prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Och en kort tiddärefter kom regeringen med ett förslag till fördel-ning.I Forskning och förnyelse anger regeringen vidarehur det beslutade resurstillskottet istort sett i detalj ska fördelas till förmån för egna prioriteringar. Regeringen tar medandra ord på sig uppgiften att själv agera vetenskaps-råd och stå för de bedömningar som forskarsamhälletrimligen självt borde göra. Trots vackra ord om för-nyelse och förändring inom forskningen, om nyaforskningsområden och forskningens frihet är priori-teringarna dessutom ganska konventionella och förut-sägbara. Regeringens agerande innebär, som vi serdet, ett ingrepp i den fria forskningen och spriderosäkerhet om statsmakternas ambition att även framåtlåta forskningen vara fri i . Regeringen bordedärför ha avstått från att i detalj reglera hur resurstill-skottet till ska användas den kom-mande perioden.Propositionen tar också upp ett antal andra delar.Det kan handla om en diskussion om de s.k. over-headkostnaderna. Vi i har i princip ingetemot att externa forskningsfinasiärer ska stå för upp-komna kostnader, men vi har sett det som orimligt attdefinitivt slå fast en nivå för hur stort påslaget skavara mot bakgrund av den mångfald av former förextern forskningsfinansiering som finns. I ställetborde man göra en genomgång för att visa vilka kost-nader som ska kompenseras.Fru talman! Det behövs en bättre koppling mellangrundutbildning och forskning inom högskolan. Dehögre studierna ska vara forskningsförberedande, ochdet behöver satsas mer resurser på att finansiera dok-torandtjänster inom samtliga prioriterade områden.Regeringen sätter upp relativt höga mål för antaletdoktorander, och det tycker vi är väldigt bra, även omdet är svårt att se hur medelstilldelningen motsvararmålet. Regeringen stärker också sitt grepp översvensk forskning och vidare centraliserar beslutsfat-tandet över forskningen och forskarutbildningen tillde stora universiteten genom sitt förslag om forskar-skolor. Partnerhögskolorna kommer med förslaget atthamna i en beroendeställning i förhållande till fakul-tetsnämnderna vid de utsatta universiteten.Det är ju lite bekymmersamt vad gäller de nyauniversiteten och högskolorna med vetenskapsråd,som rimligen borde få än större möjlighet att självastyra över resurser för forskning och forskarutbild-ning. Det bör t.ex. innebära att forskarskolor etablerasäven vid de nya universiteten och högskolorna. Detbör också innebära att man garanterar lärosätenasmöjligheter att rekrytera till forskarskolor och läro-sätenas lika inflytande över dem. Regeringen bördärför återkomma till med förslag sominnebär en organisation enligt vad jag beskrivit ovan.Forskarutbildningen bör också utvärderas, och deforskarstuderandes situation ser vi ska funderas överoch diskuteras i en föreslagen studiesocial utredning,som vi återkommer till i nästa avsnitt.Vad gäller resursfördelningen anser vi att det ärangeläget att öka resurser till teknik, medicin ochnaturvetenskap och att se till att dessa balanseras avökningar också till samhällsvetenskap och humaniora,inte minst för att belysa vad de tekniska och medi-cinska framstegen betyder ur ett mänskligt perspektivför att främja ett tvärvetenskapligt förhållningssätt ialla discipliner där all forskning bör belysas allsidigt.Utifrån den utgångspunkten höjer vi anslaget församtliga tre ämnesråd.För att få överblick av forskningspolitiken har vilagt fram ett förslag, som vi gjort tidi-gare, om att föra fram en samlad forskningsbudgetdär all offentlig forskningsfinansiering redovisas. Detförslaget har vi som sagt lagt fram även detta år.Fru talman! har drivit på utbyggna-den av högskolorna och utbildningsplatser runtom ilandet. Det absolut viktigaste är nu att satsa pågrundutbildning och forskning. Därför behöver hög-skolorna och universiteten ett andrum för att kunnasatsa på nya lärartjänster och kvalitetsutveckling.Dagens forskningsfinansieringssystem anser vibör förändras. Men forskningens