prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Vi har att behandla bl.a. tilläggs-budgeten , utgifts- och intäktspro-gnoser och det preliminära utfalletför föregående års statsbudget. Jag kommer att foku-sera på det faktum att regeringen nu har tappat kon-trollen över budgeten och visa exempel på regering-ens manipulerande med budgeten i syfte att döljavissa utgifter. Däremot kommer jag inte att kom-mentera enskilda sakförslag i tilläggsbudgeten. Dessaframgår av våra reservationer till betänkandet.Beträffande utfallet tvingas vi konstateraatt budgeteringsmarginalen har missbrukats för syftensom den inte ursprungligen var avsedd för. Regering-en har visat sig vara alltför ivrig att se budgeterings-marginalen som ett reformutrymme, inte som enbuffert för makroförändringar. Därmed förbrukadesså gott som hela budgeteringsmarginalen föregåendeår.När utgifterna för bl.a. sjukförsäkringen har fåttskena i väg har regeringen använt limiter på andraområden i form av begränsningsbelopp. Som bl.a.utrikesutskottets uppföljning av biståndet visar, harregeringen tvingats tillgripa kortsiktiga åtgärder föratt skenbart klara sina budgetpolitiska mål. Det är ettständigt lappande och lagande på utgiftssidan i bud-geten, men lapparna börjar att ta slut.Om vi går över prognoserna för innevarande årser det ännu mörkare ut. Redan när vårpropositionenlades fram kunde vi konstatera att den prognos förinkomster och utgifter som rege-ringen redovisade var behäftad med stor osäkerhet påett antal punkter. När endast drygt hadegått av budgetåret var regeringen tvungen att redogö-ra för att den i syfte att klara utgiftstaket bl.a. beslutatom begränsningsbelopp. Det är en åtgärd som ärmycket kortsiktig och som tidigare i flera fall starktkritiserats.Sedan dess att tilläggsbudgeten presenterades harEkonomistyrningsverket kommit med årets andrabudgetprognos, vilken understryker det faktum attregeringen och dess stödpartier inte längre har kon-troll över budgeten.Rensad från engångseffekter visar budgetuppfölj-ningen att det underliggande underskottet, det s.k.strukturella budgetunderskottet, kommer att uppgå till35,innevarande år. Det är en kraf-tig försämring jämför med föregående år, då det un-derliggande saldot faktiskt uppvisade ett litet över-skott.Ännu viktigare är att Ekonomistyrningsverketrapporterar att utgiftstaket kommer att överskridasmed om inga åtgärder vidtas.Även för de kommande två åren visar prognoserna attutgiftstaket spricker. I förhållande till statsbudgetenökar utgifterna med 14,4 miljarder kronor.Detta är resultatet av att regeringen systematisktgjort slut på budgeteringsmarginalerna. Det finns intelängre några marginaler, och utgiftstaket överskrids.Socialdemokraterna och deras stödpartier åser dennautveckling med tystnad och utan att vidta några åt-gärder. Varningstecken har funnits , ochvi moderater har påpekat vilken risk regeringen tar dåman urholkar budgeteringsmarginalerna och låterutgifterna för bl.a. sjukförsäkringssystemet och läke-medelsförmånen skena i väg.Även på inkomstsidan av budgeten ser det mörktut. Trots att den nu genomförda delprivatiseringen avTelia blir något större än förväntat, saknas 30 miljar-der kronor i privatiseringsintäkter. Därmed ser bud-getsaldot ut att försämras alltmer. Några åtgärder föratt komma till rätta med avvikelserna föreslår inteutskottets majoritet.Fr.o.m. innevarande år ökar utgiftsta-ket med . För att öka utgifternaännu mer, utan att det syns i budgeten, ägnar sig soci-aldemokraterna och deras stödpartier åt ett omfattan-de budgettricksande. På detta sätt kan de statligautgifterna öka utan att de begränsas av det utgiftstaksom redan har spruckit.Fru talman! Låt mig visa några exempel på hurregeringen gör för att trolla bort utgifter ur budgeten.Regeringen föreslår t.ex. att ska tillåtasbehålla inkomsterna från vissa offentligrättsliga av-gifter. Det är avgifter som har inlevererats tillstatskassan. Via nettoredovisning hålls Tullverketsutgifter utanför statsbudgeten. Detta är