prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Jag ställer mig bakom alla våra reser-vationer och yrkanden, men för tids vinnande yrkarjag bifall till reservation 1, under mom. 17.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag skulle egentligen vilja ställa tvåfrågor till . Den första är: Ställerkristdemokraterna upp på utbyggnaden av den högreutbildningen när det gäller antalet platser? Det har justor betydelse inte minst för tillgängligheten. Jagskulle till att börja med vilja ha svar på den frågan.Den andra frågan rör reservation idet här betänkandet. Det finns ju många uppfattningar- skulle möjligen kalla dem för-domar - om inställning till homo-sexuella. Jag skulle därför vilja ställa en fråga tillYvonne och ge henne chansen att någotutveckla sin syn i dessa frågor. Vilken bild anserYvonne bör förmedlas till t.ex. lärare ochpoliser om homosexualitet? Är den situation som vihar bra? Om anser att den ärbra undrar jag om hon är oense med RFSL ochandra, t.ex. Om hon anser att situatio-nen är dålig undrar jag om hon egentligen harnågra skäl till att inte stödja vår reservation.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! När det gäller den första frågan kanjag säga att vi i samband med vårpropositionen mo-tionerade om att det antal platser som finns påhögskolan ska frysas under de närmaste tre åren.Anledningen har helt enkelt att göra med kvaliteten.På många håll är det inte godtagbar kvalitet påsamtliga platser. Det är viktigt att man ger medel, såatt kvaliteten kan upprätthållas.Resursnivån har legat kvar trots löneökningar ochannat, vilket gör att det är ett allt lägre antal under-visningstimmar. I var man t.ex. nere på 4-6lektionstimmar på vissa utbildningar. Ochdet är oanständigt, tycker vi. Kvaliteten är oerhörtviktig.Kalle andra fråga gällde reservationen,som jag inte till fullo har i huvudet just . Jag kanmöjligtvis tycka att det inte i detta läge finns anled-ning att peka ut olika gruppers intressen i den under-visning som ges för blivande lärare. Jag tror tvärtomatt man ska ge en bred och allsidig syn på sexualite-ten. är jag oroad för att man lyfter fram vissagrupper, så att man inte alls beaktar att det ocksåfinns andra grupper. Deras syn på sexualitet riskeraratt glömmas bort. Jag tror att man ska ha med denallsidiga delen. Och det är viktigt att lärarna får ökadkunskap om samlevnadsformer.Anf. 10 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att konstatera attfärre studenter kommer att kunna gå på högskolor ochuniversitet om budgetförslag gårigenom. Tillgängligheten skulle alltså minska, efter-som man från håll vill frysa anta-let platser . Jag är, liksomYvonne , mån om att kvaliteten på utbild-ningen är god, men jag kan också konstatera att enavgörande kritik i den här ändå är attantalet utexaminerade är för få. Att man i det lägetbör minska antalet studenter som kan examinerastycker jag är en märklig uppfattning.När det gäller den andra frågan förstår jag attYvonne inte själv har föreslagit att man nusärskilt ska lyfta fram den situation som homo- ochbisexuella befinner sig i när det gäller vilken bild somförmedlas i olika utbildningar. Det är därför somYvonne parti inte har väckt någon motionom detta, utan det är vi som har gjort det. Men nufinns ju all möjlighet att faktiskt stödja den här reser-vationen. Om den går igenom skulle den kunna inne-bära att man ger ett uppdrag att göraen kartläggning av vilken bild som egentligen för-medlas och sedan föreslå eventuella åtgärder. Det stårinte på något sätt i motsatsställning till att man har enöppen syn på sex- och samlevnadsundervisningenöver huvud taget i skolan eller någonting annat somYvonne har nämnt än så länge i alla fall.Jag vidhåller att jag tror att det vore bra, inteminst för anseende i dessa frågor,om man visade att man också var beredd att se dendiskriminering som drabbar homo- och bisexuella isamhället i dag.