prot · GO0914 · 2000-10-18 00:00:00 — Hon vill byråkratisera pengarna och gedem till , där man sedan ska dela ut tilldem som kanske är behövande. Nej, ut med resurser-na direkt till skolorna! Ut med friheten! Ge redskapenåt dem som har kunskapen om skolan!Visst är det att lyfta skolan, skolministern.Lyft lärare, elever och föräldrar. Ge eleverna rätt tillkunskaper. Slopa den nioåriga där tidenär viktigare än elevens förutsättningar. In med resur-serna, ge lokal makt och stärk lärarna i deras pedago-giska roll.Kunskapen är den viktigaste välfärdsfrågan. Omvi struntar i att ge den chansen blir dagens debatt intebara ett fint protokoll att lägga i någon kammare. Denblir också ett svek mot alla lärare, elever och föräldrarute i skolorna.(Applåder)Anf. 14 ():Herr talman! Jag vill inte ge upp hoppet om någonmänniska. Skolministern har fortfarande sex minutersdebattid kvar. Jag och många med mig längtar efterkonkreta besked.Ingegerd säger att det är klart att honockså vill att eleverna ska bli godkända i kärnämnenai . Min fråga var mycket konkret. har föreslagit att kravet på godkänt i svenska,engelska och matematik ska slopas. Hur ställer sigskolministern till det förslaget? Det skulle vara enmycket välkommen signal om skolministern sade nejtill det och att det är fel väg.Skolverket menar att fler måste komma in pågymnasiet. Alltför många hamnar på det individuellaprogrammet. Men det räcker inte med att komma in.Man måste komma ut också. Det är att lura våra ungaom vi säger att de klarar gymnasiet utan förkunska-per. Ge besked på den konkreta punkten!Även om det vore så att ville för-statliga skolan ska ordet diktatur sparas till debatternamed . Han tog upp lärarnas löner i sittinlägg. Jag har, möjligen till skillnad från Bo Lund-gren, uppfattningen att skolan ska tillföras de extra-medel som har talat om. Skulleinte den öronmärkningen kunna göras så att pengarnaockså fick användas till högre lärarlöner?Ni säger att det ska vara fler vuxna i skolan. Mendet är väl inte likgiltigt vilka vuxna som finns i sko-lan? Det finns 17 000 tjänster som är besattamed obehöriga lärare. Ska de kunna besättas medbehöriga lärare måste vi uppvärdera läraryrket. Dåbehövs det högre lärarlöner och de öronmärkta peng-arna. Såvitt jag förstår är det inte möjligt med eruppläggning. Ge besked också på den punkten.(Applåder)Anf. 15 ():Herr talman! Först vill jag vända mig till KalleLarsson: Nej, vi är varken vacklande, vinglande ellertvehågsna i vår inställning till de fristående skolorna.Vi anser att de fristående alternativen är en viktig ochomistlig del av den svenska skolverkligheten och attde ska ha samma ekonomiska villkor som de kom-munala skolorna.Skolan har på grund av alltför knappa resurserinte lyckats ge tillräckligt stöd till elever med behovav särskilt stöd. Men vi bör ändå uppmärksamma attlärarna, som haft en mycket pressad arbetssituationunder år av nedskärningar och knappa resurser, ändålyckats i sin uppgift att ge den stora gruppen av eleveren fullgod skolgång med bra resultat. Vi ska inte taifrån kämpande lärarkår äran av att ha lotsatskolan och den stora majoriteten av eleverna genomde magra åren. De har gjort en jätteinsats.Grundskolan har under den senaste tioårsperiodeninte bara fått vidkännas nedskärningar utan också fåttändrade arbetsdirektiv i en rad olika avseenden. Detgäller allt från nya skolplaner, läroplaner, kursplaneroch krav på lokala arbetsplaner till ny organisationoch nytt huvudmannaskap. Det skolan framför alltbehöver är arbetsro ochökade resurser. Det lärarna behöver är fler kolleger.Visst, , är de väl värda högre lön.