prot · GN0958 · 2000-02-01 00:00:00 — Det kan vara distribu-tionsfordon, tekniska fordon och annat som kommu-ner, landsting och stat jobbar med.Är miljöministern beredd att driva på för att skapatankställen med fossilbränslefria drivmedel - börja ide största städerna, naturligtvis, och sedan gå vidareruntom i landet?Är miljöministern beredd att använda fordons-och drivmedelsbeskattningen som ett pådrivandeinstrument?Är miljöministern beredd att effektivare stötta defossilbränslefria kommuner som själva antagit utma-ningen från att höjaambitionsnivån på miljöarbetet men som känneratt det inte riktigt finns något tydligt stöd för dettafrån regeringens sida?Är miljöministern beredd att gynna tillkomsten avbilpooler, som kan vara ett väldigt effektivt instru-ment för att minska bilanvändningen i de stora stä-derna för vanliga människor?Slutligen vill jag gärna ha ett besked om justskrotningspremien. Den tycker jag är ett mycket tyd-ligt och konkret exempel på hur man kan kommavidare ganska snabbt och få bort de värsta miljöbo-varna på det här området.Anf. 68 Miljöminister ():Herr talman! Jag fick ganska många frågor påslutet, och det underlättar att jag kan svara ja påsamtliga dessa frågor. Jag kan dessutom säga att närdet gäller nästan alla dessa frågor så pågår det verksamhet som leder åt precis det håll som SvenBergström är ute efter.När det gäller bilpooler kan jag möjligen säga attdet kanske inte sker så mycket, i varje fall inte somjag känner till. Frågan är om inte detta i första hand ären uppgift för olika privata initiativ. Jag vill gärnauppmuntra till sådana initiativ. Jag tror att bilpoolerkan ge en väldigt bra möjlighet att minska miljöbe-lastningen och bibehålla den smidighet som bilinne-havet kan ge. Jag vill verkligen uppmuntra det arbe-tet.Vi har ett förslag i som vi fickganska från , baseratpå ett uppdrag till myndigheten, där en höjning avbilskrotningsavgiften finns med, och det håller vi förnärvarande på att diskutera på vanligt sätt. Jag kanmycket väl tänka mig att det blir en viss höjning avbilskrotningsavgiften.Samtidigt är det också intressant att notera att vi har en mycket kraftig ökning av nybilsförsälj-ningen. Det bör rimligen också innebära att vi är påväg bort från den lite skamliga position som vi harhaft som ett av de länder i som har den äldstabilparken, vilket också har den miljökonsekvensen attvi har många bilar som har sämre miljöprestanda ochframför allt väldigt många bilar som inte har kataly-satorer jämfört med vad som är fallet i många andraländer i Europa.Slutligen vill jag inte backa från min formuleringatt vi ska kunna lösa de stora miljöproblemen på engeneration, alltså . Jag vill dock göraen reservation som jag glömde tidigare, nämligen attdet naturligtvis inte gäller klimatfrågan som inte är avden karaktären att den i någon vettig mening kanlösas . Detta är en oerhört långsiktigfråga. Men när det gäller övrig miljöpåverkan, över-gödning, försurning, radonpåverkan, frisk luft ochfriskt vatten med de nollvisionsgränsvärden som viföreställer oss där, menar jag att detta är en visionsom håller. Och det är en vision som verkligen ärvärd att arbeta efter och som vi kommer att kunnainfria, inte bara genom att fortsätta dagens politik,utan det kommer att krävas nya och friska tag inommiljöpolitiken och inom politiken inom alla andrasektorer också för att vi ska nå dithän. Men för migsom miljöminister krävs det nog lite mer än SvenBergströms inlägg för att jag ska hoppa av från dennavision. Den är viktig också därför att det är en miljö-politisk vision som inte är grundad på vad som ärekonomiskt eller praktiskt möjligt enligt vissa be-dömningar utan som är grundad på vad naturen ochhälsan faktiskt tål. Det tycker jag är en oerhört sti-mulerande arbetsmetod att inte bara utgå från detpraktiska och det ekonomiska utan att också vända påfrågeställningen och fråga sig vilken miljöpåverkan vikan ha utan att vi försämrar naturen, utan att vi för-sämrar den biologiska mångfalden