prot · GN0959 · 2000-02-02 00:00:00 — Detta behandlades i betänkande, men regeringen ansågatt det krävdes ytterligare utredning. Förslaget kom-mer nu att behandlas i be-tänkande, som lämnas till regeringen i dagarna.Skalbolagshandeln är ytterligare en form avbrottslig verksamhet som är uppmärksammad. har hos regeringen hemställt om en nylagstiftning. En promemoria har upprättats och re-missbehandlats, och berederärendet.Så går jag över till reservationerna. Här har yrkatsbifall till reservation 1 om ytterligare resursförstärk-ning till åklagarmyndigheten. Det behandlade vi idecember, och då fick enpåspädning av sitt anslag. Jag förmodar att om detunder året märks att det behövs mer pengar kommerman att få det.I en moderat reservation yrkas att rolloch ansvar ytterligare ska förstärkas samt att Ekorå-det bör ges i uppdrag att ansvara för den årliga rap-port som utgör regeringens underlag för regeringensmyndighetsgemensamma mål och riktlinjer.I ingår alla chefer för de inblandademyndigheterna, dvs. Riksåklagaren, generaldirektörenför , rikspolischefen, general-tulldirektören, generaldirektören för BRÅ, generaldi-rektören för och generaldirektö-ren för , samt en hel del andra myn-digheter.I anslutning till har bildats en arbets-grupp med representanter för dessa olika myndighe-ter, och denna arbetsgrupp har en beredande funktiontill . Arbetsgruppen har en viktig roll attförmedla information om nya företeelser som manupptäcker i ekobrottsligheten, och den ska vara engrupp för early warning inom brottsligheten. I Ekorå-det behandlas den årliga rapport som ska lämnas tillregeringen, så utskottets majoritet anser att önske-målet kan vara tillgodosett.När det gäller ansvarsfördelningen mellan skatte-myndigheternas skattebrottsenheter ochEkobrottsmyndigheten uppfattas den som oklar. Ut-skottet konstaterar att det klart framgår av lagen förskattemyndigheters medverkan i brottsutredningarvad det är som gäller. Dessutom finns det en centralsamrådsgrupp för att underlätta samverkan mellan deolika myndigheterna. Skulle oklarhet råda kan dettabehandlas i denna arbetsgrupp.Frågan om miljösanktionsavgifter har behandlatssåväl i jordbruksutskottet som i justitieutskottet tidi-gare. I den reservation som föreligger vill man attsanktionsavgifter inte ska kunna uttas innan avgöran-de har kommit i Miljödomstolen när ett ärende äröverklagat. Utskottet delar regeringens uppfattning attavgifter ska kunna tas ut även om beslutet inte harvunnit laga kraft. Den som överklagar ska inte genomett uppskjutande kunna tjäna pengar i räntevinsterm.m.Till sist vill jag ta upp frågan om tillsynsavgifter.Moderaterna vill i sin reservation att den parlamenta-riska kommitté som ska utvärdera ävenska se på tillsynsavgifterna, och man ger förslag tillvad som ska utvärderas. Utskottet konstaterar attfrågan är "på gång" och att åtgärder därför inte behö-ver vidtas av nu.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till ut-skottets hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 20 (m) re-plik:Herr talman! Inte helt överraskande fanns detmånga synpunkter och ståndpunkter i anförande som helt sammanföll med mina. Detspeglar betänkandet, där det finns en samsyn omvikten av att bekämpa den ekonomiska brottslighetenpå ett effektivt sätt. Jag tycker också att det är mycketglädjande att och andra somarbetar med detta kan peka på väsentligt bättre resul-tat än tidigare, även om saker och ting självfallet kanbli ännu bättre. Men vi ska glädjas åt det som är bra.Genom allsidiga utvärderingar kan vi också ytterliga-re se vilka brister som finns.Märta säger att detta att uppskjutaeventuell inbetalning av sanktionsavgifter till dess attslutgiltig prövning har ägt rum innebär räntevinsterför vederbörande. Det innebär på något sätt att manvid det första utslaget utgår från att vederbörande ärskyldig. Men ingen är ju skyldig att betala förrän detslutgiltigt har avgjorts - då ska han betala.Om man tillför rättsväsendet ordentliga resurser,vilket ni inte har