prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — Andra platser -främst på landsbygden - har ett helt annat problem.Där efterlyser man folk.Vi skulle här i behöva en bostadspoli-tisk helhetsdebatt och inte bara diskutera lösrycktadelar, som jag tycker att vi gör i dag.Fru talman! Ambitionen hos regeringen att kom-ma till rätta med bostadsproblematiken främst i till-växtregionerna verkar god om man bara lyssnar till deivrigaste rösterna som säger att det måste byggas merjust här. Men man kan lägga örat till marken ochlyssna på vad som sägs lite längre ut i landet. Uppsalaär en av tillväxtorterna. Lyssnar jag på vad man sägerpå orterna lite längre bort, i Tierps, ochÄlvkarleby kommuner, hör jag att man också där villha tillväxt. Hur har regeringen tänkt för dem, och förde orter som faktiskt kan erbjuda ett bra boende?Avlastningshem, kanske? Det brukar man tala om iandra besvärliga situationer.Bostadspolitiken är med på dagordningen. Det ärbra, för jag delar åsikten att bostaden och boendet ihög grad påverkar enskilda människors livssituationoch möjligheter i livet. Det finns i denna propositionom bostadsförsörjningsfrågor även enskilda förslagsom jag faktiskt tycker går i rätt riktning, men jagtänker inte i detalj tala om dem eftersom jag ärhelt säker på att denna fråga kommer tillbaks tillriksdagen. Jag vill bara beröra några.Det behövs en mångfald i boendet. Ägarlägenhe-ter har vi efterlyst. Jag hoppas att det kommer nu.Människor måste ha en valfrihet över hela livscykeln.Vad som ändå främst behövs på våra tillväxtorterär, tycker också jag, hyresbostäder. Det finns heltklart ett behov av det. Hyresrätten är en betydelsefulllänk i mångfalden. Merparten av det som byggs i dagär bostadsrätter. Det är helt enkelt svårt att byggahyresbostäder som människor har råd med. Hyresrät-ten behöver helt klart en renässans - allmännyttanlikaså. Men det hjälper inte med nya pålagor förkommunerna. Med sådana förslag riskerar regeringenatt så att säga krama ihjäl de goda föresatser somfinns hos våra kommunpolitiker. Det ger inga nyabostäder.Det ger inte heller några nya bostäder - jag harsagt det - att som man gör här i Stock-holm ensidigt sälja ut de kommunala bostadsbolagenoch omvandla dem till bostadsrätter. Det är lika tokigtdet. Det måste finnas en sund balanserad syn på allanivåer om man ska komma till rätta med en obalans.Det finns tyvärr inte heller några enkla lösningar.Det behövs en rad olika åtgärder för att förbättrasituationen. Främst måste man komma till rätta medde höga boendekostnaderna. Bostadskostnaderna måste ned. Boendet är i dagi den största enskilda utgiftsposten för mer-parten av våra hushåll.I denna proposition föreslår regeringen att kom-munen ska vara skyldig att planera bostadsförsörj-ningen i syfte att skapa förutsättningar för alla ikommunen att leva i goda bostäder. Det låter väldigtbra. De är mycket vackra ord. Men frågan är om detär rätt åtgärd. Lagar bygger inga nya bostäder.Låt mig ta som exempel igen, eftersomden regionen är en tillväxtregion och berörs i dennaproposition. Länets riksdagsledamöter var samladehäromsistens och träffade företrädare för länets allakommuner. Flera socialdemokratiska kommunalrådvar med. Ingen av dem efterlyste fler statliga krav ochregleringar, men alla var överens om att det måstebörja byggas i regionen igen.Det finns hinder som gör att byggandet inte kom-mer i gång. Det finns statliga åtaganden där man baraväntar på att komma i gång. Man väntar på signaler.Det gäller en ny E 4 och ett utbyggt bansystem medtillhörande stationsområde. Kommer inte det i gånghämmar det tillväxten i hela länet. Marken måste bli tillgänglig. hämmarplaner möjligheterna att bygga.Dessutom framfördes krav på en flexiblare till-lämpning eller ett borttagande av bruksvärdessystem-et när hyrorna ska sättas. går det inte att bygganya studentbostäder när hyrorna måste sättas efter degamla studentlägenheternas hyresnivå. Det är så iUppsala.Jag är övertygad om att bostadsministern har hörtdet här förut, men