inte bara ettbudgettrick utan ett helt kontraproduktivt förslag.Tullen bedriver en samhällsnyttig verksamhet sominte bör vara avhängig variationer i avgiftsinkomster.Tullen arbetar dessutom för att införa avgiftsfri auto-matklarering, vilket borde leda till att avgiftsinkoms-terna minskar. Genom regeringens förslag riskerarrationaliseringssträvandena att bromsas upp.Dessutom är det så, att om rationaliseringarna ge-nomförs så kommer inkomstkällan att försvinna ochfrågan återigen väckas om hur resurser ska skjutas tillTullen. Därför anser vi att regeringen bör återkommatill med en redovisning av hur utgiftsök-ningen för Tullen ska rymmas inom utgiftstaket.Vidare föreslår regeringen att CSN ska få dispo-nera avgiftsintäkter som tas upp för uppläggning avlån. Detta är ännu ett konkret exempel på regeringensbudgettricksande. Den föreslagna ordningen ger rege-ringen ensidiga möjligheter att tillföra CSN ytterliga-re resurser utan att det syns i budgeten och trots attmyndighetens administrativa kostnader redan är höga.Statliga myndigheters inkomster ska vara synliga.Beträffande CSN föreslår vi i stället att studiemedel-sadministrationen konkurrensutsätts och att delar avCSN bolagiseras i syfte att minska verksamhetenskostnader.Nästa exempel på budgettricks är regeringens för-slag om att polisen ska få disponera inkomster frånpassavgifter. Även detta trick avvisar vi. I stället börpolisen tillföras ökade resurser genom ett höjt anslag.Det fjärde exemplet på budgettricksande är denteknik som regeringen använder sig av för det före-slagna anställningsstödet. Förslaget är utformat så attföretagens skattekonton krediteras. Det ger en minsk-ning på statsbudgetens inkomstsida i stället för enökning av statsbudgetens utgiftssida, vilket bordevara det rimliga när det gäller denna form av subven-tion. Av bl.a. denna anledning avvisar vi även dettaförslag.Listan på budgettricks kan göras längre än så här,och sammantaget kan vi summera ett antal miljarderkronor i statliga utgifter som inte redovisas istatsbudgeten.När det gäller tilläggsbudgeten handlar tricksandetföreträdesvis om en ökad nettoredovisning. Detta skertrots att man i förarbetena till budgetlagen har fram-hållit vikten av bruttoredovisning, dvs. att intäkterredovisas som intäkter och att utgifter redovisas somutgifter i statsbudgeten, detta för att statens ekonomilätt ska gå att utläsa av budgeten.I budgetlagen anges också att bruttoredovisningska vara huvudprincip. har tidigareflera gånger understrukit detta, men väljer ut-skottsmajoriteten att se mellan fingrarna. Vid utskot-tets utfrågning av statssekreteraren vid Finansdepar-tementet, , angavs som enda motiv attdet var praktiskt med nettoredovisning. Betydligtstarkare argument än så krävs när man bryter motlagens huvudprincip. Statssekreteraren kunde väl inteange något annat skäl, eftersom han då hade fått er-känna att det hela handlar om att kringgå utgiftstaket.Fru talman! Låt mig innan jag sammanfattar fåkommentera en enskild post i tilläggsbudgeten. Mitt idet stora flödet av utgiftsökningar väljer regeringenatt minska ett anslag, anslaget för personliga ombudtill funktionshindrade. Sett ur ett budgetperspektiv rördet sig om en liten summa, , mendet är viktiga pengar för dem som skulle bli hjälpta.Detta är inte en besparing utan enbart ett hårt slagmot en mycket utsatt grupp funktionshindrade.Fru talman! Det är fullt ut utnyttjade budgete-ringmarginaler, spruckna utgiftstak, skenande utgif-ter, minskade intäkter och ett kraftigt strukturelltbudgetunderskott i kombination med ett omfattandebudgettricksande. Det är fakta som talar sitt tydligaspråk om hur regeringens budgetpolitik ser ut i dag.På toppen av en högkonjunktur är detta alarmerandevarningstecken. Vid en konjunkturnedgång, eller enavmattning, är det inte längre varningstecken utanakuta problem.Jag vill därmed instämma i samtliga de reserva-tioner som vi moderater har ställt oss bakom, men förtids vinnande yrkar jag bifall endast till reservatio-nerna 1 och 3. 