prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — De förändringar moderaternaföreslår gör att "en statligt kontrollerad medieverk-samhet inte kommer i konflikt med yttrandefrihetensoch tryckfrihetens principer". Jag har ställt frågan itidigare debatter och måste upprepa den: Är det intedags att slutar att insinuera att Sverigehar en av staten hårt kontrollerad och styrd radio ochTV? Jag är medveten om att i likhet medde flesta högerpartier i kämpar i motvind.Men jag betvivlar att vulgärargument av det här sla-get är rätta sättet att vända utvecklingen. Om inteannat borde kunna visa så pass mycketrespekt för de anställda vid , och att de inte be-skriver dem som lydiga marionetter.Jag noterar också att som vanligt ba-ra är bekymrade över statliga monopol. Jag gillar inteheller monopol, och det har vi som bekant inte i Sve-rige. Däremot är jag bekymrad över att vi får alltmäktigare privata monopol. Detta är ett växandeproblem både i och ännu mer i ett internatio-nellt sammanhang. Om detta förs det en seriös debatti vårt land och i många andra länder. Men dennaviktiga debatt tycks ha gått helt spårlöstförbi. För dem är det bara svenska staten och social-demokratin som är ett problem. Man kan undra hurinskränkt man kan bli i sin analys av de här frågorna.Jag tror när det gäller det fortsatta beredningsar-betet inför den nya avtalsperioden att det finns godaförutsättningar att skapa en bred enighet om att Sve-rige ska ha public service genom ett brett utbud avhög kvalitet som kan tillgodose många olika smak-riktningar. Public service ska vara ett slagkraftigtalternativ till de kommersiella kanalerna, som själv-klart också har en viktig plats i utbudet. Ska publicservice kunna vara detta slagkraftiga alternativ gårdet naturligtvis inte att göra som före-slår, att sälja ut en TV-kanal och två radiokanaler ochdessutom snäva in den programverksamhet som pub-lic service ska ägna sig åt och dessutom bjuda dekommersiella satellitkanalerna på att vara gratisbolagi deras programbukett.Det är ganska fantastiskt att anklagaross socialdemokrater för att styra ochSveriges Television som partiet föreslår attvi politiker ska tala om vilka program som de ska fåsyssla med. Vi ska inte få sända i Televisionprogram som t.ex. kommersiella bolag lika väl kansända.Jag hoppas och tror att den fortsatta beredningenav framtiden för public service kan samla en bredmajoritet, och får väl fortsätta sin öken-vandring.Jag ska kort kommentera några av inläggen ochreservationerna. Ett genomgående tema för mångahar varit vikten av att funktionshindrade får bättretillgång till SVT:s program. JanBackman har tidigare citerat direktiven. Direktiventill är klara. Man ska öka tillgäng-ligheten. Ser vi bakåt vad som har hänt under perio-den kan vi se att t.ex. antalet TV-textadetimmar ökat . Det är alltså en ökning med714 timmar. Jag är inte nöjd. Jag tycker att vi kan gålängre när det gäller att stödja hörsel- och synskada-de. Det får vi anledning att titta på i det fortsatta be-redningsarbetet. Också här redovisar public service-bokslutet mycket intressant statistik som jag tyckeratt vi alla politiker borde titta närmare på.Våldsinslagen i SVT:s program tas upp. IngerDavidson hade uppe det i sitt anförande. Jag vill barakonstatera att för sin del harmycket strikta regler för detta. Jag ska gärna åter-komma i replik och närmare redogöra för hur det serut för närvarande.De 20 reservationerna med 23 yrkanden totalt serjag som att man i allmänhet känner omsorg om verk-samheten i public service.Men som jag konstaterade finns det t.ex. våldsin-slag, som är betydligt allvarligare problem i andraTV-kanaler än i Television.Lennart Kollmats ska få göra en kommentar. Hanhar av någon anledning lierat sig med ireservationen om tekniken. Han tycker inte att eller public service ska gå i spetsen pånågot sätt. Jag tycker att det är väldigt viktigt och braatt man ligger långt framme i ochSveriges Radio med de terrestra digitala sändningar-na. sker ju också en successiv