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Först och främst, , skainte antalet studerande minska. De platser som finnsska kvarstå, men jag tror att även Vänsterpartietsledamöter är medvetna om att det har funnits ledigaplatser , därför att styrningen är såhård mot ett visst håll.Sedan kan jag inte låta bli att ifrågasätta en deloch möjligtvis ställa en motfråga. Vi har fullt förtro-ende för kvalitetsgranskning när detgäller det innehåll som ges i högskoleutbildningar, såjag tror inte att några extra direktiv om sex- ochsamlevnadsundervisningen på lärarutbildningar ellerannat behöver utfärdas här och nu.Däremot är det mer förvånande för mig - jag hadeinte tänkt att gå i clinch med om det förjag har upptäckt mönstret - att man frånVänsterpartiet inte är beredd att yrka bifall till att viska hjälpa de funktionshindrade att få möjlighet attstudera över hela landet. Det finns frågor som manfrån på något vis springer ifrån för att ihög grad ägna sig åt en fråga. Det är lite synd för detfinns flera grupper i samhället att arbeta för som överhuvud taget inte uppmärksammas på samma sätt idag.Anf. 12 ():Fru talman! mål är att skapa ett de-centraliserat kunskapssamhälle. Med det menar vi attdet är viktigt att nå hela folket och att utbildningenska ske i hela landet. Alla har inte möjlighet att flyttatill orter med utbildning. Därför måste utbildningenflytta ut. Många av studenterna har famil-jeansvar, och av de studerande är över 30 år.Detta gör att många är bofasta på orter där det intefinns högskolor. Därför är det väldigt viktigt, tyckervi i , att satsa på distansutbildning. Föratt främja decentraliserad utbildning och distansut-bildning behöver resurstilldelningssystemet i hög-skolan förändras så att större hänsyn tas till den lägregenomströmning som faktiskt är vanlig i distansut-bildningen. Regeringen bör återkomma med förslagom hur detta ska genomföras. Det bör kunna finansie-ras med öronmärkta pengar.Dessutom anser vi i att distansut-vecklingsmyndigheten i bör få ett bredaremandat, fler högskoleplatser och ställning som enegen högskola - en distanshögskola.Teknisk utrustning har ofta vållat problem i sam-band med distansutbildning. Elektroniska kommuni-kationsmöjligheter till rimliga priser är en avgörandeförutsättning för distansstudier. Där ser vi i Center-partiet att det måste ske en snabb utbyggnad av dendigitala infrastrukturen, den måste prioriteras. Medandra ord: bredband till alla var de än bor i landet.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 5 un-der hemställanspunkterna 10 och 16.För oss i är det viktigt att studentenska stå i centrum för utbildningspolitiken. Vi harunder de senaste två mandatperioderna medverkat tillden största utbyggnaden av den högre utbildningennågonsin i . harantalet högskoleplatser ökat . Det viktigastejust nu är därför att matcha den utbyggnaden genomatt tillföra resurser för att stärka kvaliteten.Nyrekryteringen av lärare har inte ökat i sammatakt som utbyggnaden av studieplatser. Därför måstehögskolorna få ett andrum för att besätta lärartjänsteroch höja forskningsandelen. En strategi för ökadeforskningsresurser och säkrad kvalitet i undervisning-en måste läggas fast för alla högskolor.Vid utskottssammanträdet blev vi upp-vaktade av bl.a. . Detalade om att de tycker att det är viktigt att satsa påkvalitet och att utbyggnaden har gått lite väl fort. Desade i klartext att de 500 miljoner som regeringenplussat på utbildningsbudgeten med bör satsas påpedagogisk upprustning och inte på fler platser. Derasordval "bör" lät mera som ett "ska", men av förklarli-ga skäl kan de naturligtvis inte tala om hur regeringenska placera pengarna.För att komma till rätta med den sociala snedre-kryteringen, att fler ska ha möjlighet till högre studi-er, måste vi satsa på en högre utbildning - inte dåbara genom fler platser utan genom att se till att detfinns möjligheter som ett bra studiestöd, en bra studi-esocial miljö och en hög kvalitet på skolan och ut-bildningen. Senast har vi kunnat läsa om enESO-studie, som föregående talare har varit inne på.Där får inte ett bra betyg. Det sägs också attdet krävs krafttag inom svensk