prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Ni tre partierbär ju nu tillsammans med ansvaret föravställningen av , som vi vetleder till ökade koldioxidutsläpp i storleksordningen2-4 miljoner ton. Det är alltså en direkt felaktig in-riktning i förhållande till vad som är nödvändigt urklimatsynpunkt. Det är nu ett faktum.Min fråga till er gäller om de villkor som ställtsupp för en stängning av ligger fast, dvs.att avställningen inte ska genomföras om vi inte kantillföra förnybar el eller spara bort motsvara el. Det ärde villkoren som gäller. Jag vill ha ett tydligt beskedfrån er . Om det inte är det som ligger fast så fårvi väldigt stora problem i för attlösa en ökning med ytterligare kol-dioxid som det kommer att bli om tvåan stängs. Lig-ger detta fast? Kommer tvåan inte att stängas om niinte får fram tillräckligt med förnybar el eller sparadel fram ? Det beskedet skulle jag önska ,gärna direkt.Anf. 16 () re-plik:Herr talman! Jag vill ta fasta på lite av det somDan sade i början av sitt anförande när detgäller , som vi båda två sitter i. Detär riktigt att vi, om vi ska klara de åtaganden som nukommer, måste ha en bred samling kring de här frå-gorna - ju bredare desto bättre. Jag delar också DanEricssons uppfattning att man måste få en större folk-lig förankring om man ska genomföra förslagen.Då finns det naturligtvis en risk. Det finns uppen-bara möjligheter att i olika frågor vara opportunistoch säga att just det här förslaget, som kan mötafolkligt motstånd, går inte att genomföra. Dock skasägas att där man vinner mycket vad gäller klimatetär det ofta på områden där medborgarna inte vill attdet ska vara några förändringar. Det gäller t.ex. pri-vatbilen och annat. Där finns det naturligtvis också enmöjlighet att använda en fortsatt kärnkraftsdiskussionefter beslut som ett sätt att försöka kommaundan att själv göra några åtaganden.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag uppfattade inte att det var någotslags polemik mot mig. Det var ett instämmande i attdet krävs gemensamma tag för att lösa klimatfrågor-na. Det gäller ett brett program både inom energi-sektorn och transportsektorn. Jag försökte också slåfast att det är ett faktum, konstaterar jag, att en majo-ritet här i riksdag har beslutat att stängaBarsebäck 1. Det får vi då leva med. Vi konstateraratt det ger ökade utsläpp. Vi får försöka hantera dettaoch få ned utsläppen.Men min frågeställning var: Ligger det som harsagts fast, alltså att det för att stänga tvåan krävsneutralitet vad gäller just koldioxidutsläppen? Det äralltså tillförsel av förnybar el eller sparande somgäller för dessa ? Annars får viytterligare problem med att försöka hantera ökadekoldioxidutsläpp på grund av stängningen av tvåan.Det är egentligen ingen politisk strid jag söker idetta utan ett klarläggande. Vad kommer att gälla?Kommer vi att få ett än tuffare beting för att hanterakoldioxidfrågan eller ligger det här beskedet fast?Anf. 18 () re-plik:Herr talman! Jag tänkte just säga detta i den förrarepliken när talmannen påpekade att jag hade pratatför . Jag ser ingeting som talar för att detinte ligger fast.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag tackar för det beskedet. Då vet viatt vi kan mäta av det här. Har vi fått fram förnybar elmotsvarande kommer Barse-bäck 2 att stängas. Har vi inte fått fram det kommerden att få stå och fortsätta puttra.Anf. 20 () re-plik:Herr talman! säger att det har sketten återställare på miljösidan. Jag vill påstå att dennedmontering som skedde i samarbetet mellan Soci-aldemokraterna och var av aldrig skådat slag.Men jag vill också hävda att det som sker nu mellanregeringen, och är betyd-ligt mer än återställare. Som exempel kan nämnas attskogsinköpen har ökat från 1998till 2000 och 2001.Sådana siffror har vi aldrig haft i tidigare.För biotopskyddet har vi ökat från 25 miljoner1998 till 2000 och 125 miljonerår 2001. Vi har varit närheten av dettaäven om man har talat lyriskt om det - och sagt: Tänkom vi skulle kunna få . - från naturvårdens