prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Och det är angelä-get att regeringen driver på en snabb utveckling inomEU mot ökad samordning och standardisering.Införandet av europeiska järnvägskorridorer förgodstrafik samt för en likartad avgiftssättning är vik-tiga inslag i en sådan här process. Vi ser gärna att dettillkommer järnvägsoperatörer som kan trafikera fleraländer.Öresundsbron öppnades ju för järnvägstrafik isomras. Det innebar att järnvägstrafiken mellan och integrerades och det är positivt. Nukan man t.ex. ta X 2000-tåget från direkttill , eller omvänt, utan byte. Som ettnästa steg borde man gå vidare och bygga en järn-vägsförbindelse mellan och flyg-platser för att kunna utnyttja dessa flygplatser mereffektivt.Även när det gäller en i strategisk mening stärktjärnvägstrafik är det nödvändigt att sträva efter enoptimering av detta trafikslag. stora yta,glesa befolkning och fåtaliga storstadsområden ger en"ojämn" förutsättning för en heltäckande järnvägstra-fik. Rätt hanterad kan dock spårtrafiken stärkas såvälrelativt som i absoluta tal. Ekonomiskt bör även härfinansiering enligt den s.k. PPP-modellen vara ett gottkomplement. Med framgång skulle den kunna kom-ma till användning även här.Fru talman! Jag har anmält hållningoch står bakom alla reservationer där Folkpartietfinns med. Jag har redan yrkat bifall till de reserva-tioner för vilka vi finner att det är särskilt viktigt medkammarens särskilda prövning.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag vet inte vilken gång i ordningendet är som vi ser en präktig folkpartistisk saltomortali trafikpolitiken. Först hör vi en lovsång till järnvä-gen, med en historisk utblick och internationella in-slag. Vi måste stärka järnvägen, heter det. Men sedankommer vi till praktiska tillämpning avdet hela.Banverket har ju slimmat sin organisation, såvittjag förstår, så långt det går. I praktiken har vi, meddet beslut som vi tagit i fråga om budgeten, infört ettinvesteringsstopp för järnvägen. I det läget vill nialltså sänka budget med ofattbara 2 mil-jarder; detta på en totalbudget om 6,3 miljarder. KanElver förklara för mig var ni ska ta de peng-arna?Anf. 100 () replik:Fru talman! I likhet med näringsministern har jagsagt, och jag upprepar det , att när man inte harpengar till allt gäller det att prioritera. Det mest akutapå trafikområdet är vägsidan. I förra debattomgångenanmäldes hur vi ser på det. Vi har lagt nästan ett parmiljarder mer än vad , regeringen ochövriga stödjare av regeringen är beredda att vara medpå.Sture tappar bort en viktig bit när detgäller pengarna. Till skillnad från villvi ha en kompletterande finansiering. Ni talar ju oftamot PPP-alternativet och det skulle kunna vara an-vändbart också här.Anf. 101 () replik:Fru talman! Det gäller ungefär samma tema somdet som tog upp. Det är lätt att in-stämma i fina beskrivning av järnvä-gens betydelse och potential. Men det blir väldigtsvårt att förstå hur så dramatiskt, som manju gör i sitt budgetalternativ, kan prioritera ned peng-arna till järnvägssektorn.Elver har naturligtvis också läst brevetfrån - att genomförandet av stomnätspla-nen kraftigt försenas. uttrycker att han ärstarkt bekymrad och bifogar en lista över större be-rörda projekt som kommer att bli senarelagda pågrund av att man inte riktigt orkar med; detta med denbudget som har varit och som regeringen har ståttbakom. vill dra ned ytterligare, vilketverkligen är anmärkningsvärt. Jag hoppas att det är entillfällighet och att det hela rättas till ,för jag både hoppas och tror att menarallvar med sitt tal om att vi måste satsa också på järn-vägen.Anf. 102 () replik:Fru talman! Jag tackar för instämmandet i det somSven tycker är berömvärt. Men så kommerhan till behov av pengar och där kan manväl säga att inte heller regeringen har klarat detta -inte ens ihop med de stödpartier som säger sigprioritera just järnvägen.Vi har ju talat om att man borde ha ett annat kon-cept som skulle kunna tillföra hela infrastrukturområ-det mer pengar. Det