utveckling på denhär sidan. Jag kan förstå att inte vill attpublic service ska ligga i täten på detta område heller,men jag är lite förvånad över att harlierat sig med dem. Jag vill gärna att han ska få till-fälle att utveckla detta.Till sist vill jag kommentera de nordiska TV-sändningarna. Jag delar uppfattningen att det har gåttför trögt och för sakta med detta. Vi måste se till attdet sker någonting så att man kan överföra de nordis-ka public service-företagens sändningar till grannlän-derna. Jag tog själv initiativet vid Nordiska rådetsStockholmssession till en diskussion om det här. Jagförväntar mig att ministerrådet i ger enavrapportering , vid sammanträdet i , omvad som har hänt.Dessutom kan jag tillägga att generalsekreterareni , , faktiskt ärden som tittar på förberedelserna av hela processeninför det nya avtalet. Jag kan försäkra att jag i ska göra vad jag kan för att fortsätta attdriva frågan.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till ut-skottets hemställan på samtliga punkter.Anf. 16 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga som handlarom bildens genomslagskraft - i synnerhet den rörligabildens genomslagskraft.Jag undrar om kan svara mig påvarför vi har olika lagstiftningar för public serviceoch den reklamfinansierade televisionen vad avsergrovt våld.Anf. 17 ():Herr talman! Svaret är enkelt. Precis som IngerDavidson sade är det just därför att public service ärpublic service och av allmänheten ägt som man ställerextra stora krav på det. Det tycker jag är rimligt, rik-tigt och naturligt.Dessutom är det faktiskt viktigt att visa en delvåld. Det gäller det verkliga våld som förekommeroch det som sker runt om i världen. Det påverkarutvecklingen, och det är viktigt. Vad som sägs urSveriges Televisions synpunkt när det gäller skild-ringar av våld innebär en ganska skarp gräns för så-dana skildringar i fiktionsprogram. Därför placerarman inte scener innehållande grova våldsskildringarföre kl. 21.I sitt public service-bokslut säger man också nå-gonting som jag tycker är viktigt, nämligen att är skyldigt att spegla det existerandevåldet i samhället i nyhets-, samhälls- och dokumen-tärprogram. Det kan ibland innebära att SverigesTelevision måste visa bilder som kan verka upprö-rande på publiken. Det finns dock tillfällen då sådanupprördhet är ofrånkomlig för den fulla förståelsen avvad som skildras. Onödigt närgången och detaljeradbildjournalistik ska däremot inte förekomma.Jag delar alltså uppfattning att vihar anledning att ställa större krav på ett public ser-vice-företag än på den kommersiella marknaden.Anf. 18 ():Herr talman! Min fråga handlar om skälet till deolika lagstiftningarna. Jag menar att bildens genom-slagskraft är densamma oavsett om bilderna sändskommersiellt eller via public service.I har man samma lagstiftning när det gällerdet pornografiska nattutbudet, och det har man även iEngland. I funderar man däremot på att tabort 18-årsgränsen på sina nattsändningar, vilket ärhelt oförklarligt. Man kan ju ladda ned programmenpå natten och se dem vilken tid som helst.Jag tycker att vi skulle kunna modernisera vårlagstiftning och inse att det är samma grova vålds-skildringar, som har samma genomslagskraft oavsettvar de visas. Skulle vi inte kunna enas om att i allafall fundera på om inte påverkan är densamma?Anf. 19 ():Herr talman! Jag har ingenting emot det - tvärt-om. Det är bara det att i det här sammanhanget är detkulturutskottets betänkande som handlar om publicservice som gäller. Det är också det som är vårt be-redningsområde. Radio- och TV-lagen i övrigt ärprimärt ansvarsområde.Men den senaste tidens debatt visar att det finnsen viss upprördhet över hur en del kommersiella TV-kanaler har hanterat de här frågorna. Det finns säkertanledning att överväga detta. Jag har valt att svarautifrån hur hanterar frågan.Anf. 20 ():Herr talman! Ja, - jag är medvet-en om att av programmen ska produceras ute ilandet, och att det är kanalcheferna som delar ut upp-dragen. Exempelvis