prot · GN0962 · 2000-02-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:62Tisdagen den 8 februariKl. 14.00 - 16.1818.00 - 18.40Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 1 och 2 februari.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i Nordiska rådetssvenska delegation.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om kompletteringsval till Nordis-ka rådets svenska delegationTalmannen meddelade att Socialdemokraternasriksdagsgrupp på grund av uppkommen vakans an-mält till suppleant i Nordiska rådetssvenska delegation.Talmannen förklarade vald tillsuppleant i svenska delegationAgneta Brendt (s)4 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Center-partiets riksdagsgrupp skulle aktuell debatt om frå-gorna runt ökade sjukskrivningar och behov av reha-bilitering i arbetslivet anordnas torsdagen den10 februari kl. 12.00.Från regeringen skulle statsrådet inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Begäran om aktuell debattRiksförsäkringsverket presenterade i går en rap-port om det preliminära utfallet av sjukpenningskost-naderna samt prognosen för . I rap-porten konstateras att sjukpenningskostnaderna ökarmycket snabbt och överstiger tidigare prognoser.Regeringen har vid tidigare tillfällen och1999 tvingats justera prognoserna eftersom kostna-derna ökat snabbare än beräknat. Det som är allvarligtär att få åtgärder har vidtagits för att hejda kostnads-ökningarna och för att möta människors behov avrehabilitering och minskad stress i arbetslivet.Centerpartiet begär en aktuell debatt för att dis-kutera frågorna om de ökade sjukskrivningarna ochbehovet av rehabilitering i arbetslivet.Stockholm den 1 februari 2000Agne HanssonGruppledare (c)5 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanTalmannen meddelade att ett meddelande om änd-ring i kammarens sammanträdesplan delats ut tillkammarens ledamöter.6 § Svar på interpellation 1999/2000:186 omannonsbilagorAnf. 1 Vice statsminister ():Fru talman! Per har frågat statsministern omvilken policy regeringen har när det gäller ministrarsdeltagande i kommersiella annonsbilagekampanjeroch andra kommersiella budskapskampanjer.Interpellationen har överlämnats till mig.Bakgrunden till interpellationen är följande.I var den 24, 28, 29, 30 och 31december 1999 samt an-nonsbilagor på olika teman, som t.ex. barns hälsa ochtillväxt, införda under beteckningen "Millennium".För varje annonsbilaga ansvarade en myndighet, ettföretag eller en organisation.För bilagorna som var införda den 31 december1999 respektive ansvarade Nä-ringsdepartementet respektive Miljödepartementet.Dessa innehöll en krönika av näringsministern ochstatsrådet samt miljöministern, annat materialfrån departementet samt annonser från myndigheter,organisationer och företag.I bilagorna som var införda den 28, 29 och 30 de-cember 1999 samt medverkadestatsrådet , utbildningsministern, näringsmi-nistern tillsammans med statsrådet respektivejordbruksministern i krönikor. För dessa bilagor an-svarade , , ABrespektive Krav.Enligt två avtal , ett för varje de-partement och bilaga, ingångna mellan Närings- re-spektive å ena sidan och skulle departementen tillsammansmed och producera bila-gan. skulle bl.a. producera det redaktio-nella materialet och förfärdiga ett bilageoriginal.Departementen pekades ut som ansvariga för inne-hållet i bilagorna. De skulle också godkänna text ochlayout.För bilagan betalade departementen drygt 130 000kr exklusive moms vardera. I bilagorna skulle sedanannonser från olika intressenter på bilagornas te-maområden finnas. Annonsörerna, huvudsakligenmyndigheter och organisationer men också någraföretag, skulle själva betala för sitt utrymme i bilagan.Statsrådens medverkan med kröniketexter i de an-nonsbilagor för vilka andra än departement ansvaradehar skett utan kostnad för departementen.I finns ensärskild policy för information och kommunikation.Målet för den externa informationen och kommuni-kationen är att bidra till en ökad kunskap om rege-ringens