prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Utskottet har därför gjort etttillkännagivande om att vi måste få en lösningpå det här området.Fru talman! IT-propositionen handlar alltså omtillit, tillgänglighet och kompetens, något som vi harutvecklat i betänkandet. När vi fattar beslut kommer vi att ta ett mycket stort steg framåt motatt vara en ledande IT-nation.En sak som utskottet särskilt har betonat är viktenav uppföljning och utvärdering. Det är nödvändigt attstämma av bedömningar och prognoser. Det är vä-sentligt att man ger tillfredsställande information ombeslut och planeringar och möjlighet att granska hurutbyggnaden och satsningarna på utbildning ochsäkerhet går.Fru talman! Vi tar nu ett av stegen in i det digitalasamhället. Vi befinner oss i en samhällsomdanandetid just , och det går väldigt snabbt. Men vi ska haklart för oss att förändringar är det bestående i ettsamhälle. Vi har alltid haft förändringar av samhället.Det är bara det att vi just nu upplever att det går väl-digt fort. Det är bra om vi kan ge tydliga spelregleroch att vi ifrån sida kan kratta manegen, såatt företagen vet vad som väntar framöver.Vi ska lita på att marknadskrafterna till stor delkommer att satsa på utbyggnadstakten, men från vårsida ska vi vara klara över att det behövs öppna lös-ningar. Det är där som vi politiker kommer in, när detgäller att ha öppna nät.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ettfantastiskt bra betänkande och avslag på samtligareservationer.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det är lite märkligt ändå. MonicaGreen står här och solar sig i glansen från Sverigesframgångar som IT-nation. Den avreglering av tele-marknaden som den borgerliga regeringen drev ige-nom motarbetades frenetiskt avsocialdemokraterna och andra. Men låter manpåskina att man har varit pådrivande och bara fort-sätter på den framgångsvägen. Ingentingkunde vara med felaktigt. En större politisk hederlig-het tycker jag att man skulle kunna förvänta sig.Sedan talar om marknadskraftersom hålls om ryggen på olika sätt. Kan Mo-nica möjligen precisera det? Det är ju vi somvill att marknaden ska använda sina pengar till attinvestera i nät av olika slag. Vi vill inte att man skaanvända statliga medel, dvs. skattepengar, statligabolag som det statliga , som är fallet medt.ex. det här stornätet.Precis på samma sätt resonerar vi när det gäller li-censer för tredje generationens mobiltelefoner. IEngland får man in över 300 miljarder. I Frankrikeberäknas det till 170-200 miljarder, och i Sverigefinns det beräkningar som talar om mellan 40 miljar-der och . På vilket sätt är detta atthålla marknaden om ryggen, ? Varförkan vi inte göra på samma sätt som dessa länder?Fru talman! Detta var en del av mina frågor. Jaghoppas att jag får svar på några av dem.Anf. 70 () replik:Fru talman! Det är klart att är sur föratt det går bra för och för att vi sossar faktisktpåpekar det. Det är trist att hon inte ens vill erkännadetta. Men i hennes anförande tyckte jag mig höra atthon tyckte att det var roligt att det går bra för Sverige.Det är möjligt att tycker att det är hennesförtjänst, och visst - det flesta politiska partier harsäkert hjälpt till på olika sätt.Men vi ska ha klart för oss att den borgerliga re-geringen definitivt inte hade sådana föresatser om enbredd som omfattar alla. Det unika med våra sats-ningar är att vi inte tror enbart på marknadskrafterna,utan att vi i den svenska modellen tror på symbiosenoch på att hjälpas åt. Vi tror inte enbart på marknads-krafterna, och vi tror inte heller enbart på de statligasatsningarna. Vi tror att vi kan hjälpas åt, och det ärden svenska modellen, eller den socialdemokratiskamodellen, som jag vill uttrycka det.När det gäller licenser för UMTS-satsningarna ärdet riktigt att vi inte tänker auktionera ut dem. Vitycker att det är bättre att de pengarna används till attbygga ut ett bra nät för UMTS-licenserna. Vi skasätta upp kriterier för dem som söker licenserna. Omman uppfyller kriterierna, t.ex. en