gjort, kommer avståndet mellanförsta och andra eller tredje instans att bli mycketkortare än vad det är . Det stora problemet är atträttsapparaten lider brist på resurser så att det drar utpå tiden så kolossalt och att det då upplevs som kan sitta och surfa på att det tar tid och "tjänapengar". Om regeringen och socialdemokraternatillförde resurser till rättsväsendet skulle det finnasalla möjligheter att krympa tiderna kraftfullt.Herr talman! När vi nu talar om att man borde till-föra ökade resurser, säger att vi ikammaren har avslagit det.Ja, det är riktigt. Men bra saker bör man återkommamed, och det är därför vi gör detta. Det har uppenbar-ligen börjat uppdagas hos regeringen nu att det behö-ver tillföras resurser. Efter allt tal om att tillföra rätts-väsendet resurser i vårpropositionen, väntar vi oss nuatt det blir fallet, så att man kan leva upp till den nivåsom åtminstone Moderata samlingsparitet harföreslagit.Anf. 21 () replik:Herr talman! tog upp helarättsväsendet. Det är som vitalar om just . Den fick ökade resurser när vi togbudgeten i december.När det sedan gäller detta med sanktionsavgifter-na anser utskottet att dessa inte ska få uttas innan ettavgörande föreligger i Miljödomstolen. Vi instämmermed regeringen i detta avseende, även om jag ser attAnders G Högmark inte är nöjd med svaret.Anf. 22 (m) re-plik:Herr talman! Det må vara förlåtet att jag generelltsett tycker att rättsväsendet ska ha mer resurser. Ef-tersom merparten av kammarens närvarande leda-möter tillhör utskottet, är vi väl inte främmande förden diskussionen.Det finns så många som är berörda av delar avrättsväsendet som även är berörda av den ekonomiskabrottsligheten. Från moderat sida har vi visserligenfått vårt yrkande om ökade resurser avslaget, men viåterkommer och återkommer.Herr talman! Poängen är att jag har förstått av ut-talanden från regeringens sida - både av justitiemi-nistern och av i hans s.k. nyårstal - sent omsider, i alla fall , harkommit till insikt om att rättsväsendet lider av allvar-lig brist på resurser. Det är som sagt glädjande. Sentska syndaren vakna.Vi väntar nu bara på att denna verbala insikt ocksåkommer att materialiseras i förslag om väsentligtökade resurser i vårpropositionen , kanskepå en nivå upp till den som Moderata samlingspartiethar krävs. Svenskt rättsväsende och kampen mot denekonomiska brottsligheten skulle må väldigt gott omregeringen äntligen kom till denna insikt.Anf. 23 () replik:Herr talman! Jag tror att både utskottets majoritetoch kan avvakta vårpropositionenmed en viss förhoppning om att våra önskemål -önskemål är också mina - till-godoses, nämligen att vi ska kunna tillföra ökademedel till rättsväsendet.Anf. 24 (mp):Herr talman! Det är väldigt bra att regeringenåterkommer med en redovisning av hur man löser deekonomiska brotten. Det är en skrivelse som kommervarje år.Den nya har utvecklats ochkommit i gång med sitt arbete, och jag måste sägatack och lov, efter den tröga inledningen. Fortfarandeär det ekobrottslingar som i mindre skala utreds ochdöms, därför att de som planerar i storskaliga härvorär så otroligt svårutredda. Trots detta anser Miljöpar-tiet att den nya myndigheten är den som har bästförutsättningar att klara även dessa större brott, efter-som det inom myndigheten byggs upp fungerandearbetslag med specialistkunskaper. Att utreda karu-sellhandel och skalbolagshandel kräver stora arbets-insatser under lång tid.Ett bekymmer med bekämpningen av ekonomiskbrottslighet är att de flesta fall avskrivs därför attmisstankegraden är för låg. En annan orsak är attanmälningarna samlas på hög hos utredarna och att detill sist får avskrivas när har gått. Normaltär av ärendena mycket krävande att utredaoch tar av an-ställda i anspråk. Det gäller alltså att utveckla verk-samheten hela tiden.Miljöpartiet, herr talman, har inga reservationertill betänkandet, men vi vill kommentera den del avden ekonomiska brottsligheten som omfattar miljö-brotten.Riksåklagaren har på ett föredömligt sätt byggtupp den nya