prot · GN09118 · 2000-05-29 00:00:00 — Eller är det kanske så att Folkparti-et inte är fullt medvetet om hur mycket EU påverkarden svenska ekonomiska politiken, och vilka gränsersom i realiteten sätts för ekonomiska poli-tik?Jag svarade på frågan om syn på EU,men jag kan upprepa det för i har sagt att vi är EU-kritiska, och vihar inte bytt uppfattning i vår syn på det svenskamedlemskapet i EU. Men vi respekterar folkomröst-ningen. Vid institutionella förändringar av EU, t.ex.om skulle rösta för ett ja eller ett nej till EMUeller om det blir nya fördragsändringar, så vill vi haen folkomröstning efter detta om utträde eller inte.Om t.ex. väljer att inte vara med i såkanske man vill ta ställning till ett fortsatt samarbeteeller inte. Det är detta som är linje ifrågan.När det sedan gäller federalismen, och att tro attvi kan diskutera innehållet i en federation efteråt,eller att tro att det över huvud taget finns krafter i EUsom driver samma bantade, federalistiska linje somFolkpartiet i så vill jag säga: De krafternafinns inte! Alla federalister är för ett utvidgat EU-samarbete.Anf. 26 () re-plik:Fru talman! Representanter för ochVänsterpartiet är mästare i att se allt vad som har medEU att göra upp och ned. Vi är kanske lite dåliga påatt ta tag i de frågorna för att få en debatt. Det kan jagerkänna. När EU har en ambition och ett mål ochfattar ett beslut är det oftast så, precis som i , att det finns en del nackdelar med ett sådantbeslut också. Dessa nackdelar målas alltid upp avmiljöpartister och vänsterpartister så att man ser demupp och ned.Jag vill ta upp en enda fråga, och jag vill vädja omett mycket tydligt svar. har intetagit ställning för en federation, men jag vill ändåställa frågan eftersom den är ganska vital. YvonneRuwaida sade att en federation är odemokratisk ochohållbar ur ett miljöperspektiv. Kan jag få en förkla-ring till det? På vilket sätt är en federation odemokra-tisk och ohållbar?Anf. 27 () replik:Fru talman! Det handlar om min grundsyn på de-mokrati, dvs. att demokrati är allra bäst när beslutenfattas så nära människor som möjligt. I den federalis-tiska inriktning som diskuteras på EU-nivå ska fleroch fler beslut fattas av kommissionen eller av enekonomisk regering om det finns en sådan i framti-den. Då fattas inte besluten så nära människorna sommöjligt.I EU går man dessutom in och detaljstyr. Jag seringa tecken på att en federalistisk inriktning skullevara en utveckling där man går bort från den härdetaljstyrningen, snarare tvärtom. Utifrån det pers-pektivet är en federalistisk inriktning odemokratisk.Vad är grunden för EU? En kvantitativ ekonomisktillväxtpolitik är ramen för EU-samarbetet. För miggår inte den kvantitativa ekonomiska tillväxtpolitikenalltid hand i hand med en ekologiskt hållbar utveck-ling. Det är tillväxtens innehåll som är intressant.Marknaden måste ha ekologiska ramar. Dessa ekolo-giska ramar sätter man inte på EU-nivå. Handeln ochvarors rörlighet går före alla andra hänsyn. T.o.m.djurens rörlighet går före hur man behandlar djuren.Om man bygger en federation med ännu mer maktpå denna EU-nivå, med både det som är grunden förEU-samarbetet och den detaljstyrning man har, anserjag att det är odemokratiskt och inte hållbart ur eko-logisk synpunkt.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! bygger såvitt jag vet påolika nivåer av beslutande i ett samhälle. Det finnslokala, regionala och nationella nivåer. Det somskulle tillkomma här är den centrala nivån. En fede-ration är en helhet. Innebär detta att inteskulle vara demokratiskt i och med att man har stateroch egna lagar i vissa stater som avviker från de cent-rala? Skulle inte vara demokratiskt? Jag skullevilja säga att de är mer lokala i sitt beslutande än vadSverige är som nationalstat.Frågan gäller om inte och är de-mokratiska eller ekologiskt hållbara länder?Anf. 29 () replik:Fru talman! Det finns ingen norm för vad som ärmest demokratiskt eller inte. Vi har olika västerländs-ka länder med olika demokratiska styrelsesätt.Enligt min uppfattning är ett land som mind-re demokratiskt än ett land