och verksamhet i ,i EU och i andra internationella organisationer därSverige verkar och att bidra till en ökad kunskap omregeringens och roll i den demo-kratiska beslutsprocessen. Informationen ska bl.a.redovisa och ge kunskap om sakfrågor, förslag ochåtgärder. Den externa informationen syftar ytterstenligt policyn till att nå allmänheten. Förutom attkommunicera direkt med allmänheten ska Regerings-kansliet även vända sig till målgrupper som dessutomkan fungera som vidareförmedlare av information iSverige och utomlands. Exempel på sådana är myn-digheter, kommuner, organisationer och massmedier-na.Deltagandet i annonsbilagorna med beteckningen"Millennium" har skett i enlighet med denna policy.Anf. 2 PER ():Fru talman! Tack för en bra genomgång av saklä-get kring de här bilagorna! Men bortsett från infor-mationen om att det här har kostat plusmoms för de två departementen var det ju inte alls dethär som jag frågade om. Kring detta finns det ett stortantal frågor som jag tycker att det är värt att ta påmycket stort allvar.Vi har alla sett dessa bilagor. När man lägger dembredvid varandra finner man att de ser precis likadanaut bortsett från att det längst upp i kanten står attbilagan är annons från , Näringsdepartementeteller osv.Interpellationen handlade ju om syftet. Vem harinitierat kampanjen? Jag undrar om man satt på Teliaoch sade: Åh, vad det vore trevligt med en bilaga medett vackert foto på och oss initiera en millenniekampanj! Eller är detnågon annan, någon på den här konsultbyrån, som hargjort det? Eller är det som jag tror? Jag tror att någonelev till och har suttit på Näringsde-partementet eller på Statsrådsberedningen och sagt:Regeringen har så oerhört låg popularitet; så få mi-nistrar är kända. Låt oss i vackra fyrfärgsbilagor göralite reklam för regeringen!Man kan också fråga sig vad hela den här kam-panjen har kostat. Vem betalar de olika fakturorna?Jag har förstått att en har gått till Näringsdeparte-mentet och en har gått till . Tar niockså in annonsintäkterna, eller sker det via konsul-ten?Det viktigaste av allt är att det här handlar omgränser. Ska vi ha riksdagsledamöter ochstatsråd som går runt med pannband där det stårCharkman? Eller ska vi gå runt som ishockeyspelaremed olika typer av kommersiell information på oss?Det här tycker jag är extra viktigt nu när vi har ettpersonval. Personvalet innebär ju att vi alla som är iriksdagsbranschen slåss om ett antal säten för attsedan kunna bilda regering och för att bli riksdagsle-damöter. Det här innebär ju att vi helt plötsligt skullekunna få en ny situation. Vi kan ta som ex-empel. Låt oss säga att utbildningsministern har storaannonsbilagor som får betala för att hanska få så mycket exponering som möjligt! Då har frutalman och jag som inte har de möjligheterna natur-ligtvis ett betydligt sämre läge i det personval som viska ha i län.Jag tycker faktiskt att de här frågorna är viktiga attta upp. De är centrala när det gäller att vi ska kunnaha ett väl fungerande personval. Man kan se det påolika sätt. Man kan tycka att det här med sponsring ärokej, och då bör vi ha bra regler för det. Men de härbilagorna visar på att det inte finns någon klar rågångmellan vad statsråden gör och vad företag gör.Anf. 3 Vice statsminister ():Fru talman! Per får det att verka som om dethär är bilagor som utgör någon sorts personkampanjerför respektive statsråd. är det så att bilagornabestår av flera sidor, och det är en krönika i kantensom respektive statsråd har skrivit. Det är ju faktisktinte särskilt ovanligt att statsråd skriver krönikor ellersmå artiklar i tidningar där det också förekommerkommersiella budskap. Detta är i sig inte något speci-ellt nytt.Jag håller med om att formen för det här är ny,och jag tycker också att av det skälet bör man titta pådet här. Så jag välkomnar en granskning av det, fördet är viktigt att veta var gränserna går någonstans.Jag utgår ifrån att man i tittar pådetta, inte bara så att säga den uppmärksamhet ochdet positiva intresse