produceras radions samhällspro-gram i alternativt . Det är ganskatunga program. Andra lokala radiostationer uppleveratt de får enklare uppdrag.De har dessutom stora problem med ekonomin re-dan tidigare eftersom man skar ned verksamhetenväldigt starkt 1996, vilket har gjort att lokalradiosta-tionerna har tagit bort sina tekniker. Journalisterna fårsköta både intervju och teknik, medan man här iStockholm fortfarande har kvar teknikerna.Jag undrar hur ser på att de lo-kala och regionala kanalerna ska ha en ökad bered-skap utan att få någon förstärkning i samband med skär ned på övriga journalister som ska bevakahela landet.Anf. 21 ():Herr talman! är i en tuff eko-nomisk situation - det är vi alla väl medvetna om.Det gäller för övrigt också . Det är dehär kärva ekonomiska resurserna som leder till gör förändringar.Däremot vill jag påstå - och där tror jag också attjag har en viss trovärdighet - att jag inte accepteraratt man bygger på i som manskär ned ute i landet. Menar vi allvar med en televi-sion i allmänhetens tjänst, att den ska vara tillgängligför alla och att den ska vara , och inte Stock-holms, television så ska den också spegla Sverige.Jag tycker principiellt att en regional redaktionska ha två uppgifter. Den ena ska vara att spegla detsom händer i regionen för regionala mottagare, tittareoch lyssnare. Den andra är att göra program som skasändas över hela . Det handlar alltså i detavseendet om ett riksuppdrag. Inför den kommandeberedningen av ärendet tycker jag att detta är enganska rimlig utgångspunkt.Anf. 22 ():Herr talman! Som jag sade i mitt anförande tyckerjag precis som att det är bra att deregionala och lokala journalisterna ska bevaka sakeroch ting. Men med de knappa resurser de har i ochmed att man har fått säga upp folk tidigare finns detinte möjlighet att bearbeta programmen så att det blirintressant att ta emot dessa radio- eller TV-sändningar. Dessutom sitter det bara en person iStockholm och bevakar 24 lokalradiokanaler. Det ärockså en sådan här omänsklig uppgift.Det gläder mig att trycker på attdet är viktigt att detta är hela kanaler. Till-sammans kan vi kanske påverka så att man skär nedlite grann på teknikerna här i så att lokalaoch regionala kanaler genom en omfördelning kan fålite mer bidrag. På så sätt kan det snurra runt bättreför hela landet.Anf. 23 ():Herr talman! Vi ska inte gå in i Televi-sions inre organisation. Det tror jag inte är vår uppgiftsom politiker. Vi ska ange riktlinjer, och det har jagförsökt tala om. Det är , och ingetannat.Anf. 24 ():Herr talman! väljer att först målaupp en bild av vad tycker om publicservice, och sedan angripa den. Så gör ju gamla ärra-de stridskämpar på det politiska debattfältet, men jaghar svårt att instämma i den bilden. Jag har noterat dehär orden: anser att det är eländigt ställtinom public service, och tilltror det inte någonting.Men det är faktiskt det vi gör - vi bara pekar på attpublic service nu ska uppträda i en ny mediemiljö därdet både öppnas nya möjligheter och ställs nya krav.Vi säger ju att vi vill se en utveckling mot ökadkvalitet och fördjupning utifrån den kvalitetsnivå somman nu befinner sig på. Vi har talat om att man, ge-nom att avstå från att göra sådant som andra gör likabra, frigör resurser för att höja sin kvalitetsstandard.Då blir det alltså en public service-verksamhet somverkligen blir en angelägenhet för hela svenska fol-ket.Vi är inte på något sätt anhängare av privata mo-nopol, som påstår. Vi har på olikasätt försökt motverka det. Konkurrenslagstiftning ochannat har ju väldigt mycket präglats av moderatapolitiska krafter.Sedan påstår han också att harlierats sig med oss när det gäller SVT:s och SR:s platsi den tekniska utvecklingen, men det kanske LennartKollmats själv bemöter sedan. Men det är faktiskt enfolkpartistisk reservation som vi ställer oss bakom.Till sist vill jag bara säga något om detta att ocksåbyta inriktning på verksamheten när nya förhållandenuppträder. Det är faktiskt så att den nya TV-ledningenockså