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Nej, jag ser inte en enad borgerlighetnär det gäller skolpolitiken. Jag ser faktiskt en splitt-rad borgerlighet. De som allra mest skiljer sig från deövriga är och . Ni gör heltenkelt i er budget helt andra prioriteringar än vad allavi andra partier gör.Jag tänker upprepa det jag sade förut om de 52miljarder som tas från kommunerna och ska in tillstaten. Ni säger nej till satsningen på 5 miljarder sominnebär 15 000 fler vuxna i skolan. Ni säger nej tillmaxtaxan och allmän förskola. Ni har sagt nej tillsatsningarna på vår storstadspolitik, där vi har gått uti de svåraste områdena och gjort satsningar på bl.a.språk för skolan. Ni vill lägga ned , som är denmyndighet som har ett huvudansvar för funk-tionshindrade. Ni vill göra stora rejäla nedskärningarpå och också ta studiestöd därifrån. Nivill ha minskade bidrag till kommunsektorn.Här skiljer ni moderater er klart och markant ävenfrån de övriga borgerliga partierna. Sedan vill ni göraomprioriteringar och lägga pengarna på andra somockså ligger inom utbildningsområdet. Bo Lundgrenfår själv redovisa vilka de är. Men totalt sett är detfärre pengar till utbildning än vad som har redovisatsfrån den socialdemokratiska regeringen.Centerpartiet tog upp sin syn på hur vi skulle kun-na stärka och utveckla skolan. Jag har läst motioner-na. Här finns många bra förslag. Det gäller kompe-tensutveckling, målstyrning, att kvalitetssäkra, stödför forskning kring läs- och skrivsvårigheter, programför läs- och skrivutveckling och räkning och att stärkaden didaktiska forskningen.Jag instämmer i alla dessa förslag. Här har Cen-terpartiet föreslagit mer pengar än vad vi har gjortoch har riktat dem just mot de specifika områdena.Men jag ser ändå en stor möjlighet. läggernu upp sin plan för hur vi ska kunna använda depengar vi har avsatt, och vi kommer att ta stor hänsyntill de förslag som är framlagda. Där känner jag attdet är bra, och där stöttar vi.De individuella studieplanerna är en bra tanke.Slopandet av timplanen kommer också att få ett stortgenomslag. Hela upplägget är att man lägger ut an-svaret på skolorna. Det är skolan och de enskildalärarna tillsammans med eleverna som ska planera sittarbete. har vi en verklig möjlighet att kunna ge-nomföra detta.Jag vill rikta mig till och IngerDavidson. Det var en helt korrekt kommentar att jagsäger att alla ska kunna läsa, skriva och räkna när degår ut sitt nionde år. påpekar att detändå kan finnas några undantag. Hon tar som exem-pel grabben som kommer från ett annat land till Sve-rige i årskurs 7. Givetvis finns den situationen, ochden kommer säkerligen också att finnas i framtiden.För just den eleven är det viktigt att använda denindividuella studieplanen. Då kan man ordentligt talaom: Du är här, och du har en bra bit att gå. Men viska visa på hur du ska nå målen.Jag tycker också att den nioåriga skagälla. Men möjligheten ska finnas för de elever somtycker att det vore bättre att gå det tionde året när deinte har uppnått målen. De ska kunna få göra det igrundskolan. Andra vill ha det inom det individuellaprogrammet, och då måste de också ges den möjlig-heten.När det gäller betygen har vi sett över läroplaner-na och ser över skollagen, och då är det naturligt attvi gör en översyn av betygen. Det är det också medanledning av den rapport som harvisat på. talar där om godkänt i ämnenamatematik, svenska och engelska. Det förslaget harlagts fram i ett helt paket. Jag har inga tankar på attrycka ut delar i paketet för att förändra de beslut somi dag gäller.(Applåder)Anf. 17 BO ():Herr talman! Vi moderater vill inte förstatligaskolan, vi vill frigöra skolan. Det är därför vi sägernej till . Vi föreslår merskolpeng direkt till skolorna, direkt till eleverna, somkan användas på det sätt som fungerar bäst i varjeskola och i varje klassrum. Det är vårt förslag. Viföreslår mer resurser i det avseendet för utbildningen.Men det räcker inte.Skolan behöver också nya förutsättningar, . Grunden för en ny skola måste varaett starkt ömsesidigt åtagande mellan skolan, elevenoch föräldrarna, där skolan svarar för att ingen skabehöva lämna skolan utan att ha tillräckliga kunska-per. Vi ska ha en skola som finansieras gemensamt,men pengarna ska gå direkt till varje klassrum. Det ärdetta som är det intressanta.Man kan alltid hitta namn och diskutera tekniker.Men skolpengen syftar till att pengarna ska gå direkttill