har funnits en tröghet när detgäller vår regering som ofta ser det hela mindremarknadsinriktat och affärsmässigt än vad ett liberaltparti gör i den delen, skulle jag vilja säga.När det gäller järnvägens möjligheter att bli at-traktiv - jag sade inte detta tidigare men vill lägga tilldet nu - har turtätheten en väldigt stor betydelse. Detär det ena.Det andra är att man strategiskt lägger trafiken därstora befolkningsgrupper betjänas. Dessutom gällerdet att se till att godsutbudet blir lönsamt. Jag tror attdet är viktigt att vi gör en sådan selektering. Sverigeär inte byggt för att ha en järnväg lokalt överallt.Därför är det viktigt att vi hittar rätta mixen.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag hade inte tänkt begära ytterligareen replik men jag blev lite orolig över vad avslutningsvis sade om att trafiken ska läggas ibefolkningstäta områden. Betyder det att Folkpartietsambitioner när det gäller detta med att låta hela Sve-rige leva och att skapa livskraft i hela landet ska re-duceras, eller vad betyder det i praktiken? Om jagförstått det hela rätt var också delaktigt ifråga om Regionalpolitiska kommitténs betänkandedär man just understryker vikten av att ha en väl fun-gerande infrastruktur i hela landet. Där är järnvägenen nyckelfråga.Anf. 104 () replik:Fru talman! Som en sista replik till vill jag, apropå hela möjligheter attleva, säga att vi driver frågan hårt, precis som flerapartier i gör. Det behövs en väl fungerandeinfrastruktur men det betyder naturligtvis inte järnvägöverallt där det är som glesast. Därför tror jag att detfinns en poäng i att säga att vi ska se till att järnvägenoch den spårbundna trafiken verkligen får sin chans iområden där det bor mycket folk, för där är det båderationellt och ekonomiskt möjligt att expandera. Se-dan finns det avsnitt där vi av en rad andra skäl behö-ver ha spårtrafik men den är inte möjlig överallt.När vi var hos kunde också utskottets viceordförande konstatera att man kunde önska att vi hadefått t.ex. godsexpansionen på spår. Men Statens in-stitut för kommunikationsanalys säger: Tyvärr, ex-pansionen kommer att gå på väg. Då kan vi inte bort-se från det. Återigen: Det gäller att hitta rätta mixen -innebärande att det är rationellt, ekonomiskt ochkundvändligt. Som jag sagt gäller det ocksåatt medverka till att vi får rätta mixen i kollektivtrafi-ken. Då behövs den spårbundna trafiken men ocksåandra trafikslag behövs för att vi ska kunna leva upptill en så här hög målsättning.Anf. 105 ():Fru talman! Det skulle vara lockande att fortsättaden diskussion som fördes i det senaste replikskiftetmellan och . Det fram-kom där att - och också, vet jag, andraborgerliga partier - gärna satsar där det mesta trafi-karbetet finns. Men efter fru talmannens påpekandeom att vi ska hålla oss till ämnet ska jag avstå från attsäga mer om väginvesteringar.Trots fru talmannens påpekande tänker jag säganågra meningar om vägsystemet. Jag anser att det ärvägsystemet och den trafik som rör sig inom dettasystem som för oss trafikpolitiker är viktigast attkomma till rätta med. Därför instämmer jag inled-ningsvis i allt det som tidigare sade.I slutet av mitt anförande kommer jag till en saksom sade och som jag inte direkt hål-ler med om men det tar vi alltså senare.För att klara den miljöproblematik som vi har medkoldioxidutsläppen och med framkomligheten på våravägar - hur vi snabbt kan ta oss ut ur och in i vårastorstäder - måste vägnätet naturligtvis byggas ut ochha sin bärighet.Men det är kanske ännu viktigare att vi bygger utoch ser till att ha ett väl utbyggt järnvägsnät över helalandet. Annars kommer vi inte att få den rörlighetsom vi eftersträvar runt våra storstäder, eller mellanvåra större städer eller mellan orter som har ett stortbehov av pendeltrafik. Har vi inte ett väl utbyggtjärnvägsnät över stora delar av landet kommer vi inteheller att kunna erbjuda våra industrier alternativ medde långväga tyngre transporterna, ej heller erbjudaden enskilda alternativ till bilresandet vid medellångaoch