och utan att viskapar problem för hälsa för människor och djur.Anf. 69 ():Herr talman! Jag tackar för det rejäla och entydigasvaret från miljöministern. Han svarade ja på i principalla frågor, även om det var lite reservationer när detgäller om skrotningspremien skulle justeras upp helavägen till som har föreslagit.Min lilla fundering här kring de stora orden om attvi ska ha löst de stora miljöproblemen gäller inteambitionsnivån som jag tycker är oerhört respektfull,och jag delar den, nämligen att vi måste vara oerhörtambitiösa på detta område. Vad jag lite grann befararnär man använder sådana uttryck är att de som harmindre miljöambitioner möjligen lutar sig tillbakaoch tycker att detta ska vara löst . Och omman får den attityden blir jag lite orolig, därför att vimåste ha den mycket tydliga inställningen att detta ärstort. Vi måste ha en ödmjuk inställning, och vi måsteständigt jobba med nya utmaningar. Och just växt-huseffekten tycker jag illustrerar att detta är ett oer-hört stort och komplext område. Miljöministern gjor-de också en viss reservation i detta sammanhang omatt man kanske inte klarar detta på 20 år.Jag har två frågor som jag hoppas hinna ställa.Den ena gäller samarbetet med biltillverkarna sommiljöministern nämnde i sitt första inlägg. Hur går detmed detta? Jag tycker att biltillverkarna har ett väldigtstort ansvar. Bilen kommer nämligen att behövas, inteminst ute på landsbygden där den har en nyckelroll.Därför måste vi miljöanpassa bilen. Vad händer där?Det är ett mycket positivt initiativ som har tagits frånFord att nu på bred front i lansera Focussom flexible fuel vehicle med etanoldrift. Det ärmycket positivt.I har man ju slagit fast målsättningenatt av nybilsproduktionen ska vara frifrån miljöskadliga utsläpp. Kan miljöministern tänkasig något liknande här i sitt samarbete med bilindu-strin?Slutligen har ju etanolen varit en diskussionspunkthär i kammaren och i skatteutskottet . Från den svenska bioalkoholsidan upp-fattas det nog som ett litet krokben det beslut somriksdagen fattade om att begränsa inblandningen avetanol. Om jag uppfattade saken rätt var det också enuppmaning till regeringen att försöka få detta prövat iEU-sammanhang om man inte ska ha några begräns-ningar på etanolinblandning. Har miljöministernnågot besked att ge i den frågan?Anf. 70 Miljöminister ():Herr talman! Vi ser över möjligheterna att göranågot åt det EU-beslut som ligger till grund för attE 10 inte kan användas . har vi inte tid meden sådan diskussion, men det finns naturligtvis ocksåbrister och problem med E 10 som man inte ska un-derskatta.Jag har väl svarat på de frågor som jag har fått,om skrotningsavgiften och de övriga frågorna.Samarbetet med bilindustrin går väldigt bra. Detär väldigt glädjande att det har varit en sådan positivattityd i våra kontakter med biltillverkarna. Det ärklart att det finns en stark ambition hos de svenskabiltillverkarna att kunna visa en bra miljöpolitiskprofil. Det finns också en väldigt positiv inställningtill samarbetet med regeringen. Jag tror att vi ganskasnart, om någon månad eller så, kan skriva under ettavtal med bilindustrin där vi också kan specificera deolika projekt som ingår i detta.Samtidigt vill jag ändå säga, och då talar jag inteom den svenska bilindustrin, att man blir lite betänk-sam och lite beklämd när man ser reportagen från allaolika bilmässor runtomkring där det är bilar med V 6-motorer och V 8-motorer med 300 hk och i topphastighet och med glansigakarosser som fortfarande väcker intresse. Och det ärklart att det är häftigt med sådana bilar. Men det ärnaturligtvis också så att det är bilindustrin som avgörhur mycket vi kan åka bil . Det är inte vipolitiker som gör det. Bilindustrin kan skapa maxi-malt utrymme för biltrafik genom attlägga ned maximalt omdöme när det gäller de framti-da bilarnas miljöpåverkan.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:89 omutvärdering av skolanAnf. 