jag frågar mig varför man intelyssnar, tar till sig och gör något. ärju mycket nära och kan växa och ge nyabostäder utan detaljregleringar och utan nya lagar.Samma syn framförs vart jag än kommer. På skildaorter säger man: Inga pekpinnar från staten, tack! Låtoss slippa det! Det kommunala självstyret är bra förSverige.Fru talman! Det är alltså ett måste med lägre bo-endekostnader. Det krävs lägre skatter som berörbåde boendet och byggandet. Det innebär en sänkningav fastighetsskatten och förmögenhetsskatten ochborttagande av sambeskattning. Dessutom måste dennuvarande frysningen av fastighetstaxeringsvärdenaförlängas. Man behöver bara läsa dagens tidningar föratt se att taxeringsvärdena höjs ännu mer än vad detvar sagt från början.Staten kan bidra med lägre skatter och enklare re-gelverk. Kommunerna kan själva göra planprocessensmidigare och se till att det finns tillgång till tomt-mark till vettiga priser. Byggföretagen kan pressaproduktionskostnader och hitta metoder för att byggabostäder till rimliga kostnader med flexibla lösningar.Ge möjligheter till expansion i hela , bo-stadsministern! För övrigt tycker jag att det är myckethedervärt att bostadsministern är i kammaren i dag.Se möjligheterna till en positiv utveckling! Vi skavara med och ställa upp när de förslagen kommer.Tack!Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Vi kommer väl att få tillfälle att åter-komma till de här frågorna efter det att utskottet harbehandlat propositionen. Jag ser fram emot den de-batten . Jag har bara en kommentartill det som säger. Det handlar omstudentbostäderna.Vi har sett ansökningarna om investeringsbidra-get. Det har varit en överefterfrågan på de första till-delningarna av investeringsbidraget. I Stockholmsre-gionen har det sökts för konkreta projekt rörande2 000 studentlägenheter. Runtom i landet har detsökts för konkreta projekt som igångsätts under dennärmaste tiden. Det visar ju att det går att bygga stu-dentbostäder. Därför tycker jag kanske att RigmorStenmark borde gå hem till sina politikerkolleger ochde ansvariga tjänstemännen i och föra ettresonemang om varför man inte i kan byggastudentbostäder för investeringsbidraget när man kangöra det i övriga landet.Anf. 50 () replik:Fru talman! Jag har fak-tiskt fört den diskussionen och varit ganska frän,tycker man, i mina frågor. Jag har också varit hosbyggherrarna och ställt samma frågor. De talar sam-ma språk i . Det är bruksvärdessystemet somhindrar. Vi har ett bestånd av gamla studentlägenheteri där hyrorna är låga, och det är grunden föratt de andra hyrorna inte får bli så här. Det är så.Jag tycker att bostadsministern ska följa med mighem till och träffa både byggherrar och desocialdemokratiska kommunalråden i kommunen. Dåkanske vi blir överens.Jag undrar varför bostadsministern inte vill ta tillsig detta med bruksvärdessystemet. Det är inte så attvi samstämmigt står här från några partier och hittarpå att det här är ett problem.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om har änd-rat uppfattning - jag tror inte det - och har anslutit sigtill uppfattning om att man ska införamarknadshyror i . Det är inte en socialdemo-kratisk regering beredd att göra därför att det skulleleda till kraftiga hyreshöjningar. Men den diskussio-nen kan vi ta i ett annat sammanhang när vi resonerarom bruksvärdessystemet.Jag blir ändå lite konfunderad. Kan det vara så attUppsala i förhållande till alla andra universitets- ochhögskoleorter utmärker sig? Det byggs ju studentlä-genheter nu runtom i landet till följd av investerings-bidraget. Det byggs i , , ,, och . Jag kan fortsätta att räknaupp de orter som har sökt för konkreta projekt somigångsätts inom de närmaste månaderna.Jag tror att ska föra ett nytt re-sonemang med företrädarna i kommun ochfråga varför just skiljer sig från övriga lan-det.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det kanske är så enkelt, bostadsmi-nistern, att är en mycket gammal universi-tetsstad och därför har mycket gamla studentlägen-heter med en rimlig hyra. Men det behövs många flerstudentlägenheter i . Det måste helt enkeltkomma i gång en byggnation.