prot · GO0939 · 2000-12-04 00:00:00 — Jag hoppas att biståndsmi-nistern har läst den noga och kommer att stödja att detbehövs särskilda pengar avsatta för katastrofinsatsersom kan användas tillräckligt snabbt när någontinghänder. De ska inte gå in i andra nödvändiga projekt.Jag yrkar bifall till vår reservation 7.Dessutom har vi ett särskilt yttrande som tar uppVärldsbankens roll och skuldavskrivningarna. Vihänvisar till ord om globaliseringoch orättvisor. Det är oerhört viktigt, precis som jagsade i den förra debatten , att svensk politikhänger ihop vad gäller de delar vi vill driva i bi-ståndspolitiken och de åsikter vi för fram i andraforum, t.ex. , så att inte talarmed dubbla tungor.Anf. 55 ()replik:Fru talman! Jag begärde replik för att jag blev liteorolig över utlägg om demo-krati. Hon menade på att det är för enkelt med barademokrati. Demokratin löser inte problemen. Jag ficken känsla av att nedvärderadedemokratins roll i utvecklingssammanhang. Jag hop-pas att jag i så fall har tolkat det fel.Jag sade i mitt tidigare inlägg att om vi någongång ska få ordning på det här klotet - miljöfrågor,mänskligarättighetsfrågor, krigen osv. - är basen fördetta demokrati. Det hoppas jag att vi är överens om.Sedan har demokratin naturligtvis sina brister i attvara ett långsamt system. Man skulle vilja ha merhandlingskraft. De som har fallit in på linjen att visamer handlingskraft i form av enpartisystem ellerdiktatur hamnar ännu värre i slutändan än vad demo-kratierna gör. Jag hoppas att vi är överens på denpunkten.Utan att jag ska behöva gå i svaromål för AlfSvenssons artikel, tror jag att det var detta som oroa-de honom, nämligen tendenserna till gatans parla-ment. Det löser inga problem. Det är runt förhand-lingsbordet vi ska sitta och diskutera. Där har demo-kratin sin absoluta roll.Jag tror att ska vara liteförsiktig när hon tar stora ord i sin mun och säger attpolitik är viktigt, det måste gå ihop i slutändan osv.och smulor från den rike mannens bord. medverkar i en uppgörelse som intealls lever upp till det på biståndsområdet som i andra sammanhang säger sig viljagöra - utan gör tvärtom i uppgörelsen med socialde-mokraterna.Anf. 56 ()replik:Fru talman! Jag kunde naturligtvis ha valt att somKarl-Göran Biörsmark, , foga en reserva-tion till betänkandet där jag hade yrkat på mer pengar.Det hade dock inte hjälpt de fattiga i tredje världen.De hade inte fått mer pengar av min reservation. Dehade knappast ens fått reda på att jag hade velat hamer pengar. Så är dilemmat i politiken.Jag håller helt med att detär viktigt med demokrati. Det är oerhört viktigt attuppnå mänskligarättighetsaspekter i alla länder. Detär också viktigt i demokratier att människor har möj-lighet att påverka. Därför måste vi i större utsträck-ning komma bort från de slutna grupperna och orga-nisationerna där det är lite insyn, där det är få som harmöjlighet att veta vad som försiggår bakom lycktadörrar.Den del av demokratin som inte helt löser pro-blemet kan vi se i fråga om klimatkonferensen. Vadvar det som hände? Det var inte sombromsade möjligheten att göra något radikalt medklimatfrågan. Det var faktiskt demokratier som USAsom var bromsklossarna i sammanhanget.Om vi inte klarar av att vidta åtgärder som ledertill att vi klarar frågorna om klimatförändringar fram-över, kommer att få vara med och betaladetta på ett oerhört dramatiskt sätt. Vi vet att just i defattiga länderna bor stora befolkningsgrupper i kust-nära områden, vilka är de områden som forskarnasäger kommer att översvämmas först. Det är intederas livsstil utan vår livsstil som åstadkommer detta.Anf. 57 ()replik:Fru talman! Vi måste vara mycket tydliga när detgäller var vi står i demokratifrågan. Klimatproblemenhar vi och delar vi. Miljöproblemen har vi och delarvi. Min utgångspunkt är att detta löses bäst i en de-mokratisk process med allt vad det innebär, inte mednågonting annat, inte med gatans parlament, enparti-system eller diktatur. Det är inget