71 Statsrådet ():Herr talman! Per har frågat mig vilka kon-kreta åtgärder jag ämnar vidta för att skärpa kravenpå utvärdering av skolan och vilka sanktioner jag kantänka mig vidta mot kommuner och skolor som intefullgör sina åtaganden gällande utvärdering av sinskolverksamhet.Kraven i lag och förordning på uppföljning ochutvärdering av skolan är omfattande. Skolans verk-samhet måste följas av såväl som skolhu-vudmännen och skolorna med både kvantitativa ochkvalitativa undersökningsmetoder. redovisa prestationer, dvs. vad man uppnår iskolan och till vilka kostnader det sker. Det behövsockså en utvärdering för att förstå, se orsakssamband,värdera och förklara och jämföra resultat. Genomriksdagsbeslutet om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18) lades principerna fast för ett system föruppföljning och utvärdering. Uppföljningen och ut-värderingen ska synliggöra resultat och ge underlagför utveckling.Uppföljning och utvärdering ska bedrivas påskolnivå, på och på nationell nivå.På nationell nivå ska riksdag och regering få ensamlad bild av skolans verksamhet och resultat. Upp-följningen ska ge dem, liksom de lokalt skolansvari-ga, underlag för att bedöma om åtgärder behövervidtas för att nationella mål ska uppnås och upprätt-hållas.Att synliggöra resultat är inte bara en fråga om attkontrollera hur ansvaret fullföljs utan även en frågaom hur arbetet ska drivas vidare. Därför måste upp-följning och utvärdering ske kontinuerligt, något somska säkra att eleverna får en likvärdig utbildning.Huvuddelen av skolans utvärdering sker lokalt iden enskilda kommunen och i den enskilda skolan.På nivå ska uppfyllandet av de natio-nella målen och målen i kommunens skolplan följasupp och utvärderas. En regelbunden utvärdering ianslutning till skolplanen är viktig som underlag föratt fördela t.ex. undervisningsresurser och fortbild-ningsinsatser. Kommunen kan utifrån sina analysergå vidare och göra en fördjupad analys.Skolans resultat ska följas upp, utvärderas ochdokumenteras i förhållande till de nationella målenoch till målen i skolplanen och arbetsplanen. Utvärde-ring på skolnivå är ett ansvar för rektor och personalpå den enskilda skolan. Av detta följer att det finnsvariationer mellan hur olika skolor lägger upp ochgenomför sina utvärderingar. En skolas utvärderingska relateras till skolans egen arbetsplan. De mål somlagts fast för den enskilda skolan och för undervis-ningen ska utvärderas. Utvärdering är en del av denpedagogiska processen. Ett viktigt inslag är de syn-punkter som eleverna har på undervisningen. Allundervisning måste bygga på en ständig återkoppling.Genom förordningen (1997:702) om kvalitetsre-dovisning inom skolväsendet har varje kommun ochvarje skola fått en skyldighet att upprättaskriftliga kvalitetsredovisningar som ett led i denkontinuerliga uppföljningen och utvärderingen avskolplanen respektive arbetsplanen. harvåren 1999 utfärdat allmänna råd om kvalitetsredo-visning inom skolväsendet. Enligt uppgift har hittillsendast av kommunerna färdigställt kvalitetsre-dovisningar. Eftersom detta är en skyldighet för skol-huvudmännen ser jag allvarligt på dessa brister. Jaghar dock erfarit att bedriver ett omfattandearbete med att hjälpa skolorna att utveckla kvalitets-redovisningar. Om insatser inte visar sigvara tillräckliga kan det dock bli nödvändigt att iframtiden överväga andra åtgärder.Våren 1999 tillkallade regeringen en parlamenta-riskt sammansatt kommitté för att göra en översyn avskollagstiftningen. Kommittén ska bl.a. överväga hurskollagen bör utformas för att tydliggöra det kommu-nala ansvaret för utbildningens kvalitet och likvärdig-het samt utreda om statens sanktionsmöjligheter be-höver stärkas. Kommittén ska redovisa sitt arbete ochlägga fram sina förslag . Jagavvaktar kommitténs betänkande.Som jag sade inledningsvis är kraven på utvärde-ring av skolan omfattande. Det råder ingen brist påkrav. Däremot behöver tillämpningen skärpas imånga fall. Detta är anledningen till att regeringen iregleringsbrev givit i uppdrag att stärkaoch utöka