själva har annonserat att man menar att situa-tionen är sådan att det finns anledning att seöver programformerna, och det tycker vi att de ska fågöra när det nya avtalet träder i kraft.Anf. 25 ():Herr talman! Jag kan inte hjälpa att jag målar uppden här bilden när jag citerar vad harskrivit i sin reservation. Det är er bild det handlar om.Att snäva in möjligheter att göraprogram och säga att man inte ska få sända bredaprogram är ju inte att höja kvaliteten, om det är det niär ute efter. Jag citerar direkt ur motionen. Där stårdet: "Att t.ex. ge public service-företagen förtur attsända vissa idrottsevenemang är inte förenligt meddenna roll. "Varför ska inte tillsammansmed EBU få distribuera till svenska tittare? Var-för ska de inte få sända i fotboll? Jag menar attdet är exempel på att man vill snäva in.Resultatet av den moderata politiken blir att när nihar sålt ut en av kanaler snävarni verkligen in programverksamheten. I förlängning-en blir det inte heller någon angelägenhet för helasvenska folket. Jag vill att det just ska vara en ange-lägenhet för hela svenska folket. Det finns siffror somvisar att man har både bredd och djup. I genomsnittser av svenska folket någon av sändning-arna från . Det får de gärna fort-sätta med.Men utöver den här bredden ska vi också kunnaproducera djup genom lite mer udda program.Anf. 26 ():Herr talman! Det var faktiskt inte så att SVT skulle fåkonkurrera på likvärdiga villkor med övriga kanalerom att få sända intressanta idrottsevenemang. Det varså att man skulle få förtur att göra det, och dennaförtur skulle vara styrd av ett politiskt beslut. Det ärdetta vi har opponerat oss emot. Om man når över-enskommelser med dem som erbjuder idrottsevene-mang av olika slag är det klart att man också skasända dem till svenska folket.Den insnävning som pratar omkan, åtminstone för mig, innebära en fördjupning. inte håller på med allting behöver inte innebäraen kvalitetssänkning så länge det man fortfarande åtarsig att genomföra på det kulturella området, inomnyhetsförmedlingen och samhällskritiken görs på ettsätt som uppmärksammas och uppskattas av tittareoch lyssnare.Anf. 27 ():Herr talman! Jag tycker inte heller att man skahålla på med allting. Men de program man sänder skagenomgående ha en hög kvalitet. Man får gärna sändas.k. såpa om den har en hög kvalitet, och det gör manju också genom t.ex. Rederiet. Det tycker jag att manska fortsätta med.Sedan kan jag för min del privat tycka att manborde sända ett och annat program som man för när-varande inte sänder, men det har jag som politikeringen anledning att lägga mig i.Jag tycker faktiskt att t.ex. idrottsevenemang ärsådant som man ska ha möjlighet att se utan att varahänvisad till en betal-TV-kanal. Det är faktiskt jagsom TV-tittare som är med och betalar verksamheten.Då ska man också ha förutsättningar för ett hyggligtutbud även på det här området. Jag är medveten omatt det här är en kontroversiell fråga gentemot publicservice-företag och idrottsrörelsen. Men det är minståndpunkt.Anf. 28 ():Herr talman! Låt mig först förtydliga en sak närdet gäller kabelkanalernas sändningar. Med olikalagstiftningsförslag som vi har fört fram vill vi försö-ka komma åt även dem. och jag äröverens om att har ett särskilt ansvar förpublic service-kanalerna, och det är dem vi diskuterarhär i dag.Det är inte det verkliga våldet som jag vänder migemot. Visst kan det vara stötande, men det kan ocksåfinnas stor anledning att visa hur det ser ut i verklig-heten. Det är på fiktionssidan som jag tycker att vihar anledning att bekymra oss för hela det breda ut-bud som finns. Trots allt har Televisiontyvärr en del i detta, även om de är mycket bättre ände andra kanalerna. I public service-redovisningarnagör man just jämförelsen med kabelkanalerna. Då ärdet naturligtvis inte så svårt att bli klassens ljus, efter-som de ligger på en väldigt låg nivå i det här avseen-det.Jag undrar om tycker att det lig-ger på en lagom nivå . Har han kontakt medföräldrar och andra som