alternativ. Skyllinte på demokratin, ta inte de demokratiska länderna ien stor bunt och säg att det är deras fel att det miss-lyckades.De jättestora miljöproblemen sopar vi nu upp efterkommunistdiktaturer i öst och på andra håll. Senast iTV var det alarmrapporter från nordvästraRyssland. Vi känner till alla de problem som enparti-stater har skapat. Det är lite olyckligt om MarianneSamuelsson buntar ihop att det är demokratiska län-der som står för problemen.Vi har ett gemensamt problem, och det ska lösaspå demokratiskt sätt. Vad är annars alternativet, Ma-rianne ?Anf. 58 ()replik:Fru talman! Mitt alternativ är en fungerande de-mokrati där också folkrörelserna och människorna harmöjlighet att vara med och påverka. Det är en vissskillnad från hur t.ex. har fungerat. Detär därför som folkrörelserna har protesterat och pro-testerar mot att man driver en politik som det medgängse demokratiska modeller inte är möjligt att hainsyn i. Det är därför som det är viktigt att dessa in-stitutioner öppnas och blir mer demokratiska. Detingår ju demokratier i dem. Det är oerhört viktigt föratt få en diskussion och en process kring de frågorna.När det gäller klimatfrågan är det så, Karl-GöranBiörsmark, att det är vi, EU och som är ett väl-digt stort problem när det gäller utsläppssidan ochsom därmed hotar miljö. Det borde varasjälvklart i en demokrati, när det finns så tydligaforskningsrapporter, att man vågar ta itu med proble-met. Men de som är demokratiskt valda vågar intevidta de åtgärder som behövs, för de är rädda för attbli sparkade nästa gång det är val. Då fungerar ju intedemokratin särskilt bra i alla fall. Man måste ju i endemokratisk ordning kunna motivera att det här ärviktigt, för att klara miljöproblematiken i en globalmiljö, där vi i stor utsträckning är just de som tär påresurserna för de andras möjligheter.Anf. 59 () replik:Fru talman! I mitt anförande lyfte jag fram kam-panjen Jubel 2000. Jag vill påminna om att vi underett par år i våra biståndsmotioner har stött den kam-panjen och att har stått som första namnpå de motionerna. Det är alltså en fråga som i högstagrad har engagerat oss och som fortsätter att engageraoss. Skuldavskrivningar är ett exempel på stora pro-blem som vi måste ta tag i för att kunna hjälpa u-länderna.När det gäller debattartikeln är det klart att manmåste kunna uttrycka kritik mot dem som på olikasätt försöker störa eller hindra institutioner och andrafrån att samlas i demokratisk ordning för att diskuteraviktiga frågor. Jag skulle också kunna säga att det ärolyckligt om det som man säger eller skriver kantolkas så att det drabbar sådana som inte berörs.Anf. 60 ()replik:Fru talman! Jag blev ännu mer förvånad över attAlf tillsammans med övriga liberalisering-svänner skrev denna artikel, just med tanke på att jagtidigare hade hört prata om Ju-bel 2000 och att vi borde stötta den kampanjen. Up-penbarligen stämmer inte de olika resonemangen.Det var ju ett mycket kraftigt angrepp som gjordesi artikeln. Man angrep inte bara huliganerna och demsom misskötte sig. Det finns ju alltid en svans med -som vi alla hoppas att vi ska slippa se, antingen det ärpå fotbollsmatcher eller demonstrationer - som totaltspårar ur. Man angrep alla som protesterade i sammapenndrag. Det är det som är så alarmerande, att manena stunden talar om kyrkornas roll och vikten av ettsolidariskt samhälle och förkastar allt detta.Dessutom sade man att aldrig har så många varit såtrygga och fria som till följd av globaliserings-processen.För det första tycker jag att friheten för väldigtstora grupper inte är särskilt stor , och för detandra har klyftorna ökat med globaliseringsprocessen,inte minskat. Det är det stora problemet, som vi allaborde vara oroliga för och försöka hitta lösningar på.Anf. 61 () replik:Fru talman! Vi kan vara överens om att svansen ärnågonting som är negativt, i det här fallet och i vissaandra fall. Den förstör väldigt ofta det som kan varaett gott syfte för dem som agerar