varje skola och användas så att de fungerar påbästa möjliga sätt. De som arbetar i skolan ska självabestämma hur arbetet läggs upp. Det kan variera frånindivid till individ och från skola till skola. Det ärresultatet som räknas, inte vilken metod som används.Skolan måste ha kunniga och engagerade lärare.Det måste löna sig att vara en bra lärare. Vi ska se tillatt ämneskunskaperna hos lärarna stärks genom attavvisa den lärarutbildning som föreslås i det för-slag som ligger hos . Det innebär att äm-neskunskaperna försvagas i stället för förstärks ochförbättras. Vi vill ge elever och föräldrar rätt att fåskriftligt besked om studieresultatet från första års-kursen.Herr talman! Låt mig fråga är det för fel med att pengarna till skolan ska gådirekt till klassrummen och de enskilda skolorna såatt de kan bestämma utan ochSkolverkets pekpinnar? Den metoden har inte lyckatsän i varje fall.(Applåder)Anf. 18 Statsrådet ():Herr talman! Min och regeringens skolpolitik äratt det ska finnas en nationell likvärdighet. Det skavara samma möjligheter för alla elever, var de än bori land och i vilken skola de än går. rapporter visar att det är storaskillnader mellan kommunerna och skolorna. Därförmåste man ibland styra. Det är vår skyldighet att setill att vi riktar bidrag - för de skolor som inte nårmålen och för de elever som går där. Vi måste göradet för deras skull. Vi måste ge stöd så att inte deställs utanför. Vi kan inte blunda för skillnaderna.Därför är min och regeringens skolpolitik att detska finnas 15 000 fler vuxna i skolan. Vi ska ge kom-petensutveckling åt alla lärare på olika områden. Allasätt ska kunna användas för att varje elev ska lära sigläsa, räkna och skriva.Vi vill ha en maxtaxa, som ger en frihet för för-äldrarna att veta hur mycket de ska betala för sinbarnomsorg var de än flyttar i Sverige.Vi vill ha en allmän förskola för fyra- och fem-åringar som lägger basen och grunden till det livs-långa lärandet. Ingen ska ställas utanför skolan förfyra- och femåringarna på grund av föräldrarnas eko-nomi.Vi vill ha mer personal i förskolan så att man påett bättre sätt kan stimulera barns språkutveckling.Vi vill fortsätta med . Vi ser detlivslånga lärandet som en nödvändighet i det framtidasamhället, där bristen på arbetskraft bara kommer attöka. Många vuxna kommer att byta jobb flera gånger.Man kommer ständigt att gå in till ett nytt lärande.Herr talman! Staten, regeringen, ger nu de eko-nomiska möjligheterna. För mig är det viktiga nu attvarje lärare, varje elev, varje förälder och skolledaretillsammans utformar sin skola. De rättar sig efter denationella målen - men hur de ska nå dem är upp tillden enskilda skolan. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.2 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 oktober.3 § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att AnnelieEnochson (kd) avsagt sig uppdraget som suppleant iskatteutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att () avsagt sig uppdraget som suppleant i socialför-säkringsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Kompletteringsval till vissa utskottFörste vice talmannen meddelade att Kristdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkomna va-kanser anmält som suppleant i skatteut-skottet och som suppleant isocialförsäkringsutskottet.Förste vice talmannen förklarade valda tillsuppleant i skatteutskottetSven ()suppleant i socialförsäkringsutskottetDesirée ()5 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att bordlägg-ningsplenum skulle äga rum fredagen den 20 oktoberkl. Aviserat interpellationssvar kl. 9.00 skulleutgå.6 § Ändringar i jämställdhetslagen m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande 2000/01:AU3Ändringar i jämställdhetslagen m.m. (prop.1999/2000:143).Anf. 19 ():Herr talman! Jag har en 24-årig dotter. Mångagånger under hennes uppväxt har jag, som mångaandra föräldrar, funderat över hur hennes liv skullegestalta sig. Speciellt och tonåren varjag självfallet orolig. Jag var