114 ():Fru talman! Just nu finns det en riksdagskommittésom har en referensgrupp som jobbar med hur vi iriksdagen ska bli bättre på utvärdering och uppfölj-ning. Jag har förmånen att sitta med i den arbetsgrup-pen. Det handlar helt enkelt om hur vi i skabli bättre på att titta på vad som har hänt och vad somsker just , så att vi inte bara blickar framåt somman ofta lätt gör i det politiska systemet. Därmedglömmer man vad som har beslutats och vad som hargenomförts.Det här betänkandet ger oss tillfälle att titta tillba-ka, utvärdera och följa upp lite grann hur budgetpro-cessen har fungerat.Låt mig konstatera att den socialdemokratiska re-geringen börjar tappa greppet om budgetpolitiken.Ryckigheten blir allt värre. Man saknar den rödatråden i regeringens politik, och mycket verkar varaoklart tänkt från början. Då hamnar man i olika typerav akuta situationer som man tvingas lösa.Förklaringen ligger nog i att Socialdemokraternasamarbetar med utgiftspartierna ochMiljöpartiet. På beslutademan också att man ville avskaffa utgiftstaken, ettregelverk som socialdemokraterna själva var med ochinförde och som anses vara ett mycket viktigt instru-ment. Men i praktiken urholkas det nu alltmer genomdet budgettricksande som bl.a. var innepå.Jag ska också ge några exempel på detta.I vårt system med utgiftstak ska det finnas enbudgeteringsmarginal för att man ska klara av kon-junktursvängningar eller situationer när t.ex. sjukför-säkringskostnaderna stiger, sådant som man inte kanreglera på en gång. Det är sådant som tar tid. Dethandlar kanske om att förändra regelverk alternativtgöra ombudgeteringar.Den här budgeteringsmarginalen har man urholkatgenom att fylla på med olika reformer. Därmed harman ätit upp den här marginalen. Resultatet blir somdet blev . Man hamnar i en panikartadsituation där man tvingas göra anslagsbesparingar påmyndigheter. Man tvingas göra begränsningar exem-pelvis av u-landsbiståndet.Jag läser vad ett enigt utrikesutskott skriver i be-tänkandet på s. 14: "På grundval av det goda anseen-de åtnjuter har senareläggning av betalningarkunnat göras i samförstånd med berörda internatio-nella organisationer. Detta samförstånd bygger dockpå att senareläggningarna är en engångsföreteelse.Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har deflesta samarbetsländer berörts. En rad insatser har fåttinställas eller senareläggas. Insatser inom områdetdemokrati och mänskliga rättigheter har drabbatshårt. "Så här var situationen när regeringen tvingades tillpanikartade åtgärder därför att man inte hade någrabudgeteringsmarginaler kvar. Man hade inte greppetom budgetpolitiken. Det här slutade med att manklarade utgiftstaken med minsta möjliga marginal.Men resultatet blev också att myndigheternas plane-ring blev allt ryckigare därför att de inte kunde vetaom de kunde lita på de regelverk som fanns, att dekunde spara anslag för kommande utgifter. Plötsligtkom regeringen in och styrde och ställde och begrän-sade den frihet som man hade gett myndigheternatidigare. Det här skapar ju ingen bra ordning i myn-digheternas arbete.Biståndsverksamheten är som sagt ett bra exempelpå en verksamhet som drabbades direkt.För innevarande år har vi en budgeteringsmargi-nal som också är ytterst knapp. Det innebär att vibörjar få nya beslut och besked om begränsningsbe-lopp. Vi vet, som var inne på, att ger prognoser om att vi kommeratt överskrida utgiftstaken om ingenting sker.