare vill vi i reservation 4 att ett utredningsar-bete genomförs med uppdrag att ta fram förslag tillhur en ekonomisk och innehållsmässig samordningmellan kultursektorn och övriga utgiftsområden skagenomföras. Vi anser att man bör se över kulturpoli-tikens struktur, där en viktig del är bl.a. att Statenskulturråd ska få i uppgift att erbjuda utbildning för attsprida kompetens vidare ut i kommuner,landsting och regioner i syfte att de kulturpolitiskamålen ska genomsyra samtliga politikområden ochdärmed också motverka social och geografisk ojäm-likhet på kulturområdet. Därför bör det prövas attintegrera kultur i flera samhällsområden, såsom ut-bildning, arbetsmarknad, arbetsliv, hälsovård, sjuk-vård och social omsorg.Vad anser kulturministern måste till för att destatliga kulturpolitiska målen också ska genomsyra debeslut som fattas kommunalt och regionalt? Vi tror attden strukturförändring som vi föreslår skulle kunnahjälpa en sådan process.Vänsterpartiet värnar den kulturella yttrandefri-heten, och därmed vill vi begränsa sponsring. Vi trorinte att kultur kan bära sig utan ett starkt offentligtstöd. För detta synsätt tycker vi att vi finner stöd i dekulturpolitiska mål som lyder: främja kulturell mång-fald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därige-nom motverka kommersialismens negativa verkning-ar. Kultur ska och bör vara en fri och obunden kraft isamhället.Ett annat viktigt mål är att verka för alla så att allafår möjlighet till delaktighet i kulturlivet, till kultur-upplevelser och eget skapande.Därför menar vi att allmänhetens kulturarv måstegöras tillgängligt även för s.k. eftersatta grupper,vilket görs genom låga priser eller inga priser alls, attlokaler görs funktionella för funktionshindrade, attarkiv- och museisamlingar och bibliotek hålls öppnaoch tillgängliga och kvalitetssäkras, genom exempel-vis x antal bibliotek på x antal invånare. Att publicservice sänds okodat är också en väldigt viktig fråga.Där skulle jag vilja höra kulturministerns syn.Man kan också låta museer, bibliotek och arkivoch deras samlingar IT-anpassas och samordnas så attde kan läggas ut på nätet. Då kan var och en på sittfolkbibliotek, i sin skola eller hemma via datornkomma åt dem.Vänsterpartiet har många fler förslag, men TassoStafilidis och eventuellt några fler vänsterpartisterkommer att återkomma till dem.Anf. 57 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 5 och 21.Kulturell allemansrätt för alla människor i helalandet är viktig för livskvaliteten. Kultur är viktig förungdomars utveckling. Kultur främjar integration ochmångkultur. Kultur ökar också företagande och ar-betstillfällen.Satsningar på kultur kan leda till en positiv ut-veckling av den regionala balansen i . Detgäller bl.a. satsningar på barn- och ungdomskulturoch projekt som syftar till att stödja ungdomarnaskreativitet. har av den anledningenavsatt 100 miljoner extra i vårt budgetförslag till ettKUL-bidrag. Tanken med det är att kommuner somlåter ungdomar bestämma genom t.ex. ungdomsrådeller liknande organisation ska kunna få upp till 1miljon kronor per kommun.Vi har dessutom, som extra grädde på moset, av-satt 65 miljoner till . Anledningenär att vi anser det vara av största vikt att ungdomarska få möjlighet att verkställa sina idéer. När ungdo-marna kommer på något de vill göra behövs pengarnahelst , för om är det . Där-för är det viktigt att man förenklar reglerna. En avledarna inom Cirkus Cirkör sade vid ett seminarium:Om man vill göra något i måste man vän-da sig till 22 olika representanter.Därför anser vi att det är viktigt att förenkla reg-lerna så att det går lättare att få pengar. Vi i Center-partiet vill med våra pengar ge ungdomar möjlighetatt få pengar till sina projekt - för unga, av unga ochmed unga.I dag ser vi tendenser till att kommuner skär nedpå pengar till fritidsgårdar och ungdomshus. Det lederi sämsta fall till att gårdarna stängs. Det är förödandeför ungdomarna som då hänvisas till gatan. Detta har,som ni alla vet, lett till ökat våld, stölder och ökatdroganvändande. För oss i är ungdo-mars uppväxt så viktig att vi därför valt att avsättasammanlagt 165 miljoner till dem utöver regeringensbudgetförslag. Vi tror oss veta att de ungdomar somtycker att de haft en bra uppväxt med möjligheter tillett rikt utbud av fritidssysselsättningar kommer attvilja bo i sin hembygd den dag de bildar familj.I regeringens budgetproposition, anslagsområde29:2 står det att det är viktigt att stödja ungdomarsengagemang och möjlighet till inflytande. Vi har tagitdet på allvar och visar det i vårt budgetförslag.Dessutom vill jag nämna, med anledning av denmobbningsdebatt som uppstått till följd av en deltragiska händelser i landet, att vi skrivit en hel del omförebyggande åtgärder för att motverka mobbning ivår kulturmotion och givetvis också i vår utbild-ningsmotion. Vi vill satsa på kultur i skolan i form avdrama, bild och musik. Med regelbundna dramaöv-ningar från förskolan upp till tonåren stärks ens själv-förtroende, och empatin ökar. Den du tar i i olikaövningar slår du inte, anser vi.Fru talman! Samlingslokalerna runtom i landethar en väldigt viktig funktion att fylla. De behövs förbygdernas verksamheter av olika slag. Ofta är desamlingspunkten för ungdomar, men minst lika oftaär det vuxna som träffas för att kanhända gå i någonstudiecirkel eller bygdens invånare som samlas kringnågon gemensam fråga som känns angelägen förbygden.De naturliga samlingspunkterna blir färreoch färre, eftersom post, apotek, banker och butikerav olika slag stänger sina lokaler. Det viktiga socialanätverket kan då hållas levande i samlingslokalerna.Dessa lokaler behöver ibland rustas upp, och vi före-slog 40 miljoner till detta i vår budget.Dessutom anser vi att det är angeläget att sam-lingslokaler och bygdegårdar ska kopplas upp tillbredbandsnätet. Det bör ingå i den digitala allemans-rätten som vi i har talat oss varma förunder .