sida.När det gäller kalkning är vi nu uppe på drygt210 , något som heller aldrig tidigarehar funnits.När det gäller marksanering beklagar jag verkli-gen att tillsammans med Socialdemo-kraterna helt skrotade verksamheten. Det gjorde ock-så att kompetens försvann. Här har vi varit tvungnaatt trappstegsvis lägga tillbaka pengarna för att ocksåhinna anställa människor. Från noll kronor 1998 ärdet alltså , 150 miljonerår 2001 och 2002. Hur kan man kalladet återställare? Vi har ju aldrig haft sådana siffrorförr.Anf. 21 () replik:Herr talman! Med återställare menar jag att mannu återigen börjat satsa på de områden som man tidi-gare rustade ned. Jag vill faktiskt ge eloge, som också gäller för del. Manhar bidragit till dessa återställare och till återupp-byggnaden av dessa konton. Det gäller miljöforsk-ning, som ska komma. Det gäller kalkningsverk-samhet. Det gäller också bevarande av skyddsvärdskog och att vi nu har fått ett ordentligt konto ocksåför sanering av förorenade områden. På de punkternahar och vi varit överens. Det är bra , som jag ser det, har drivit fram den här återstäl-laren från regeringens sida. Och det är bra om vi kanlägga på dessa konton ytterligare medel.Anf. 22 ():Herr talman! Vägen till det ekologiskt hållbaraSverige handlar om att utveckla ett modernt samhällesom utnyttjar högteknologiska lösningar för att nå enhållbar tillväxt. Vi ska gemensamt växla spår och geden ekonomiska utvecklingen en hållbar inriktning.Dit kommer man inte, det vill jag slå fast, i förstahand genom statligt styrda program. Dit kommer mangenom att näringslivet ges livskraft och en väl funge-rande marknadsekonomi. Att få en tydlig vision ochen gemensam färdriktning är viktigt för att villkorenför företagande och investeringar ska bli långsiktigaoch inbjuda till de satsningar som är nödvändiga föratt vi ska få kretsloppsanpassade lösningar.Regeringen, emellertid, skriver och talar ofta omatt ska ställas om till ett ekologiskt hållbartsamhälle. Och regeringens huvudspår mot detta eko-logiskt hållbara samhälle går av allt att döma via delokala investeringsprogrammen.Det är fel väg. Det har kon-staterat i en uppföljning och utvärdering som man hargjort. Man har konstaterat att de lokala investerings-programmen visserligen har bidragit till att miljöpro-filen har förstärkts i flera fall. Men det har gällt redanplanerade projekt. Redan planerade projekt har i vissafall dessutom tidigarelagts. Men sammanfattningsvisbedömer att de förväntade miljö-effekterna i många fall har överskattats. Resultaten avde lokala investeringsprogrammen har med andra ordvarit klent.Trots detta fortsätter man. anslog regering och riksdag 2 320 miljoner kro-nor till de lokala investeringsprogrammen. fort-sätter man med ytterligare . Detta förväntas ge ungefär3 500 direkta arbetstillfällen, men endast 600 bestå-ende sådana. och jag anser att de mil-jömässiga och arbetsmarknadsmässiga resultaten avde lokala investeringsprogrammen är alltför små iförhållande till de pengar som anslagits.Nu är det självklart så att ingångna avtal ska full-följas, men i övrigt bör projekt avslutas och de åter-stående pengarna användas på ett för miljön och sys-selsättningen mer kostnadseffektivt sätt.Herr talman! I ett ekologiskt uthålligt samhällefinns det inte längre någon oro för att kemikalierhotar människor eller natur. Det har åter blivit själv-klart att man kan dricka vatten, äta mat och andas luftutan att för den skull riskera hälsan. Både djur ochmänniskor kan leva utan att långsamt förgiftas av denmiljö som de befinner sig i. Men känns den härvisionen fortfarande avlägsen. Människan är snararepå väg att undergräva de grundläggande förutsätt-ningarna för livet på jorden.När fattade beslut om generationsmåleten giftfri miljö tycker jag att man på en och sammagång antog ett både radikalt och operativt mål förkemipolitiken. Miljökvalitetsmålet innebar att halter-na av farliga ämnen som förekommer naturligt i mil-jön inom en generation ska vara nära den bakgrunds-nivå som finns. Och halterna av