sin tillsyn. Det är också en anledning till attden parlamentariska kommittén för översyn av skol-lagen m.m. fått i uppdrag att föreslå hur målstyrning-en kan tydliggöras och stärkas.Anf. 72 PER ():Herr talman! Låt mig inledningsvis tacka för sva-ret, även om det faktiskt den här gången är med visstveksamhet. Jag vet att det har varit mycket helgermen lämnades interpellationen in.Det har alltså gått fram till dess attsvaret kommer.En annan sak som också gjort mig lite upprörd äratt när jag väl fick svar om att interpellationen skullebesvaras stod det attskälet till dröjsmålet var att ministern inte kunde hittaen annan debattdag som passade både interpellantenoch henne.Jag har aldrig blivit kontaktad. De flesta andrastatsråd ser, antingen själva eller via sina statssekrete-rare eller andra, till att interpellanten får reda på hurdet förhåller sig och är med i processen så att säga. Såhar det inte varit den här gången.Jag går över till huvudfrågan.Under tiden 1996-1998 genomförde Skolverketen granskning av 21 kommuner. 20 av dessa fickkritik beträffande bristande styrning och egen kon-troll. Många kommuner utvärderade inte sina egnastyrdokument och därmed heller inte de uppsattamålen. 8 av 10 kommuner uppfyller inte skollagenskrav att genomföra en skriftlig kvalitetsredo-visning som har som syfte att följa upp och utvärderauppsatta mål.Vad innebär då detta? Jo, det innebär att vi kanställa upp vilka mål som helst. Men om de inte följsupp har vi ju ingen aning om huruvida de leder tillnågot eller inte.Jag tror att det är oerhört viktigt för oss politikeroch än mer för eleverna att vi verkligen har en or-dentlig uppföljning av de mål som vi sätter upp. Vetskolministern t.ex. att friskolor per elev satsar merresurser på undervisning än de kommunala skolornagör? Närmare bestämt rör det sig om ungefär 1 000 krmer i undervisningsresurser . Tror skolministernatt eleverna vet om detta?Men det finns också saker som är bra här. Jagtycker att det är bra att ministern erkänner att detfinns brister och att hon faktiskt ser allvarligt på attbara av kommunerna har färdigställt sina kva-litetsredovisningar. Däremot kunde hårdare ord an-vändas.Jag kan ta ett annat exempel. kan vi i läsa att den svenska skolan lägger ned merpengar på skolmat än på skolböcker. En genomsnitt-lig elev serveras mat för . Det är 800 krmer än man satsar på läromedel. i undrar om detta är riktigt klokt.Jag tror att man kunde få fram sådana här sakerifall man hade ordentliga utvärderingar. Då skulle viockså kunna ha en konstruktiv debatt här om vilkakonkreta förslag som skulle kunna läggas. Jag trorockså att det behövs fler friskolor och jag är överty-gad om att den nationella skolpengen skulle kunnavara ett mycket bra verktyg. Vidare tror jag att vi skaställa högre krav och se till att vi har en årlig utvärde-ring av samtliga skolor så att fler elever har möjlighetatt rösta med fötterna.Det är här som jag har en fråga till ministern: rädd för att en årlig utvärdering skulle visapå att friskolorna är bäst och att fler elever skullesöka sig till dessa bra skolor?Anf. 73 ():Herr talman! Jag och tillhör dem somhar talat mycket om bristen på utvärdering i densvenska skolan. När vi genomförde målstyrningen förungefär var det en förutsättning att statenå sin sida och kommunerna på sin nivå skulle följaupp hur man når sina uppsatta mål och att man görordentliga förslag till åtgärder om målen inte upp-nåtts.På en rad områden märker vi nu att den svenskaskolan har brustit i utvärdering. En sak som jag bru-kar tjata om, och som jag tänker fortsätta att prata omtills det blir en förbättring, är detta med utvärderingenav betygen. Alltfler aktuella undersökningar - senasten undersökning i - visar att utvärdering-en av betygen inte fungerar. De verkliga läs- ochskrivkunskaperna är betydligt lägre hos stora grupperelever i och gymnasieskolan än vadbetygen visar.Kunskapslyftet, som på många sätt varit en brasatsning, har nästan inte alls granskats utifrån