Återigen säger jag att jag inte står här och hittarpå att bruksvärdessystemet är en bov i dramat. Detinnebär inte att vi från helt anammarmarknadshyror. Det är en helt annan sak. Men jagtycker att det skulle vara bra om man kunde kommapå någon lösning. Det kanske behövs ett helt nytt sättatt komma till rätta med hyrorna så att även Uppsa-lastudenterna ges möjligheter att bo någonstans. Jagkan glädja ministern med att de här diskussionernaförs mycket noggrant. Och efter förslag från Center-partiet har också en av våra grannkommuner numeraen nation som kallas för nation. Det är intedåligt i en bruksort.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.9 § (forts.) Hänvisning av ärende till utskottRemissdebatt (forts.)Anf. 53 ():Fru talman! Den svenska bostadspolitiken står in-för flera stora utmaningar. Byggandet är fortfarandelågt, och även om det finns vissa tecken på en ökningav nybyggandet har vi för-modligen inte sett toppen på bostadsbristen i de störrestäderna.Därför är den här debatten oerhört angelägen -inte minst också därför att problemet är mer ellermindre landsomfattande. Det är betydligt fler kom-muner än tidigare som rapporterar bostadsbrist. Sam-tidigt rivs hela fastigheter i mindre städer runtom ilandet på grund av dåligt underlag och stel hyressätt-ning.Men det är i de större städerna som situationen ärsom mest besvärlig, och då inte bara i Stockholm.Bostadsmarknaden håller helt enkelt på att bli denavgörande flaskhalsen mot tillväxten. har nettoinflyttningen till Stockholmsregionenvarit större än antalet påbörjade bostäder.I storstadsregionerna blir bostadsproblemen ett alltstörre hot mot en gynnsam utveckling av jobb ochvälstånd för hela landet.Ska stärka sin internationellaroll krävs att bostadsbyggandet kommer i gång. Dethandlar särskilt om att bygga hyresrätter, något somnu nästan helt har avstannat. Hyresrätten är ju enboendeform som på grund av sin flexibilitet är sär-skilt viktig i en storstad, där många människor passe-rar under kortare eller längre tid.I dag är det kaos, framför allt i . Denstora efterfrågan på centralt belägna lägenheter lederdels till en utbredd svartmarknad, där 200 000 krunder bordet inte alls är ovanligt för ett hyreskon-trakt, dels till en stor laglig andrahandsmarknad, därhyresgästerna enligt en artikel på i går isnitt betalar i överhyra. En av tankarna med detnuvarande systemet för hyressättning var ju att stärkahyresgästen. är det uppenbart precis tvärtom.I det här läget tror den socialdemokratiska rege-ringen att den havererade bostadsmarknaden, somredan i dag lider brist på marknadstänkande, kanförbättras med ännu mer regleringar. Regeringenföreslår nu en ny, eller låt oss kalla det en nygammal,lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Ettav skälen, enligt regeringens proposition, är att"upphävandet av bostadsförsörjningslagen innebar attdet överlämnades till kommunerna själva att bestäm-ma formerna för sin bostadsförsörjningsverksamhet".Det visade sig då att flera kommuner valde att skötabostadsfrågan på andra sätt än vad som dög för soci-aldemokratin.Svaret ser vi nu: Kommunerna ska straffas med entvingande lag. Vi har sett det förut, i form av straffla-gen för de borgerliga kommuner som inte ansåg attdet var kommunens ansvar att driva bostadsbolag,och vi vill inte se det igen. Det är fel väg att gå.Vi i är övertygade om att nya lagaraldrig kan få fram bostäder där det helt enkelt intefinns en sund ekonomi och underlättande regler föraktörerna. Vi menar att bostadssektorn fortfarande ialltför stor utsträckning är en planekonomisk iden svenska marknadsekonomin. Vi behöver få fartpå bostadsbyggandet, få ned kostnaderna och få enbetydligt högre rörlighet på bostadsmarknaden för attfler människor ska kunna finna en passande bostadtill en kostnad som för dem känns acceptabel.Det innebär bl.a. att planprocesser och nybygg-nadsregler måste