farliga naturfräm-mande ämnen i naturen ska ha minskat till halter näranoll. Med detta beslut ratificerade som förstaland den s.k. Esbjergdeklarationen från Nordsjökon-ferensen 1995. I och med Esbjergdeklarationen valdeVästeuropa att helt anamma försiktighetesprincipen.Man beslutade att alla utsläpp av farliga ämnen skaelimineras inom en generation.Hur är det nu? har i uppdragatt föreslå delmål och åtgärdsstrategier för att nå demiljömål som har antagit. För målet engiftfri miljö har Kemikalieinspektionen på uppdrag avregeringen gjort en utredning om delmål och hand-lingsvägar för att nå generationsmålet. Jag vill dåkonstatera att de delmål som Kemikalieinspektionenföreslår i sin utredning är helt otillräckliga för att nådet beslutade generationsmålet.Om vi däremot lyckas ta fram lämpliga delmåloch handlingsvägar har stora möjligheter attomdana inte bara den svenska kemikaliepolitikenutan hela EU:s kemikaliepolitik. Vi har en svenskmiljökommissionär som sätter reformer inom kemi-politiken som första prioritet. Det finns förhopp-ningsvis ett gediget nationellt utredningsarbete attbasera förslag på. är ordförande för . Strax innankommer kommissionen att lägga fram sitt förslag tillkemipolitik. Det kommer att ske senast den31 december , vilket ger möjligheteratt initiera och driva på beslut inom ministerrådetunder vår ordförandeperiod. Det är något av en be-slutsmässig drömsituation, tycker jag. Vi har allamöjligheter att forma en kemikaliepolitik för nyagenerationer.Min fråga till regeringsmajoritetens företrädareblir: Är ni beredda att ta den chans som jag har skis-serat här?Anf. 23 () replik:Herr talman! De lokala investeringsprogrammentillkom ju som ett nytt grepp i miljöpolitiken och gickkortfattat ut på att staten inte alltid vet bäst vad somska genomföras ute i kommunerna runt om i landet.Vi gav möjligheter till att man på lokala initiativskulle kunna genomföra ett miljöarbete, och beslutenskulle i hög grad decentraliseras, åtminstone när detgällde att ta fram underlaget.Uppenbarligen gillar inte de lo-kala investeringsprogrammen. Jag skulle vilja ställaen fråga till honom. Tycker att vi ska återtadet gamla sättet, att vi från centralt håll ska styra detmiljöarbete som ska utföras runt om i landet? VillCentern helt och hållet avveckla de lokala investe-ringsprogrammen?Anf. 24 () replik:Herr talman! Ja, vi vill avveckla de lokala investe-ringsprogrammen efter att de ingångna avtalen harfullföljts. Jag tycker inte att man ska bryta ingångnaavtal.Vi står i stället för att pengar från bl.a. staten skafördelas utifrån generella program, så att kommunermen också företag och andra vet vilka riktlinjer somgäller för att söka och så att vi slipper se ministrarsom åker runt och delar ut skärvor till ställen därpengar kanske inte alltid gör mest nytta.Anf. 25 () replik:Herr talman! Ska jag tolka det som att vi ska hagenerella program? Då är vi åter i den situationen dåman inte utnyttjar den kreativitet som finns runtom ilandet för att förbättra miljön. Om det är på det sättetsom jag ska tolka är vi uppenbarli-gen inte överens om det fortsatta lokala miljöarbetet.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det finns ett stort generellt systemvarifrån de flesta, för att inte säga alla, kommuner ilandet tilldelas pengar, och det är skatteutjämnings-systemet. Det bör finnas pengar i dessa generellasystem som tillgodoser även de behov som jag seroch som jag vet att ser, nämligen beho-vet av att utveckla nya och alternativa lösningar inomdet område som vi debatterar . Och jag tycker ska utnyttja de generella system som finns.