långa resor. Med andra ord: Kan vi inte vidmakt-hålla en god järnvägsstandard kommer vi ej heller attklara de miljömål och den framkomlighet som denhär kammaren har uttalat sig för inom dettransportpolitiska området.Utifrån det här resonemanget är det angeläget attvåra stambanor byggs ut till dubbelspår och har plan-fria korsningar. Men det är även angeläget att detkapillära bannätet har en acceptabel standard. Det ärviktigt att hanteringen av gods sker på ett rationelltsätt vid på- och avlastning, att rangering sker på etteffektivt sätt. Det är också viktigt när många männi-skor behöver förflytta sig att detsker på tid, att det är snyggt och tryggt, går rätt ochtätt till ett överkomligt pris.Det är utifrån bl.a. det här som vi har sagt att detär nödvändigt att bygga ut för att få ettdubbelspår på norra stambanan för de tunga trans-porterna från och söderut men också för attkunna skapa persontransporter mellan större tätorter iNorrlands kustland. Det är därför det är viktigt attjärnvägstrafiken runt utvecklas. Men dåmöter vi problemet med getingmidjan, som varit uppehär tidigare. läser vi i dagens tidningar att stock-holmarna kommit överens, på socialdemokratisktförslag. Kanske kan vi förlita oss på att regionen äröverens om hur det ska ske, och då kan vi nog finnaen lösning också. Problemen har ju varit attdet blev maktskifte i den kommun som vi nu står i,och det gick inte att hitta några lösningar. Det varkanske en passning till sådana här problembilder som vi får anled-ning att återkomma till och som har varit uppe härtidigare är , i , menjag tänker inte kommentera dem mer för de är underutredning. Men jag tycker att det är viktigt att vi somriksdagsledamöter och transportpolitiker tar del av deutredningar som kommer fram på departementsnivå.Sven skulle t.ex. ha kunnat ta del av denutredning som näringsministern hade med sig här ibänken tidigare. Han presenterade den och sade attden utredningen var klar. Vi har tre pilotprojekt somvi ska försöka få prövade. Det är E 4 i , nor-rortsleden i och som harnämnts som exempel. Jag tycker att det är bekläm-mande att i talarstolen säger att maninte fått höra någonting från den här utredningen.Fru talman! Vad vi nu gör med det här betänkan-det, som ligger på bord, är att vi anslår6,till järnvägar. Och det,, kan inte vara lika med att det ärtvärstopp för utbyggnaden av järnvägen i Sverige.Visserligen är detta mindre än vad som fanns angiveti den stomnätsplan som antogs 1998, men det är ändåen avsevärd summa för att klara det nödvändigasteinom järnvägens område. Med det nya, som är attBanverket kan använda av ramen för att isamverkan med t.ex. industrier göra någonting somhar anslutning till det kapillära nätet, gör vi i ut-skottsmajoriteten den bedömningen att de medel somnu avsätts ska kunna säkerställa en god drift och entillfredsställande underhållsstandard på våra järnvä-gar.Fru talman! Jag vill kommentera några av de re-servationer som ligger med anledning av betänkandet.Jag tycker att sätt att uttrycka sig ärmärkligt. De verkar vurma väldigt för järnvägstrafi-ken och beklagar att SJ:s godstrafik inte får den ut-veckling som den borde ha, att inte rangerbangårdarfungerar osv. Men likafullt ska de minska anslagenför att få de här möjligheterna utbyggda. Det stämmerinte riktigt. I stället börjar de hoppa på enskilda pro-jekt och tar naturligtvis . Jag ska inte gåin på den diskussion som var här med anledning avRiksdagens revisorers rapport utan de texter somfinns i det särskilda yttrande som finns i betänkandet,att om man inte byggde den lånefinansierade Botnia-banan då skulle alla tjälskador och andra problemmed bärighet på vägsystemen i försvinna iett nafs, då skulle man kunna använda pengarna till.Detta är inte ens som att jämföra äpplen med päron,, det är att jämföra natt med dag.Då ser vi hur fel ni har.För att utveckla järnvägstrafiken ytterligare, somJan-Evert Rådhström tydligen vill, vill han höja ba-navgifterna. Han säger inte att han vill höja dem, hanska bara återställa