Återigen finns biståndet med bland de utgiftsom-råden som får sådana här begränsningsbelopp ochriskerar därmed att återigen hamna i samma situation.Ett enigt utrikesutskott varnar starkt för en sådanupprepning.Frågan till blir ju om han kangarantera att vi inte under detta år på nytt får upplevaden situation som vi fick uppleva när det gäller 1999års anslag för u-landsbiståndet.I tilläggsbudgeten för både 2000 och 2001 kring-går man utgiftstaken genom att låta avgifter till statligverksamhet behållas av myndigheterna. Därför kanman glida under utgiftstaken. Det är en rad myndig-heter som ska få ökade anslag, säger man, genom attde får behålla intäkterna. drabbas de av dehär begränsningsbeloppen, så att de inte kan ökaanslagen. Det är dubbla signaler från regeringens sidatill vissa myndigheter. Det visar på hur ryckig och hurutan långsiktighet regeringens politik är för närvaran-de.Om man går vidare med den här principen med attlåta myndigheter behålla avgifter för egen verksamhetoch nettoredovisa det hela undrar jag vad nästa stegär. Ska polisen behålla fortkörningsböterna i framti-den? Var finns gränserna? Vilka principer är det härresonemanget uppbyggt på? Det kanske kan utveckla.Den viktiga frågan till är omhan är stolt över regeringens hanterande av budget-processen och utgiftstaken. Är det här någonting somBengt Silfverstrand med stolthet försvarar och tyckerär riktigt och principiellt korrekt?Hur manipulativt de här reglerna för budgetpro-cessen hanteras visar också det faktum att man sätteren massa bönder i svåra likviditetsproblem när manskjuter fram utbetalningarna av EU:s arealersättning-ar . De har ställt in sig på,och haft en ekonomi som bygger på, att de ska få dehär pengarna . Plötsligt ändrar man spel-reglerna och låter bönderna vara utan slantarna i ettantal månader.Vi vet vilken debatt det var när man lade barnbi-dragsutbetalningarna . Många barn-familjers ekonomi sattes på ända på grund av detta.Men här kan man alltså spela med böndernas arealer-sättningar , och detta, menar rege-ringen, skulle inte spela någon roll. Ändå är det härneutralt för statskassan. Men det visar hur man, justpå grund av att man hamnat i den här återvändsgrän-den med urgröpta budgeteringsmarginaler, i det härfallet ställer bönderna i en mycket svår situation.De stora regulatorerna för regeringens försök atträdda en budgetprocess som man håller på att tappakontrollen över är tydligen de fattiga människorna iu-länderna och de svenska bönderna. Det säger kan-ske någonting om vilka grupper som står längst nedpå Socialdemokraternas, och Miljö-partiets prioriteringslista.Ytterligare ett exempel på ryckigheten i regering-ens politik är anställningsstödet för långtidsarbetslö-sa. fanns ett anställningsstöd somskulle hjälpa alla som varit arbetslösa tolv månader.Arbetsgivaren skulle få av lönekostnaden i sexmånader. Men började det hända saker.Då föreslog regeringen, med benäget stöd av v ochmp, att vi skulle införa ett förstärkt anställningsstödför alla som varit långtidsinskrivna på arbetsförmed-lingarna . Då skulle man få avlönekostnaden och därefter i 18månader. Det här skulle börja gälla den 1 oktober1999. ändrades reglerna så att bidraget nublev ett skatteavdrag.Detta tyckte vi kristdemokrater ändå var ett rim-ligt förslag, dvs. att vi har ett anställningsstöd förlångtidsinskrivna. Men komregeringen igen. skulle dessa regler gälla alla somvarit långtidsinskrivna . De nya reglerna skullegälla från . hin-ner man alltså göra två ändringar i regelverket.Så går hela och . Då föreslårregeringen att ett särskilt anställningsstöd ska införasfrån . ska arbetsgivaren somanställer personer som varit långtidsin-skrivna få av lönekostnaderna i hela . Sålyder alltså den varianten. Det är den tredje ändringenpå mindre än ett år.Det går ytterligare hela , och regeringenlämnar sin vårbudget och tilläggsbudget. skastödet ändras och kompletteras . Ettutökat särskilt anställningsstöd införs som riktar sigtill dem som varit arbetslösa , med egnaregler för hur stora subventionerna ska vara. Det ärden fjärde ändringen . Det regeringsförslagsom skrevs nämnde inget om vad somskulle komma , den 30 mars.Samtidigt som allt detta sker skriver regeringenhur viktigt det är med regelförenklingar inom arbets-marknadspolitiken.Fru talman! Vad vi ser är en regering som saknarlinje och principer, som styrs av opinionsvindar ochav vad samarbetspartier tycker och tänker. Detta servi nu slå igenom i att den budgetprocess som detfunnits en bred enighet om i urholkas allt-mer och allt oftare. Faran är att detta leder till enbudgetprocess som är