prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Privatiseras driftenfinns det risk för att forskningsresultaten blir ägarnasprivata tillgångar med begränsade möjligheter attanvända dessa resultat i hela sjukvården.För det femte: Införande av vinstintressen i sjuk-husdriften bidrar i regel inte till lägre vårdkostnader.Flertalet studier på området visar i stället att vård-kostnaderna i privata och vinstdrivna företag är högreän i de företag som drivs utan vinstsyfte.Inom parentes vill jag påpeka att det faktiskt ock-så gäller den så uppmärksammade försäljningen avS:t Görans sjukhus i . Vården där har, sägsdet, blivit dyrare sedan tog över företagen för ettår sedan. Det var som landstingsdrivet bolag lyckades med en fantastisk prestation att sänkasina kostnader och bli bästa sjukhus.Den prestationen genomförde sjukhusledningen ochpersonalen då ägde bolaget.Sedan har tagit över har faktiskt kostnadernaökat, även om det är sant att fortfarande ärdet effektivaste sjukhuset, men det är resultat av för-ändringar som skedde när svarade fördriften.Regeringen föreslår således att landstingen intefår överlämna ansvaret för driften av ett akutsjukhustill den som avser att driva verksamheten med syfteatt skapa vinst åt ägare eller motsvarande intressent.Lagen föreslås träda i kraft ochgälla till utgången av . Den ska inte gällaakutsjukhus som vid ikraftträdandet drivs enligt avtalmed landstinget.Regeringen kommer att tillsätta en utredning föratt överväga om en annan reglering som stärker detdemokratiska inflytandet över beslutsprocessen vidförsäljning eller överlåtelse av driftsansvaret för denoffentligt finansierade vården kan vara mera ända-målsenlig.Herr talman! Den föreslagna nya lagen är såledesett väl motiverat och väl avvägt komplement till häl-so- och sjukvårdslagen, som i övrigt anger sjukvårds-huvudmännens skyldigheter. Det är dessutom en lagsom har sin motsvarighet i många andra länder somockså har ett offentligt finansierat sjukvårdssystem.Icke desto mindre har förslaget lett till politiskakampanjer, påtryckningsförsök och lobbyverksamhetav ett slag som jag i alla fall aldrig varit med om. TillKenneth kan jag påpeka apropå SanchoPanza att när det gäller intressena bakom privatise-ring av akutsjukhusen tycks väderkvarnarna leva. Vihar alla tagit del av försöken att påverka oss i vårabeslut.I dessa kampanjer har flera fullständigt osannolikapåståenden spritts. Låt mig kommentera två.För det första: påstår att de egentligamotiven för lagen skulle vara att förhindra att deborgerligt styrda landstingen ska lyckas med sin poli-tik.Men sanningen är följande. Den föreslagna lagenupphäver inte något känt beslut i något landsting. Detinnebär alltså att inga avtal som är tecknade kommeratt förklaras ogiltiga. Det betyder att i och i ,som också varit föremål för diskussion, kan fortsättasom . De är icke berörda.Inget borgerligt landsting har, såvitt jag vet, of-fentligt redovisat några planer att sälja ut fler akut-sjukhus.Eventuella idéer om att överlåta driftsansvaret tillpersonalkooperativ, som tydligen föresvävar ledning-en i ska kunna gälla för i , hindras inte på någotsätt av denna lagstiftning.Den offentliga redovisningen och den offentligadebatten om de planer som finns tyder alltså på attlagen inte kommer att innebära någon begränsningför de borgerliga ledningarna. Men ändå drivs dessaenorma kampanjer. Det kan bara finnas en förklaringtill de upprörda kampanjerna och den aggressivalobbyverksamheten, och det är att det finns planersom inte redovisats offentligt, att det finns en dolddagordning för ett systemskifte inom sjukvården. Detär därför ett demokratiskt anständighetskrav att Mo-deraterna och här och redovisar dehär planerna.Min fråga är således: Vad är det för borgerlig po-litik som lagen hindrar?För det andra: De borgerliga partierna påstår attlagen innebär att viss sjukvård förbjuds. Därmed skapa intryck av att det samlade vårdutbudet pånågot sätt skulle minska.Sanningen är att ingen privat vård förbjuds. Det ärfullt tillåtet för vilket företag som helst att starta ochdriva privat finansierad vård. Lagen handlar enbartom i vilka driftformer som den offentligt finansieradeakutsjukvården ska bedrivas. De borgerliga partiernavill ge möjlighet för börsbolag att i vinstsyfte drivaden akutsjukvård som vi betalar med skattepengar.Alla som har försökt förklara denna idé för ut-ländska journalister eller för politiker från andra län-der upptäcker att de inte tror sina öron. Några sådanaidéer har de aldrig hört talas om.