utbyggnad i helalandet och att det ska komma alla människor till del,då kan man få licenserna.Så varför ska vi ta ut en massa pengar från företa-gen? Det skulle innebära att våra egna, svenska före-tag kanske skulle slås ut, medan vi ger multinatio-nella företag möjlighet att komma in på den svenskamarknaden. Det kanske tycker är käckt.Men vi tycker att det är bättre att sätta upp kriterieroch sedan använda pengarna till att bygga ut nätet istället.Anf. 71 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis väldigt bra att detgår bra för . Ingen har ju påstått någontingannat, eller hur, ? Att ens låta påskinanågot sådant är återigen uttryck för en politisk ohe-derlighet som jag hoppas att slutarmed nu.I frågan om UMTS-licenserna utgår man ifrån i den fria konkurrensens namn kommer att läggapå precis lika mycket pengar på det som licensbeta-larna ska betala. Ingenting kan vara mera felaktigt.Vi menar att man i full konkurrens måste auktio-nera ut tillstånden för att få in väsentliga medel tillstatskistan. 50 miljarder är väl inte att förakta? Ochtror verkligen att mobilföretagenskulle kunna lägga ut det direkt på kunderna? Är detinte så att man härigenom låter företagen själva in-vestera i sin egen framtid i stället för att låta statengöra det? Snacka om att hålla marknadskrafternabakom ryggen i sådana fall!Anf. 72 () replik:Fru talman! tror jag att återigenhar missuppfattat detta med UMTS-licenserna. Det ärju faktiskt inte så att staten ska bygga det nätet, utandet är företagen. Vi ställer upp kriterier för hur manska få licenserna. De som kommer att kunna uppfyllakriterierna kommer att få licenserna. Det är väl ettväldigt smart sätt att använda de pengarna på?Till syvende och sist: Om vi skulle ha en utauk-tionering, tror då att dessa multinatio-nella företag skulle ägna sig åt något slags välgören-het? Nej, det är kunderna som får betala. Det har detalltid varit. Jag kan inte förstå hur kan fådet till att företagen helt plötsligt skulle börja skänkabort pengar för att komma in på marknaden. Nej, detär kunderna som får betala.Det är roligt att erkänner att det gårbra för . Jag hoppas att vi fortsättningsvis kanjobba tillsammans för att klara av framtidens utma-ningar. För vi har många spännande utmaningar fram-för oss i den digitala världen.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag vill citera den ärade ledamotenSture : "Mycket ska man höra innan hårettrillar av." Och har förmodligen hörten del mer än jag. Men det var droppen när MonicaGreen sade att det är den socialdemokratiska model-len som har fått att bli en ledande IT-nation.Då vill jag fråga : Vad hade social-demokraterna för inställning närtelemarknaden skulle avregleras? Var det inte social-demokraterna som motsatte sig detta? Motsatte siginte socialdemokraterna en bolagisering av ?Och , senare, när äntligen en utförsälj-ning av kommer till stånd ska staten likväl be-hålla majoriteten av aktierna. Jag tycker att MonicaGreen också skulle tänka på historieskrivningen.IT-företagen - alltså branschorganisationen - sade att man saknade flera väsentligasaker i regeringens IT-proposition. En av dessa sakervar en förändrad optionsbeskattning så att Sverigekan bli en starkare konkurrent till andra länder.Det är många röster som höjs för en förändring avmånga saker, av vårt skattesystem, av värnskatten, avförmögenhetsskatten, av dubbelbeskattningen avaktier och, som sagt, av optionsbeskattningen. Jagskulle vilja att utvecklade hur social-demokraterna ställt sig till dessa frågor. Och varförfinns det ingenting med i betänkandet om en föränd-ring av skattesystemet?Anf. 74 () replik:Fru talman! har inte tappat håretän. Det är bra, då kan jag ta i lite till.Jag märker att både och Kristdemo-kraternas företrädare tolkar in ett slags historieskriv-ning i det som jag sade tidigare. Men vad jag sade omden socialdemokratiska modellen var att vi satsar påbredden, att vi ska se till att IT-samhället kommer allatill del. Enligt mitt sätt att se det är detta den social-demokratiska