som av två skäl. IUSA har man ingen representativ demokrati. OmFolkpartiet får och speglas detockså i . I har man olika valkretsar därman väljer en person. Jag tycker att det är mindredemokratiskt.Det andra skälet är att i ett land som har extremt lågt valdeltagande på grund av att männi-skor inte känner att det är demokratiskt. De känner attde inte kan påverka och att deras röst inte har någonbetydelse i det demokratiska systemet.På papperet är det demokratiskt, men som jag serdet är mindre demokratiskt i verkligheten än ettland som som har representativ demokrati därallmänheten kan föra en diskussion om olika frågor.Sedan gäller det detta med olika nivåer och attäven ett federalt EU skulle kunna vara demokratiskt.Det är kanske en kristdemokratisk uppfattning på EU-nivå bara fattar beslut om de vikti-gaste gränsöverskridande frågorna. Miljöpartietsuppfattning är att EU fattar beslut på detaljnivå på ettsätt som inte är förenligt med en förankring näramänniskorna, snarare tvärtom. Man tar till sig fler ochfler beslut på alla olika områden. Men vi har kanskeolika uppfattningar där.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag vill instämma i det mesta av detsom har sagt. Hon har också välta-ligt formulerat en språklig innovation, nämligen ordet"obråkig", ett adjektiv som jag kanske inte skulleanvända för alla deltagare i den här debatten.Fru talman! Det finns en reservation från Miljö-partiet i utrikesutskottet som heter reservation nr 8.Där skriver att bör prioriterafrågan om att avskaffa kommissionens ensamrätt attlägga fram förslag och i stället ge förslagsrätt åt denationella parlamenten och Europaparlamentet.Min fråga är: Hur stämmer det överens medYvonne Ruwaidas vältaliga antifederalism? Anserinte att ett stärkande av roll leder i samma riktning som federa-listerna vill leda oss?Anf. 31 () replik:Fru talman! Vi har kommit fram till att om vi harett Europaparlament ska de kunna lägga fram förslag,precis som de nationella parlamenten. Det innebärinte att ensamt kan lägga framförslag. har kommissionen rätten att lämnaförslag och ska genomföra dessa. Man haralltså ett visst politiskt utrymme inom det mandatman har som man är ensam förslagsställare.Tillsammans med alla nationella parlament blir detganska många som har rätt att lägga fram förslag.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag konstaterar då att ett sådant härförslag skulle leda till att legitimiteten för skulle stärkas, vilket ju är precis det somfederalisterna i vill. Därför är jag myckettveksam till inställning i den här frågan.Anf. 33 () replik:Fru talman! Låt mig börja där . Det blir ju fullständigt bisarra konsekvenserav det resonemang som för. Någraav jordens största demokratier, , ochStorbritannien, faller utanför definitionav sann demokrati.Jag tror att de ord egentligensökte var proportionellt valsystem och inte represen-tativ demokrati. Majoritetsval skulle alltså vara ode-mokratiska enligt definition. Närvaldeltagandet blir lågt, vilket jag gärna medger är ettproblem, skulle det innebära att landet var mindredemokratiskt i sitt system. Slutsatsen av detta kan jubara bli att de länder som är mest demokratiska är dediktaturer som haft ett valdeltagande på ochdär man dessutom röstat på samma person. Men nogom detta. Jag tror att alla inser hur underligt resone-manget är.Den parallell som drog mellanVisakort och EMU är inte heller relevant. Poängenmed EMU är att man får bort växelkursrisker ochtransaktionskostnader och skapar ökad transparens iekonomin. Detta tillgodoses inte på något vis med ettVisakort. Allt detta kvarstår med ökade kostnader förföretag och med svårigheter för människor att jämfö-ra priser. Också transparensen i form av att männi-skor kan jämföra alltifrån skatter till välfärdssystemoch levnadsstandard på ett mycket enklare sätt fallerbort med talade också om Tobinskatten. Låt mig sägaatt jag har direkt motsatt uppfattning i den frågan. Detär nämligen så att kapitalrörelser utjämnar skillnadersom finns på marknaden. Det gör att pengarna går ditdär de gör mest nytta. När man stryper