kvali-tetsaspekten. Däremot har vi fått in väldigt mycketuppgifter om hur många elever som gått där, vad detkostat osv. Men hur det fungerat rent undervisnings-mässigt har vi inte fått några särskilda uppgifter om.Herr talman! Om staten inte förbättrar sina utvär-deringsinstrument - detta är särskilt allvarligt -kommer ropen på att gå tillbaka till en statlig detalj-styrning av skolan att bli allt starkare och det blirsvårare att argumentera mot.Jag tror inte på en sådan utveckling. Jag tror påmålstyrning. Jag tror på självständighet för de enskil-da kommunerna och de enskilda skolorna. Men förut-sättningen är att vi har en mycket bra och effektivuppföljning av hur man verkligen når målen.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Först tog Per upp tiden för be-svarande av interpellationer. Jag vill då upplysa PerBill om att när interpellationen lämnades in fanns detingen möjlighet längre att lämna svaret under förraåret. Då hade redan satt stopp för det. Där-för fick jag vid den här terminens start börjamed att besvara interpellationer. Då hade vi framföross ett tjugotal interpellationer. De har utökats ytterli-gare. Jag tillbringar givetvis med glädje mina tisdags-kvällar i denna kammare och besvarar interpellatio-nerna och jag tar tre eller fyra åt gången.Den andra formuleringen som Per redovisar,att vi inte kunde hitta ett gemensamt datum, ber jagdäremot om ursäkt för. Man ska givetvis förhöra sigoch inte bara uttrycka någonting om att ansvaret legatpå mig för att den inte har blivit besvarad. Det ber jagom ursäkt för.Till innehållet i interpellationen. Jag tänkte gå inpå en del av de jämförelsetal som togs upp.För uppföljning på nationell nivå samlas uppgifterin från skolhuvudmännen av Statistiska centralbyrånpå uppdrag av . Genom jämförbara upp-gifter får skolhuvudmännen underlag för att jämföraförhållandena i sina respektive kommuner med för-hållandena i andra kommuner. Information från detnationella uppföljningssystemet publiceras i Skolver-kets rapporter, Jämförelsetal för huvudmän och Sko-lan i siffror samt i officiella statistik. De härrapporterna kommer årligen.Jämförelsetalen ger inte förklaringar eller analyserutan är en lägesrapport om organisation, resurser ochresultat. Den nationella uppföljningen ger signaler omfrågor som behöver studeras djupare genom utvärde-ring och indikationer på behov av tillsyn. De tal somredovisades i någon av kvällstidningarna är justtänkta för att också kommunerna sinsemellan skakunna göra de här jämförelserna och se var man läg-ger sina resurser.Detta är ju en decentraliserad verksamhet. Närman kommer in på frågor som gäller läromedel, kost-nader för biblioteken och lokalerna är det oftast ikommunerna ett ansvar för skolledarna. Där har mål-sättningen också varit att föra ut budgetansvaret sålångt som möjligt till de berörda, vilket gör att de härredovisningarna kan se väldigt skiftande ut, eftersomdet är en sådan decentraliserad verksamhet.Anf. 75 PER ():Herr talman! Tack så mycket för ursäkten. När jagser skolministerns långa lista över interpellationer kanjag känna en viss sympati för att man inte kan sittahär och svara på interpellationer.Jag tror att vi är relativt överens om att målstyr-ningen är något mycket väsentligt. Min oro gäller attvi här och har gemensamma åsikter och väldigtmånga vackra ord om utvärdering, återkoppling ochredovisning till elever och lärare.Vi kan också se en positiv spiral. Vi ser t.ex. attpå ställen där det finns många friskolor liggerfaktiskt också de kommunala skolornas resultat överde resultat som redovisas för hela landet. Det härvisar ju att konkurrens på skolområdet kan ge upphovtill en del väldigt positiva saker.Jag tror att det är väldigt viktigt för lärare, eleveroch föräldrar att få reda på hur det faktiskt ser ut. Omvi här bara ägnar oss åt vackra ord om utvärdering,återkoppling och redovisning och kommunerna sedaninte gör någonting, står vi inför ett stort problem.Där tycker jag att skolministern är lite för passivnär