förenklas. Det är mycket viktigtbåde för att få ned byggkostnader och för att kunnaligga med bra planberedskap. Genom att man sätterfunktionskrav i stället för produktionsregler kan kun-nande och idéer hos byggarna utnyttjas och konkur-rensen på byggmaterialsidan öka - och därmed kost-naderna minska och kvaliteten öka.Regeringen har gett i uppdrag att"öka sina insatser för att förmedla kunskaper tillkommunerna om möjliga förenklingar inom ramenför gällande lagstiftning". Är detta allt regeringen haratt komma med blir jag orolig!Detsamma gäller den förändring i det kommunalautjämningssystemet i syfte att minska den s.k. pom-peripossaeffekten som regeringen slår sig för bröstetmed. Det framgår av regeringens egen redovisninghur marginell den förändring är som föreslås och hurlite den råder bot på problemet. Det kommunala ut-jämningssystemet måste förändras mer genomgripan-de genom en sänkt utjämningsgrad så att varje kom-mun verkligen får ett positivt ekonomiskt incitamentatt bygga bostäder. Så är det inte . I många fallförlorar kommunkassan på att det flyttar in människormed jobb och inkomster. Detta är orimligt!Samtidigt är det viktigt att påpeka att alla kom-muner faktiskt måste ta sitt ansvar och planera förnyproduktion och för bostäder med olika upplåtelse-former. Det är uppenbart att det i vissa kommunerförekommer att moderata kommunledningar inte villbygga hyresbostäder eller att socialdemokratiska ditointe vill planera för villaboende. Det behövs olikaboendeformer i alla kommuner för att människornasjälva, inte politikerna, ska kunna avgöra vad som ärbra för dem och hur de vill bo.Vid en översyn av bostadspolitiken med syfte attöka rörligheten på marknaden och få i gång byggan-det av hyresrätter måste vi naturligtvis också diskute-ra hyressättningssystemet. avvisar såvälnya hyresregleringar som en helt fri hyressättning ochser inget skäl att rucka på vare sig de fria förhand-lingarna mellan hyresgäster och fastighetsägare,bruksvärdesprövningen eller hyresgästens besitt-ningsskydd. Däremot måste dagens system utvecklasså att det bättre lever upp till sina ursprungliga inten-tioner om en till marknadsförhållandena anpassadhyresbildning. Det här är någonting som Socialdemo-kraterna har formulerat - en till marknadsförhållan-dena anpassad hyresbildning - och det är bra. Men såfungerar det inte i dag.Osäkerheten om vilka hyresnivåer som kan tänkasgodtas lägger en hämsko över den privatanyproduktionen av hyresrätter. Den styr naturligtvisockså över till det mer lönsamma och regelmässigtstabila byggandet av bostadsrätter. fortsät-ter svartabörshajarna att suga ut desperata bostadssö-kande. Studenter tvingas avbryta sina studier därföratt de helt enkelt inte har någonstans att bo.Jag tycker att vi på allvar ska diskutera ett upphä-vande av allmännyttan som förstahandsnorm förjämförelseprövning enligt bruksvärdesprincipen,antingen på marknaden i dess helhet eller enbart förnyproduktionen. Det skulle kunna innebära ytterligareett välkommet steg på vägen mot en konkurrens pålika villkor. Det kan också ge en hyressättning sombättre speglar de boendes preferenser och leda till attdet lönar sig att både bygga och förvalta hyresbostä-der.Mycket behöver göras. Det räcker inte med vack-ra ord om fortsatt politisk prioritet av bostadsbyggan-det eller att varje kommun får en skyldighet att plane-ra bostadsförsörjningen. I slutändan krävs ändå attnågon får incitament att verkligen bygga. De incita-menten saknas tyvärr helt i föreliggande proposition.Anf. 54 () replik:Fru talman! säger att det är kaosi många kommuner , eftersom det är en sådanbrist på bostäder, och att regeringen då vill straffadem genom att införa en lagstiftning. Är det inte så,, att man nu försöker få lite ordningoch reda i de här processerna så att kommunernaverkligen planerar för ett boende? Vi vet ju att dettaär en långsiktig process som tar tid att genomföra ochatt man måste ligga i framkant när detgäller planering. Är det inte ganska rimligt att mankräver att kommunerna har