utbildningspolitik. Vi iCenterpartiet är beredda att ta det krafttaget genom attkomma till rätta med den sociala snedrekryteringenoch öka kvaliteten på våra skolor. Frågan är om rege-ringen och socialdemokraterna är det.Därför skulle jag vilja fråga hur socialdemokra-terna ser på detta, speciellt med tanke på den ESO-studie som vi kunnat läsa om i dag.Fru talman! har lyssnat till studen-terna, och vi har i vår budget föreslagit en särskildsatsning för att öka kvaliteten. Vi vill förstärka forsk-ningen och forskarutbildningen vid högskolor ochuniversitet. Vi vill satsa 1,2miljarder.För att öka kvaliteten har vi också motionerat omvikten av att lärarna i högskolan har goda ämneskun-skaper med en sammanhållande kompetens i pedago-gik, didaktik och metodik. Vi avstår dock från attreservera oss i detta moment eftersom regeringenkommer med en proposition om lärarutbildningen idagarna där vi hoppas att våra tankar är tillgodosed-da. Därför nöjer vi oss med ett särskilt yttrande i dethär betänkandet.Fru talman! De funktionshindrades studiesituationi högskolan har också tidigare talare varit inne på, hurangeläget det är att bevaka, följa upp och utvärderaderas studiesituation. Därför har vi motionerat omdet, och det gläder oss att utskottet har samma upp-fattning och att ett antal förslag har tagits fram i enrapport när det gäller resurstilldelningen.Från sida vill vi påpeka att det ärviktigt att undanröja alla eventuella hinder för funk-tionshindrade. Särskilt vill vi se på dyslektikerna.Man ska inte glömma bort hur viktigt det är att hög-skoleprovet anpassas till dyslektiker och erbjuds likamånga gånger som de ordinarie högskoleproven.I betänkandet finns många motioner, så det bli litetvära kast mellan olika angelägna frågor. Vi i Center-partiet har också motionerat om studenternas man-talsskrivningsort. tvingas studenterna att man-talsskriva sig i den ort där de studerar. Tanken meddetta var säkerligen god när det genomfördes, menfrågan är hur genomtänkt det var om man nu ser pådet med lite demokratiska ögon.Det är visserligen bra för den ort där de studeran-de bor , för den orten får fler med-borgare. Jag vet själv det från som jagkommer ifrån. Vi slåss med omvilken som ska bli huvudstad. För oss vardet väldigt positivt. Vi sade att nu kommer vi att gåom , för vi kommer att få så många studentertill Mitthögskolan.Men det finns också avigsidor i detta. Om en stu-dent exempelvis är politiskt aktiv och väljer att stude-ra i en annan ort, innebär mantalsskrivningstvångetatt man ska skriva sig på studieorten och att man i detfallet måste avsäga sig det politiska uppdraget. Dåfinns det risk för att den studerande tycker att det inteär någon idé att engagera sig politiskt, och det kan jagsom politiker inte se som positivt.Svaret från utskottet på vår motion är att riksda-gen avslog en liknande motion under förra riksmötet.Det svaret känns som ett billigt svar, och vi kommermed säkerhet att återkomma även nästa medförslag liknande de vi hade i den här motionen.Fru talman! Det talas väldigt ofta om hurvärdefullt det är med social kompetens. Det är viktigtatt tro på sig själv och att även känna empati för and-ra. Det är ett av de områden som jag talat mest omsedan jag kom in i . Det är min fasta över-tygelse att självförtroende och empati kan tränas uppgenom drama. Det är viktigt att börja träna detta re-dan i förskolan och sedan fortsätta upp i puberteten.Till det behövs pedagoger som behärskar ämnet. utbildas dramapedagoger vid två folkhögskolor.Den ena kommer förmodligen att upphöra med ut-bildningen på grund av för små resurser, vilket i såfall är tragiskt. Båda folkhögskolorna har ansökt omatt få högskolestatus på sin utbildning. Min högstaönskan är att de kommer att få det.Det är i alla fall glädjande att pågående utredningom högskolans styrning ska analysera möjligheternatill att förbättra dagens system. Det känns som ett stegi rätt riktning. De fyra motionerna om dramapeda-gogutbildningen kan förhoppningsvis leda till positivtbeslut i utredningen. Därför