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att detta var to-tala kapitulation i miljöpolitiken. Först får vi höra attmarknaden ska fixa det hela. Sedan tittar man pådetaljerna och vad staten och framför allt EU skagöra.Från sida tror vi inte att marknadentar miljöhänsyn, utan vi tror att vi måste sätta uppmiljöregler för att få marknaden att ta de hänsyn somvi känner att allmänheten kräver av oss, och somframför allt framtiden kräver av oss.Jag är därför mycket förvånad över att Centerpar-tiet inte ville vara med och skapa den miljöbalk somträdde i kraft och som har verkat under ett år.Men jag kan med glädje konstatera att Centerpar-tiet har backat från den tidigare uppfattningen att detska finnas medel som ska kunna sökas för olika an-ledningar. Vi tog ju bort kretsloppsmiljarden, somCenterpartiet hade haft, just därför att den inte ut-nyttjades. Vi såg att reglerna inte var bra och att detinte fanns något behov av den. Och jag förstår att närCenterpartiet nu hellre vill ha generella regler såvälkomnar den åtgärden.Jag skulle vilja ställa en fråga till . Vi kan se att omkring användes ett partusen fat olja per dag. används 72 miljoner fatolja. Hur ska vi komma till rätta med det problemet?Anf. 28 () replik:Herr talman! Självklart måste ju samhällen sättaupp regler för den verksamhet som vi människorbedriver på jorden, på denna planet. Om vi vill ta bortnågonting, t.ex. det som talade om,nämligen oljan, så gäller det ju för oss i samhället attkomma överens om att vi gör det. Men vi måste ju hanågot i stället, och det kan vi inte kommendera framgenom statliga eller överstatliga beslut, utan för dettafordras att vi ger förutsättningar för alla människor,företag och andra, att utveckla de idéer som finnsgenom att ge stabila och långsiktiga spelregler påföretagandets område.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Det här var ju inget svar. Det var enallmän floskel.Det finns naturligtvis flera sätt att göra detta på.Man kan aldrig förbjuda människor som äger olje-källor att utnyttja dem. Det blir väldigt svårt, framförallt eftersom de ligger i länder som kanske inte ärintresserade. Man kan tänka sig att vi har höga priserpå olja, dvs. att vi beskattar den. Man kan också tänkasig att vi subventionerar andra energislag. Men ivilket fall som helst är det ju faktiskt så att vi i så fallska gå in med politiska styrmedel, och det var ju detsom inte ville, utan detta skullemarknaden ha hand om.Det blir väldigt svårt att klara den enorma utma-ning som vi står inför under det kommande århundra-det om marknaden själv ska hantera det här. Det blirockså väldigt svårt att sitta och hoppas på att oljan avnågot skäl snabbt blir så pass dyr - blirdet väl så eftersom oljan minskar i mängd - att detlönar sig med biobränslen.Eller menar att det i vissa fall ärväldigt bra med statligt ingripande och statliga sub-ventioner men att det i andra fall är fult? Det härverkar lite konstigt. Jag undrar om verkligenlängre har en genomtänkt miljöpolitik - eller är manhelt ute och cyklar?Anf. 30 () replik:Herr talman! Vi står för skatteväxling och har tilldelar varit med om att introducera den i den inhemskasvenska politiken. Jag sade i mitt anförande att vi intenår det kretsloppsanpassade samhället i första handgenom statligt styrda program, utan det gör vi männi-skor tillsammans - företag och individer tillsammans.Det går inte att kommendera fram saker och ting. Föratt vi ska komma dit både och jagvill måste vi, det är jag alldeles övertygad om, ge osssjälva, våra företag osv. långsiktiga spelregler ochinbjuda till en dialog med desamma. Tack, herr tal-man!Anf. 31 () replik:Herr talman! I mitt anförande hade jag en fråge-ställning. har ju accepterat ökade kol-dioxidutsläpp för att kunna stänga . Enstängning av är villkorad. Det får inteske på annat sätt än att det är förnybar elproduktionsom man ersätter med eller att man har lyckats sparael. Jag har fått besked från regeringssidan om attdetta ligger fast, dvs. att man inte kommer att stängatvåan om vi inte fått fram de fyra terawattimmarnaom ungefär . Det är ju som det handlarom.Eftersom är en part i energiöverens-kommelsen vore det välkommet med ett besked omatt detta ligger fast - att vi inte får ökade koldioxidut-släpp om tvåan stängs, för i så fall ska inte detta ske.Anf. 32 () replik:Herr talman! står för träffade uppgö-relser. I det här fallet innebär det att vi står upp för attfortsätta att spara energi, att vi ska