oroligbl.a. över det språkbruk som många ungdomar harmot framför allt tjejer. Könsord blir tyvärr allt vanli-gare. Detta kan inte accepteras. Denna nedvärderandesyn på tjejer och kvinnor måste försvinna. Språkbru-ket sprider sig tyvärr också allt längre ned i åldrarna.Denna syn på tjejer och kvinnor och dessa attity-der måste förändras. Här har föräldrar, skola ochsamhälle en viktig uppgift att ta itu med.Men tyvärr är det inte bara i skolåldern sommånga kvinnor får utstå sådant som man inte skabehöva utstå. Alltfler kvinnor misshandlas och våld-tas i av . mördas 25 kvinnor iSverige. anmäldes 20 104 fall av misshandeleller grov misshandel mot kvinnor. Det var en ökningmed . I av fallen kunde inte brot-ten beivras. Alltfler, både yngre och äldre, kvinnor ärrädda för att gå ut . Så får det inte vara.Kvinnor ska inte behöva ha överfallslarm för att gåut.Det är en skam och en skandal att detta tillåts ske iSverige . Kvinnomisshandel är det yttersta ut-trycket för kvinnoförakt. Det måste ges större resursertill polis och åklagare. Lagstiftningen måste ses överoch straffen för våldsbrott mot kvinnor måste skärpas.Permissionsreglerna måste ses över. Misshandladekvinnor måste ges rätt till stödperson. Kvinnors situ-ation måste förbättras.Det finns alltså mycket att göra i Regeringskansli-et. Jämställdhetsminister harmycket att prata om med sina regeringskolleger -mycket viktigare saker än att lägga fram en jäm-ställdhetslagstiftning som enligt hennes tidigare kol-lega är ett rent lurendrejeri och somför oss tillbaka till 1980-talets rigida struktur mednomenklaturbestämda lönegrader. Hon, och sex andrakvinnliga chefer, fortsätter med att säga: Den arbets-värdering som jämställdhetsministern vill ha som enmetod att uppnå jämställda löner är en kall vind fråndet förflutna.Det är hårda ord för att komma från sju ledandekvinnor med stort intresse för jämställdhet och frånen tidigare kollega till ! Delas inteMargareta värderingar av regeringensmedlemmar? Nog är det märkligt att en tidigare kol-lega till kallar hennes förslag fören kall vind från det förflutna.Vad har då fått dessa kvinnor att ta i så hårt motMargareta ? Jo, det är att regeringen i propo-sitionen föreslår att en lönekartläggning ska genomfö-ras. Syftet med kartläggningen anges vara att upp-täcka, åtgärda och förhindra löneskillnader som inteär sakliga från könssynpunkt vid lika och likvärdigtarbete.Detta innebär emellertid en direkt koppling till detav regeringen föreslagna diskrimineringsförbudet.Kartläggningen kommer därför i praktiken att innebä-ra att arbetsgivaren tvingas att göra samma undersök-ningar som inför en lönediskrimineringstvist i dom-stol. Arbetsgivaren är alltså tvungen att visa om ar-betena är lika eller likvärdiga. Dessutom tvingasdenne redan i samband med förhandlingar om lönm.m. att ange sakliga från kön oberoende skäl förvarje del av den lön som varje enskild arbetstagareska ha. Det sistnämnda är en omöjlighet, då det aldrigi en förhandling torde finnas sådana överväganden avalla delar som diskuteras att de går att motivera iförhållande till varandra.Gynnar då arbetsvärdering kvinnor mer än män?Det är en intressant fråga. Vid den av utskottet ge-nomförda uppvaktningen av arbetsmarknadens parterpresenterades som exempel en studie som gjorts inomArbetsmarknadsverket. I den studien genomfördes enarbetsvärdering där syftet var att få bort osakligalöneskillnader. Metoden som valdes var arbetsvärde-ring och löneanalys enligt en domstolsmodell. Måletmed testet var att kartlägga samtliga 11 000 anställda.Kostnaderna för genomförandet blev ca 12 miljonerkronor för uppbyggnad av system. Detta arbete i anspråk. Genomförandet av stu-dien gjordes , och kostade ca9,. Totalkostnaden blev således 22miljoner kronor för denna arbetsvärdering!Resultatet blev att av arbetena gick att vär-dera. På gruppnivå upptäcktes ett flertal oförklarligalöneskillnader, men på individnivå kunde endast ettfåtal osakliga skillnader påträffas. Det visades sigdessutom svårt att, som