för och arbetar fören god sak.När det gäller Jubel 2000 kan jag försäkra och andra att vi kommer att fort-sätta att arbeta för den kampanjen så som vi har gjorttidigare. Och står för det som vi hartalat om i ett par motioner tidigare också. Det är enmycket viktig del. Det som kyrkor, fackföreningsrö-relser och andra har ställt sig bakom är viktigt, ochdet fortsätter vi att stå bakom.Anf. 62 ()replik:Fru talman! Det är intressant att ni tydligen fort-sätter att stå med en fot i varje led. Det som AlfSvensson tillsammans med debattörerna drog i gångvar någonting som de kallade en motattack. Det är ettdirekt slag mot alla de ungdomar som har startatoch jobbar inom Attacrörelsen, som är en globalungdomsrörelse som kräver ökad internationell soli-daritet. Det är en oerhört stor och viktig rörelse förunga människor som vill se en rättvisare fördelning.Jag uppfattar det så att det var just mot dem somman startade denna motattack - kanske i rädsla för attden ohämmade liberaliseringen skulle ställas införandra krav, nämligen en bättre demokratisk ordningoch en ökad solidaritet, som dessa ungdomar krävde.Anf. 63 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att jagtycker att det är ganska härligt, om jag får använda ettsådant ord, att få jobba med frågor som så nära berörhjärtat och våra innersta värderingar om vad ettmänskligt liv är och varför vi lever för varandra,vilken människosyn vi har, att det är ganska självklartatt vi är lika mycket värda var vi än finns och att detleder till att vi självfallet måste ställa upp för varand-ra.Trots vad som har sagts om 90-talet här i Sverigekan vi väl ändå säga att vi inte behöver skämmas. Vihar i det här sammanhanget fått arbeta med biståndoch internationell politik i övrigt, och det har varitväldigt roligt att har fått ligga i frontlinjen.Det gäller relationen till EU, till WTO och biståndetosv.När vi blickar ut i världen och ser hur det är i and-ra länder tror jag inte att det är lika lustfyllt att varapolitiker på det här området som det är i . Jagtycker att det är väldigt roligt att man har förmånenatt få jobba med just de här frågorna.Om det finns 1,2 miljoner fattiga och man har sy-nen att människor är lika mycket värda är det ensjälvklarhet att man känner inifrån kroppen att solida-ritet med dessa människor är något givet och att manär beredd att sträcka sig väldigt långt för det. Manskulle naturligtvis önska att mycket av handlingen utei världen också levde upp till de vackra orden. Manhar bl.a. i och i FN ett mål om att halverafattigdomen , och det är nog en ambitiösmålsättning som förpliktar.Det är också härligt att få se det enorma engage-mang som finns ute i världen för att vi ska ha merrättvisa. Många av er har varit inne på den debatt somhar pågått om globaliseringen, och om den stackarsAlf artikel. Jag tycker att harfått så mycket stryk i den här debatten att jag avstårfrån att ge honom mer stryk. Karlen ligger ned, somjag ser det, och jag har fått lära mig att man inte skaslå på någon som ligger. Det vore bättre att Kristde-mokraterna erkände att det här var ett olycksfall iarbetet, att de nu lämnar det bakom sig och att AlfSvensson fr.o.m. nu ändrar kurs. Jag hoppas i alla fallatt det blir så.Det rättvisepatos som finns ute i världen för ossockså till tanken att det här är väldigt bra, därför attallt detta engagemang för rättvisa gör att vi förhopp-ningsvis kan leva i en säkrare värld, såväl svenskarsom andra. Vi vet att om de orättvisor som finns, sombiståndspolitik bl.a. handlar om, inte kan lösas kom-mer vi att leva i en otryggare värld, där det kansket.o.m. kan bli krig.Globaliseringen har gjort dessa värdefrågor väl-digt tydliga. Jag ska inte repetera vad det kan innebä-ra, utan jag tänkte göra en övergång och säga att vimed globaliseringen har lärt oss att biståndet har enroll att spela, men att det, som några redan har varitinne på, inte är det enda svaret på det vi djupast kän-ner. Det är bara en del av svaret. är det