modellen. Jag tolkade aldrig in någonhistorieskrivning, utan det har ni gjort efteråt. Det ärmöjligt att ni gör det bara därför att ni också vill varamed på banan. Ni får gärna vara med i det framtidasamhället. Jag tycker att det är bra om vi kan hjälpasåt.Men vi ska ha klart för oss att det har varit social-demokraternas främsta IT-politiska mål att göra in-formationstekniken tillgänglig för alla. Det har varitvårt mål ända sedan regeringsskiftet . Dessförin-nan - och det vill jag hävda - drev som ett elitistiskt projekt inriktat på de hög-avlönade och välutbildade i storstäderna. att debatten här har bekräftat detta.Anf. 75 () replik:Fru talman! Trots att socialdemokraterna i börjanmotsatte sig en avreglering av telemarknaden har detgått så bra för . Det finns en grundläggandeorsak till att har kunnat bli en ledande IT-nation, och det är att informationstekniken har kunnatspridas ut över landet på grund av ökad konkurrens.Monica sade att socialdemokraterna vill haett IT-samhälle för alla. Den uppfattningen delarockså vi kristdemokrater. Och vad gör då socialde-mokraterna för att motverka klyftorna i samhället?Jag försökte säga i mitt anförande att just debatten omklyftorna förs betydligt intensivare i än i Sveri-ge, trots att ligger före på många områden.Utbildning är viktigt för att alla ska kunna ta tillsig den nya tekniken och ha glädje av den. Därför harvi i vår motion försökt att betona IT-pedagogiken,men det föll inte i så god jord hos socialdemokrater-na.Vi har också tryckt på att hem-pc är väldigt bra,men det måste till en fortsättning. Då skulle mankunna tänka sig att alla får göra avdrag för pc, Inter-net och en grundläggande utbildning. Men MonicaGreen vill inte att man ens utreder vad det skullekosta. Då tycker jag att motverkararbetet med att ta sig an problemet med en klyfta isamhället.Anf. 76 () replik:Fru talman! säger att vi inte hjäl-per till med att försöka få bort de klyftor som IT-samhället kan skapa. Då måste jag återigen säga att visatsar på både bredd och spets. Det är det som är densvenska modellen - jag kallar den för det så att ni kankänna er delaktiga i det hela. Det är inget annat landsom gör på det sättet som vi gör. Vi är alltså unika idet sammanhanget. Vi vill försöka få med samtligaoch inte lämna oss bakom några när vi går in i det nyasamhället och den nya ekonomin.60 000 lärare i utbildas i ITIS - dvs.IT i skolan - för att de i sin tur ska utbilda de läraresom finns ute på skolorna. Det är inte heller någotannat land som har tagit ett så oerhört stort steg närdet gäller utbildning av IT i skolan och satsningar påhögskolor i hela landet där IT ska komma in som ennaturlig del i de allra flesta program. Det också enförebyggande satsning för att inte skapa klyftor.Även de satsningar som vi gör för äldre, för han-dikappade och de fortsatta satsningar som vi gör påkompetens och kartläggning av kvinnors möjlighettill IT är sådant som är mycket bra för att minskaklyftorna i samhället.Anf. 77 () re-plik:Fru talman! Jag har lyssnat på . Honvill på något sätt tillgodoräkna socialdemokraternaför den fantastiska IT-utvecklingen i . Jagbjuder gärna på det.Det betänkande som vi nu diskuterar är inte såklart oenigt. Vi är överens om det mesta. Men det gårändå inte att undgå att notera att inom ramen för densocialdemokratiska modellen som är så gudomligtunderbar har vi i alla fall sett en ut-flyttning av , , , och enrad mycket avancerade IT-företag. Är det den social-demokratiska modellen beklagar jag väldigt många avdem som röstar på det partiet.Det var inte så länge sedan vi hade en kommuni-kationsminister - företrädare - somkommenterade detta med Internet. Hon hävdade medbestämdhet att det var någonting som var en fluga,någonting som var ett mode och som sedan skulleförsvinna. Var fanns insikten då inom den socialde-mokratiska regeringen när det gäller IT och bred-band? Det kan man fråga sig.Jag minns valrörelsen när taladesig varm för bredband runtom i vårt land. Statsmi-nistern och företrädare för den