fortsätta att effek-tivisera energianvändningen och introducera nyaenergikällor i energisystemet i Sverige.Vi står alltså för den uppgörelse som är träffadoch jag ser i likhet med inget somi dagsläget påverkar det som vi kom överens om1997.Anf. 33 () replik:Herr talman! Det är också ett välkommet beskedatt om vi inte lyckas få fram förnybar el eller så att säga spara bort mot-svarande summa kommer inte tvåan att stängas. Detinnebär ju också att vi inte får ännu svårare att hante-ra målet om att få ned koldioxidutsläppen. ärdet ju de facto så att elkonsumtionen ökar, inte mins-kar. har vi lyckats öka exempelvis vind-kraftsproduktionen från 0,2 till , sådet är ett kraftfullt beting att klara det här under det årsom är kvar . Men det är bra att vi nu harfått beskedet att man inte kommer att frångå detta ochstänga utan att vi har klarat betinget.Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag får upprepa vad jag sagt:Centerpartiet står för förnybara energikällor och förenergieffektivisering och energihushållning. Jag sermöjligheter i det jobb som just nu pågår och är allde-les övertygad om att vi har möjligheter att uppnå detsom uppgörelsen innebär. Vi står alltså fast vid den-samma.Anf. 35 ():Herr talman! Vi fick kritik av ef-ter budgetdebatten på miljöområdet . Skri-benten menade att miljödebatten i förmycket förs kring det lilla, kring det marginella, ochatt det behövs visioner och sammanhang. Jag svaradepå kritiken och instämde i den.Jag har själv här i talarstolen efterlyst just en så-dan helhetssyn. Jag har efterlyst uttrycken om attnatur- och miljöfrågorna är överlevnadsfrågor. Kan-ske har jag framför allt efterlyst mer en helhetssyn änen fokusering på symbolfrågor.Skribenten har dock inte helt rätt i sin kritik, församtidigt har ju miljöfrågorna den karaktären attinsatserna när vi löser problemen måste göras både påindividnivå och på lokal, nationell och internationellnivå.En gammal klyscha som det fortfarande liggermycket i är följande: Tänk globalt - handla lokalt!En liberal miljöpolitik tar sin självklara utgångs-punkt i det personliga engagemanget. Här är Agenda21-arbetet centralt. Här finns nämligen den starkabetoningen på nedifrån-upp-perspektivet, som är såviktigt i en demokratisk process. Här finns idén omatt var och en av oss har ett ansvar.Sverige är förmodligen ett av de länder där Agen-da 21 har fått mest gensvar. Arbetet med att formule-ra lokala Agenda 21-dokument kom relativt snabbt igång i kommunerna men jag ser tyvärr tecken på attdet här arbetet har stagnerat på många håll.Statsvetenskapliga institutionen vid univer-sitet genomförde en enkätundersökning.Den visar att drygt en fjärdedel av kommunerna harminskat resurserna för Agenda 21-arbetet. Hälftenavsätter oförändrade resurser, medan en fjärdedel harökat. Vi har således en uppdelning där en stor gruppkommuner ser ut att redan ha sänkt aktivitetsnivån.Dessutom hade bara drygt hälftenav kommunerna antagit ett lokalt Agenda 21-dokument eller en handlingsplan.Agenda 21 måste väldigt mycket handla om kun-skapsuppbyggnad. Jag är medveten om de delegatio-ner, samordnare och som regering-en har tillsatt för att driva arbetet vidare. Det är bramen när det kommer till kritan görs det, enligt vårmening, konstiga prioriteringar.När regeringen ska satsa resurser för ett hållbartsamhälle sker det genom förtäckta byggsubventioner iform av statligt stöd till lokala investeringsprogram.Jag ska inte gå in mer på det nu - varkritiskt redan från början - men jag måste nämnakonstaterandet från revisorer, att mångaav de folkbildnings- och informationsprojekt somkommunerna ansökt om stöd för har fått nobben tillförmån för rena investeringsprojekt, något som knap-past gynnar Agenda 21-arbetet. Jag hoppas innerligtatt revisorernas önskan om dessa s.k. mjuka satsning-ar gynnas av regeringen vid kommande fördelnings-tillfällen.En annan fråga som har bäring på -eftersom den handlar om individers och andra aktö-rers ansvar - är den om producentansvaret och av-fallshanteringen. Jag har