påtagligtatt man måste ha en helhetssyn om man ska kunnakomma till rätta med de orättvisor som vi har i värl-den. Vi har också lärt oss att olika politikområdenmåste samspela med varandra för att det ska fungerapå ett bra sätt.Det allra viktigaste kanske är att vi har en handelsom är rättvis. Vi vet att handel utvecklar - det äringen tvekan om det - och att frihandel har betyttotroligt mycket för vårt eget land och för andra län-der, men vi kan också se att det regelverk vi har inomWorld - Världshandelsorganisa-tionen - uppenbart inte fungerar på ett tillfredsstäl-lande sätt, eftersom väldigt många länder fortfarandeegentligen inte deltar på någon marknad. De finnsinte där. Det är naturligtvis, som harsagt - till stor del orsakat av vanstyre, men vi vet attdet inte är hela sanningen. Det är tyvärr också så attmånga armbågar är framme i globaliseringens spåroch med det regelverk som WTO har haft. Det äräven där så att den starke blir starkare och den svagalöper en risk att bli ännu svagare.Då är det vår ambition, oavsett om vi jobbar inomEU eller på annat sätt, att försöka förändra och , så att de verkligenarbetar för att utrota den fattigdom som har talat om här. Det gäller formuleringen.Det finns andra politikområden, t.ex. vår jord-brukspolitik. Vi tänker kanske framför allt på EU:sjordbrukspolitik, som radikalt behöver förändras. Detmåste naturligtvis vara något fel med solidari-tetskänslan när det är så trögt att förändra EU:s jord-brukspolitik. Solidaritet kan ju inte innebära att manbara är solidarisk med franska bönder. Det måsteinnebära att man är solidarisk med marockanskabönder. Vad är det annars för känsla man sprider?Om man lyfter upp dessa värderingar och argu-menterar hårt för dem och får bort en hel del av denegoism som faktiskt frodas inom EU skulle vi kanskekomma lite längre.Utrikes- och säkerhetspolitiken är naturligtvisväldigt avgörande för om vi lyckas lösa dessa pro-blem. Har vi en dålig utrikes- och säkerhetspolitik iSverige, i EU eller i andra delar av världen skapar vikonflikter, och då gör vi det svårare att lösa de fattigaländernas problem. Det gäller givetvis också miljö-politiken.Jag tror att det är väldigt viktigt att vi ser att bi-ståndet är ett komplement. Men det är inte ett kom-plement som man bara lägger till i största allmänhet,utan det är ett avgörande komplement. Det kan varakatalysator för väldigt mycket. Det kan skapa deramar som är nödvändiga för att samhällsutveckling-en ska fungera. Det kan bygga institutioner som han-delsverksamheten aldrig kan göra själv, och vi harredan varit inne på att biståndet kan vara smörjmedeleller ett kitt, kanske man skulle kunna säga, mellanolika saker. Det kan helt enkelt förlösa globalisering-en på rätt sätt och korrigera kursen för den, så att detverkligen är till glädje för de minst utvecklade ochfattiga länderna.OECD har uppmärksammat detta i en utvärdering.Där måste vi vara lite självkritiska och ta till oss attäven har blivit anklagat för att samordningenmellan olika politikområden kunde vara bättre, ochdet ska vi naturligtvis ta till oss och försöka justera.Vi har en så trevlig handelsminister, så det ska välinte behöva vara några problem att inom rimlig tidjustera bristerna på det området.OECD har också sagt mycket gott om svenskt bi-stånd - om hur vi har effektiviserat och decentralise-rat det. kan vi konstatera att anseratt EU just på de områden där vi är så duktiga ärväldigt dåligt och lämnar en hel del övrigt att önska.Det krävs verkligen kraftiga förbättringar.På hemmaplan har vi tagit till oss omvärldsför-ändringarna. Vi sitter nu i en biståndsutredning - dens.k. GLOBKOM - om politik för globalutveckling.Tiden rinner i väg med en fruktansvärd fart. Jagtror inte att klockan i talarstolen startar på noll; denstartar nog längre upp.Jag ska inte gå igenom alla olika delar som utred-ningen innehåller. Det kommer kanske Maj-IngerKlingvall in på. Men vi kan säkert vänta mycket avdenna utredning. Jag är mest