prot · GN0995 · 2000-04-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:95Tisdagen den 11 aprilKl. 14.00 - 16.35Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3, 4 och 5 april.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:320Till riksdagenInterpellation 1999/2000:320 av om kriminalvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 april 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:321Till riksdagenInterpellation 1999/2000:321 av kriminalvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 april 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:322Till riksdagenInterpellation 1999/2000:322 av omvårdares behov av kompetensutveckling.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 april 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:323Till riksdagenInterpellation 1999/2000:323 av frivården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 april 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:324Till riksdagenInterpellation 1999/2000:324 av omkriminalvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 6 april 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:327Till riksdagenInterpellation 1999/2000:327 av () om tjänstepensionsrättigheter för deltidsanställda.Interpellationen kommer att besvaras måndagenden 8 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är andra engagemang den11 april, och tjänsteresa den 26 april.Stockholm den 5 april 2000NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:310Till riksdagenInterpellation 1999/2000:310 av () om bostadsbristen.Interpellationen kommer att besvaras den 11 april2000.Skälet till dröjsmålet är att jag blev sjuk den pla-nerade och på grund av dettamåste interpellationssvaret flyttas.Stockholm den 6 april 2000FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 1999/2000:312Till riksdagenInterpellation 1999/2000:312 av () om straffbeskattning.Interpellationen kommer att besvaras den 11 april2000.Skälet till dröjsmålet är att jag blev sjuk den pla-nerade och på grund av dettamåste interpellationssvaret flyttas.Stockholm den 4 april 2000FinansdepartementetLars-Erik Lövdén3 § Svar på interpellation 1999/2000:329 omdet svenska jordbrukets lönsamhetAnf. 1 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser vidta för att stimulera en höjd lön-samhet för det svenska jordbruket samt hur jag avserkompensera jordbrukarna för de senarelagda utbetal-ningarna av arealersättningarna.Ulla-Britt hänvisar till den s.k. rygg-säcken och de önskemål som har funnits om att av-skaffa skatterna på vissa produktionsmedel till jord-bruket. En hänvisning görs även till den ökade ränte-kostnad och likviditetspåfrestning för lantbruket sombeslutet att senarelägga utbetalningen av arealersätt-ningen anses medföra.Genom de kontakter jag har med lantbrukare iSverige och i andra länder kan jag konstatera att lev-nadsstandarden för svenska lantbrukare är relativt setthög. Det finns en framtidstro framför allt bland yngrebönder. har en miljövänlig livsmedelspro-duktion och producerar livsmedel av hög kvalitet. Deeventuella merkostnader som strängare regler medförövervägs av konkurrensfördelen av att ha rena ochsäkra livsmedel.Det är helt riktigt som påpe-kar att jordbruksföretag löpande läggs ned. Under-sökningar visar dock att produktionen av jordbruks-produkter tenderar att vara relativt övertiden.Nedläggning av jordbruksföretag innebär oftast attden friställda åkermarken fortsätter att brukas avandra jordbruksföretag. Detta är en naturlig struktur-rationalisering som har pågått i sedan mångadecennier tillbaka.I regeringens förslag till "Landsbygdsprogram förSverige" sker en satsning på riktade åtgärder för attstärka jordbrukets konkurrensförmåga. Några sådanaexempel är de förbättrade villkoren för startstödet tillunga bönder och de ökade satsningarna på