framtid beror intehelt och fullt på hur vi organiserar den utan på hur vikan säkra den akademiska friheten och forskarnasmöjligheter. Det beror också på resurser till forsk-ningen. vill decentralisera och stärkaden fria forskningen. Vi vill ha en stark grundforsk-ning, ge större, inte som regeringen villkorade, resur-ser direkt till forskare och lärosäten. Vi vill ha enökad högre utbildning i hela landet, där många fårmöjlighet till utbildning och forskning av hög kvali-tet.Fru talman! Jag står självfallet bakom alla Center-partiets reservationer, men jag väljer att yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1 och reservation 4 undermom. 13 ():Fru talman! För hela utveckling är kva-liteten på forskningen av helt avgörande betydelse.En liberal forskningspolitik har haft heltandra utgångspunkter jämfört med politik som grun-dar sig på socialism eller konservatism. Begreppetfrihet är ett nyckelbegrepp för liberaler, frihet förstudenterna att välja studieinriktning, frihet för forsk-ningen att välja inriktning och frihet för universitetoch högskolor att styra sig själva.Forskningen måste ha en bred bas som står fri bå-de mot politiska och mot kommersiella intressen.Därför syftar politik till att öka universi-tetens och högskolornas autonomi. Vi vill att en stör-re andel av de statliga forskningsresurserna ska för-delas direkt till olika lärosäten. ska göraprioriteringar mellan vetenskapsområden, men beslutom enskilda forskningsuppdrag ska i första handfattas på vetenskaplig grund. Därför ska ledamöternai högskolestyrelser, vetenskapsråd och stiftelser intetillsättas politiskt. Därför ska inte heller regeringenutse ordförande i dem som hoppades på en ny forskningsstrate-gi var tyvärr regeringens proposition Forskning ochförnyelse en stor besvikelse. I princip är propositio-nen mera en utförliga beskrivning av budgetförslagetför 2001, men den innehåller i liten utsträckning enbeskrivning av regeringens strategi. Men på en punktger propositionen ett tydligt besked - detaljstyrningenoch centralstyrningen av svensk forskning kommeratt öka. Regeringen skriver också i propositionen attandelen anslag som går direkt till högskolor och uni-versitet, fakultetsanslagen, ska minska. De forskar-skolor som inrättas är också ett exempel på central-planering och uppifrånperspektiv på forskning. Det ärväl inte riksdag och regering som ska bestämma vilkahögskolor som ska samarbeta. Det klarar de bra attutveckla själva.En liberal forskningspolitik syftar precis tvärtomtill att öka den delen av anslagen som går till fakul-tetsanslagen och att låta högskolorna själva bestämmahur forskarskolor och samarbete ska växa fram. Detär inte möjligt att på förhand avgöra om forskninginom ett visst område kommer att medföra samhäll-snytta eller inte. Det som framstår som onyttigtoch ointressant kan vara värt den störstauppmärksamhet. Historien om vetenskapens störstalandvinningar är ett bevis , 2001, ersätts de gamla forskningsrådenmed regeringens nya vetenskapsråd. Vetenskapsrådetska enligt regeringen fördela över 1,7 miljarder tillolika vetenskapsområden. Det var nog många somblev minst sagt förvånade när det inte stod något iregeringens proposition om hur dessa pengar skafördelas mellan olika vetenskapsområden. Samtidigtfanns det andra detaljförslag om vetenskaplig utrust-ning och olika projekt m.m. för ganska små summorpengar. Men beträffande den stora summan visste viingenting.Sedan kom regeringen med en komplettering, enliten skrivelse där det föreslogs hur vetenskapsrådetspengar ska fördelas . Den stora nya organisa-tionen som är regeringens flaggskepp i den nyaforskningspolitiken, det s.k. , avfärdasmed en liten skrivelse på några sidor som innehålleren tabell över hur pengarna ska fördelas. Men riksda-gen och forskningen har inte fått veta omfattningenpå resurserna för den närmaste planeringsperioden,dvs. Och det finns ingenting om långsiktigstrategi.Jag tror att det hade funnits goda förutsättningarför att ha en bred diskussion över