en sådan här planering? IStockholmsområdet kan man se att det finns en helrad kommuner som säger att man över huvud tagetinte har något behov av nya bostäder, trots att helaStockholmsområdet lider brist på bostäder.Anf. 55 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte hur gammal är - det kanske jag inte får fråga - men jag kansäga att jag själv har lång erfarenhet av politiskt ar-bete i en kommun. Jag har upplevt både bostadsför-medling och försök att göra bostadsförsörjningspla-ner. Det är ingen nyhet som regeringen kommer med.Tvärtom, det är gamla nyheter.Jag minns mycket väl att det inte hade någon somhelst effekt, vare sig bostadsförmedlingen eller bo-stadsplaneringen. Bostadsplanering gjorde vi på detsättet att vi drog fram planer och så lade videm mer eller mindre till handlingarna. Möjlighetenatt kontrollera att de skulle uppfyllas var inte särskiltstor. Det var svårt att få dem genomförda. harkommunen ett vapen i form av översiktsplaneringen.Där kan man också redovisa sitt bostadsbyggande.När det gäller bostadsförmedlingen kunde jagkonstatera att det var svårt att få privata fastighetsäga-re att lämna in sina bostäder till bostadsförmedlingen.Det var allmännyttan som vi i min kommun kundeförmedla. Det hade mycket liten effekt på bostads-byggandet. Det kommer jag ihåg redan från 60-talet.Det har alltså varit kaos av och till länge när det gäl-ler bostadsförsörjningen i . Dethär förslaget kommer inte att göra det enklare att fåtag i bostäder. Det är jag absolut övertygad om.Anf. 56 () replik:Fru talman! kan vara lugn. Jaghar varit kommunpolitiker . Jag har varitmed om alla de här förändringarna.Naturligtvis måste det till även andra åtgärder.Det är jag också medveten om. Men att föra upp dengrundläggande skyldigheten att planera för bostäderpå den politiska agendan i kommunen tycker jagfaktiskt är varje kommuns skyldighet.När det gäller bostadsförmedlingen ska det natur-ligtvis finnas en bostadsanvisningslag som gör detmöjligt för förmedlingarna att få tillgång till bådeprivata och kommunala lägenheter så att de har flerlägenheter att förmedla. Det kommer vi att kräva i vårmotion.Just de här sakerna är också till för att stödja ut-satta grupper. De som inte har den tjocka plånboken.De som inte har det kontaktnät som behövs föratt få en lägenhet.Det här har framkommit i bostadspolitiska utred-ningar. Det framkommer i ut-redning, som pågår , att det finns sådana här behov.Vi måste som stat faktiskt se till att man på ett rimligtsätt kan tillgodose de här behoven ute i kommunerna.Anf. 57 () re-plik:Fru talman! drar upp en tredjesak som jag upplevt som ett stort misslyckande, näm-ligen bostadsanvisningslagen. Vi kommer uppenbar-ligen båda två ihåg när den infördes. I många kom-muner kom den aldrig i gång. Jag vill minnas att denborgerliga regeringen avskaffade den, tack och lov.Om man försöker tvinga fastighetsägare att lämna inlägenheter som de inte alls vill lämna ifrån sig till enkommunal bostadsförmedling, tror jag verkligen attdet skulle leda till mycket svarthandel, alltså handelvid sidan om.Att det inte bara är människor med tjocka plån-böcker som ska ha bostäder är vi naturligtvis heltöverens om. Alla ska ha möjlighet att få en bra bo-stad. Jag tycker att det är lite tråkigt att regeringeninte har vidgat sin syn lite och t.ex. tittat närmare påvad som händer i andra länder. Det här är inte ettproblem som på något sätt är unikt för . Detfinns problem även på andra håll.Jag har läst att både i och i Eng-land har man nya idéer, nya grepp för att framför alltfå fram lägenheter åt dem som behöver social förtur.Man bildar olika typer av stiftelser där det offentligaär en part och privata intressenter utgör andra parter.Man försöker nya grepp. Man går inte tillbaka till detnygamla som man har prövat förut och som uppen-barligen har visat sig inte fungera.Anf. 58 ():Fru talman! När jag klev in i det politiska land-skapet var det väldigt myckettestuggande i politiken. Det var stalinister, maoisteroch andra