socialdemokratiskamodellen fnyste då och tyckte att det inte var särskiltmycket att diskutera.Jag vill ställa några frågor som intehar berört i sina inlägg. Vilka åtgärder är MonicaGreen beredd att vidta för att svenska företag inte skasäljas till utlandet? Vilka förändringar ska ske när detgäller skattesystemet?Anf. 78 () replik:Fru talman! höll ett litet talhär. Men det är ju trevligt att få höra hans åsikter engång till.Per-Richard Molén säger att det flyttar många fö-retag utomlands. Ja, det gör det, men vi ser också detmotsatta. Det är oerhört många företag som etable-rar sig här med mycket tekniskt kunnande som flyttartill . Vi ser också en innovation och enavknoppning av företag. På högskolorna är det mångasom startar små IT-företag. Det har blivit en fantas-tisk bredd på många olika sorters företag i IT-branschen. Det här är bara början på någonting nytt.För att citera har vi en väldigtgod jordmån i det svenska samhället för att dessaföretag ska kunna leva och växa i . Vi kanockså se bristen på ett visst kunnande som tyder på attvi behöver utbilda ännu fler som kan satsa på ännufler företag i det här landet. Vi har ju tidigare pratatom att arbetslösheten sjunker. Det är också ett teckenpå att det går bra för företagen.Anf. 79 () re-plik:Fru talman! har inga recept ellerförklaringar när det gäller åtgärderna för att förändraskattesystemet.Jag har en kort fråga. Vilka företag menade när hon sade "oerhört många företag"?Nämn fem utländska företag som harlokaliserats till . Jag nämnde ett i mitt tidigareanförande - - men det gällde en liten forsk-ningsenhet. Nämn, , de utländska före-tag som mer eller mindre står på kö för att flyttatill Sverige.Anf. 80 () replik:Fru talman! Vi kan se att många delar av t.ex.Microsoft förlägger alltmer av sin produktion ellertillverkning i . Vi kan se andra företag somfinns på många håll i världen som placerar sigäven i därför att det är en så god jordmån förIT-företag här. Vi har många exempel på att det gårbra för , och det ser vi också på den sjunkandearbetslösheten och kompetensbristen, som vi måsteåtgärda genom satsningar på högskolorna.Anf. 81 Näringsminister ():Fru talman! Vi står mitt uppe i en samhälls-omvandling som benämns den digitala revolutioneneller IT-revolutionen. Motorn i processen är informa-tionstekniken - IT. IT representerar en ny teknik ochförändrar i grunden traditionella processer och struk-turer, precis som elektriciteten gjorde i industrialis-mens barndom. som då försvinner gamla arbetenoch arbetssätt och nya kommer till. som då för-ändras strukturerna i samhället.Utvecklingen berör oss alla. Villkoren för företa-gande, arbetsliv, kultur, utbildning och politik föränd-ras i det informationssamhälle som växer fram.Utvecklingen på IT-området skapar nya företag ochnya arbetstillfällen, och med detta följer möjlighet tilltillväxt och förbättrad välfärd och till ökad kunskapoch fördjupad demokrati - en minst sagt ljus fram-tidsbild.Men teknikutvecklingen för också med sig hot omökade klyftor, om arbetslöshet och om utanförskap.Därför är IT-utvecklingen en politisk fråga, där en avpolitikens viktigaste roller är att se till att alla männi-skor får kunskap om IT för att kunna utvecklas i ar-bete och på fritiden.Fru talman! Målet för regeringens IT-politik är attSverige som första land ska bli ett informationssam-hälle för alla. Detta mål är satt utifrån övertygelsen atten bred satsning på tillgänglighet till och kunskap omden nya tekniken är en fråga om jämlikhet och väl-färd.Kunskaper som förut fanns tillgängliga för baranågra få finns nu tillgängliga och användbara för alla.Det gör det möjligt för människor att växa och ut-vecklas både i arbetslivet och . Denna prio-ritering inom IT-politiken är i och för sig inget nytt.Redan i 1996 års IT-proposition betonade regeringenvikten av en bred kunskap om och bred användningav IT. I propositionen framhölls att den nationella IT-strategin skulle inriktas på att övergången till infor-mations- och kunskapssamhället skulle omfatta helanationen. Alla