organisationen för effektivare bekämp-ning av miljöbrott. Det innebär tidig planering, öppenredovisning av hur pengarna för ändamålet användsoch fortlöpande information genom ett grönt nyhets-brev. Det är en information som är unik och somunderlättar det politiska arbetet.Tyvärr kan jag inte ge samma omdöme om denandra myndigheten som är mycket viktig för att ar-betet ska lyckas, nämligen polismyndigheten. Riks-polisstyrelsen har inte fört ut någon som helst infor-mation. Man har fått hälften av de ca 30 miljoner somsatsats på en effektiv miljöorganisation. Inte ens läns-polischeferna verkar ha fått någon som helst infor-mation. Detta är anmärkningsvärt, då kampen motekobrott inklusive miljöbrott ska vara en prioriteradverksamhet på myndigheterna. Särskild vikt ska läg-gas vid att samordna myndigheternas kompetens.Om inte polisledningen tar tag i frågan kan det blien flaskhals i den nya organisationen. Miljöpolisernaska nämligen bedriva spaning, samla bevis och görautredningar. Verksamheten ska då prioriteras ochmyndigheten ska lägga ökad tonvikt vid det brotts-förebyggande arbetet. Man ska utveckla myndighets-samarbetet, prioritera kompetens- och metodutveck-ling och arbeta väldigt aktivt tillsammans med till-synsmyndigheter och åklagare.Det behöver organiseras arbetslag ute i länen därpoliserna tar aktiv del och avdelas till att arbeta meddetta på heltid. Polisledningen måste tillsammansmed åklagarna bygga upp strukturer. Men från polis-håll finns fortfarande ingen struktur.Jag påtalar denna brist nu och kommer att följautvecklingen . Som jag sade är regeringensskrivning bra, för den ger mig anledning att åter-komma om problemet inte har lösts.I regeringens regleringsbrev till polismyndighetenfinns krav på återrapportering. Men om inte arbetetpåbörjas sker som sagt en fördröjning avhela arbetsprocessen. bör också uppmärk-samma problemet. Där ingår alla berörda myndig-hetschefer.I skrivningen som vi nu behandlar aviserar rege-ringen en proposition och en ny lagstiftning om hur viska bekämpa oljeutsläpp. Men jag ser att denna pro-position kommer att hamna i näringsutskottet. Jagtycker att det är synd att justitieutskottet, som ändåhar påbörjat denna diskussion och visat intresse förämnet, inte får arbeta vidare med den problematiken.Men vi hoppas att vi får den som en samarbetspropo-sition. Det skulle jag vilja att den blev.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )11 § Homosexuella och barnFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU3Homosexuella och barn.Anf. 25 ():Herr talman! betänkande 3 tar upptio motionsyrkanden från den allmänna motionstiden1999 som rör homosexuellt föräldraskap samt lag-stiftning om insemination och assisterad befruktning.Bakom betänkandet står ett enigt utskott, och dettaberor på att frågan utreds just nu.I betänkandet finns tio motionsyrkanden där mo-tionärerna, bl.a. i motion L404 av ,tar upp synpunkter som talar emot att homosexuellaskulle få möjlighet att adoptera barn. Som främstaskäl till detta framförs att det handlar om barnens rätttill föräldrar och inte om de vuxnas rätt till barn.Rigmor , , påtalar att adoptionvarken är en jämlikhetsfråga eller en rättighetsfrågaför vuxna, utan att man vid adoption enbart ska utgåfrån det utsatta barnets behov och möjligheter att fåväxa upp i en harmonisk och naturlig miljö.Om man sedan går till motion L406 från Miljö-partiet så anser man där att den parlamentariskakommitté som regeringen tillkallade den 4 februari1999 med uppgift att undersöka och analysera villko-ren för barn i homosexuella familjer enbart är ett sättatt förhala en fråga som är självklar. Då menar manatt alla för barnets bästa ska kunna prövas för adop-tion. Lämpligheten ska avgöras av andra faktorer änföräldrarnas eller förälderns sexuella läggning.Vi har en lagstiftningsprocedur där lagändringarbehandlas, och den ska vi följa nu också. Alla partierutom kd var eniga om att vi behövde bättre underlag,vilket resulterade i den kommitté som tillsattes i feb-ruari 