Ännu mer överraskade blir de när de får höra attdet inte bara är de nyliberalt orienterade moderaternasom driver denna linje i och i landstingenutan att det också är , som ju häv-dar att deras politik är förankrad i en annan etik och iandra värden än de som styrs av penningbegäret.Så min fråga till och ChatrinePålsson är: Tycker ni att det är rimligt att börsbolag ivinstsyfte ska driva sådana sjukhus som vi betalargemensamt? Finns det inte någon gräns för det pri-vata vinstintresset?Anf. 57 () replik:Fru talman! När man lyssnar till man att det är överheten som talar. Jag märkteinte så mycket prat om och omtanke om den enskildepatienten och hennes möjligheter att få vård . Detvar inte så många veckor sedan vi läste i DagensMedicin att många gamla hinner dö i kön till gråstarr-soperation. Det är den verklighet som är i när det gäller svensk sjukvård.Vår utgångspunkt i den moderata politiken är attgenom mångfald, förnyelse och konkurrens skapautrymme för mer sjukvård så att också den gamlakvinnan som behöver operera sin gråstarr hinner göradet innan hon dör.Sedan säger att det är viktigt att in-föra denna lag för att man ska värna allemansrättenoch det allmänna intresset. Det är detta som är detstora hotet och det är det som är skälet till att det är såviktigt att det fattas beslut om denna lag.Det är Lagrådets uppfattning att detta inte har nå-gon relevans för den här lagen. Man kan mycket välse till att man värnar den gemensamma, solidariskafinansieringen, den demokratiska styrningen och får vård efter behov på ett annat sätt än det somnu regeringen avser att tillämpa i strid mot det kom-munala självstyret och andra lagar.Jag kan inte begripa, , varför manframhärdar och lägger fram detta lagförslag. Alla defackliga organisationerna tillsammans med ledningenpå har avfärdat varenda myt som LarsEngqvist här har gjort sig till tolk för också här i dag.Varenda myt har man kunna bemöta i den kritik somär riktad mot förnyelsen och förbättringen av svensksjukvård.Anf. 58 Socialminister ()replik:Fru talman! Jag ska försöka att besvara samtligafrågor.Köerna i den svenska sjukvården kan bara motar-betas genom ökade resurser till svensk sjukvård. Detfinns inga möjligheter att klara de anspråk som vi harpå sjukvården med mindre än att vi är beredda attsatsa mera resurser och mer personal. När vi senaströstade om mer pengar till sjukvården röstade ChrisHeister nej.Sedan ska jag ta upp frågan om detta med Lagrå-det. Det har påståtts ett antal gånger i denna kam-mare att Lagrådet skulle ha varit mycket bestämd iformuleringen om vilka andra lagar det här lagförsla-get strider emot. Sanningen är att Lagrådet hademånga uppfattningar och ställde en rad frågor medformuleringar som att det kan ifrågasättas, man börfråga osv. Men sanningen är också att Lagrådet intepå någon enda punkt entydigt säger att lagen stridermot någon annan lag. Detta är viktigt att upplysa förkammaren och andra som lyssnar på detta.Vi har haft anledning att pröva Lagrådets invänd-ningar, väga dessa invändningar mot andra hänsynoch göra en samlad bedömning. Vi menar att Lagrå-dets diskussioner om i vilken mån lagen står i kon-flikt med andra lagar inte är relevant. Lagen är fören-lig med EG-rätten, med lagen om offentlig upphand-ling och med den kommunala självstyrelsen. Det böruppmärksammas att Lagrådet inte på en enda punktsäger att denna lag entydigt strider mot någon annanlagstiftning.Kostnaderna för har ökat sedan Buretog över ansvaret. När man förhandlade i maj 1999om övertagande, då var kostnader