som de här bilagorna har väcktför sakfrågorna - det är ju det som det handlar omegentligen - utan också om det kan vara så att formenär sådan att detta på något sätt går att ifrågasätta. Jagtycker att detta är ett intressant exempel på det och bör diskutera just detta. Men jag hoppas ocksåatt vi kan vara överens om att det som har skett intepå något sätt är olagligt. Det faller helt inom de nor-mala ramarna för hur departementsresurserna kananvändas. Det är ingen personvalskampanj för någotstatsråd, utan det är statsrådets skyldighet att delta iinformation om sitt ämbetsområde.Anf. 4 PER ():Fru talman! Jag tycker att det här var bra svar. Jagtänker vända mig till revisorer meden anmälan, därför att jag delar vice statsministernssyn på att det är viktigt att ta reda på hur vi ska för-hålla oss till detta och var gränserna går.Jag tror likt vice statsministern att det här inte ärolagligt. Frågan är: Är det rätt och rimligt? Är detetiskt försvarbart? Är det här någonting som vi vill haen debatt om i kvällspressen? Det tycker jag är trefrågor som man ska svara på. Jag tror att det är lag-ligt, men därefter skulle mitt svar vara nej på de föl-jande frågorna.Låt mig förklara lite extra varför jag tycker det!Jo, de företag och organisationer som har annonserathär är oerhört beroende av sin omvärld, en omvärldsom består av produkter, konkurrenter och nya upp-finningar men också av en regering som drastiskt kanförändra omvärlden för dessa företag och organisa-tioner. Man kan ha världens bästa kärnkraftverk, menhelt plötsligt bestämmer sig regeringen för att sociali-sera dem och lägga ned dem, och då har det ju verkli-gen skett en intressant omvärldsförändring, för attuttrycka sig milt.Just därför är det kanske extra spännande att tittapå vilka som annonserar i vilka bilagor. Gör man detså ser man att i bilaga är detmycket riktigt och Ragnsells som annonse-rar. Det är ju inte så konstigt. Jag menar; jag tror attalla kärnkraftsproducerande företag gärna skulle viljahålla sig väl med miljöministern så att det inte ärderas kärnkraftverk som ska socialiseras härnäst.På samma sätt är det i näringsministrarnas bådaannonsbilagor , , , McKinseym.fl. som har annonserat. Och tacka sjutton för attTelia är intresserat av att hålla sig väl med de bådanäringsministrarna! De är ju de som verkligen kanpåverka den privatisering som vi förhoppningsvis skase. Så tacka sjutton för att de här företagen tycker attdet är viktigt att få ställa upp just i den bilagan.Och ett tredje exempel: Om man tittar i MargaretaWinbergs bilaga ser man precis det man trodde skulle få se: Frukt & Grönt, ochHemköp, alla företag med goda kommersiella skäl atthålla sig väl med jordbruksministern.Jag tycker att just den här så att säga respektiveministers bilaga och vilka som är finansiärerna visarännu tydligare att vi verkligen behöver fundera ige-nom om det här verkligen är så klokt. Här har vi fö-retag och organisationer som är oerhört beroende försin överlevnad av att det inte sker någonting liknandedet som har skett på kärnkraftssidan, och som natur-ligtvis är oerhört beroende av och ägnar oerhörtmycket pengar och kraft åt att via lobbyföretag ochandra se till att man kan påverka politikerna. Och jagtycker att det här är oerhört etiskt tveksamt.Anf. 5 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att beskrivningen av dessabilagor är något underlig. Det är ju inte fråga om enministers bilaga, utan bilagan gäller ju ett ämnesom-råde. Det är väl inte så konstigt att organisationer,myndigheter och företag på miljöområdet är intresse-rade av att annonsera just när det är miljöfrågor somtas upp i en fyrasidig bilaga. I och för sig kan man vältänka sig att de skulle annonsera om sociala frågortogs upp också, men det verkar mer näraliggande attde faktiskt annonserar i sitt eget sammanhang.Jag tycker nog att det är lite långsökt att de här fö-retagen skulle annonsera för att hålla sig väl med enminister. Jag tror att om man är i de markerna ochtassar finns