alla partigränser omforskningsinriktningen. Inte minst hadegärna ställt upp på det. Men regeringen valde i ställetatt presentera en, som det verkar, mycket snabbtihopkommen liten skrivelse utan strategidiskussioninför framtiden.Fru talman! I budgetförslag stärker viforskningsresurserna totalt. Vi föreslår en ökning avde totala anslagen till forskning och forskarutbildningmed 1 ½ miljarder . Det behövs verkligenmer pengar till forskarutbildning. Det finns i rege-ringens budget bara pengar till hälften av de doktorersom enligt regeringen behöver utbildas.Dessutom vill att andelen som går di-rekt till fakultetsanslagen ska öka. Utöver de pengarsom jag har nämnt föreslår vi att varjeuniversitet ska få ökade egna forskningsresurser med6 miljoner.När det gäller vill vi överlämnatill de tre ämnesråden som ingår i attutifrån vetenskaplig bedömning prioritera forsknings-projekt. I vårt budgetförslag får de tre ämnesrådenmer pengar att fördela och det blir mindre kvar som iförväg binds upp av riksdag och regering.I budget får det humanistiska veten-skapsområdet en större del av resurserna. Humanis-tisk och även samhällsvetenskaplig forskning harunder senare år fått en krympande andel av resurser-na. Historien visar att humanvetenskaperna är ennödvändig förutsättning för att beslut om framtidsfrå-gor ska grunda sig på ett brett kunskapsunderlag.Problemställningar inom ny teknologi, miljö ellerinternationella frågor måste också innehålla etiska,historiska och allmänmänskliga aspekter. Även härhandlar det om att tona ned synen på att kunskapalltid ska gå att översätta till kortsiktig nytta. Dess-utom visar det sig att humanistiskt utbildade männi-skor har mycket goda möjligheter till anställning påde mest skilda typer av arbetsplatser.Fru talman! budget för den högre ut-bildningen och forskningen genomsyras av kvali-tetstänkande och av respekt för forskningens frihet.Det är inte genom detaljstyrning som skafördela pengar utan genom att utveckla och förfinautvärdering och uppföljning. Dessutom blir det allt-mer uppenbart att forskningen i behöver enrejäl resursförstärkning jämfört med . Dennaresursförstärkning föreslår i sin budget, enbudget som är helt igenom finansierad. Jag hoppas attdebatten framöver ska visa fler partier i attSverige behöver större satsningar på forskning och påutveckling.Fru talman! Avslutningsvis nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation nr 1 undermom. 1 och till reservation nr 5 under mom. 2.Anf. 14 ():Fru talman! Det är en förmån att få vara med ochpresentera en spännande proposition i en spännandetid.Vid mynningarna till de älvar i norra min farfar och hans kamrater en gång flottadetimmer börjar nu . Så kallar många ung-domar det område som sträcker sig från Skellefteåupp över norra . Det har inspirerats av hän-givna forskare vid , utvecklats urtankar från andra sidan , från KTH och andralärosäten i vårt land.Häromveckan läste jag i om enÖrebrokvinna som drabbats av Parkinson. Hon kanbörja plugga nu igen tack vare de forskarinsatser somhar lagt grunden till L-Dopa. På gamla verkstadsindu-strier prövas materialteknik som ger nya förutsätt-ningar för morgondagens produkter och produktions-processer.Sverige är tillsammans med detland i världen där varje invånare satsar mest pengarpå forskning. Propositionen visar att - trotsatt vi har haft tuffa sparmål - tillhör de få länder somhar orkat fortsätta att satsa nya offentliga medel påforskning under 90-talet.Alltsedan tid har stöd till svenskforskning - inte minst grundforskning - varit engrundsten i socialdemokratisk politik. Det har ocksåhaft bred förankring i . Det ger resultat.Tillsammans med toppar vårt lands fors-kare listan över publicerade artiklar per invånare.Svenska forskare nämns med respekt. sat-sar svenskt näringsliv stora pengar på forskning ochutveckling, av BNP. Det är mycket, också settmot den statliga satsningen. Per har rätt. Vi skavårda den forskningen. Det gör vi bl.a. genom att haen kreativ och utvecklande utbildningsmiljö