lägreän vad de sedan blev när tog över. Detta är vik-tigt att konstatera. Det rörde sig om en kostnadsök-ning på som skedde förraåret.Anf. 59 () replik:Fru talman! Då måste man ju se på helheten, LarsEngqvist. I relation till andra sjukhus har S:t Göranfått en mindre höjning av DRG-poängen än vad övri-ga sjukhus i har fått. Det innebär inteatt i relation till andra sjukhus har blivitdyrare. kan komma till min bänk ochtitta på dessa siffror. Tvärtom får den isärklass lägsta ersättningen av alla . Då har vi klarat av den saken.Lars säger att Lagrådet inte avfärdar lag-förslaget, men att man har många olika synpunkter.Det är just det som är Lagrådets poäng. Kritiken är såomfattande att man sammantaget inte kan tillstyrkaförslaget. Lagrådet säger att det behövs en noggrannanalys för att undersöka om lagförslaget strider motannan lag, framför allt mot gemenskapsrätten ochlagen om offentlig upphandling. Den möjligheten harmajoriteten i utskottet förvägrat oss.Nu säger att det inte finns någraplaner. Men majoriteten i utskottet säger att det finnskonkreta planer. Det är ju därför som det är så bråt-tom. Lagen ska träda i kraft . Hur är detegentligen? Majoriteten i utskottet säger att det ärjättebråttom så därför går det inte att göra en nog-grann analys. säger att det inte finnsnågra planer. Men låt oss få göra det ordentliga arbetesom ligger på den lagstiftande makten! Detta kanförstås inte göra någonting åt, men hankan väl ändå tala med sina partivänner så att vi fårmöjlighet att göra denna noggranna analys.När det gäller detta med pengar, ,tillskjuter ni ytterligare 3 miljarder till lands-tingen. Skulle sjukhusen i få samma möjlig-het som man har fått i och vid det kunna frigöra resurser på uppemot10 miljarder.Jag vill ställa ytterligare en fråga till LarsEngqvist: Vad är sjukhuset i ? Det ärviktigt för alla andra sjukhus att få veta det, i ,, Sala osv. Är sjukhuset i eller inte?Anf. 60 Socialminister ()replik:Fru talman! Vad framför allt är, ärdet ett sjukhus som över huvud taget inte berörs avdet lagförslag som diskuteras. Det gör inte hellerS:t Göran. Både sjukhuset i och S:t Gö-ran är undantagna helt enkelt beroende på att avtalenär undertecknade innan lagen träder i kraft.När det gäller definitionen av akutsjukhus kan jagkonstatera att i den reservation som harskrivit under finns formuleringen: Det finns i Sverige79 akutsjukhus, varav två drivs med privat vinstin-tresse. Om man kan vara så säker på hur många akut-sjukhus det finns, måste man vara säker på definitio-nen. Enligt mitt och regeringens förmenande råder detingen tvekan om vad ett akutsjukhus är, vilket ocksåframgår av den borgerliga reservationen.Angående har jag bara velat upplysa omatt den kampanj som bedrivs av ägarna till och det är lite märkligt att ett företag bestämmer sigför att driva politiska kampanjer, men ändå - grundarsig inte på alldeles korrekta uppgifter om hur lägetvar när man tog över. På lyckades mangenomföra fantastiska förändringar och pressa nedsina kostnader. Den utvecklingen har inte fortsattefter det att tog över, och det är ett viktigt kon-staterande.Beträffande om det finns planer eller inte grunda-de sig min fråga till på att jag försökteatt avslöja det dubbla budskapet. Å ena sidan sägerChris Heister att lagen syftar till att vi ska förhindraborgerlig politik. I den offentliga debatten och i de-batten här redovisas inga förslag som stoppas av denhär lagen. Då är argumentationen om att vi hindrarborgerlig politik lite ihålig.Jag tror att det finns förslag, och jag kan nämnanågra av dem och motivet för att det är viktigt att vifattar beslut nu.Det förs en diskussion om ögonsjukhus.Det är viktigt att vi talar om att den diskussionen börföras i termer av att vi bör pröva kooperativa model-ler eller personalkooperativa modeller och att mangör klart för ledningen i att det inte ärmöjligt att överlåta detta akutsjukhus till privatavinstintressen. Det var ett exempel.När det gäller den stora upphandlingen måsteriksdagen vara tydlig om vilka villkor som ska gälla.Så visst finns det planer som man behöver beskedom.