det nog annat som man ska vara mervarsam om än en sådan här offentlighet, så att säga.Jag är glad att vi är överens om att det här inte ärnågot olagligt, men jag håller också med om att det ärbra att vi får en diskussion om var gränserna går i dethär sammanhanget.Anf. 6 PER ():Fru talman! Socialdemokraterna är ett parti för sigsjälvt. Detta parti har dubbelt, tredubbelt eller fyr-dubbelt så mycket resurser som alla andra riksdags-partier tillsammans när det är valrörelse. Det har enhuvudsponsor, LO, som pumpar in ivalrörelserna. Ni socialdemokrater har dessutomunder byggt upp en struktur med myndig-heter och organisationer som så att säga är styrda aver och talar om hur bra det är med socialdemokratiskpolitik. Det kan vara och t.ex. Ni har dessutom suttit med ut-nämningsmakten i massor av år. Bortsett från att dethar varit många centerpartister här på slutet, eftersomde också har ställt upp på socialdemokratisk politik,vimlar det ju av socialdemokrater runtom i olika typerav verk och styrelser.Trots detta är Socialdemokraterna inte längre ettstatsbärande parti som har av väljarna. Detär inte heller ett fyrtioprocentsparti, utan det börjar bliett parti på några och . Är det kanskedetta som gör att ni socialdemokrater nu måste hittaytterligare finansiärer för att se till att ni får ut ertbudskap på ett så trevligt sätt som möjligt?Jag lade märke till konsultföretaget som var in-blandat i det här. På dess hemsida kan man läsa entext som handlar om varför man ska annonsera i denhär typen av bilagor, och där står det att det här är etttrevligt sätt som väcker uppmärksamhet och som göratt man sedan kanske får i gång andra debatter ochkanske intresserar medierna av att på ett trevligt sättta upp frågorna. Ja, det är väl precis det man villuppnå när man har riktigt låga förtroendesiffror och ival efter val får långt ifrån de man är van vid.Anf. 7 Vice statsminister ():Fru talman! tyckte jag nog att Per gick enaning utanför koncepten här.Vi har ett fackligt politiskt samarbete, öppet ochtydligt, därför att vi har gemensamma intressen. Detfinns en hel del människor som är socialdemokratersom jobbar i myndigheter. Jag hoppas att Per intevill förbjuda dem att arbeta i olika myndigheter.Vi socialdemokrater har varit i regeringsställninglänge. Det är klart att vi då har hanterat utnämningar,och det kontrolleras av hur det gårtill. Det är många både från olika partier och framförallt naturligtvis myndighetsföreträdare som får förtro-endet att sitta i högsta ledningen av olika verk ochmyndigheter. Den frågan kan vi ha en särskild debattom, men den hör definitivt inte hit.Men om det är så att Per anser att bara därföratt vi är socialdemokrater så ska socialdemokratiskaministrar inte ha rätt att företräda sina områden, intefå skriva krönikor och inte få förekomma i medier pådet här sättet, då har vi väldigt skilda åsikter. Så längevi talade i sakfrågan var vi lite närmare varandra, mendet här tyckte jag gick väldigt långt utöver vad de-batten har rört sig om.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:108 omsamordning av radiokommunikationsnätAnf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Per har frågat mig huru-vida jag avser vidta några åtgärder för att avhjälpabristerna i polisens kommunikationsnät samt närregeringen avser att komma med förslag till riksdagenom Ett tryggare (SOU 1998:143).Rikspolisstyrelsen beslutade att till-sätta en utredning om polisinsatserna i Östergötlandslän efter bankrånet i Kisa och morden på de bådapolismännen. Utredningen överlämnade sin rapport inovember . Den upptar bl.a. sambandsfrå-gor. Jag har inhämtat att remissbehandlingen av rap-porten avslutats och att styrelsen nu övervä-ger förslagen. För det fall de åtgärder som rapportenföranleder kräver beslut av regeringen kommer Riks-polisstyrelsen att på sedvanligt sätt inkomma med ensådan framställan.Vad gäller din andra fråga så beslutade regeringenden att tillsätta en utredning för att klar-göra förutsättningarna för ett