1999. Den ska redovisa sitt resultat den 1 januari2001. Dit är det . Jag anser att vi måsteinvänta denna utredning för att veta hur situationenser ut och hur eventuella lagändringar skulle kunna tesig.Inga förbättringar för homosexuella i harskett utan att Socialdemokraterna har givit sitt stöd.Vi försöker inte "förhala" denna fråga eller "dra frå-gan i lågbänk" som m.fl. skriver imotionen L406. Som exempel kan vi ta part-nerskapslagen som är ett resultat av många års dis-kussion. Frågan har varit kontroversiell och uppfatt-ningarna delade. Den översyn vi nu gör av hur denfamiljerättsliga lagstiftningen kan förändras måste fåta den tid den tar. Låter vi inte den demokratiskaprocessen ha sin gång kan vi inte nå ett lika långsik-tigt resultat som i partnerskapslagen.Vi vet att det växer upp barn i homosexuellafamiljer, och vi vet för lite om dessa barns förhållan-den och uppväxtvillkor. Just kunskapen om dessabarn måste lyftas upp i ljuset, och den kommitté somarbetar med detta har bl.a. till uppgift att göra enbedömning på grundval av vad som utretts om för-hållandena för barn i homosexuella familjer och avvad som är känt om adoptivbarns särskilda behov.Denna bedömning ska utgå från principen om barnetsbästa men i övrigt göras förutsättningslöst. Låt ossinte förekomma denna utredning utan i stället medspänning invänta den , då dess arbete skallredovisas. Låt oss ta denna debatt när vi har den kun-skapen.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet.Anf. 26 ():Fru talman! I motionerna som behandlas i betän-kandet LU3 handlar det om själ - inte om kropp.Motionerna, i alla fall de flesta av dem, tar uppgrundläggande frågor. Det handlar om kärlek, omgränslös kärlek oavsett sexuell orientering, sexuelltillhörighet eller könstillhörighet. Motionerna handlarom att homo- och bisexuella fortsättningsvis inte skadiskrimineras i lagstiftningen. Men vad är då diskri-minering?Fru talman! Diskrimineringen kan ske öppet ellerdolt. Öppen diskriminering kan ta sig många former.Misshandel, ofredande, förtal, förolämpningar m.m.är vanliga former. Den mest utbredda diskriminering-en är tystnaden, ignoransen, att det här inte finns -den tystnaden om homosexuella. Det kan också be-skrivas som att man i samhället och umgängesliveträknar med att alla individer är heterosexuella ochdärigenom inte ser de homosexuella, de bisexuellaeller transpersonerna.Mycket i de här frågorna handlar just om att maninte ser och att man inte har sett de barnsom faktiskt lever i homosexuella famil-jer. Precis som tog upp här finnsdet många barn som har växt upp med en ellertvå homosexuella föräldrar. Många av de här barnenär födda i heterosexuella förhållanden där senare enav föräldrarna öppet har kommit ut som bög ellerlesbisk.Fru talman! Det blir allt vanligare att homo- ochbisexuella väljer att bli föräldrar. I takt med öppen-heten i samhället har också våra egna spärrar och våregen homofobi börjat ge vika. Jag säger "vår" homo-fobi eftersom jag talar om samhället.Många homo- och bisexuella har redan barn fråntidigare heterosexuella relationer och väljer nu attskaffa fler barn, kanske med sina partner, kanske somensamföräldrar. Ett liv med barn står inte längre imotsats till ett liv som homosexuell.När man fattar beslut om hur en familj ska se ut ärdet viktigt att alltid prata om, och alltid utgå från,barnets perspektiv. Man ska sätta barnets bästa, bar-nets behov, i centrum.Inledningsvis nämnde jag att motionerna yttersthandlar om kärlek. Men tyvärr, fru talman, gör intealla motioner det. I Skånbergs motion L420 kanman märka att texten andas unken luft. Vad är detegentligen Skånberg är rädd för i sin motion?Det är synd att Skånberg inte behagar infinnasig i kammaren för att debattera och förklarasina motionsyrkanden.Fru talman! Till skillnad från Skånbergsmotion anser - och ser till alla barnsbästa - att varje barn är ett under. Jag vill ändå po-ängtera detta med alla barns bästa, fru talman. Varjeälskat barn är ett älskat barn oavsett förälderns