sämre än den vi hade tidigareoch som vi alla var ense om att vi måste strama upp.Fru talman! För tids vinnande nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 2 och 4.Anf. 115 ():Fru talman! åsikter omvikten av att vara varsam och noggrann med budget-taken framgår av vår ekonomisk-politiska motion ochvåra olika reservationer i betänkande FiU20, som vihar debatterat tidigare i dag.I debatten runt betänkande FiU27 vill jag bara sä-ga att vi har åsikten att budgeteringsmarginalen harmissbrukats för syften som den inte ursprungligen varavsedd för. Vi hyser också stora farhågor för deninkomstpost i majoritetens budgetförslag som handlarom försäljning av statlig egendom och som visarsig, efter resultatet av Teliaförsäljningen, inte stämmamed de tidigare beräkningarna. Inte heller finns detnågra nya förslag för att täcka upp den här delen. Detinnebär att det också på intäktssidan finns tveksam-heter redan så här tidigt på året.Vi vill också påpeka att Ekonomistyrningsverketssenaste prognos pekar på att utgiftstaket kommer attöverskridas såväl som 2001 och 2002. Det ser visom mycket allvarligt.Fru talman! Jag står självklart bakom de reserva-tioner vi har skrivit under från sida,men för tids vinnande yrkar jag bifall bara till reser-vation 1.Anf. 116 ():Fru talman! Det här betänkandet handlar omtilläggsbudget . Det finns i och försig mycket man skulle kunna säga om regeringensteknik med tilläggsbudget, då man inte helhetsfinan-sierar förslagen utan lägger dem på ett sätt som göratt de inte summerar. Jag tänker ta upp ytterligare ettantal mer principiella frågor och inte så mycket dis-kutera själva anslagen.För det första vill jag instämma med det tidigare om att budgeteringsmarginalen miss-brukas. Det är faktiskt ett oskick av regeringen atthelt och hållet gå vid sidan av hur den här marginalenvar tänkt. Det är precis på samma sätt som vilkenvanlig privatekonomi som helst: Man behöver ett litetbelopp för oförutsedda utgifter. Men vad gör då rege-ringen? Jo, för att kunna fläska på i valrörelsen ochför att ha någonting att förhandla med sina stödpartierom lägger man som ligger rätt långt fram itiden en alldeles för stor budgeteringsmarginal. Sedananvänder man den. När man ska komma överens medvarandra om vilken utgift man ska välja tar man bådatvå, och så förbrukar man budgeteringsmarginalen.Sedan, när det börjar krypa närmare inpå och manverkligen skulle ha behövt det här reservutrymmet försådana kostnader som man inte kunnat förutse, finnsdet ingenting kvar. Vad blir då resultatet? Jo, man fårgöra tokbesparingar, sådant som kanske i längdenvarken sparar några pengar eller är särskilt lämpligtmen som för ögonblicket räddar situationen.Det här är mycket, mycket olämpligt. De värdera-de kollegerna från de andra borgerliga partierna harredogjort för vilka dåliga konsekvenser detta får förverksamheterna inom ett antal olika områden. Jagbehöver bara säga biståndet.Den andra frågan jag vill ta upp här gäller bud-gettricksandet. Vi hade ju ganska mycket diskussionom det redan i den förra debatten, där man från majo-ritetens sida på något sätt vägrade att över huvudtaget diskutera frågan. Det tycker jag är nästan detmest avslöjande. Vi har ju också haft en hearing medstatssekreteraren, som över huvud taget vägrade attresonera om alla de frågor som vi tog upp. I ställetkoncentrerade han sig bara på själva avgiftshante-ringen och menade att den inte är olaglig, att man intekan åka i fängelse eller få indraget körkort osv. för gör så här med avgifterna. Nej, det är inte detsom är poängen. Poängen är att man alldeles uppen-bart gör den här avgiftshanteringen därför att manbehöver förstärka budgeten inom ett antal områden.Då är ju det allra mest frapperande att några av dessaområden har belagts med begränsningsbe-lopp. Det verkar alltså som om den ena handen överhuvud taget inte vet vad den andra gör borta på Rege-ringskansliet.Men det här budgettricksandet - jag säger intelagbrytandet eller det kriminella agerandet - gällermånga fler