dem till vad de var förut. Men detvar för att vi ville utveckla järnvägstrafiken, för attkomma bort ifrån mycket av koldioxidproblematiken,trängselproblemen osv. som vi sedansänkte banavgifterna. Jag tror inte att hartänkt att utveckla järnvägstrafiken.Folkpartiet har vi också hört i debatten. De verkarha väldigt svårt för sig att tycka att det är motiveratatt ha järnvägstrafik över huvud taget. Eller är detsom säger, att eftersom regeringen ochsamarbetspartierna inte har nått upp till stomnätspla-nen kan de sänka med ytterligare flera miljarder? Nej,, man kan inte resonera så att bara där-för att en part inte når till ett visst mål så ska de andrasänka ännu mera. Jag tror att den fria marknadensspelregler, som företräder, inte vill haen järnvägstrafik.Vad det sedan gäller den reservation där modera-ter, kristdemokrater och folkpartister gått sammandärför att de tycker att produktionsavdel-ning ska bolagiseras ska jag bara hänvisa till dendiskussion som hade omVägverkets produktionsavdelning. Det är bara attbyta ordet "väg" i till "ban" i Banverketmed samma argumentation. För oss socialdemokraterär det viktigt att staten äger produktionför att fortsättningsvis ha insyn och inflytande påutvecklingen så att vi har en klar kompetens för attklara ut den kostnadsbild som föreslås när nya projektska göras.Slutligen vad gäller de övriga reservationerna ärdet resonemang som m.fl. företräder när detgäller kostnaden för tågtrafiken över -vi har haft det här uppe både i utskottetoch här i kammaren - att man frångår ingångna avtal.Därför ska jag be att få läsa innantill direkt från detbetänkande som vi behandlade . Det står ibetänkandet: "Det beslut som fattat omÖresundsbron utgick från att finansieringen skulle skemed trafikantavgifter. Vad gäller järnvägen skulleavgifterna erläggas av järnvägsföretagen." Järnvägsföretagen var DSB på dansk sida ochSJ på svensk sida. Det är alltså liktydigt med att tåg-trafiken i skulle betala kostnaden för att köratåg över . Sedan skulle man fastställa enfast avgift för respektive tågföretag. På detta sättinnebär beslutet också att det är tågtrafiken i Sverigeoch tågtrafiken i som betalar en fast kostnadför detta. Man har inte gått ifrån det. Skillnaden ärbara att SJ är lika med all tågtrafik i Sve-rige, utan det finns ett antal övriga operatörer. SJ harju knappt hälften av all tågtrafik.Jag tycker att man inte tydligare än så kan säga attvi har kvar samma avtal som vi hade från början. Detär tågtrafiken i respektive land som betalar den härbroöverfarten.Med detta, fru talman, yrkar jag liksom HansStenberg bifall till trafikutskottets hemställan i desshelhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 106 () replik:Fru talman! har en kreativ argumenta-tion om . Han säger att situationen nu ären annan än när avtalet ingicks och att man därför kangöra på det här sättet. Fråga representanter för Tåg-kompaniet, som kör nattåg på övre , JarlLander, om de tycker att deras företag ska belastasmed mångmiljonbelopp för att finansiera ! Fråga dem som trafikerar ellerjärnvägarna i hemlän om detycker att det är rimligt att de ska betala trafiken överÖresundsbron! Eller ta , som inte har enchans att få driva trafiken där nere!Det finns, som jag tidigare sade, inget facit i frå-gan hur SJ hade tänkt sig finansiera det hela, men attlägga finansieringen av t.ex. på debolag som bedriver järnvägstrafik i övre Norrlandär en orimlighet.Det är inte jag, , som säger att det ärtvärstopp för investeringarna på järnvägssidan, utanBanverket självt. Vi fick ett brev frånBo Bylund. Jag har det här i min hand. I det framhållsatt genomförandet av stomnätsplanen försenas kraf-tigt och att nuvarande investeringsstrategier måsteomprövas. Man bifogar också en lista över projektsom inte kommer till utförande. Det är en mycketkraftig neddragning, så nära ett tvärstopp som mankan komma. Det är klart att det är ett bekymmer föralla oss som vill utveckla järnvägstrafiken att det ärpå det här sättet.Jag vill ta upp två frågor till. Den första