redan tagit upp den debattenhär i kammaren och den debatten är i högsta gradlevande - inte minst i min egen lokaltidning, . Källsorteringen ifrågasätts, bl.a. frånpolitiskt högerhåll.Det bekymrar mig att centralt placerade politikerär så passiva. Varför har vi inte fått någon tydligreaktion från miljöministern i den här debatten när detgäller ifrågasättandet av den här utvecklingen? Ännutystare har det varit från miljöpartihåll. Det tycks migsom om det från det hållet har blivit viktigare att ägnasig åt frågor som ger publicitet än att ägna sig åt opi-nionsbildning.Om vi ska nå ett mer kretsloppsanpassat samhälleär det A och O att både producenter och konsumentertar miljöansvar. Vi måste därför sträva efter bättrefungerande marknader för material som kan återvin-nas och återanvändas.Erfarenheter visar att upplysta och medvetna kon-sumenter successivt kräver fram exempelvis mil-jövänliga produkter, och därmed anpassar sig produ-centerna till efterfrågan. Det går alldeles utmärkt attlita på konsumenternas makt i miljöarbetet.Under det senaste årtiondet har vi sett flera kon-kreta exempel på människors genuina engagemangoch ansvarstagande för miljön. Sorteringen är viktigdels för att den medvetandegör människor på vad dekonsumerar, dels för att återanvändningen och kom-posteringen ökar. Målet måste ju vara att minska dentotala volymen material som flödar runt i kretsloppet.Därför måste opinionsbildning för avfallssorteringfortsätta och ekonomiska incitament för en fortsattkällsortering upprättas och skärpas.Om praktiskt miljöarbete på det här sättet blir nå-got naturligt för var och en av oss, har vi vunnitmycket, inte minst i ett Agenda 21-perspektiv. Därförmåste vi här och tala om vart vi vill.Jag menar vidare, herr talman, att EU är ett oer-hört viktigt instrument för att lösa de gränsöverskri-dande miljöproblemen. Oavsett om är med iEU eller inte påverkas miljön av våra grannländersmiljösituation. Och EU har potential att bli världensbästa miljöorganisation.Men detta kräver en regering som tar uppgiften påallvar. Vi tycker att regeringen för mycket har för-summat miljöarbetet i EU. Att nu har anmältsi för regeringens låga ambitioner inomNatura 2000 bekräftar den kritik som Folkpartietsedan länge har framfört. Jag menar att regeringenPersson konsekvent har nedprioriterat naturvårdenbl.a. till förmån för tveksam miljardrullning till delokala investeringsprogrammen.Miljöministern sade sig vara förvånad över kritik av att regeringen föreslagit förfå skyddsvärda områden till EU:s ekologiska nätverkNatura 2000. Det borde han inte vara. Kritik motregeringens låga ambitioner i EU:s arbete med Natura2000 har framförts av såväl som fleramiljöorganisationer.Regeringen har inte bara anmält för få områdentill Natura 2000. Den grövsta försummelsen är attregeringen har varit passiv då det gäller att påverkavilka naturtyper som ska ingå i Natura . Därmedkommer svensk natur att vara underrepresenterad iEuropas ekologiska nätverk. Det är, herr talman, intetill gagn för den biologiska mångfalden.Anf. 36 () re-plik:Herr talman! Jag vill börja med att ta upp Agenda21. Jag kan förstå att , som kommerfrån en kommun där har ordförandeska-pet i miljö- och hälsoskyddsnämnden, känner attAgenda 21 bär. Tyvärr har i många kom-muner med andra majoriteter blivit en hyllvärmare.Vidare har många av de förslag till åtgärder somfanns i Agenda 21-programmen totalt körts över. Jagtror att det krävs mycket av de lokala politikerna föratt kunna visa att betyder någonting.När det gäller de lokala investeringsprogrammenhar vi gång på gång fått höra att de egentligen intehandlar om miljö utan om arbetsmarknad. Jag ärorolig för att många kommuner inte gör miljöinveste-ringar nu därför att de hoppas på att få pengar frånstaten. Jag tror att det är en utmaning för lokala poli-tiker att verkligen se till att ett miljöarbete bedrivs.Jag är lite förvånad över att , somtalar sig varm för kretsloppsanpassning och produ-centansvar, kan acceptera att man eldar sopor på detsätt som sker i .