bokstavskommunister som stod för dettatestuggande.När jag läser motion om bostadspo-litiken ser jag att det är som stårför testuggandet och som är politikens fundamental-ister. Man lägger samma mall på alla politikområden,vare sig det tjänar syftet eller inte. Man kör tesen attsänkta skatter, avregleringar och mer ägande löseralla problem. Naturligtvis är inte verkligheten såbeskaffad.Carl-Erik Skårman tog inte upp det här i sitt anfö-rande . Däremot sköt han in sig på det kommu-nala självstyret. tog upp frågan ombyggmomsen och om bostadsförvaltningsmomsen.En gång i tiden hade vi lägre momssatser på dehär två områdena. Det hade vi därför att vi såg detsom någonting viktigt och riktigt att ha på bostads-marknaden. I mitt gamla yrke skapade det en hel deljobb. Om man köpte en matta med full moms, kosta-de det ungefär lika mycket som om man köpte mattaninklusive läggning. Då fick man byggmomsen. Detvar ett mycket effektivt sätt att skapa sysselsättningoch att få jobben utförda.Det som förvånar mig lite grann är att Carl-ErikSkårman bekymrar sig så mycket om det kommunalasjälvstyret. Han bekymrar sig inte om det nationellasjälvstyret. Varför avskaffade vi en lägre byggmomsoch en lägre bostadsförvaltningsmoms? Jo, därför attden union som vi numera ingår i hade bestämt att såskulle det vara.Jag tycker att det verkar som om använder grundlagen som tillhygge i den härdebatten och att det inte är riktigt allvarligt menat. Jagtycker att det är bra att regeringen har lagt fram ettantal förslag som är ägnade att förbättra situationenpå bostadsmarknaden. Det är inte bara förbättringarnär det gäller storstadsområden, utan det har faktisktockså effekter ute i de mindre gynnade områdena ilandet.Jag är mycket glad att tog framden regionalpolitiska aspekten. Det är naturligtvis,precis som det sades i interpellationsdebatten tidigare,ett fruktansvärt resursslöseri när vi river mängder avlägenheter runt om i landet som vi har bo-stadsbrist i storstäderna. Med en effektiv regionalpo-litik skulle naturligtvis mycket av den expansion somnu sker i storstäderna, till stora samhällsekonomiskakostnader, kunna ske på andra håll i landet, där vi haren fungerande infrastruktur, där kostnaderna redan ärtagna.Vi ska inte sakbehandla den här propositionen nu.Det kommer vi att göra . Mentill skulle jag vilja säga att jag inte allstror på hans förslag om en byggkostnadskommissionsom ska vara partssammansatt. I och med att den ärpartssammansatt kommer parterna att vakta på var-andra, och ett utfall av detta som är effektivt tror jaginte är möjligt.Anf. 59 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis blir jag lätt förvånad närjag hör EU-argumenten hagla i en debatt om detkommunala självstyret i . All right, jag hållermed om att det finns ett behov av samordnade moms-regler för att åstadkomma en likhet i konkurrenshän-seende. Men här diskuterar vi i första hand, medutgångspunkt i den proposition som lagts fram, hur vilöser problemen internt i Sverige.Vi har från moderat sida inte någon slutlösning engång för alla för hur samhället ska vara. Men vi villha ett samhälle som låter den enskilde välja upplåtel-seform och välja den typ av bostad han vill ha bero-ende på vad han eller hon vill ha. Det ska finnas möj-ligheter för människorna att bestämma själva. Påsamma sätt är det med den kommunala självstyrelsen,dvs. att kommunen ska själv kunna välja den arbets-form den vill ha. Det sker en begränsning genomgenerella lagar, men regeringen ska inte kunna sägaatt ni i eller i ska ha enkommunal bostadsförmedling därför att regeringentycker att det är bra. Det strider mot grundlagen.När det gäller skatter kan man möjligen minska påden skatt som är den mest nationella av alla skatter,nämligen fastighetsskatten. Det kan bli ett bra upp-drag, fru talman, åt att försöka fåordning på den.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är alldeles rätt ochriktigt att en regering tar ansvar för att bostadsmark-naden fungerar så optimalt som det över huvud tagetär möjligt.