löneanalysen kräver, skapa enmängd detaljerade löneskäl. Slutsatsen var att meto-den var för tids- och resurskrävande i förhållande tilldet utbyte som arbetet gav. hardärför slutat att arbetsvärdera och ska i stället ut-veckla systematiska lönekriterier. Ingenting i den härstudien visade att kvinnor gynnades av denna arbets-värdering.Jag tycker att det är mycket intressant att noteraresultatet från denna värdering.Arbetsgivarrepresentanter från såväl kommunersom landsting har dessutom beräknat kostnaden till ivart fall flera för att genom-föra det förslag som regeringen nu lagt fram. Om detskulle genomföras överallt i arbetslivet är kostnadenmer än . Det är pengar som får tasfrån bl.a. vård, skola och omsorg där de behövs bättreän för en arbetsvärdering som inte ger mer jämställdalöner. Med tanke på den debatt vi hade tidigare i dagär det ingen tvekan om att pengarna behövs bättreinom vård, skola och omsorg i stället för att läggas påen arbetsvärdering.Det är inte bara som hargjort detta. Utredaren skrev redan iLöneskillnadsutredningens betänkande: "Jag är med-veten om att systematisk arbetsvärdering är ett opre-cist instrument och i sig bygger på subjektiva värde-ringar. "Även utredaren uttalade sig i betänkande på följande sätt:"Det torde vara oomtvistligt att arbetsvärdering ärnågot subjektivt. I en lönediskrimineringstvist för-håller det sig ofta på det sättet att parterna har olikauppfattningar om vilken betydelse som skall tillmätasde skilda kriterier som är av betydelse för värdering-en. Det blir då en mycket grannlaga uppgift för dom-stolen att ta ställning. "Arbetsvärdering ger alltså inte objektiva besked,men risken är stor att arbetsvärdering konserverargamla värderingar eftersom man av resursskäl sällanser över metodens värderingsgrunder. Att göra sådanaöversyner och att genomföra arbetsvärderingar äroerhört resurskrävande.De föreslagna bestämmelserna innebär också attdet helt bortses från den utveckling mot mer indivi-duella löner som skett . T.ex.visar den föreslagna definitionen av begreppet likvär-digt arbete på ett kollektivt synsätt som inte tar i be-aktande den enskilde arbetstagarens prestationer.Regeringen tar också ett steg bort från principen attlönebildningen är en sak för arbetsmarknadens parteroch går över till en lönebildning där lönesättningenför enskilda ska kunna bli en fråga för myndigheteroch domstolar.Enligt förslaget ska också Jämställhetsombuds-mannen få tillträde till arbetsplatsen för att göra un-dersökningar. Förfarandet kan närmast jämställasmed en husrannsakan, men med den mycket betydel-sefulla skillnaden att det inte görs någon bedömningav vilka motstående intressen som kränks genomåtgärden. Likaså utgör förslaget om rätt för arbetsta-garorganisationerna att få ta del av individuella lönerför icke fackföreningsmedlemmar ett oacceptabeltintrång i den enskildes integritet. De villkor somgäller avseende lön och andra anställningsvillkor ären angelägenhet endast mellan den anställde ocharbetsgivaren. Det kan finnas helt legitima skäl till atten av dem, eller båda, inte vill att andra ska ta del avavtalet, något som måste respekteras.De nu föreslagna reglerna gynnar inte kvinnorutan utgör snarare ett hot mot den fria lönebildningenoch ett effektivt stopp för den mycket positiva ut-veckling mot mer individuella löner som skett underde senaste åren.Förslaget innebär också att arbetsgivarna skulletvingas satsa mycket stora resurser på lönekartlägg-ningsarbetet utan att det skulle ge några synbara re-sultat, medel som kan användas till långt mer motive-rade åtgärder.Vi moderater vill gå en annan väg än MargaretaWinberg. Vi anser att man ska fortsätta på den in-slagna vägen med individuella löner. Lönen ska sättasindividuellt baserat på den enskildes utbildning, kun-nande och arbetsprestation. Jag är övertygad om attdetta kommer att ge löner som inte missgynnar kvin-nor. De offentliga monopolen inom skolan och sjuk-vården måste avskaffas.En konkurrensutsatt vård med fler arbetsgivare änstaten