i Sverigesom gör att unga människor orkar, vågar och villsatsa på forskning och kreativa lösningar.Den näringslivsfinansierade forskningen har ettstarkare fokus på utvecklingsarbete och tillämpadforskning än den som stöds med skattepengar.Forskningspropositionen bygger på ett gediget ar-bete av . Den har arbetatsfram i samarbete mellan de tre samarbetspartierna.Men det är också en proposition där väldigt mångaoch inte minst den allmänna debatten satt viktigaspår.Det började med den parlamentariska utredningenForskning 2000. Den slog fast statens ansvar förgrundforskningen och markerade att vi avmycket kraftiga satsningar på tillämpad forskning -inte minst genom forskningsstiftelserna - måste säkragrundforskningens starka roll i . Forsk-ning 2000 slog också fast behovet av att stärka resur-serna till teknik och naturvetenskap.Parallellt med Forskning 2000 arbetade utred-ningen God sed i forskningen. Den har satt viktigaspår i propositionen, inte minst vad gäller deklaratio-nen om lärosätenas ansvar för god forskningssed.Staten har tillsammans med näringslivet genomIndustriförbundet och IVA stimulerat till en spännan-de framtidsanalys i den breda studien . Forskare och praktiker från breda områden isamhället har sökt några av de grundbultar som kanbidra till ett i harmonisk tillväxt.Bland de områdens om Teknisk Framsyn särskilthar lyft fram finns områden där nya pengar satsas iforskningspropositionen. Det handlar om IT, biotek-nik, materialteknik, utbildning, men också om vårdoch omvårdnad. De senare är områden som tidigareinte varit lika mycket i fokus i den allmänna forsk-ningsdebatten.Lärosätena har gjort stora insatser för att formule-ra forsknings- och kunskapsstrategier. Arbetet hardrivits på varje enskilt universitet och varje enskildhögskola. Det har haft ett dubbelt värde. Det harpåverkat propositionens utformning och också stärktdet enskilda lärosätets möjlighet till profiliering ochsamverkan med alla.Framgångsrika försök med forskarskolor har sattspår i det förslag som ligger på bord.En gemensamt insikt om vårt ansvar för ekologiskuthållighet har satt spår hos oss alla och måste ge-nomsyra det arbete som utförs inom alla kunskaps-och forskningsområden.Jag tror inte att jag är orättvis om jag deklareraratt visst har och envetnabevakning av miljöperspektivet under arbetet medpropositionen haft betydelse både för medelstilldel-ningen och för markeringar i propositionen.Den forskning som utförs vid universitet ochhöskolor spelar en avgörande roll för somforskningsnation. Det har varit ett begränsat utrymmeför stora satsningar under de tuffa sparår vi nu harbakom oss. Jag kan ändå vara stolt över att vi kankonstatera att de fasta forskningsanslagen har kunnatöka trots det stora saneringsarbete samhället har gåttigenom. finns det resurser att gå vidare. Totaltökar resurserna för satsning på universitet och hög-skolor med årliga ca 650 miljoner de närmaste åren.Det är mycket pengar.Det svenska forskarsamhället ska präglas av sam-verkan och förmåga till kraftsamlingar. Det kan viåstadkomma genom att ta vara på möjligheter i helalandet. En betydande del av de fasta forskningsresur-serna avser nya universitet som , ochVäxjö. De genomför nu mycket kraftiga ökningar påforskningsområdet. Antalet professorer har t.ex. merän fördubblats de senaste åren.Forskningspropositionen innehåller också förslagtill förstärkningar av fasta forskningsresurser vidövriga högskolor med målet att alla lärosäten ska hamöjlighet att utveckla och förstärka sina forsknings-profiler och erbjuda sina studenter närkontakt medforskningen.Särskilda pengar satsas på att förstärka de fastaforskningsresurserna för humaniora vid de gamlauniversiteten. Ju svårare framtidsfrågorna blir, destoviktigare är det att dagens utveckling är väl förankradi trygg kunskap om frågor som människans historiskaarv, filosofi, kultur och etik.Fru talman! Propositionen innehåller en kraftigförstärkning av rådsresurserna. Det nyinrättade kommer att disponera ytterliga-re