gemensamt radiosystemför polisen, den kommunala räddningstjänsten samthälso- och sjukvård m.fl. Bakgrunden till utredningenär att det , både inom den offentliga och denprivata sektorn, finns ett stort antal enskilda radionät.I stort sett varje myndighet, organisation eller företagmed behov av radiokommunikation har byggt uppoch driver ett eget system.I moderna mobilradiosystem är det nu möjligt attolika användargrupper kan fungera oberoende avvarandra, som det finns stora möjlighetertill samkommunikation om man så önskar. Detta ärmycket värdefullt då olika myndigheter - t.ex. polis,brandkår, sjukvård - ska samarbeta vid en olycks-plats. Denna samkommunikation är i principhelt omöjlig. Det ansågs därför från flera departementönskvärt att frågan om att på något sätt införa ettgemensamt radiosystem för alla myndigheter skulleutredas.Regeringen har remissbehandlat utredningen.Remissvaren pekar på att många myndigheter harbehov av att samarbeta kring ett nytt gemensamtkommunikationssystem. Regeringen välkomnar den-na strävan och har redan tillsett att ett frekvensut-rymme avsatts till detta ändamål. Ärendet bereds förövrigt fortfarande inom Regeringskansliet.Anf. 9 PER ():Fru talman! Först ber jag att få tacka statsrådetSahlin för svaret på mina frågor angående detta radio-system. Jag vill erinra om att det nu är enkollega till mig här i kammaren väckte ett förslag omett enhetligt digitalt radionät. Man har haftett antal saker i utredningshänseende.Rikspolisstyrelsen har tillsammans med , och Överstyrelsen förcivil beredskap bildat Komrad. Man har i en rapportfrån lämnat rekommendationer till regeringen.Man har fått en utredning frånlandshövding om ett slutbetänkande frånutredningen om just ett gemensamt radiosystem.Samtliga gjorda utredningar har landat på att detär mycket angeläget och mycket nödvändigt att byggaett gemensamt radiosystem. Brådskan har även un-derstrukits av departementschefen . Han sade då att det var värde-fullt att nu äntligen få ett samlat förslag i en frågasom diskuterats och att det är nödvändigt attSverige får ett samordnat system. Men väntan har inteslutat med detta. har det gått ytterligare 13 måna-der.Det är bara att konstatera att mitt inhopp i dennafråga har att göra med polismorden i ochupptäckten att man inte kunde kommunicera medvarandra på grund av olika radiosystem. Jag tänkerinte av Malexandermorden dra slutsatser om helhetensom sådan. Det kan hända sådana saker. Men jagtycker ändå är ett memento när man upptäcker myck-et allvarliga problem i de gamla systemen. När de intekan kommunicera kan man inte skapa rätt varnings-system och rätt säkerhet för de personer som skajobba i olika typer av räddningstjänst och polisiärafunktioner m.m.Det finns därför mycket stor anledning att mangör i ordning det nya systemet och rättar till denbristen. Jag är väl medveten om att PTS har tilldelatett nytt frekvensområde för att kunna ha ett gemen-samt radiosystem. Inom i övrigt har Natolämnat motsvarande frekvensband för att därmedmöjliggöra en effektiv kommunikation mellan olikamyndigheter i samband med krissituationer vid olikatyper av katastrofer så att de verkligen kan fungeraoch kommunicera på ett effektivt sätt.I dag är det närmast så att polisen får demonteraden del av sin äldre utrustning i och med att den intelängre fungerar. Man plockar reservdelar från gamlaapparater till andra gamla apparater för att över huvudtaget få det hela att fungera. Enligt min uppfattning ärdet därför utomordentligt angeläget att vi kommerfram till beslut. Det har långhalats ,och det finns tillräckligt många utredningar. Vi ser nudessutom att man på ett antal olika ställen runtom iSverige i desperation är på väg att bygga egna systemtill avsevärd högre kostnader i och med att de gamlasystemen inte är tillfyllest.Fru talman! Jag vill ställa några uppföljande frå-gor till statsrådet. Den första frågan är hur hon ser påde olika organisationer som förbereder alternativasystem och vilka konsekvenser man bör dra av det föratt skapa ett gemensamt radiokommunikationssystem.Den andra frågan är om statsrådet är beredd att fattaett beslut när det nu även finns förslag om finansie-ring. Enligt utredning ska man i praktikenlåta en operatör stå för investeringarna och i stället haen form av drifts- och kapitalkostnad år . Fördet tredje vill jag fråga statsrådet om det inte finnsskäl för regeringen att nu komma till beslut med an-ledning av Malexandermorden. Jag tycker att det ärett mycket starkt memento för oss alla.