kommer att ge betydligt högre löner för dekvinnor som arbetar inom vården. Privata vård-givare ger högre löner och bättre villkor än landsting-et . Konkurrens ger högre löner. Beman-ningsföretag inom vården har gett framför allt kvin-nor högre löner. Inom skolområdet betalas ofta högrelöner i friskolor. Slopade monopol ger alltså högrelöner för både män och kvinnor.Jag är övertygad om att kommeratt innebära att de löneskillnader som finns mellanmän och kvinnor stegvis kommer att försvinna. Dettakommer att ske utan lagstiftning och utan kvoteringom regeringen inte förhindrar att alternativ får fort-sätta att sprida sig inom vård och skola, vilket ju hargetts antydningar om. Det kommer att ske, inte pågrund av utan trots denna proposition om arbetsvär-dering.Men om ändå vill pröva ar-betsvärdering, varför då inte göra det inom Rege-ringskansliet? Där tjänar ju män mer än kvinnor. Detär kanske enda chansen för attförändra situationen där. Trots många ministerår harju jämställdhetsministern totalt misslyckats med attutjämna löneskillnaderna där. Men varför ska hela detsvenska arbetslivet lida för att lyckats förbättra de kvinnliga lönerna inom Re-geringskansliet och därmed utsättas för detta gigan-tiska försök?Herr talman! Jag yrkar avslag på propositionenoch bifall till reservation 1 men står givetvis bakomalla de moderata reservationerna.Anf. 20 ():Herr talman! Vi i välkomnar denvidareutveckling av jämställdhetslagen och jäm-ställdhetsarbetet som vi kommer att besluta om sena-re . Det är framåtsyftande, och det visar att detfinns en majoritet i riksdag som tar kampenmot lönediskriminering på fullaste allvar.Trots att , relativt sett, kommit långt i jäm-ställdhetsarbetet finns det mycket som återstår attgöra. tjänar kvinnor mindre än män.Fortfarande har kvinnor ett större ansvar för det oav-lönade arbetet som utförs i samhället. harkvinnor lägre representation på högre befattningarosv.Att det är så här är självfallet ingen naturlag - dåvore det kanske lättare att ändra på det - utan dethandlar om maktmönster som byggts upp genomårhundraden. Dessa maktmönster går igen överalltoch vi omfattas alla av dem. Och vi inte bara omfattasav dem, utan vi upprätthåller dem också på olika sättoch reproducerar dem.Eftersom vi alla på olika sätt deltar i de härstrukturerna fordras det medvetenhet för att upptäckamönstren. Det fordras ett metodiskt arbete för att fåtill stånd förändringar. Det fordras ett metodiskt ar-bete som dels hjälper oss att synliggöra värderingaroch orättvisor mellan kvinnor och män, dels ger ossverktyg för att förändra och förebygga.Det är mot den bakgrunden vi ska se de föreslagnaförändringar i jämställdhetslagen som vi skadebattera och besluta om. Det är förslag som syftartill att lika lön för lika arbete ska gälla.Betänkandet innehåller flera viktiga förändringar.Några har mer juridisk karaktär, som införandet av enenhetlig bevisregel, definitioner av direkt och indirektdiskriminering osv. Men det finns också förslag somhar mer direkt bäring på det praktiska arbetet somparterna har att göra: att arbetsgivare och arbetstagareska samverka i arbetet när det gäller jämställdhet, attkollektivavtalsbärande facklig organisation har rätt attta del av löneuppgifter och anställningsförmåner, osv.Men det centrala inslaget och det som kan bärajämställdhetsarbetet framåt är ändå parternas arbetemed lönekartläggningen. Här bygger man in, vialagstiftning, ett verktyg som gör det möjligt att på allaarbetsplatser synliggöra eventuellt osakliga löneskill-nader för att dessa sedan ska kunna åtgärdas ochförebyggas. Skyldigheten att kartlägga är i och för siginte ny. Det nya är att vi skärper och tydliggör syfteoch innehåll. Det handlar alltså inte om någon syste-matisk arbetsvärdering, utan det handlar om att tafram ett underlag för parterna att jobba utifrån.Vi i menar att det inte endast är re-sultatet av kartläggningsarbetet som är viktigt, utandet ligger också ett värde i själva processen och iarbetet med att ta fram uppgifterna.