rädd för att vi förväntaross för mycket. Det ska ha rimliga proportioner, trotsallt.Nu ska jag inte säga mer inledningsvis eller an-vända fler som jag hoppas positiva ord om att det ärkul för oss alla att jobba med biståndet. ska jag gåin på reservationerna och betänkandet. Men för att jaginte ska göra som alla andra har gjort ska jag tillstyr-ka utskottsmajoritetens förslag i dess helhet och av-styrka samtliga reservationer fogade till betänkandet.Jag tror faktiskt att det heter så. Då har jag inte begåttnågot misstag på den punkten.Jag kommer inte att dra alla kommentarer till re-servationer och särskilda yttranden. tarhand om en stor del av det som har med det bilateralaatt göra - verksamhetsgrenar och ländersammanfatt-ning. Sedan kommer att ta hand omdet som berör öststödet och stödet till Centraleuropa.Många motioner tar upp mål och inriktning. Detkan gälla det övergripande målet - det moderaternavill kalla för snabb utrotning av fattigdomen. Jag serinte att det är någon stor skillnad mellan detta och detmål vi har, men det får rimligen biståndsutredningentitta på.Sedan har vi demokratimålet, som hardrivit . Lägg märke till detta. Det är intressant.När vi debatterade detta förra gången påstod jag, K-GBiörsmark, att ni ville ändra fattigdomsmålet och attdet skulle bli ett övergripande mål. Men då sade herrBiörsmark att det inte var så, utan att det var de un-derliggande målen som skulle hamna lite högre upp.Nu står det uttryckligen i motionen och i er reserva-tion att ni vill ändra fattigdomsmålet så att det blir ettnytt övergripande mål. Demokrati är detta övergri-pande mål.Nu har vi sagt till utredningen attden inte får ändra på det övergripande målet. Jagantar att den kan ändra formuleringarna, men den kaninte ändra själva målet. Vi får väl ta till oss tanke-gångarna om demokrati och se till att de blir upplyftapå lämpligt sätt i de underliggande målen, om nu inteGLOBKOM ändrar hela målstrukturen. Därför forslarvi även denna del vidare till GLOBKOM, även om vikanske är lite tveksamma till vad säger.Kristdemokraterna vill utvidga det traditionellaövergripande målet om fattigdomsbekämpning ochhävda människovärdet. Det kommer med all säkerhetatt bli ställt under diskussion i GLOBKOM om det ären bra formulering eller inte. Kd vill också att ett avde underliggande målen ska ändras till att gälla ska främja respekten för mänskliga rättigheteroch verka för säkerhetsfrämjande och konfliktföre-byggande åtgärder. Det ingår delvis i MR-målet,men jag utgår från att man också på en sådan punktkommer att ta en ordentlig diskussion, särskilt somman pratar om att konfliktförebyggande ska kommaupp. Formuleringarna där kommer GLOBKOM medsäkerhet att ta hand om.I en s-motion har man tagit upp att vi måste få inett barnmål och att vi ska sätta barnen i fokus litemer. Jag kan även där tänka mig att det kommer attövervägas i GLOBKOM om vi behöver ett särskiltmål för barnen eller inte, eller om en sådan formule-ring ska ingå i ett mål om mänskliga rättigheter, t.ex.Det hör också hemma där.Sedan finns det en del motioner som mer berörmål i stället för inriktning. Någon motion berör land-ramar. Vi tycker att landramarna har skapat stor sta-bilitet i verksamheten, men eftersom vi nu har dennautredning är vi generösa och låter den ta tag i olikafrågor, så får vi se var det landar någonstans.Det finns t.o.m. en motion som handlar om hur viska konkurrensutsätta biståndet som jag själv ärganska tveksam till formuleringarna i, men jag tyckerockså där att vi ska vara generösa och låta GLOB-KOM titta på om det finns något i den motionen somman borde ta vara på när det gäller genomförandet avbiståndet. Vi hänvisar oerhört mycket till denna bi-ståndsutredning, och jag tror att man ska göra detmed ett generöst sinnelag.Sedan går jag till biståndsramen. Det finns fleramotioner. Alla, med undantag av , sluterupp kring enprocentsmålet. Men sedan finns det flerapartier, som ni har hört i debatten, som vill gå längreän