medborgare skulle kunna dra nytta avIT och dess möjligheter.Under de fyra år som gått sedan den förra IT-propositionen lades fram på bord har ut-vecklingen gått framåt med en närmast ofattbar has-tighet. Den stora förändringen är detfullständiga genomslag som användningen av Internetoch e-post fått i det svenska samhället. liggerbland de främsta i alla undersökningar vare sig detgäller hushållens pc-innehav eller anslutning till In-ternet.Detta har bidragit till att nu har ett av demest dynamiska innovationssystemen i världen närdet gäller utveckling av teknik och tjänster inom IT,Internet och mobil kommunikation.Fru talman! Det är viktigt att komma ihåg att våraresurser inte är unika jämfört med flera andra länder.Vi har ett tidsmässigt försprång på 6-12 månader.Regeringens IT-strategi syftar till att vi ska kunnabehålla och förstärka detta försprång.Regeringen anser att en fortsatt bred satsning påIT är den enda hållbara grunden för att pålång sikt ska kunna behålla sin ledande position inomIT och därmed också vara framgångsrikt iden nationella konkurrensen på detta område.Eftersom kompetensfrågorna är nyckelfrågor förbredden och nyttan i IT-användningen innehållerregeringens IT-strategi en kraftig satsning på IT-utbildning på alla nivåer. Regeringen vill se en ut-bildning i tre nivåer.Den första nivån är att alla ska ha goda möjlighe-ter att få allmänna kunskaper för att kunna användaIT i vardagslivet. Dessa grundläggande kunskaper skaskolan stå för. Därför genomförs , 1999t.o.m. 2001, en nationell satsning på IT i skolan -ITIS. Det är en satsning på totalt 1,5 miljarder kronor.Den allmänna IT-kompetensen höjs också genomregeringens satsning på vuxenutbildning och på Kun-skapslyftet, där grundläggande datorutbildning ochmer kvalificerad påbyggnadsutbildning är viktigainslag.Den andra nivån är livslångt lärande och kompe-tensutveckling, både för att människorna ska kunnahålla jämna steg med utvecklingen på arbetsmarkna-den och för att arbetsgivarna ska kunna rekryteraarbetskraft med den kompetens som är nödvändig.Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesut-bildning har en stark koppling till arbetslivet. Härfinns yrkesutbildningar med inriktning mot IT. Rege-ringen kommer att återkomma till riksda-gen med förslag om hur kvalificerad yrkesutbildningska bedrivas på sikt.I detta sammanhang vill jag också nämna attsammanlagt satsas påkompetensutveckling hos småföretagen.Den tredje nivån är en satsning på högre utbild-ning och på specialistkompetens för forskning ochutveckling. Låt mig ta några exempel.Det blir en expanderande högskoleutbildning.89 000 nya platser tillkommer mellan åren 1997 och2002. Den pågående utbyggnaden av högskolan inne-bär dessutom att regeringen räknar med att examina-tionen av civilingenjörer kommer att öka ytterligarefram till år 2005.Resursförstärkning inom kiselteknik betyder stödtill utbyggnad av kluster för kiselteknik med ett nyttinstitut i . Det betyder att universiteten iLund, och samt KTH tillförssammanlagt för att forska inomdetta område.Det sker ett inrättande av ett kompetenscentrumför Internetteknik. Dess uppgift är att bedriva forsk-ning och utveckling inom Internetområdet. Etable-ringen bör enligt regeringens mening ske i anslutningtill den IT-satsning som KTH har påbörjat i Kista.Fru talman! Jag har uppehållit mig vid kunskaps-och kompetensfrågorna eftersom de är avgörande föratt ska fortsätta att utvecklas som IT-nation.Men IT-utvecklingen beror också på hur väl vi hante-rar andra frågor, och de har också varit uppe här ikammaren . Det handlar om en bred tillgång tillIT-infrastrukturen. Det handlar om människornas ochnäringslivets tillit till IT, att transaktionerna på nätetär säkra, att svenska Internet fungerar utan störningaroavsett vad som sker med nätet i andra länder och omatt det finns ett fungerande skydd mot informationso-perationer.Fru talman! Efter förslag och beslut kommer ge-nomförandet. För att inte någon tid ska förloras harplanering inför detta redan startat i