uttrycker oro för att ävenpublic service-kanalerna har låtit tröskeln bli lite förlåg och släpper fram för mycket grovt våld ?Sedan handlade det om de funktionshindrade. Jaghar också läst public service-redovisningen om ök-ningen av antalet textade program, plus . Mendet är ju från en låg nivå. Vi kan inte känna oss nöjda,och det tror jag inte heller att gör.Därför frågar jag också här: Varför kunde vi integemensamt i utskottet be att få tydligare direktiv såatt vi, när vi kommer till den utredning som vi skasitta i , hade haft ett bra underlag för attställa krav?Anf. 29 ():Herr talman! Låt mig först ta upp detta medtilläggsdirektiv till . Enligt direkti-ven ska han vara klar med sin beredning av ärendetföre utgången av maj månad. Vid en snabb genom-gång av de reservationer som finns här kan man se attdet är åtta olika reservationer som handlar omtilläggsdirektiv till . Det innebär atthan i princip skulle ha på sig att hanterade här tilläggsdirektiven om vi skulle följa detta iriksdagen. Det är naturligtvis en omöjlighet om viinte vill senarelägga hela hanteringen. Men då ham-nar vi å andra sidan i situationen att slutli-gen, efter den parlamentariska beredningen, inte i tidhinner att hantera ärendet färdigt.Jag är uppriktigt sagt, , inte så be-kymrad över detta. Jag tycker faktiskt att direktivenär rätt hyggliga. De slår fast att man ska öka tillgäng-ligheten. Då får han se hur man ska kunna göra detta.För det andra vet jag att man arbetar med detta iprogrambolagen. Det framgår också ganska bra av detpublic service-bokslut som är gjort nu.För det tredje, och det är också det avgörande,kommer sannolikt , eller i alla fall enföreträdare för , att få ett inflytandeöver det fortsatta arbetet. Den frågan kommer säkertatt kunna hanteras ytterligare för den händelse maninte är nöjd med den tidigare hanteringen av ärendet.Anf. 30 ():Herr talman! Jag håller med om att den här utre-daren har på sig att hinna med allt han ska.Det har han också haft från början. Han skulle intekunna behandla allt som står i de här reservationerna.Men just när det gäller de funktionshindrade finnsdet en stor uppslutning. Det är fyra partier som stårbakom reservationen, och jag uppfattar att även de treövriga partierna vill åt samma håll. Därför anser jagfortfarande att man skulle ha kunnat begära det just idet fallet. Hade han behövt på sigkunde han väl ha fått det också.Även om jag kommer att ha inflytande, anser jagmig inte tillräckligt kunnig för att kunna preciseravilka krav som ska ställas för att den här utvecklingenska gå framåt. Det hade behövts experter som hadetagit fram det. Jag beklagar alltså att vi inte tillsam-mans har begärt att vi ska få tilläggsdirektiv på dethär området.När det gäller antalet fiktiva grova våldsinslaguppfattade jag inte att jag fick något svar från ÅkeGustavsson om han anser att det är lagom ellerom han tycker att det vore bra om man ytterligareskärper sig och höjer standarden inom public service-verksamheten.Anf. 31 ():Herr talman! När det gäller den sista frågan tyckerjag allmänt sett att BBC har en ganska hygglig policy.Det som möjligen skiljer frånBBC är att det är klarare inskrivet vilka regler somfinns. Det är inte ett internt papper utan ett mer offi-ciellt papper som BBC har som sina riktlinjer. Mendet får vi anledning att titta på.Vad jag har anledning att säga här är att det finnsen medvetenhet om de här frågorna i Televi-sion och att man arbetar med dem. Det har ocksåredovisats i det public service-bokslut som jag tidiga-re har nämnt.När det gäller den andra frågan om funktionshind-rade vill jag möjligen stilla oron genom att än en gångcitera det som i sitt anförande citerade.Det är ur direktiven till :"En utgångspunkt bör vara att radio- och TV-programmens tillgänglighet för funktionshindradeskall öka. Utredaren skall undersöka om det behöverställas ytterligare krav på programföretagen för attuppnå en ökad tillgänglighet och föreslå hur sådanakrav i så fall skall utformas. Utredaren bör i