nästan för satsningar pågrundforskning. Rådets uppgift är att tillsammansmed ämnesråden stödja forskning av högsta veten-skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden.Rådet ska ta ansvar för vissa för hela forskarsam-hället gemensamma frågor som finansiering av dyrbarvetenskaplig utrustning och internationell forsknings-samverkan. Rådet har också ansvar för att utvecklaforskningsinformation och dialog. Kraven ökar när nuvarje medborgares framtid blir alltmer beroende avforskarsamhällets framsteg, och kraven på klokabeslut om hur vi människor ska ta vara på forskning-ens frukter ökar.I resurserna till finns också sär-skilda pengar till genusforskning. Där spelade tidiga-re FRN en viktig roll. kommer att enviktig roll för forskningen inom enskilda vetenskap-sområden. Huvuddelen av pengarna tillförs rådenutan särskilda anvisningar. Men där finns också me-del för att kraftsamla kring viktiga framtidsområden.Det handlar om IT, bioteknik, materialteknik, huma-niora, vård, konst, utbildning och miljö.Låt mig bara nämna några ord om de tre områdensom inte uppmärksammats lika mycket somnu.Det gäller först satsningarna på forskning kringutbildning och lärande. Här satsas 114 nya miljoner iforskningspropositionen. Till det kommer nya pengartill . möjligheter att ge alla med-borgare en god utbildning kommer att ha avgörandebetydelse för våra möjligheter att lyckas som kun-skapsnation. Då behöver lärarutbildningar och männi-skor på fältet tillgång till engagerad och högkvalitativpedagogisk och didaktisk forskning.Jag är förvånad över att det parti som talar högstoch bredast om den svenska skolan, , inteansett det mödan värt att stödja en sådan satsning hosVetenskapsrådet. Kanske är det så illa med dagensskolpolitik hos att den inte tål att kon-fronteras med seriösa forskares analyser.Sedan gäller det satsningarna på vårdvetenskap.Jag är stolt och glad över att propositionen och betän-kandet gör påtagliga markeringar av behovet avforskning kring vård och omvårdnad både i resursertill och genom en särskild forskar-skola. Detta är en tung samhällssektor. Den är inne iså svåra omdaningar att forskarsamhällets stöd ärnödvändigt.Slutligen gäller det satsningen på konstnärlig ut-bildning. 20 miljoner är inte våldsamt mycket pengar.Men det är ett tydligt uttryck för att regeringen harförstått den kraft som ligger i samspelet mellan kul-tur, humaniora och de tekniska och medicinska fram-steg som görs på olika samhällsområden.De satsningar som görs i betänkandet har dubblasyften. Det första är att genom hög kvalitet, profile-ring, fokusering och samverkan öka vår gemensammakunskap. Det andra är att säkra att både nuoch har tillgång till engagerade ochskickliga forskare.Svensk forskning står inför ett generationsskifte.Därför görs rejäla satsningar på en fortsatt utbyggnadav forskarutbildningen. Den får stöd av de 16 nyaforskarskolor som kommer att spela en viktig roll föratt stimulera till bättre forskarutbildning, att bygganätverk och fånga upp nya forskarbegåvningar.Lärosätenas ansvar för utbildning och stöd tillhandledare markeras. I betänkandet slås också fastbehovet av goda karriärmöjligheter för unga forskare.Till rådens uppgifter hör att fördela betydande resur-ser. finns 110 nya miljoner till rekryterings-anställningar och individuella bidrag till framståendeunga forskare.Herr talman! Forskningspropositionen ger resur-ser och inriktningar som ska säkra och utveckla Sve-rige som framstående forskningsnation. Forsknings-ministern, som snart står inför att samordna dialogenom EU:s forskningspolitik, kommer säkert mer initie-rat än jag att kunna berätta om det internationellasamarbete där är en viktig medaktör.Låt mig därför ägna sista delen av mitt anförandetill några små påpekanden kring de reservationer somstår som alternativ till dagens betänkande. Det äringen enkel uppgift, herr talman.Oppositionen är egentligen bara enig när denskäller på regeringen. Sedan spretar det åt alla håll.Moderaterna gör satsningar på ett till