Regeringskansliet.Strategiska vägval har tagits fram på varje område.Som exempel kan nämnas IT-infrastruktur, IT-säkerhet och IT-forskning.Infrastrukturfrågan har vi redan börjat arbeta med,så att utbyggnaden kan komma i gång mycket snabbt.Utredning och kommunstöd för bredbandsanslut-ning presenteras redan i slutet av avutredaren proposition om elektroniska signaturer harpresenterats. Det ökar säkerheten i transaktioner övernätet.Vi deltar också aktivt i arbetet med att ta fram enhandlingsplan för en IT-strategi på Europanivå, dvs.e-Europe. Arbetet med e-Europe kommer att vara ettviktigt inslag under det svenska ordförandeskapet.Avslutningsvis konstaterar jag med glädje att detfinns en bred uppslutning kring regeringens IT-politik. Visst finns det skilda uppfattningar om olikadelar, men när det gäller målet att ska bli ettinformationssamhälle för alla så är vi här i kammareneniga.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt tidigare inlägg attfacktidningar på området hade konstaterat att närBjörn lades fram på riks-dagens bord så var också visionen om den digitalaallemansrätten död - det blir inte bredband åt alla.Det är mycket "utreda", det är mycket "skjuta påframtiden" och mycket "vänta och se" i propositio-nen, vilket också framgår av betänkandet.Jag skulle vilja fråga näringsministern: varegentligen det grundläggande skälet till att regeringenövergav förslaget från sin egen ? Detvar snarlikt den vision som vi i fortfa-rande har kvar, nämligen att detta är någonting somska nå ut till alla människor, och att det är ett sam-hälleligt ansvar.Näringsministern talade om elektriciteten en gång,och jag tycker att parallellerna är slående både när detgäller elektriciteten, vägnätet och järnvägsnätet. Detfinns ett samhälleligt ansvar. Vilket var alltså detgrundläggande skälet till att gå ifrån förslag? Det var bra, och många re-missinstanser tyckte också att det var väldigt bra.Nästa fråga som jag vill ta upp med näringsmi-nistern är konkurrensfrågan. Ser inte näringsministernde stora riskerna för att man skapar lokala monopolnär olika aktörer också ska bygga nätet, och inte baraleverera tjänsterna?Hur ser alltså näringsministern på risken för lo-kala monopol, som naturligtvis är till skada för kon-sumenterna och valfriheten ?Anf. 83 Näringsminister () replik:Fru talman! Man väljer ju det som stöder en själv.Jag skulle lika väl kunna stå och argumentera för alladem som har stött denna proposition. Jag kan ta frambåde tidningar och inte minst folk från branschen somtycker att detta är mycket bra.När det gäller kan jag som ord-förande i denna bara konstatera att det har varit ettoerhört brett stöd för propositionen. Jag vill ocksåpåstå att det är en väldig skillnad mellan att välja attanvända en redan etablerad infrastruktur, dvs. Svens-ka Kraftnät, och hänga upp kablar och att välja attgräva ned dem i marken. Det ger samma effekt, mendet blir en väldig skillnad i kostnader. Jag tycker attdet är ganska smart - om jag använder det uttrycket -av regeringen att komma med detta förslag. Det fickockså väldigt starkt stöd av IT-kommissionen.När det sedan gäller frågan om lokala monopoldelar jag uppfattningen att vi ska vara oroliga för det.Därför har vi uppdragit åt PTS, Post- och telestyrel-sen, att titta på detta och komma med förslag för attförhindra just lokala monopol.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tackar för näringsministerns er-kännande. Jag är också orolig för att lokala monopolkan uppstå. Oron är berättigad, som jag ser det. Det ärju människors och företags behov som vi ska försökata till vara.Näringsministern säger: Jamen, branschen tyckeratt det här är bra.Ja - det kan ju möjligtvis finnas någon hund be-graven i detta. Det är klart att IT-branschen kommeratt göra pengar på det här genom att den får nät ochlokala monopol. Det kan branschen naturligtvis beja-ka. Men hur ser det ut för människorna och för före-tagen som ska nyttja IT-samhället ?Vi kan se exempel från kabel-TV-området på hurman har fått lokala monopol.