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Jag kan förstå att socialministern harkänt sig pressad . Han har med sig fyra man fråndepartementet, och det visar att detta är en viktigfråga.Jag vet inte varför socialministern vidhåller attallemansrätten är hotad. Jag tycker inte det. Det tyck-er inte heller vårdförbundet, , ochläkarna. De har skrivit så här i , och jagkan inte uttrycka det bättre själv:"Socialministern blandar medvetet ihop privatägdvårdproduktion med privat finansiering av sjukvård.Privatägd akutsjukvård av den typ bedriverär till offentligt finansierad. Vår verksamhetär inget hot utan ett nödvändigt komplement. Verk-ligheten är att allemansrätten inom sjukvården intehotas av privat ägda sjukhus i samhällets tjänst.Tvärtom är det meningslöst att tala om allemansrättinom sjukvården utan privat ägda enheter som kom-plement." Jag tycker att det är alldeles utmärkt skri-vet.Den andra frågan jag vill ta upp är patientpers-pektivet, medborgarperspektivet. Det monopol som vihar haft i har gjort det otryggt för människor.120 000 personer har tecknat privata försäkringar.Eftersom vi rör oss med sjukvårdstermer kan mansäga att detta är symtom på en sjukdom, och sjukdo-men heter otrygghet. Den kan var kronisk och täramycket på människor. Man känner osäkerhet och trorinte att det ska finnas någon som tar hand om en närman blir sjuk.Det är viktigt att ta upp det här. Det är vad fråganhandlar om. Är regeringen inte beredd att vidta någraåtgärder för att göra det bättre?Anf. 62 Socialminister ()replik:Fru talman! har en chans till attsvara. Det finns en alldeles grundläggande fråga somjag tycker att är skyldiga att svarapå. Är det rimligt att börsbolag i vinstsyfte driverakutsjukhus som betalas av skattemedel?Det handlar inte om att driva någon annan sortssjukhus. Det handlar inte om att driva vård i princip,utan det handlar om att driva akutsjukhus som vifinansierar med skattemedel. Det är frågeställningen.Jag trodde inte att så enkelt skulleacceptera en utveckling där man flyttar över ansvaretfrån landstingshusen till börsen och börsbolagen.Så till detta med patientperspektiv. Vad patienter-na begär i är en god vård på lika villkor ochmed en stor tillgänglighet. Man vill få vården snabbt.Därför handlar det om att skjuta till mer resurser.Grundfrågan för svensk sjukvårds utveckling är re-surserna.Såvitt jag förstår finns det ännu inte något privatföretag som säger: Vi vill gå in och tillföra resursertill sjukvården. Motivet är att det finns en marknadför att utveckla en verksamhet som ger avkastning tillderas ägare. Det är den omvända situationen.Skulle något privat företag vara beredd att gå inoch säga: Det sjukhus som ni inte klarar att drivainom något landsting kan vi ta över och finansiera,tror jag inte någon landstingspolitiker skulle säga nej.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Självklart är den frågan viktig att taupp. De facto har skattemedel även gått till privataentreprenörer som bygger sjukhuset. De har säkertgjort en och annan krona i vinst också av skattemedel.Det är många sjukhus som har restaurangverk-samheten och maten på entreprenad, städningen påentreprenad och parkförvaltningen på entreprenad.Även de företagen har tjänat en och annan krona.Men man har ändå sett att det inte blivit dyrare än omman drivit det själv.För oss kristdemokrater är det viktigaste den vårdmänniskor får. Det är den primära frågan för oss.Driftformen är en andrahandsfråga. Det är tillgäng-ligheten, behandlingen, bemötandet och alltihop somär det viktigaste. Det är viktigt att man vågar öppnaögonen för vad kärnfrågan är.I den principiella frågan om lokala politiker kän-ner jag en oro över socialministerns syn på lokalapolitiker. Jag känner att den är nedvärderande. Soci-alministern har räknat upp en mängd punkter över hurgalet det skulle kunna gå om det blev si eller så.Kom ihåg att det finns lokala politiker som teck-nar avtal. De analyserar de här frågorna