hon hänvisar till en utredning som ska vara färdigden . Jag tycker faktiskt att vi redan i daghar fått så alarmerande resultat om hur dåligt det stårtill i kommunerna med utvärderingen att vi skullekunna ta i betydligt hårdare redan nu.Anf. 76 ():Herr talman! Jag blev väldigt intresserad av denhär debatten och den interpellation som Per harskrivit.Jag skulle vilja fråga. Vi gör många utvärderingaroch skolministern har här redovisat ett antal utvärde-ringar som är genomförda. Hon har också redovisaten rad resultat. Ändå funderar jag över det ytterstamålet som den här församlingen har bestämt ochbeslutat i skollagen. Det är två huvudmål. Det är bådesocial och harmonisk utveckling och kunskapsut-veckling.Utvärderingarna tar i och för sig upp de här delar-na. Ändå funderar jag, när vi får alla de här redovis-ningarna, på hur det ser ut. Hur går vägen till åtgär-der? Tar man alla konsekvenser av resultaten ochvidtar åtgärder eller finns det ett såll emellan som göratt man inte tar in åtgärderna?Jag ska alldeles strax komma med ett exempel.Jag tänker nu på de döva och hörselskadade barn somska integreras ute i kommunens olika skolor. Vi harsett rätt snabbt efter det att beslutet fattats att detsaknas teckenspråkslärare i varenda kommun i prin-cip. är väl lite annorlunda. Man har intedet folk som kan undervisa.Om vi nu gör en utvärdering, följer upp den härintegrationen och i realiteten finner att de här barnenhar blivit mer segregerade än någonsin om man utgårfrån barnets perspektiv, kommer då skolministern attvidta åtgärder som förhindrar detta? Kommer man dåatt samla ihop barnen igen så att de får gå på vissaskolor?Det jag vill säga med det här är: Tar vi ansvar förde resultat som kommer fram i utvärderingarna?Följer vi upp dem med åtgärder som harmonierar medde utvärderingsresultat som framkommer? Det, herrtalman, skulle jag vilja få besked om från skolminis-tern.Anf. 77 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan ta en beskrivning av hur detser ut om en kommun inte följer de nationellamål som är satta. Det står i lagtexten: Om en kommungrovt eller åsidosatt sina skyldigheterenligt skollagen eller enligt föreskrifter som har med-delats med stöd av denna får regeringen enligt 15 kap.15 § skollagen meddela föreskrifter eller på kommu-nens bekostnad vidta de åtgärder som behövs för attavhjälpa bristen.Det sker ju . Man använder sig av gällandelagstiftning för att göra ingrepp. De ingreppen kanpågå . kommer tillbaka fleragånger tills man verkligen ser att kommunen haråtgärdat de brister som har påvisat.Trots detta säger regeringen att den vill göra enytterligare skärpning av nuvarande åtgärdssystem.Det är därför vi har gett direktiv till Skollagskom-mittén att se över behovet av sanktioner.Tittar man närmare på själva tillsynen ser man attdet i regleringsbrevet för står attSkolverket fick i uppdrag att öka sin tillsyn. Åretdärpå skärpte vi kraven. Vi har inför budgetåret1999 ytterligare skärpt uppdraget till attstärka tillsynen.Vi har dessutom nu fått i gång vår kvalitets-granskningsnämnd. Människor utanför Skolverketoch departementet ingår i också gesin syn på uppföljning och utvärdering av områdensom regeringen ger i uppdrag till kvalitetsgransk-ningsnämnden.Såvitt jag kan se har vi från regeringens sida un-der den korta tid som gått , då vi fick vårnya läroplan och vårt nya betygssystem, steg för stegvidtagit åtgärder för att verkligen få till stånd en kon-troll, granskning och uppföljning av de mål som vihar satt upp. Att ha ett målstyrt och målrelaterat be-tygssystem är klart svårare än den typ av system somvi hade . I det nya systemet ställs krav påfungerande myndigheter i tillsyns- och gransknings-verksamheten.Jag vill understryka att vi verkligen ser allvarligtpå det här. Vi tycker att det är viktigt, och det är där-för som vi har vidtagit den långa raden av åtgärder förförbättringar.Anf. 78 PER ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att skolmi-nistern tar det här på allvar.