saker. Detta har man tydligen ingen riktigpejl på hos majoriteten. Det vore därför intressant atthöra om , till skillnad från detidigare företrädarna för sossesidan, kunde förklaravarför man redovisar utgifter som skattesänkningarom det inte är för att runda utgiftstaket, varför manlägger utgifter utanför budgeten, varför man åläggerolika aktörer att leverera in mindre pengar än vad deannars skulle och sedan ta på sig kostnader. Det är judet som är själva budgettricksandet.Vi kan ha olika uppfattningar om huruvida utgif-ten i sak är rimlig eller inte. Vi tycker t.ex. att det s.k.förstärkta anställningsstödet, FAS, inte är någon brametod. Men när regeringen lägger det som ett avdragi stället för ett bidrag är det inte därför att man verkli-gen vill genomföra en generell skattesänkning, förnågon sådan är det ju inte. Vad man gör är just attlägga ett bidrag på inkomstsidan i stället för på ut-giftssidan, och det är ingenting annat än budgettrick-sande. Hade ni lagt det som ett bidrag menar jag att nihade kunnat ta diskussionen i sak likafullt. Det härgör ni därför att ni har helt andra problemställningaratt bearbeta, nämligen att ni inte kan hålla utgiftsta-ken.Den sista viktiga principfrågan som jag skullevilja ta upp i samband med tilläggsbudgeten gällerUMTS-tillstånden, tredje generationens mobiltelefo-nitillstånd. Det har inte varit uppe i debatten tidigare,tyvärr. Detta är en mycket stor och viktig fråga. Detgäller mycket pengar. Det gäller en mycket stor sektorav det svenska näringslivet. Det är en mycket viktigfråga för Sverige.Vad gör majoriteten då? Jo, i stället för att låta fö-retagen på en marknad betala för den mycket storanyttighet som en licens innebär, tänker regeringenskänka bort den till ett visst antal företag som väljs ut.Det kan bara finnas ett visst antal licenser, som alltsåbara kan gå till ett begränsat antal företag. Man haringet fritt in- och utträde, vilket är alldeles avgörandeför att en marknad ska kunna fungera av egen jäm-vikt, med prissättning och lika konkurrensvillkor förföretagen. De företag som får den här nyttigheten fårsjälvklart en otrolig fördel jämfört med andra företagi vårt land, i och i de delar av världen sominte får den här rättigheten.Det är svårt att veta exakt vad licensen är värd.Den kan vara värd 25, 30, 40, ja, man har värderatden ända , ett värde somnu kommer att skänkas till ett visst utvalt antal före-tag och som de kan stoppa i sina egna fickor.I stället tycker vi i att man skulle ge-nomföra ett auktionsförfarande. har vi fått stödfrån , vilket vi är mycket glada för. Vitycker däremot att det är tråkigt att resten av partiernaär så saktfärdiga. Men det finns fortfarande chans attändra sig. Voteringen är inte förrän om några timmar.De företag i , och övriga delar avvärlden som tycker att man kan leva upp till de vill-kor och krav som vi ställer för att få arbeta med ensådan här licens, som ju måste begränsas av mernaturfysikaliska skäl, ska få lägga ett anbud där deanger vad de anser det vara värt att betala för detta.Det är bara då man får rättvisa spelregler mellan deolika företagen.Ingen ska inbilla mig och att de härstora företagen är i den här branschen av någon sortsideella skäl och att man i stället kommer att sänkapriserna. Så fungerar det inte. På en sådan här mark-nad tar man betalt så mycket som man kan, och före-tagen kommer också att vara beredda att betala såmycket för licensen som den är värd. Vad det är kanvi få visst intryck av när vi ser vad auktionsförfaran-det ger i andra länder runt om i vår omvärld och hurotroligt angeläget det är för företagen att få in en fotpå de här marknaderna som inte har ett öppet tillträde.Det handlar inte alls bara om den rent ekonomiskafrågan, att kunna få in pengar till statskassan, ävenom jag tycker att det är mycket bättre att företagenbetalar för den nyttighet de får och man kan användapengarna till att i stället sänka generella skattesatser.Men problemet är just att man snedvrider hela mark-nadssituationen.Fru talman!