dettasammanhang beakta erfarenheter från andra länderoch möjligheterna att använda ny teknik. "som jag har citerat detta ser jag i denredovisning som gör att manexempelvis från sida lämnarexpertstöd till Svenska Enter Rehabilitering AB:sutvecklingsprojekt om den talade textremsan. Tekni-ken bygger på att TV-tittaren hos sig installerar enliten datorutrustning med vilken undertextsinforma-tionen i TV-bilden återges i tal. Samtliga svensksprå-kiga undertexter i alla TV-kanaler - alltså inte baraSVT - kan då bli tillgängliga vid alla tider på dygnetför såväl synskadade som andra som önskar höratexten. Man kan också gå in på som är anpassad för synskadade som viaInternet önskar ta del av pro-gramtablå.När det gäller hörselskadade är det kanske någotmer en fråga för att arbeta med. Jagtycker inte att det är en dålig utveckling att man harökat TV-texten under den här tidsperioden.Anf. 32 ():Herr talman! Jag gläder mig åt att hörde att jag tog upp frågan om kostnader försatsningar på ny teknik. är jag ledsen överatt han inte lyssnade på vad jag sade eftersom han badmig att återigen utveckla vad jag tog upp i anförandet.Det noteras ju att och lig-ger i täten när det gäller den digitala utvecklingen. Såhar det sagts vid studiebesök och liknande.Jag undrar om ser skillnadenmellan att ligga i täten och det jag sade, nämligen attligga långt framme när det gäller teknikutvecklingen.Är det inte så att utskottets skrivning är en antydan åtdet håll jag skissade eftersom man talar om att liggalångt framme som man understryker attkostnaderna för den nya tekniken givetvis måstevägas mot det behov som finns av programtjänster,etc.Anf. 33 ():Herr talman! Jo, , jag ser denskillnaden. Men när det gäller digitala satsningar ochIT över huvud taget ligger i täten, det är välganska välbekant. Och jag tycker att vi ska fortsättaatt göra det.Jag tycker dessutom att ochSveriges Radio i det här fallet gör ett visst spånings-arbete som gagnar utvecklingen som helhet i sam-hället. De terrestra digitala marksändningarna, somdet har diskuterats mycket om, har en ganska po-sitiv utveckling. Antalet nya kontrakt som tecknasökar kraftigt. sade man att det bara handla-de om några hundra kontrakt. Det visade sig, när jagkontrollerade detta, att det var ungefär7 000 kontrakt, och sker det en ökningmed 700 till 1 000.Det tycker jag är bra, och det markerar väl att detär en tröghet i början men att det sedan efter ett tagbörjar röra på sig. Så har det varit med alla teknik-skiften. Det tar tid i början, inte mycket händer. Mensedan blir det något slags ketchupeffekt, och det ärväl den man möjligen nu ser framför sig.Dessutom är det på så sätt, om man ska tala i eko-nomiska termer, att den digitala tekniken är avsevärtbilligare än vad den traditionella konventionella ana-loga tekniken är.Anf. 34 ():Herr talman! Detta är inte den första debatten somhar varit i det här avseendet. Det har varit en hel deldebatter om att det här riskerar att menligt påverkaprogramutbudet och att marknaden inte är med. Detär klart att siffran 7 000 kanske inte är så imponeran-de i det här läget, men jag inser också att vi inom enöverskådlig tid har en s.k. ketchupeffekt.Frågan är om det är den teknik vi har ellerom det är en annan teknik. Vi hade en sådan utveck-ling på mobiltelefoniområdet, där en teknik visade siginte vara den som det blev när ketchupeffekten såsmåningom kom. Då kan ju det här i inledningen havarit ganska dyrt, om man med nödvändighet ligger itäten.Jag skulle vilja ställa en liten tilläggsfråga. Detvore intressant att veta om anser attstaten på något sätt ska subventionerna exempelvis denya boxar som krävs för att se digital TV.Anf. 35 ():Herr talman! Det har jag svårt att se att man skagöra.Det som har hänt är att har gjort upp-handlingar och står för distributionen via marknä-tet, som ju är det vi talar om i det här fallet. Det är enansträngning ur investeringssynpunkt för Teracom.Men gör den satsningen därför att man hop-pas på att man ska kunna få igen pengarna.