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! För det första vill jag understryka detsom Per avslutade med. Jag delar upp-fattningen att detta är mycket angeläget. Angelägen-hetsgraden understryks av de mycket tragiska händel-ser som inträffade i . Jag delar också därden bedömning som Per gjorde.Visst kan problem ändå uppstå i situationer därmånga olika delar måste kommunicera med varandra.Men det är ingen tvekan om att behöver ettsystem där olika myndigheter kan tala med varandra.Det har visat sig inte minst vid olika olyckstillfällen.Det är angeläget. Händelserna harunderstrukit det. När det gäller de delar som jag an-svarar för inom har vi, precis somPer betonade, redan avsatt frekvensut-rymme för detta ändamål.Frågan bereds . Jag utgår från, och tar också deli, att det arbetet sker mycket noggrant och så skynd-samt som möjligt. De frågor som Per Westerbergkompletterar med ingår i samma resonemang. Justdärför att frågan berör många olika myndigheter,och olika kommuner är det viktigtatt man agerar både skyndsamt och på ett sådant sättatt frågan verkligen får en hel lösning. Jag är därförinte beredd att svara på de uppföljande frågornaPer hade om finansieringen. Det ingår idet beredningsarbete som sker på Regeringskans-liet.Anf. 11 PER ():Fru talman! Först tackar jag för delsvaren jag fått.Malexandermorden var väckarklockan för mig. Jagkonstaterar att det fanns en bristande funktion. Utanden hade det funnits väsentligt större förutsättningarför att tragedin inte hade behövt inträffa eller i vartfall inte fått så allvarliga följder.Jag noterar också att med ett gemensamt införan-de av det nya systemet och inte med ett plottrandemed olika myndigheter och olika kommuner som görolika investeringar kan man kanske, enligt vissa be-dömare i branschen, komma undan med en tiondel avkostnaden för många parallella system som dessutomhar bristande funktion mellan sig.Jag tycker därför att det är angeläget att mankommer fram här. Jag vet att irritationen inom är mycket stor i och med att ett stortantal kommuner står färdiga och vill investera. Manser problematiken; att man inte klarar av samordning-en i samband med olika typer av katastrofsituationer.Jag noterar också att ett mycket stort antal länder iEuropa redan har infört ett nytt system för gemensamradiokommunikation. Man har gjort det med lite olikafinansieringar, men det finns naturligtvis möjligheteratt gå via operatören, som får stå för investerings-kostnaderna medan man själv tar hand om driften,och att ha en kapitalannuitet år för år om det är pro-blem budgetmässigt.Fru talman! Jag har väldigt svårt att se att dettaska behöva ytterligare beredningsarbete. Jag tyckeratt det finns skäl att komma till beslut, att lätta påproblemen för kommunerna och för statens egnamyndigheter. Jag förstår problemet, att det kan varaett problem att samordna ett antal myndigheter. Mendet minskar inte angelägenheten och behovet av ettbeslut.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Vi är rörande överens både om väck-arklockan som många av oss fick och om vikten avden. Men jag vill ändå säga något om den uppgiftsom Per hade om att många andra länderredan infört sådana här system. Det ifrågasätter jag.Många länder funderar i samma banor som vi, menmig veterligt har ingen infört det. Några liggerlängre fram än andra.Jag vill alltså bara upprepa frågans vikt. Vi skagöra vad som på oss ankommer för att det så snartsom det är praktiskt möjligt ska bli ett gemensamtsystem.