investe-ringsstöd till bönder som t.ex. bygger om sina ladu-gårdar för att skapa en bättre djurmiljö.Detta sker tillsammans med ökade satsningar påstöd till ekologisk produktion och fortsatt stöd tillbetes- och hagmarker. Miljö- och landsbygdsåtgär-derna kommer att bidra till en ökad lönsamhet ochstärkt konkurrensförmåga för jordbruket.Ryggsäcken kommer att lätta betydligt inom ensnar framtid. Regeringen föreslår att skatterna på eloch eldningsolja sänks. Förutom detta kommer den avlantbruket kritiserade kartavgiften att tas bort. Dettainnebär en minskad utgift med förnäringen samt en minskad administration för bönder-na. Dessa kostnadsminskningar tillsammans medsatsningarna på miljö- och landsbygdsutvecklingkommer att leda till en stärkt konkurrenskraft förjordbruket. Senareläggningen av utbetalningen avarealersättningen förändrar intedenna utveckling. Jag tycker att det är viktigt att setill denna helhet innan särskilda skatter bryts ut ochkritiseras och krav på olika former av kompensationerställs.Den presenterade Lantbruksbarometernför visar ett antal positiva trender om jord-brukarnas framtidstro. Bara för att ta ett exempel kanjag nämna att av lantbrukarna anser att de trivsbra eller mycket bra med sitt arbete. Vilka andrayrkesgrupper kan uppvisa en så hög siffra? från LRF talade på en presskonfe-rens om "den enorma framtidstron bland jordbrukar-na" och att det skett en "vändning" för jordbruket.Min slutsats av detta är att det ser relativt sett ljust utför lantbruket under de kommande åren.Anf. 2 ():Fru talman! Vid frågestunden i den30 mars ställde jag en fråga till jordbruksministerMargareta om konsekvenserna för jordbru-karna i och med att regeringen flyttar fram datumetför utbetalning av arealersättning från den30 november till . Argumentet är attEU:s krav är att av utbetalningen ska vara gjorddå. Det finns dock ingen för att detta tar ifrånjordbrukarna ca bara i räntekost-nader och de komplikationer som uppstår för flera närde måste låna upp för att klara sina egna utbetalningarföre . har t.ex. 25 miljo-ner kronor i budget för detta ändamål. Tekniken föratt uppnå budgetbalans för regeringen bryr sig inteom den enskilde människan - jordbrukaren.Jag blev ganska förvånad över det ointresse jord-bruksministern visade för bönderna. Jordbruksminis-tern menade att inget fel begicks och att det inte finnsnågon grupp som är i motsvarande situation samt attdet inte finns någon annan grupp i vårt land som fårså mycket bidrag från EU som just bönderna. Det lätnästan som om jordbruksministern ansåg att böndernavar mer besvärliga än andra, och det framkom intesärskilt stort patos för det ämbete jordbruksministernär satt att förvalta.Jag har varit på i ochhar där mött mycket av framtidstro och flera ungajordbrukare i början av sina kärriärer. Men samtidigthar jag fått större insikt i de bekymmer många jord-brukare har för att överleva, och det har gjort migbeklämd. Detta har föranlett mig att skriva dennainterpellation för att ytterligare få diskutera frågan omjordbrukets lönsamhet. Eftersom inte hellertar till vara de resurser jordbrukarna kan få från EUbehöver detta diskuteras ytterligare ett steg vidare.T.ex. kompenserar vi kristdemokrater i vår skugg-budget med för miljöprogramoch landsbygdsutveckling som harfattat beslut om men som har nobbat.Fru talman! Jordbruket står, med livsmedelshante-ring osv., för av sysselsättningen. Ett faktum äratt det svenska jordbruket har mycket stort förtroendehos svenska folket. Men nettoinkomsten om manjämför euro per årsarbetare är mycket låg i förhållan-de till övriga europeiska länder. Priset på diesel ärdubbelt så högt i som i andra EU-länder,förutom att dansk och tysk diesel är på väg upp -jämförelsen blir inte helt rättvis. ca i trafikrelaterad skatt - vilket egentligenär fel. Kraven på 5-procentig inblandning