majoriteten.Vad vi i majoriteten säger är att vi står fast videnprocentsmålet. Vi tycker att ekonomin nu har ut-vecklats på ett bättre sätt. Vi kan gå snabbare fram.Det visar sig också i den treåriga bud-getperioden att vi gör det, men vi dristar oss också attsäga att vi helst vill se detta uppfyllt inom fem år.Och kan det inte bli . Man kan lägga till nå-got enstaka år, men det ligger däromkring i tolkning-en av den här texten. Vi förutsätter att regeringen nulever upp till detta, så att vi ökar tempot.Det finns ett antal reservationer på den här punk-ten som vi avstyrker mot bakgrund av detta vårt för-hållningssätt.Det som är mest uppseendeväckande har redanvarit uppe i debatten. Det är att , liksomtidigare år, avviker ganska kraftigt. Man argumente-rar mot ett volymmål trots att man sätter upp ettmycket ambitiöst mål om att man ska utrota fattig-domen. Lägg märke till att man i reser-vation om detta skriver följande: Enprocentsmålet skagöras till varje medarbetares dagliga arbete och till enpågående process som alla måste förstå.Det här säger . avstyrker dealla målskrivningar och enprocentsmålet. Det skullevara väldigt bra om man kunde få en förklaring. Vadmenar ni med den meningen egentligen? Den talar juför att ni står upp för enprocentsmålet?Om man räknar på de pengar som moderaternaanslår kan man komma fram till att det rör sig om,ungefär som det var , . Jag är lite för-vånad över att dristar sig till att lägga sigunder om , särskilt motbakgrund av de ambitioner som de har när det gällerAfrika.Sedan har det kommit upp en del diskussioner un-der resans gång om att biståndsbudgeten är någonform av budgetregleringspost. Så är inte fallet. Ävennär vi skar ned var det räknat i pengar faktiskt unge-fär lika mycket eller mer i bistånd. Vi har skurit nednär det gäller procentambitionen. Och tycker jaginte att man kan tala om biståndsbudgeten som någonform av regleringspost i den totala budgeten. Det ären ganska stygg beskrivning som saknar nyansering-ar.Sedan ska vi också komma ihåg att det påslag somvi gör med 1,4 miljarder inte är så tokigt jämförtmed andra länder. Vi ligger ganska bra till. De flestaländer ligger fjärran från de belopp som vi har percapita. Om vi då lägger till de här reservationerna påungefär 1,7 miljarder, som vi har, så disponerar vidrygt 3 miljarder mer i pengar, även om ökningen närdet gäller procenttalen just inte är så stor.Det kanske man ska lägga på minnet.Sedan gäller det medelsfördelningen. Eftersomalla ställer upp på de här avräkningarna från ramarnablir ju det man har tyckt om biståndsramen i prakti-ken lika med de medel som man fördelar till bistån-det. Därför behöver jag inte upprepa reflexionernakring de andra partierna. Jag kan möjligen säga att detär lite förvånande att är beredd att skära ned29 miljoner för Sida, eftersom också vill ökabiståndsanslaget som vi vet att Sida redan iår, enligt en prognos, ligger över det behov som manskulle få tillgodosett . Sida behöver helt en-kelt de här pengarna.Den stora skillnaden ligger naturligtvis hos mode-raterna, som alltså vill lägga sig 2,4 miljarder lägre.Det har redan debatterats. Det är nästan så att mankan känna att man slår på en slagen man, som sitterpå sista raden. Han har redan fått ta mycket stryk.Men jag kan inte undgå att ställa frågan till Bi-örsmark. Skillnaden mellan ert förslag och modera-ternas är 4,1 miljarder. Hur ska ni få ihop det här?Hur ska det gå till?Marianne har sagt att bestämtsätter sig emot det här. Det tycks också moderaternagöra. Ekvationen går inte ihop. Någon måste läggasig. Vem gör det? Man kan utifrån mitt perspektivfråga sig varför fortsätter att driva ensådan här politik som kostar en väldigt massa, poli-tiskt utöver sakligt.Sedan vill stoppa in fredsfrämjandeåtgärder i biståndsramen. Det tycker jag är en väldigttveksam metod. Man vill stoppa in nästan 1,2 miljar-der, och så tror man sig kunna räkna det som bistånd.Mig veterligen kan man räkna de civila insatserna.