sexu-alitet. Det är också bakgrunden till att Vänsterpartietför fattade beslut om att alla människorska behandlas lika i lagen oavsett sexualitet.Det gäller i synnerhet den fråga som vi behandlarnu, att homosexuella ska ha rätt att adoptera på sam-ma grunder som heterosexuella. Det innebär att allamänniskor ska ha rätt att bli prövade som adoptivför-äldrar. Där håller jag också med att det inte är en rättighet med barn.Detta är också vad de flesta av de andra motioner-na handlar om; att människor ska behandlas lika ochinte diskrimineras. Återigen handlar det om att vi inteska ha en lag som diskriminerar människor på grundav deras sexuella orientering. Att ha en förmåga attälska en människa av samma kön handlar inte omperversiteter och sex. Det handlar om kärlek och återkärlek.Den svenska lagstiftningen diskriminerar homo-och bisexuella i flera olika avseenden. Detta är mestpåfallande när det gäller lagstiftningen om föräldra-skap. I vår tvärpolitiska motion So225, där alla partierfinns med utom och ,begär vi bl.a. ett tillkännagivande om att endast bar-nets bästa ska vara utgångspunkten vid adoption ochinsemination, inte förälderns sexuella läggning.Vidare behandlas följande motionsyrkanden:Yvonne Ruwaida har yrkanden i motion L406 som tarupp att regeringen ska återkomma med lagförslagangående adoptioner i enlighet med vad som i motio-nen anförs. Hon tar också upp att de adoptioner somhar genomförts i andra länder ska accepteras avsvenska domstolar. Vidare tar uppfrågan om insemination. Det gäller även frågan omlagen om befruktning utanför kroppen.Den enda moderata motion som finns i betänkan-det är skriven av . I den tar han uppfrågan om närståendeadoption, som vi i betänkandethar valt att kalla för styvbarnsadoption. Han vill ha etttillkännagivande om att man ska tillåta närstående-adoption.Barbro har gjort ett yrkande liknandeYvonne Ruwaidas vad gäller inseminationslagstift-ningen, nämligen om en modernisering av den.Sedan har vi Skånbergs motion L420 - ochjag har kortfattat försökt tala om vad jag tycker omden - och motion L404, där hon tarupp att hon vill att utredningen, den parlamentariskttillsatta kommittén, ska ha tilläggsdirektiv.Beträffande och motioner, i vilka de framför att de vill ändraeller tillföra saker när det gäller utredningens direktiv,skriver utskottet i betänkandet att de frågor som tasupp av motionärerna redan är besvarade, eftersomuppdraget redan ingår i utredningen.Fru talman! Jag kan konstatera att regeringen den4 beslutade att tillkalla en parla-mentarisk kommitté där alla partier i ärrepresenterade med uppgift att undersöka och analy-sera villkoren för barn i homosexuella familjer.I direktiven sägs det bl.a. att kommitténs ena hu-vuduppgift är att sammanställa, analysera och redovi-sa den kunskap som finns om dessa barn. Den andrahuvuduppgiften är att överväga om de rättsliga skill-nader som föreligger beträffande homosexuella ochheterosexuella pars möjligheter att adoptera och utsestill särskilt förordnad vårdnadshavare är sakligt moti-verade och lämna förslag till hur eventuellt omotive-rade skillnader lämpligen kan undanröjas.Fru talman! I betänkandet ser vi att utskottet av-styrker alla motioner, bl.a. med motiveringen attutskottet bör avvakta resultatet av arbetet i utredning-en om barn till homosexuella föräldrar samt Social-styrelsens enkätundersökning och uppföljningsarbetevad gäller lagstiftningen om insemination.Det kan möjligtvis uppfattas som märkligt attVänsterpartiet stöder avslagsyrkandet av alla motio-ner när vi nu har en så klar och tydlig partilinje. Detkan man ju inte påstå att så många partier har i dennafråga. Det är enbart och somhar det i frågan om styvbarnsadoption.Men vi har trots detta beslutat oss för att göra en-ligt praxis, nämligen att vänta på det betänkande somden nu pågående utredningen kommer att lägga framom drygt . Och i detta fall kan jag barakonstatera att det är beklagligt att den parlamentaris-ka processen tar tid just med tanke på det som MarinaPettersson