är att jagskulle vilja få kommentar till SJ Godssignaler om att man varken kan eller vill ta emot meragods vid järnvägen. Stämmer det överens med densocialdemokratiska politiken på det här området attha ett så passivt och stelt sätt att förhålla sig till över-förande av mer gods till järnväg?Den andra frågan gäller den rapport som vi harfått från och där man konstaterar att trans-portarbetet på lastbil kommer att bli ännu tyngre.Nästan 50 % kommer att utföras på lastbil ,medan järnvägens och sjöfartens andelar minskar. Ärdet socialdemokratisk transportpolitik att låta denutvecklingen fortsätta?Anf. 107 () replik:Fru talman! Vad jag sade om kostnaden för att kö-ra tåg på var att ni från ett antal partierhar påstått att vi har gått ifrån det ingångna avtalet.Jag hänvisade till vad det ingångna avtalet innebär.Det är att tågtrafiken i respektive land ska betalakostnaden för att föra tåg över bron. Det ska inte, somni har påstått, ske genom trafikantavgifter.Med den lösning som sedan har kommit till ståndkan man naturligtvis som norrlänning eller värmlän-ning som åker på Fryksdalsbanan eller på någon tåg-resa i tycka sig bli drabbad, men det varfrån början tänkt att all tågtrafik i vårt land, som dåutfördes av SJ, skulle belastas med den här kostna-den. SJ hade naturligtvis möjligheter att på något sättfinansiera detta, men det skulle ändå i slutänden gå utöver tågresenärerna. Så är det också i dag.Jag tycker att det inte finns någon anledning attgöra det här till något märkligt. Det är fråga omsamma lösning som fanns från början.Vad sedan gäller SJ:s uttalande att man inte kan tahand om mer gods vill man naturligtvis inte göradetta om man inte har utrymme för det. Var ska mandå göra av det? Vi försöker nu att förhindra en sådanhär utveckling. Vi måste utveckla tågsystemen och fåbättre lösningar på de banor m.m. som finns. Det hardärför i årets budget avsatts tilldetta.Man behöver således inte med anledning av detbrev som har skickat till oss och som ävenjag har tillgång till utgå från att det är tvärstopp. Detfinns ett stort utrymme för att förbättra järnvägssys-temet i vårt land.Anf. 108 () replik:Fru talman! har, som sagt, en mycketkreativ argumentering när det gäller Öresundsbron.Med det resonemang som för skulle manockså kunna säga att det är rationellt att via bilskattenlägga ut trafikavgifterna på bilarna över hela landet.Så gör vi ju med banavgifterna på tågtrafiken. Vislipper då den opraktiska utvägen att ta ut avgifter pådem som kör över bron.Jag undrar vad bilisterna runtom i hela ,kanske i synnerhet i och mina hemtrakteri och skulle tycka om detta.Det är dock precis så som det nu går till på tågområ-det. Det drabbar särskilt hårt , som körtunga tåg på övre och som inte har en chansatt köra över Öresundsbron.Jarl använde vidare formuleringen att viförsöker förhindra utvecklingen. Det är möjligen litesignifikativt för den socialdemokratiska politiken.Man vill inte driva utvecklingen. Man har inga visio-ner, utan man försöker förhindra en viss negativ ut-veckling. Jag menar att det är dags att bli mycket mervisionär på järnvägens område, om man ska lyckasförhindra det som inte kommenterade,nämligen att allting hotar att gå över på lastbil medanjärnvägens andel minskar. Om vi inte gör någontingkommer av godstransportmängderna att landapå lastbilarna . Har socialdemokraterna någonvision för att utveckla järnvägen och för att systema-tiskt föra över mera gods på järnväg och sjöfart, vil-ket är miljöriktigare än att låta alltmer gods gå påvägarna?Anf. 109 () replik:Fru talman! Två kommentarer till Öresundsbronoch avgifterna. Enligt det förstabeslutet om vägtrafiken var det vägtrafikanterna överbron som skulle betala. Vad gäller järnvägen var detjärnvägsföretagen som skulle betala. Så är det ocksåfortsättningsvis. Jag har inte sagt någonting annat,och jag har inte tänkt föreslå att trafikantavgiften skaläggas på bilskatten eller något liknande.Att utveckla järnvägstrafiken är precis det som visocialdemokrater också har försökt