noggrant. Jagtror att också de klarar av att tänka långt. Vill social-ministern ha en statlig sjukvård? Är det målet?Anf. 64 Socialminister ()replik:Fru talman! Nej, det är inte målet. Vi har en häl-so- och sjukvårdslag som har stiftat. Deninnehåller det regelverk som sjukhushuvudmännen ärskyldiga att följa. Det är en lag som mycket detaljeratvisar på landstingens och kommunernas skyldigheter.Den komplettering till hälso- och sjukvårdslagen somden nya lagen innebär är ur principiell synpunkt intesärskilt stor i förhållande till det som gäller enligthälso- och sjukvårdslagen.Båda lagstiftningarna grundar sig på föreställ-ningen att det är det nationella parlamentet, riksda-gen, som bestämmer efter vilka principer sjukvårdenska utvecklas. Detta är en form av samspel mellanden lokala nivån, den regionala nivån och den natio-nella nivån som vi accepterat sedan mycket lång tidtillbaka.Jag skulle kunna tänka mig hur diskussionenskulle vara ifall vi inte hade haft en hälso- och sjuk-vårdslag och vi kommit till och pre-senterat den. Då hade det varit ett gigantiskt ingrepp iden kommunala självstyrelsen. Det vi nu gör är ettkomplement till hälso- och sjukvårdslagen som urprincipiella synpunkter är ganska begränsat när detgäller den kommunala självstyrelsen.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! I ett läge då landsting och regionerbehöver arbetsro och uppmuntran till förnyelsearbeteoch mångfald slår regeringen till med en stopplag,eller snarare en paniklag, som skapar oro och turbu-lens.Tyvärr får jag nog konstatera att partiintressen gårföre patientperspektivet. Fokus sätts på att stoppa ochförhindra i stället för att ge förutsättningar för lokalalösningar efter lokala behov och med respekt förfolkviljan.Jag har ett antal gånger här under förmiddagenhävdat vilja att värna den kommunalasjälvstyrelsen och vår tilltro till företroendevalda somfår stå ansvariga för sina väljare.Min fråga till socialministern, som ju har sin folk-rörelsebakgrund, är: Ser inte socialministern allvaret ivad regeringen håller på med? Hur kan regeringeninskränka den kommunala självstyrelsen i den frågavi talar om nu och även i de frågor som jag har gettexempel på tidigare under debatten?Känns det dessutom inte lite motigt när det ändåär mycket olika uppfattningar om att vi är på väg attbryta mot lagstiftning och urgröpa både självstyrelsenoch gemenskaphetsrätten m.m.? Känns det inte litemotigt?Anf. 66 Socialminister ()replik:Fru talman! Som folkrörelseengagerad, som tidi-gare lokalt politiskt engagerad, och faktiskt ocksåsom tidigare kommunstyrelseordförande i ,kräver jag att den här församlingen, riksdag,anger tydliga regelverk för hur vi ska arbeta. Vi skaveta vad som gäller, vilka restriktioner vi har och medvilka regler vi ska spela vidare.Hälso- och sjukvårdslagen är i flera fall myckettydlig. Men det är ingen tvekan om att vi har saknatdet regelverk som behövs också för ägar- och drifts-former till de tunga delarna i sjukvården. Jag menaratt det är vår skyldighet att här i ta detpolitiska ansvaret för ett regelverk som är tydligt föratt vi ska kunna värna det som är ett nationellt intres-se, nämligen de principiella grunderna för hälso- ochsjukvården.Det är detta sampel mellan den lokala, regionalaoch nationella nivån som är viktig. Som folkrörelse-människa och kommunalpolitiker tycker jag att det ärviktigt att lever upp till den skyldighet somriksdagen har att vara tydlig när det gäller vilket re-gelverk vi ska följa.