avbiobränsle kommer att fördyra i framtiden.Om den biologiska mångfalden ska måstejordbruket få positiva signaler. Utlovade skattelättna-der vad gäller brännolja och el för att jordbruket skalikställas med tillverkningsindustrin finansieras tilltvå tredjedelar av tidigare givna löfte - alltså inte fulltut. Jordbrukarna måste få chansen att bli konkurrens-kraftiga.Jag vill därför fråga jordbruksministern om skatterkan komma att återföras till jordbruket, t.ex. tillskogs- och mellanbygd, för att jordbruket inte skakvävas och den biologiska mångfalden därmed tastryk. Här finns t.ex. 360 miljoner i skatt på handels-gödsel. Kan något återföras till jordbruket? Det är ettpar tusen jordbruksenheter som läggs ned . Ären konsekvensanalys när det gäller jordbruksnäring-ens betydelse för påtänkt?Anf. 3 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har svårt på en punkt, Ulla-BrittHagström, och det är att känna någon patos för EU:sjordbrukspolitik. Jag utgår ifrån att vi delar den upp-fattningen - konstigt vore det annars, särskilt medtanke på att vi i varit helt över-ens om ställningstagandena inför de beslut som jaghar varit med om att fatta i . Vi har varit heltöverens om detta och om att den nuvarande jord-brukspolitiken är alltför byråkratisk och medför enmassa skador inte minst för de fattigaste människornai tredje världen. Jag utgår från att det parti hon representerar delar den uppfattning-en. Märkligt vore det annars.Vi har också ett ansvar även för länder utanför vårgräns. glömmer vi det och tror att EU är tillenbart för . Men för den näring som jag är sattatt hantera, sköta och utveckla känner jag ett mycketstort patos. Jag tycker att det är viktigt att man nu servad som faktiskt händer i . Det tycker jagspeglas dåligt både i interpella-tion och i hennes anförande.Vi ser nu vad som händer och vad som hände un-der 1999. Vi kan se att det , till skillnad från tidiga-re år då allt var så dystert och alla kurvor pekade såmycket nedåt, är en vändning på gång. Det skriverlantbrukspressen, och det säger LRF:s ordförande.Försök att ta till er det lite grann, för det blir också ettstöd för de många framför allt unga lantbrukare somnu satsar, som bygger ut och som investeraroch faktiskt tror på framtiden.De största optimisterna finns på småländska hög-landet och i norra . Det tycker jag är mycketintressant, för det är ändå områden som vi annarsbrukar betrakta som mindre gynnade områden.På alla områden finns det en optimism, inte minstbland de större jordbruken. Det ligger också i linjemed EU:s nuvarande jordbrukspolitik, som gynnar destörre. Det är också ett skäl för mig att vilja ändradenna politik, som jag som sagt inte kan känna någotstörre patos för - i varje fall inte i positiv bemärkelse.Det finns en enorm framtidstro och en tro på fö-retagandet, sade vid en presskonferens,där han också talade om denna vändning för jordbru-ket. Se vändningen, och vänd inte tillbaka, för då blirden till en återvändsgränd.Jag undrar vad det är för pengar som jag inte harplockat hem från och som vi inte utnyttjar. Viutnyttjar varenda krona vi har fått. Vi har förhandlatoch fått hem de pengar som i den fördelning somgjordes gavs till . Vi kan inte få hem flerpengar, för det finns inget utrymme kvar. Alla pengarär fördelade. Därmed har fått sin del. Vi haren medfinansiering, och den är helt klar. Jag undrarvad det är för pengar vi inte tar hem från . svara på den frågan?Anf. 4 ():Fru talman! Jag är glad över att jordbruksminis-tern här uttalar sitt patos för jordbrukarna och förbönderna. Det är en viss politik som inte ställer upp på. Jag tror att bönderna blirglada över att höra att det finns ett engagemang.Jag vet också att optimismen är stor, för jag sågmed glädje de yngre jordbrukarnas optimism på dist-riktsstämman i . Men jag känner också tillde bekymmer som