göra.Varför tror att vi föreslog att banav-gifterna skulle sänkas? Det var ju för att ge järnvägenstörre konkurrenskraft t.ex. gentemot lastbilar. Sommånga talare här har sagt ökar transporterna starkt ivårt land, framför allt på lastbilssidan. Det beror dockantagligen inte på kostnadsbilden utan på vilken typav varor som transporteras.Det är inte bara stål, pappersmassa, papper o.d.som transporteras i vårt land utan också mångamycket mer förfinade produkter, som har ett högrevärde och som fraktas i mindre förpackningar. Fördessa produkter är lastbilen det effektiva transport-medlet. Om SJ eller andra tågoperatörer då ska kunnakonkurrera med lastbilarna, får man se på tågtrans-portföretagets kostnadsbild. Det som vi härifrån harmöjlighet att se är de avgifter som dessa transportörerbetalar till staten, dvs. banavgifterna, och dem har visänkt. tänkta samarbetskamratermoderaterna vill dock i stället höja de här avgifterna.Anf. 110 ()replik:Fru talman! börjar med att ifrågasättaviljan hos den majoritet i som har attlösa frågan om getingmidjan. Det är ganska självklartatt man har en stor vilja att lösa problemet med ge-tingmidjan, men frågan är vilken vilja regeringen har.Var finns de pengar som kanske behöver avsättas frånstatsbudgeten för att vi ska kunna klara det viktigasteprojekt som vi har - det tror jag att vi är överens om -på järnvägsområdet? Var finns regeringens vilja?Jag fick inget svar från , och jag hadeinte heller förväntat mig det. Han pratade så väl omsänkta banavgifter och undrade om det är förnuftigtatt resultatet blir att Vänersjöfarten utarmas på detsätt som sker.Det är intressant att se vad konstellationen Väns-tern och Socialdemokraterna vill i frågan om banav-gifter. sade tidigare att det inte harnågon betydelse om vi höjer eller sänker banavgifter-na eller inte gör det. Det viktiga är att man ändå skaköra från Kvarnsveden.Man kan konstatera att det då endast är fråga omen vilja att ge ett förtäckt bidrag direkt till de berördaföretagen, som man ödelägger Vänersjö-farten.Jag fick inte heller något svar på vad om SJ:s trafikeringsrätt. Ska det ske en upp-handling automatiskt?Nu har jag ställt tre konkreta frågor till , som jag hoppas att jag får svar på.Anf. 111 () replik:Fru talman! Antalet svar från min sida beror intepå någon ovilja att svara utan på att det är en klockasom tickar. Jag försöker hålla mig till den talartid viär tilldelade.Jan-Evert Rådhström säger att det inte finns någonvilja från regeringen att lösa problemet med geting-midjan. Vad är det för vilja regeringen skulle ha ut-tryckt innan man i regionen kommer överens om varman vill dra ett spår eller en trafikled över huvudtaget? Här måste vi ha lärt oss av Västkustbanansutbyggnad, att man inte kommer överens i regionernaom hur det ska se ut.I går kom man tydligen överens, på ett socialde-mokratiskt initiativ, om att man kan tänka sig tvåtunnlar för att klara både väg- och spårtrafik på ut-satta ställen i den s.k. getingmidjan. finns detförutsättningar att övriga parter och vi i denna kam-mare kanske måste vara med och fi-nansiera, om inte stockholmarna klarar det själva. Dethär är den viktigaste delen i järnvägstrafiken i landet,det håller jag med om. Men det är först nu regeringenkan komma med ett eventuellt förslag. Låt oss sefram emot vad som kan komma hösten 01.När det gäller Vänersjöfarten vill jag uppmanaJan-Evert Rådhström att läsa utredningen som BengtK Å har gjort. Det är inte enbart de sänktabanavgifterna som är problemet för Vänersjöfartenoch dess konkurrens med tågtrafiken. Det är också attde olika företag som har använt Vänersjöfarten nume-ra transporterar sina varor på andra sätt.Slutligen gäller det SJ:s trafikeringsrätt. Jan-EvertRådhström är lite snett ute, liksom . fattade vi ett beslut om att SJinte med automatik får tillbaka trafikeringsrätten. Detska i så fall avgöras av regeringen om trafiken skaupphandlas igen.Anf. 112 ()replik:Fru talman! Det står i utredningen om Vänersjö-farten att banavgifterna har en stor betydelse.