är det viktigt att vi hållergrytan kokande och eldar på med debatter.Fru talman! några ord om studiefinansie-ringen. vill införa ett nytt system. Ettnytt studiefinansieringssystem måste vara hållbartoch förutsägbart, såväl för den enskilde som för sta-ten. Med ett nytt system kan vi minska den socialasnedrekryteringen. Vårt mål är att bidrag och lån skautgöra vardera av totalbeloppet. Återbetalning-en bör utformas som ett modifierat annuitetslån på20-25 år och fribeloppet bör höjas med två basbe-lopp. förslag innebär att skuldbördanblir hanterlig för alla studenter.En av de saker som man pekade på i var att problem inom högskolan kan beropå faktorer såsom studiestöd eller utbildningens in-riktning i eller gymnasieskolan. harpåbörjat en motsvarande studie som man räknar medska presenteras . Det ska bli mycket intressantatt se vad den studien kommer fram till.Anf. 13 ():Fru talman! En liberal högskolepolitik siktar motatt skapa självständig och oberoende högskolemiljö.Vi tror att med större frihet utvecklas forskare ochstudenter.I dagens betänkande från utbildningsutskottet villdäremot majoriteten avslå ett antal motioner somskulle kunna utveckla universitet och högskolor ipositiv riktning. Genomgående har utskottet sagt nejtill förslag som skulle minska centralstyrning ochplantänkande.I den offentliga debatten i har situationeninom den svenska högskolan hamnat lite i skymundanav problemen i ungdomsskolan. Men det finns mångatecken som tyder på att situationen för akademiskutbildning och forskning har fått allvarliga problemunder 1990-talet.Grundutbildningen på våra högskolor har fåttmindre resurser. Pengarna räknat per student harminskat . sedangick det en lärare på tio studenter, är det en på15. Antalet nya doktorander har minskat, särskiltinom humaniora och samhällsvetenskap.För att få fler lärare och för att få fler forskare be-höver högskolorna öka rekryteringen till forskarut-bildningen. Därför har velatavsätta mer pengar till forskning. visar dagensfärska att svensk högskola i mångaavseenden får bottennoteringar vid en jämförelse medåtta andra länder. Färre personer har hög-skoleexamen än i de jämförda länderna. Antalet exa-minerade från tekniska och naturvetenskapliga ut-bildningar är lägst. Dessa siffror tyder på ett stortmisslyckande för den svenska modellen med kraftigcentral planering av studieplatser och styrning avolika högskolors utbyggnad.Folkpartiet anser att högskolepolitiken inte får bliför nyttofixerad och präglad av plantänkande. Det fårinte bli en ensidig inriktning på att högskolan ska lösaarbetsmarknads- och regionalpolitiska problem.Folkpartiet delar inte regeringens starka tilltro till encentral politisk styrning av högskolan. En sådan styr-ning får olyckliga konsekvenser.De senaste åren har högskoleplatser stått tommapå många håll där en stor utbyggnad har skett, samti-digt som det är långa köer till andra högskolor. Jaganser att studenterna ska ha frihet i val av studieort.Resursfördelningssystemet måste därför utformasså att högskolor som har ett högt sökandetryck tillförsmer resurser, om de kan och är intresserade av attutöka för att möta ett sökandetryck. finns det enalltför stor obalans mellan de högskolor som har ettstort antal sökande och de som har ett mindre antalsökande.Även studenternas val av studieinriktning måsteske fritt och vila på den enskildes motivation, enga-gemang och intresse. Studier som tvingas fram pågrund av att intagningen till vissa kurser är kraftigtbegränsad blir mindre framgångsrika och leder oftatill avbrott eller byte av inriktning efter några termi-ner. Fria högskolor måste ha rätt att anpassa kursut-budet efter studenternas val och inte vara bundna avatt ett antal platser på olika utbildningar fastställs avriksdagen för varje enskild högskola. Utgångspunktenmåste vara att människor klarar sig bäst om de fårsatsa på något som de är motiverade för. Att begränsamänniskors valfrihet - när de är beredda att lånapengar till studier - är i själva verket inte rationellt,eftersom