finns. Landsbygden avfolkas i dagi snabbare takt än någonsin, och det är fortfarandeframför allt mjölk- och nötköttsproducenter i skogs-och mellanbygd som slutar. Omistliga natur- och kulturvärden går förlora-de. Den biologiska mångfalden är helt beroende avbetande djur. av alla hotade växter hör också tillodlingslandskapet.Vi måste ta vara på våra möjligheter att förenamiljöprofil med konkurrenskraft för jordbruket. Jord-bruksministern skulle vinna på att ännu mera ta varapå den framtidstro som trots allt finns hos bönderna.Jordbruksministern har hänvisat till med intervjuer med 1 000 lantbruka-re, som visar att av de yngre tror att de kommeratt ha bättre lönsamhet på sin gård . Menmotsvarande siffra för bönder är bara15 %, och de har ju trots allt erfarenheten. trorpå lönsamhet för ekologiskt jordbruk.Lantbrukarnas Riksförbund ställer sig positivt tillatt EU ska ha ett eget livsmedelsverk,t.ex. Då skulle regeringen kunna ta chansen och för-söka få Authority att stationeras iSverige. Det finns ett livsmedelssäkerhetstänkandeinom hela livsmedelskedjan. Det skulle ge positivasignaler till lantbrukarna.Fru talman! Varför ska svenska bönder ha pålagorsom inte konkurrenter från andra länder har - t.ex.extra dieselskatt och avgift på handelsgödsel - ochvarför ska regeringen, i stället för att medge lättnader,hålla inne 4 miljarder till för arbetesom bönderna redan har utfört?Jordbruksministern arbetar med kraft på jäm-ställdhetsområdet, som jag verkligen vill ge jäm-ställdhets- och jordbruksminister eloge för. Med den problematiken finns ocksåinom jordbruksområdet. Vi behöver mainstreaming-metoder för kvinnorna i jordbruket, så att de får förut-sättningar att nå lönsamhet.Att bönderna ska slippa kartavgiften, t.ex., är fak-tiskt en stridsfråga. Kammarrätten i anseratt kartavgiften är olaglig. Det kan t.o.m. bli så attregeringen tvingas betala tillbaka 30 miljoner förbåde . Jordbruket kan inte utsättasför tjuvgrepp på tjuvgrepp. är det för 86 000jordbruksföretag att t.ex. befrias från elskatt. Rygg-säcken har tyngts med dieselskatt, och endast tvåtredjedelar av löftena om lättnad för el och brännoljahar genomförts.Vad beträffar skatten på olja gäller samma somför industrin, men jordbrukets småskalighet gör attbönderna ändå förlorar. En gräns sätts på tusen kro-nor per kvartal. Det handlar om att de bönder somförbrukar av oljevolymen kommer att missaåterbäringen.Varför kan man vad gäller el inte göra på sammasätt som i industrin? Man kan skriva en kod på faktu-ran så att skatten inte läggs på hos elleverantören,som andra företag gör. Det skulle också vara ett sättatt underlätta som jag gärna skulle vilja ha en kom-mentar från om.Anf. 5 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi delar båda uppfattningen att det ären olycklig utveckling att landsbygden avfolkas. Nuvill jag kanske inte säga att det i första hand beror påatt tre jordbruk per dag i snitt läggs ned. Om man ärlite seriös och går in och tittar på det hela från ett litemer vetenskapligt perspektiv, som jag vet att densittande regionalpolitiska utredningen gör, kommerman fram till slutsatsen att det inte beror på att folkflyttar. Det är inte det primära skälet. Det beror fram-för allt på att vi har så låga födelsetal. Där har vi ettannat möjligen gemensamt intresse av att skapa såda-na förutsättningar för familjer att det blir intressant attskaffa sitt första eller kanske t.o.m. sitt andra ellertredje barn.Där gives ett utmärkt tillfälle för Ulla-BrittHagström och att stödja den vår-proposition som presenteras , därföratt där kommer den största familjepolitiska satsningenpå decennier, som bl.a. har till syfte att säkra barnfa-miljernas framtidstro så att de vågar skaffa sitt förstaeller möjligen sitt andra eller tredje barn. Det gällerockså jordbrukets par och barn.De siffror som