sin huvudfråga. Där står det ensamt mot sinaövriga borgerliga kolleger.Centern vill minska satsningarna på de äldre läro-sätena och göra de kraftfulla satsningarna på nyauniversitet och högskolor ännu större.Moderaterna säger nej till varje tanke på att ta nå-gon regional hänsyn.Kristdemokraterna vill föra in kraven på kristenetik och västerländsk humanism som vägledande försvensk forskning. Alla vi övriga partier är eniga omatt det är både farligt och dumt. Vad som är värre äratt t.o.m. säger nej till att lagreglerakraven på god forskningssed.Folkpartiet säger nej till sats-ning på utbildningsvetenskap, medan Kristdemokra-terna vill öka anslaget.Herr talman! Man kan nog konstatera att det är turför svenska folket att det har valt den regering det harvalt.Herr talman! kan genom att ge anslagoch förutsättningar på viktiga områden skapa en godgrund för svensk forskning. Men ingen av oss kangöra jobbet. God forskning handlar om hängivnainsatser från enskilda forskare som tålmodigt ochpassionerat söker nya sanningar och ifrågasättergamla. Genom IT och moderna kommunikationer harde fått nya möjligheter att kommunicera mellan läro-säten och över nationsgränser.Det handlade förr nästan bara om män. Det hand-lar om kvinnor och män som tillsammans somgoda kamrater söker sig fram över nya fält. Ett vet vi,och det är att deras förmåga till engagemang kommeratt spela en avgörande roll för allas våra möjligheter iframtiden.Herr talman! Hur var det skalden sade? Det ärpassionen som öppnar dörren för de nya framstegen.Det är fantasin som driver våra fabriker. Jag yrkarbifall till hemställan i betänkandet.Anf. 15 PER () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ägna replikerna av de viktigaste frågorna, nämligen doktorander-nas situation och doktorandfinansieringen.I finns någonstans mellan 18 000och 24 000 doktorander. Det är lite beroende på omman räknar alla som är inskrivna eller bara dem somär tillräckligt aktiva. Vi har redan fått höra attungefär hälften av dem saknar ordentlig finansiering.Man är ute på universitet och högskolor mycket tyd-liga med att det är ett av de stora problemen.Tyvärr står det väldigt lite i forskningspropositio-nen om detta. Däremot handlar ganska många sidorom 400 nya doktorander i de statligtdirigerade forskarskolorna.Hade det inte varit bättre att satsa en del av de härpengarna på att se till att det finns en ordentlig finan-siering för dem som redan finns i systemet? Hade detinte varit bättre att se till att de allmänna villkoren fördoktorander blir bättre? Hade det inte varit tid att tittapå de utvärderingar som har gjorts av den s.k. dokto-randreformen och hur den på många ställen har lagten våt lovikkavante över alltihop?Anf. 16 () replik:Herr talman! Syftet med forskarutbildningsrefor-men var just att skapa stabila förutsättningar för dok-toranderna. Det var mycket starka protester. Social-demokratin var, vill jag minnas, ensam med Centernom att driva igenom reformen. Det blev också pro-tester från studenternas sida.Jag träffade för sedan FörenadeStudentkårer, som sade: Vi är mycket positiva till denhär forskarutbildningsreformen.Den är inte färdig . Det finns saker att göra närdet gäller finansieringen för de forskarstuderande. Deär naturligtvis inte nöjda, och det ska de inte vara.Men vi har fått ett stabilare system som säkrar att flermänniskor har möjlighet att snabbt och effektivt gåigenom en forskarutbildning och möjlighet att gå ochjobba som disputerad forskare.Sverige har ett förhållandevis generöst system påmånga områden för forskarutbildningen. I propositio-nen tar vi steg vidare genom bl.a. de forskarskolorsom kommer att finansiera ett mycket stort antaldoktorander.Anf. 17 PER () replik:Herr talman! Stabilt men mycket knapert, är välvad de svenska doktoranderna får inrikta sig på denärmaste åren.Jag ser detta som ett problem ur flera synvinklar,men kanske framför allt därför att att det måste gå fort. Det är dags att sluta tänkaenbart i någon typ av produktionstekniska termer!