studieresultatet då oftast blir sämre.Fru talman! Studenternas föreningsfrihet måsteäntligen garanteras i lag. Kårobligatoriet är en restfrån en förgången tid som måste avskaffas.Argumentet att kårobligatoriet behövs för att stu-dentdemokratin ska fungera håller inte. Studentmed-verkan i olika organ måste bygga på frivilligt enga-gemang. Studenterna blir inte aktivare av att tillhöraen studentkår där bara några procent röstar i de stu-dentpolitiska valen. Studenternas inflytande måste istörre utsträckning än komma till sin rätt ge-nom att studenterna tar aktiv del i planeringen av sinastudier och i uppföljningen av kvaliteten på undervis-ningen. Genom kursutvärderingar, gemensam plane-ring av kursernas uppläggning och stor frihet att väljafår den enskilde studenten ofta ett större inflytandeöver sin studievardag än genom att rösta på repre-sentanter till olika styrelser.På olika sätt har regeringen mins-kat universitetens och högskolornas frihet. Ett sådantområde är antagningen till högre utbildning. om antagningen till högskolan som kom nui maj innebär en svidande kritik av dagens centralise-rade antagningssystem.Rapporten konstaterar att antagningssystemet in-nebär en misshushållning med mänskliga resurser.Det finns ingen garanti för rättvis behandling. Sökan-des förutsättningar för studier tas inte till vara. Densociala snedrekryteringen motverkas inte. En avgö-rande slutsats i rapporten lyder: "De som söker kom-mer inte in, de som kommer in börjar inte. "Även denna rapport är ett underkännande av idénom en kraftig central planering och idén om att stateni förväg kan räkna ut vilken kvantitet studenter somska utbildas inom olika kurser. Det finns ett stortintresse på olika håll i högskolevärlden att utformalokala antagningssystem. uppfattning äratt högskolor måste tillåtas att i större utsträckningsjälva använda sig av antagningstester och intervjuerför att avgöra om studenten verkar ha förutsättningarför en viss utbildning.Ett system med lokala antagningsregler kan na-turligtvis kritiseras för att antagningsreglerna serolika ut vid olika högskolor, men lokala regler inne-bär också en möjlighet för studenten att söka sig tillden högskola som bäst motsvarar hans eller henneskunskaper och intresse.Jag vill fråga socialdemokraterna om de på någotsätt kommer att dra några slutsatser av denna seriösaESO-rapport. Är ni beredda att ompröva den hårdastyrningen av antalet platser till olika utbildningar?Är ni beredda att ompröva ert gamla motstånd mot attlåta högskolorna ha friare antagningsregler?Ett viktigt led i att skapa friare högskolor är att detutvecklas fler högskolor som inte styrs direkt av sta-ten. Därför vill att fler högskolor ombildastill att vara drivna av fristående stiftelser på det sättsom i och är. Naturligtvis ska även privata högskolor somkan utvecklas ha samma ekonomiska stöd som andra,om de uppfyller uppsatt kvalitetskrav.Ett exempel på fristående högskolor är de teolo-giska högskolorna i , och Örebro.De har förutom teologisk utbildning även musikut-bildning och socionomutbildning. har dessagodkända högskolor mindre bidrag per student än vadstatliga högskolor har. Jag beklagar att majoriteteninte vill rätta till sådana orättvisor.Fru talman! Debatten har inte visat attvänstermajoriteten är beredd att ompröva sina gamlaställningstaganden. blir det förmodligen ingabeslut om att öka valfriheten för studenterna eller omatt flytta mera makt ut till enskilda högskolor. Fråganom utbildningspolitiken är den verkliga framtidsfrå-gan, så kommer att fortsätta att driva dehär frågorna.Fru talman! Jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 2 vid mom. 5, men jag står bakom allaövriga reservationer.Anf. 14 () replik:Fru talman! säger att debatten hittillsinte har visat några tecken på omprövning och angersedan ett antal saker som skulle vilja seförändras. Det är nog riktigt att debatten intehar visat att alla här inne har blivit folkpartister, ochlåt mig säga att det är gott att så är fallet.Jag hör till dem som sällan är överens med UlfNilsson, och jag tror att både och jag ärrätt nöjda med den situationen. Men jag tänkte väljaen lite annan infallsvinkel just . Vi brukar nämligeni åtminstone ett fall kunna hitta varandra. Det gällerdiskriminering i allmänhet, då inte minst diskrimine-ring av homosexuella. Min enkla och ödmjuka frågatill är varför inte har valt attstödja den reservation som har fogattill det här betänkandet.