tog upp, nämligen att det redan finnsmånga barn som lever i homosexuella familjer. Ochvi kan inte blunda för dessa barn.Många av de homosexuella föräldrarna har ocksåuttryckt: Varför ska det vara något konstigt med vårabarn? Varför ska våra barn vara friskare eller sjukareän andra barn?Min önskan och min förhoppning, fru talman, äratt ingen ska diskrimineras i lagstiftningen, att vi idenna kammare inte ska stifta lagar som diskrimine-rar människor. Hade min och många andras önskanfått råda skulle vi därför redan för länge sedan hagenomfört det som man ställer krav på i motionerna.Men så är det inte, inte än i alla fall.Vi kommer således att fatta beslut i sak längrefram . Till dess ser jag viktenav att utredningsarbetet i kommittén där jag själv ärledamot kan fullföljas i den parlamentariska ordningsom vi valt att följa, att alla behandlas lika och ägerrätt till samma mänskliga rättigheter oavsett om de ärheterosexuella, homosexuella, bisexuella ellertranspersoner.Fru talman! Det är lyckliga människor fulla avkärlek som redan lever i det som vi nu håller på attutreda och i det som vi längre fram ska fatta beslutom.Anf. 27 ():Fru talman! Jag vill också göra några yttrandenoch ställningstaganden när det gäller lagutskottetsbetänkande 3. Med hänvisning till den pågåendeutredning som också nämnde, attdet finns en parlamentarisk kommitté som arbetarmed detta, har lagutskottet avstyrkt motionerna. Jaghar ingen avvikande mening gentemotlagutskottets ställningstagande. Jag vill ändå klargöranågra saker.Frågan om homosexuellas rättigheter i samhällethar ju varit flitigt diskuterade . Att fåadoptera barn har i debatten ibland handlat om enrättighet som alla ska ha. Så är det naturligtvis inte.En adoption ska alltid utgå från barnets bästa. Ett ledi detta arbete är de undersökningar som görs för attutröna om tilltänkta föräldrar är lämpliga. Barnensrätt till föräldrar måste vara det övergripande. Derasrätt till en far och en mor ska vara avgörande. Jagförespråkar inte att homosexuella ges rätt till adoptio-ner av barn. En adoption ska enbart utgå från detutsatta barnets möjligheter att få växa upp i en natur-lig miljö. Och den naturliga ordningen är att släktetsfortbestånd endast kan garanteras av relationernamellan en man och en kvinna.Införandet av registrerat partnerskap har jag ingenavvikande åsikt om. Det är vuxna människor som hargjort ett eget val, och det anser jag att vi ska accepteraoch respektera. Men registrerat partnerskap får inteutgöra någon grund för att adoptera barn, och det ärdet inte heller med dagens lagstiftning. Att tillmötes-gå de homosexuellas krav på adoption av barn inne-bär dessutom ökade svårigheter för de heterosexuellaatt adoptera utländska barn. Detta har vidareutveck-lats i en motion som har väckts av riks-dagsledamot för internationella adoptioner,som ständigt ställs inför denna fråga, accepterarmycket få länder att barn placeras hos homo-sexuella personer. Jag tycker att det vore djupt tra-giskt att utestänga möjligheterna för heterosexuellapar att få adoptera utländska barn.Styvbarnsadoption, adoption av barn som finnsfrån tidigare heterosexuella relationer och har sinaföräldrar i livet men där den ena föräldern sedanväljer att leva med någon annan av samma kön, tyck-er jag inte kan jämställas med adoptioner som görs avhomosexuella personer. Inför kravet på styv-barnsadoptioner så finns ju barnets biologiska föräld-rar i bakgrunden.Jag har här gett uttryck för min åsikt, och jaganser att detta är en mycket svår fråga och att det skaråda ett fritt ställningstagande bland oss ledamöter. Vihar ingen klar partilinje, och det finns inget krav pådet heller. Men jag kommer naturligtvis att inväntautredningen och ta del av information. Men jag har tyckt att det har varit viktigt attklargöra mitt ställningstagande här.Anf. 28 () replik:Fru talman! Med all respekt för vad säger - hon talar också tydligt om att hon intetycker att homosexuella ska få adoptera barn - villjag ställa en fråga till henne.