Lantbruksbarometern presenterarär mycket positiva, om man jämför med hur det harvarit . Sedan kan man alltid önska sig100 %, men dit kommer vi aldrig att nå.Beträffande livsmedelsinstitutet kan jag säga attjag är väldigt glad över att det påhejas så väldigt. Detvar från början - för , innan vitbokenkom - mitt förslag. Jag menade att det efter , med dioxin och annat, behövdes ettnågotsånär fristående europeiskt livsmedelsorgan somskulle förebygga och spana efter sådant som skullekunna komma.Nu ser vi att detta blir verklighet. Var ska det dåplaceras? skulle vara en utomordentlig kan-didat för en sådan placering. Jag har just varit påLivsmedelsverket med den belgiska hälsoministernför att förevisa vårt livsmedelsverk som är mycket brai dessa avseenden. Var placeringen till slut blir får viväl se. Vi har ju preliminärt stött , eftersom vihade en sådan deal. Vi får väl se om får dethär. Det bestämmer varken eller utanrådet i dess helhet.Sedan ska jag gå över till detta med skatterna påhandelsgödsel, bekämpningsmedel och annat. El- ocheldningsoljefrågan kommer ju att lösas i vårproposi-tionen. Innan beslutet ens är framlagt ser jag att mangenast hittar en ny arena för att kräva nya miljonertillbaka. Då säger man att det är andra avgifter som ärså betungande och att man måste få tillbaka dem. Ochså jämför man med andra länder. Man jämför alltidmed andra länder när det gäller utgifter, aldrig när detgäller intäkter. Sanningen är ju den att bönderna, desvenska lantbrukarna, i vårt landsbygds- och mil-jöprogram får tillbaka ungefär 2,4 miljarder. Det är 1,2 miljarder från EU och 1,2 mil-jarder från . Det är det som så att säga gårtillbaka till det svenska jordbruket. Det är ett mycketstort program jämfört med många andra länder somkanske de facto har en lägre avgift på handelsgödseloch annat. Detta får de svenska bönderna tillbaka.Jag vill alltså avvisa att man så fort en fråga näs-tan är löst kommer med nya krav. Jag gillar inte denstrategin.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tror ändå att man ska lyssna tilldem som har erfarenheten och ta till sig den strategisom jordbrukarna har för att se hur man ska lösaproblemen. Det är ju ändå, som jordbruksministernsäger, tre jordbruksenheter som läggs ned varje dag.Om det skulle vara så med småföretag och fabrikerskulle man också reagera.Vi vill givetvis att det ska födas fler barn. Jag ärmycket bekymrad. Man tror t.ex. att det kommer attflytta in 200 000 personer till inom tio årmen att vi bara ska bli 100 000 fler i landet. Det härlöser vi kanske inte med max-taxa, utan det här löser vi kanske genom att det finnsen möjlighet att välja barnomsorgsform på ett heltannat sätt. Men jag ska inte gå in på den debatten nu.Jag är också glad över att på med och försöker få dettill stånd. Jag skulle ju önska att vi kunde få det tillvårt land, men jag känner inte riktigt till uppgörelsenmed . Därför vill jag inte ge mig in i den dis-kussionen.När det gäller EU-medel tar vi inte till vara kom-missionens medel för miljöprogram och landsbygds-utveckling fullt ut. Det skulle vi kunna göra.Jordbruksministern svarar att nedläggningen avjordbruksföretag oftast innebär att den friställdaåkermarken fortsätter att brukas av andra jordbruksfö-retag och att det är en naturlig strukturrationalisering.Visst är det så, men den dåliga lönsamheten gör att desom tar över, t.ex. grannar och andra, har en knapphetpå djur som kan beta. Vi har fått reda på av LRF attdetta särskilt i de södra och mellersta jordbruksbyg-derna innebär problem och att betesmarkerna förbus-kas. Det är också ett bekymmer om vi ska behålla enbiologisk mångfald. Då måste jordbruket kunna leva ihela landet. var min tid slut.Anf. 7 Jordbruksminister ():Fru talman! När det gäller det sista som sades villjag säga att det ju är i de områden som Ulla-BrittHagström nu