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag begär inte att skabli folkpartist. Men jag skulle vara intresserad av atthöra om inte eller andra trots allt på-verkas av rapporter som visar att antagningssystemetfungerar på ett mycket dåligt sätt. Antagningssystem-et uppfyller inte alls de mål om att komma till rättamed den sociala snedrekryteringen och att människorska få läsa vad de vill, som det är meningen att antag-ningssystemet ska uppfylla.När det gäller reservationen om diskriminering avhomosexuella var det en avvägning som jag gjorde iutskottet hur många enskilda detaljer med uppdrag tilluniversitet och högskolor som vi skulle yttra oss om.Det var ju över 100 motioner, och de handlade ommånga andra angelägna områden också.Varken eller någon annan behövertveka om var jag personligen eller står närdet gäller kraftigt motstånd mot all form av diskrimi-nering av olika människor, oavsett om det handlar omfolkgrupper eller sexuell läggning. Det gäller ävenvår inställning i andra frågor som gäller just sexuellläggning, som partnerskaps- och adoptionsfrågor osv.Därför behöver inte tveka i den frågan,även om jag i just det här fallet valde att låta bli attstödja enskilda motioner som riktar in sig på speciellaforskningsobjekt.Anf. 16 () replik:Fru talman! kan vara lugn. Självfalletdrar man slutsatser av fakta som framkommer i de-batten. Det pågår en utredning om högskolans styr-ning, och det kommer en proposition om rekrytering-en till högskolor och universitet. Jag ser fram emot attfå vara med och påverka den, så att den blir riktigtbra.Sedan blir jag lite fundersam när sä-ger att han har valt att inte stödja vår reservationdärför att det finns så många tillfällen där man gerförslag till direktiv, utredningar osv. Det här är ju ettganska specifikt problem som handlar om vilken bildsom förmedlas via utbildningarna till dem som skamöta människor som ofta själva har fördomar, nämli-gen unga människor och människor i allmänhet isamhället. Dessa människor ska väl ändå inte självavara bärare av de här fördomarna, och de ska defini-tivt inte få dem stärkta genom sin utbildning. Att UlfNilsson och väljer att inte ställa sig bakomvår reservation har jag svårt att uppfatta på någotannat sätt än att man antingen är nöjd med den nuva-rande situationen eller att man inte tycker att det härär ett bra sätt att komma till rätta med just det pro-blemet.Då blir min följdfråga: Vilket annat sätt har UlfNilsson och tänkt sig för att vi ska kunnafå en bättre bild förmedlad till dem som utbildar sigtill exempelvis lärare och poliser av homosexuellassituation och deras rätt till sin egen identitet?Anf. 17 () replik:Fru talman! har inte sagt något som tyder på att han och är bered-da att ompröva sina gamla ställningstaganden vadgäller centralstyrning av resurstilldelning och antag-ningssystemet. Den proposition som kan vi hoppas på kommer att innehålla ny-tänkande. Det återstår bara att se om den gör det.Jag och bevakar att människor be-handlas på ett respektfullt sätt, oavsett vad de har försexuell läggning, vilken folkgrupp de tillhör, vad dehar för tro eller politisk uppfattning. Det är en viktigfråga för oss.Sedan gör man, som sagt var, en avvägning i ut-skottet om ifall man ska bifalla enskilda motioner ommiljö, om homosexualitet, om jämställdhet osv. Detär som sagt över 100 motioner, och det är mångaangelägna frågor som tas upp. Jag har den här gångenvalt att koncentrera mig på de stora, principiella hu-vuddragen i högskolepolitiken.Anf. 18 ():Fru talman! Vi håller en debatt om den nu-varande högskolan och, utgår jag från, även om denframtida högskolan.