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Jag tycker också att det ska vara tyd-liga regelverk, men då ska det också vara det. Det vi är på väg att få är ett otydligt regelverk. Det harupprepade gånger redovisats att en rad uppfattningarstår emot varandra. Vi från minoriteten i utskottetville få en konstruktiv fördjupad analys, och vi harförvägrats det, i varje fall . Det tycker jag ärväldigt tråkigt.Som folkrörelsemänniska och tidigare kommu-nalpolitiker tycker jag att det är väldigt angeläget attde som ger mig mitt uppdrag också ska ställa mig tillsvars i val. Det är en grunduppfattning som jag har.Vänstermajoritetens stopp- och paniklag är ett flag-rant sätt att sätta sig över den kommunala självstyrel-sen. Det skapar oro i stället för arbetsro. Det begrän-sar mångfalden och nytänkandet.Det är en politik som jag och mitt parti inte villmedverka till. Den lokala demokratin är med dettabeslut och tidigare beslut som har fattats till viss delhotad. Därför är vårt krav om ett förbättrat grundlags-skydd i allra högsta grad befogat.Anf. 68 Socialminister ()replik:Fru talman! Det nationella regelverket är till föratt man kommunalt och regionalt ska kunna ta sin delav ansvaret för den gemensamma sjukvården. talar om lokala lösningar efter lokalabehov. Jag delar gärna uppfattningen att man skasöka detta, men det är här som problem. Vi talar om att begränsa möjligheternaatt överlåta akutsjukhusen till företag som drivs medsyfte att arbeta upp en utdelningsbar vinst. Vi vet juvad det är för slags företag vi talar om - det är storakoncerner och börsbolag det handlar om.Jag tänker ibland på de gamla bondeförbundarnaoch undrar vad de skulle säga om de hörde dagenscenterpartister försvara storbolagens rätt att drivaakutsjukhus som du och jag ska betala med våraskattepengar. Det är främmande för Folkrörelse-Sverige.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja fråga socialministernvad det egentligen är för ett hot mot sjukvårdensallemansrätt, eller hälso- och sjukvårdslagen - somdet egentligen handlar om - om ett akutsjukhus drivsmed vinstsyfte ifall det är som betalar,som inspekterar och patienten somväljer. Då är ju den enda möjligheten att gå med vinstegentligen att vara effektivare och bättre än lands-tingsvården. Det borde väl ändå alla tycka att allatjänar på.Anf. 70 Socialminister ()replik:Fru talman! Egentligen försökte jag svara påKerstin frågor i min inledning. Jag redo-visade fem principiella resonemenang om konflikter,där det privata vinstintresset kan komma i konfliktmed målen för sjukvården.Min allra viktigaste anledning är att vi för in mo-tiv i sjukvården som kommer att driva delar av dentill en ökad grad av försäkringsfinansiering. Det ärnämligen ganska enkelt att se - vi har en rad exempelpå det - hur försäkringsbolagen nu försöker övertygaockså de offentligt ägda sjukhusen att vika av en delav sin vård till försäkringsbolagens kunder. När detgäller de offentligt ägda sjukhusen har vi faktisktmöjlighet att sätta stopp för detta eftersom det inte ärtillåtet att driva offentlig sjukvård i strid med hälso-och sjukvårdslagen.Utöver de två metoderna att öka vinsten, nämligenatt minska kostnaderna eller att öka intäkterna, såfinns möjligheten att helt enkelt arbeta med en nyintäktskälla, nämligen försäkringsfinansierad sjuk-vård.Om vi skulle se en utveckling av ett stort antalakutsjukhus som drivs av privata företag i vinstintres-se så tror jag att vi mycket snabbt skulle få en ut-veckling av en försäkringsfinansierad sjukvård. Detär mitt huvudsakliga motiv för att sätta en gräns.Anf. 71 () re-plik:Fru talman! Jag anser ändå att det stora hotet motallemansrätten är någonting helt annat, nämligen delånga väntetiderna. De gör ju att de människor somhar möjligheter, som har råd, som är friska och somkan teckna försäkringar också gör det i protest mot attden offentliga vården inte fungerar. Det är där detstora hotet ligger, och inte i att några akutsjukhusdrivs med vinstsyfte.Anf. 72 Socialminister ()replik:Fru talman! Jag tror att det är viktigt att se översjukvården som helhet. Det är klart att ett, två ellerkanske ytterligare några akutsjukhus som drivs avstora privata företag sannolikt inte ändrar grunden förden svenska sjukvården. Men ifall vi får ett störreantal sjukhus som drivs av dessa företag, som dess-utom kopplar sina strategier till de stora försäkrings-bolagen, så får vi en mycket stark kraft för en ut-veckling av en sjukvård som leder bort från den ge-mensamt finansierade sjukvården - den som är öppenför alla på lika villkor. Och det går väldigt fort.