pekar på som framtidstron är som störst.Det är ju där som man vill investera, och det är därsom man satsar. Om det finns någon rim och resonoch logik i det här borde det leda till öppna landskapäven i fortsättningen.Det handlar om tre jordbruk per dag i snitt. Frågahur många som läggs ned i eller . Där ser man ett ur derasperspektiv ganska svårt scenario framför sig med enstorleksrationalisering som kanske blir ännu större änden som vi nu ser i . Vår stora är ju redangjord. Det här gäller likaså . Där kommer detatt ske många dramatiska saker - det håller redan på.Jag tycker inte att man ska överdramatisera att detär tre per dag. Det har varit så bakåt i tiden, och det ärså . Den nuvarande politiken i EU driver ocksåfram allt större enheter, eftersom man får betalt efterarealen - ju större areal desto mer miljoner. Man villha mycket areal eftersom man då får mycket pengar.Sedan vill jag fråga vad det är för pengar som viinte tar hem från EU. Jag fick inget svar. Ulla-BrittHagström säger bara att vi inte tar hem dem. Vad ärdet för pengar? Vi har förhandlat. Vi har fått hemdetta. ska vi se till att det som vi har förhandlathem också går ut och används av våra jordbrukare.I tidningen från skriver TorbjörnWennebro så här: "Att bilden av lantbruket behöverbli positivare torde alla vara överens om, inte minstför att kunna dra till sig nya, engagerade och initiativ-rika människor som lantbruksföretagare . Det ärallas ansvar".Jag hoppas också att det är alla i an-svar.För övrigt vill jag avsluta med att säga att jag i gårpå livsmedelsindustrins årsmöte annonserade att jagkommer att bjuda in representanter för både industrinoch näringen för att försöka göra promotion - detheter så på engelska; jag kommer inte ihåg det svens-ka ordet - för svenskproducerad mat. Det handlar omatt lansera den på ett bättre sätt, eftersom den är bäst ivärlden.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:336 ominrättande av en djurskyddsmyndighetAnf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att inrätta en djurskyddsmyndighet.Jag har och den 24 mars 1999svarat på två riksdagsfrågor om att inrätta en djur-skyddsmyndighet. Jag svarade då att det inte förelågnågot förslag om att inrätta en särskild sådan myn-dighet och att verksamheten inom befintliga myndig-heter i stället borde utvecklas vad gäller djurskyddet.Även den förra jordbruksministern har svarat på enriksdagsfråga på liknande sätt.Djurskydd är en viktig fråga med inte minst etiskadimensioner. Den engagerar många människor ochhar stor betydelse för det enskilda djurets välbefin-nande. Djurskyddet ska stärkas och god djurhållningeftersträvas på såväl nationell nivå som EU-nivå.Sedan den nuvarande djurskyddslagen trädde i kraftår har regelverket ständigt förändrats ochskärpts. Detta utesluter emellertid inte att ytterligareförbättringar kan göras. I och med samhällets stadigtökande intresse för etiska frågor i allmänhet och djur-skyddsfrågor i synnerhet finns ett alltmer ökandebehov av att regering och myndigheter tar beslututifrån allsidiga och högkvalitativa underlag. ÄvenSveriges ökande deltagande i internationella organi-sationer som och ställer höga kravpå underlag för diskussioner och beslut.Grunden för ett gott djurskydd är djurens behovoch djurskyddslagens (1988:534) bestämmelse om attdjur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt li-dande och sjukdom. Djurskydd är emellertid ett brettbegrepp och innefattar förutom hur djur ska hållasoch skötas, även utfodring, förebyggande, botandeoch lindrande av sjukdom. Det inbegriper dessutomdjurskyddstillsyn, andra kontroller och provtagning.Vidare kan miljö- eller djurskyddskrav ställas somvillkor för stödberättigande vid olika jordbruksstöd.Även skydd av vilda djur kommer i fråga genom t.ex.bestämmelser om jakt och olika fångstmetoder samtartskydd.