investerings-flöden, som är resultatet av Tobinskatten, kommer detatt drabba inte minst . Implicit säger manegentligen att politiker vet bättre var pengarna görbäst nytta än vad marknaden själv gör när människoransvarar för sina egna pengar.Låt mig sluta med att be ut-veckla syn på fredsfrågan och på kris-hanteringen, eftersom hon inte har nämnt det. Hur skaEU bäst agera för freden i närområdet, vilket ärgrundsyftet med hela samarbetet?Anf. 34 () replik:Fru talman! EMU leder till ett betalningssystemsom gäller EMU-länderna. Men världen är större änEMU-länderna.Calmforsutredningen konstaterade att växlings-kostnader är knappt en promille av BNP. Det är inteväxlingskostnader som är ett argument för EMU ellerför en gemensam ekonomisk valuta. Euron kommerbara att bli betalningsmedel på begränsad eurolands-nivå, vilket enligt mitt tycke gör att euron som betal-ningsmedel blir överflödig. Växlingskostnader kvar-står gentemot andra valutor, även om det inte är denstora frågan enligt . Och dethåller jag med om.När det gäller Tobinskatten tycker jag att det ärviktigt att begränsa den kortsiktiga klippekonominnär folk tjänar pengar på att skicka pengar fram ochtillbaka utan att vilja investera långsiktigt. StenTolgfors sade att han vill gynna investeringar. Detvill jag också. Men investeringar är något som inne-bär att man långsiktigt investerar, och då behöverman inte ha en Tobinskatt. Men man behöver ha detför att stoppa de kortsiktiga "bara-tjäna-pengar-transaktioner" som finns. Det finns många in-ternationellt som stöder en Tobinskatt.När det gäller fredsfrågan ser inte jag EU:s ge-mensamma säkerhets- och utrikespolitik som någon-ting som främjar freden i sig. Samarbete länderemellan främjar freden. Det vi måste jobba med, somär väldigt viktigt, är att se till att förebygga innankonflikter bryter ut när det gäller både inbördeskrigoch krig mellan länder. minskar man på EU-nivå det förebyggande arbetet därför att man minskarbiståndet på EU-nivå.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det är rätt att inte alla länder i världenär tänkta att gå med i . Men det är trots allt de15 länder som har störst ekonomiskt utbytemed, och vi kommer snart att lägga till ytterligare 12länder. Sammanlagt kommer det alltså att innefatta 27länder. I ett land som gör man allt man kanför att få komma med så snabbt det bara är möjligt.När det gäller Tobinskatt argumenterar för kvarstående obalanser i världsekonominoch strypta investeringsflöden till . Det ärexakt konsekvenserna av vad det skulle vara. Politi-ken skulle överpröva de som äger pengarna och derasrätt att placera dem där de ger störst avkastning. Detskulle också strypa en del av tillväxtkraften i världse-konomin.Yvonne Ruwaida säger också att samarbetefrämjar freden. Men varför vill ni då inte vara med?Vi har fått redovisat hur Vänsterpartiethar agerat när det gäller snart sagt samtliga interna-tionella samarbeten, och är likadant.Inför folkomröstningen fick vi höra att om det blevett nej till EU-medlemskap skulle ja-sidan driva framfolkomröstning på folkomröstning tills det blev ett ja.Men har agerat just precis så som man påförhand beskyllde ja-sidan för att komma att agera.Det blev ett ja, men ska man folkomrösta gång pågång om allt och inget tills det blir det nej manegentligen vill ha.Det måste vara jobbigt för en svensk miljöpartist.När övriga miljöpartister argumenterar förhur de vill stärka samarbetet står man i Miljöpartietsvarslös. Man ska över huvud taget inte vara med.Joschka är en representant för ett europe-iskt miljöparti som argumenterar i precis motsattriktning till vad gör.Slutligen detta med fredsfrågan mer konkret. Detär inte alls så som säger, att EUdrar ned på det förebyggande arbetet. Tvärtom pågårnu, delvis på svenskt initiativ, en mycket tydlig debattom hur EU ska jobba för att förebygga kriser, civiltoch militärt, och om hur man ska agera när kriser ochkrig väl har brutit ut, civilt och militärt. Men vi serinte i den diskussionen, och jag fick inteheller något svar just nu.Anf. 36 () replik:Fru talman! När det gäller Tobinskatten tycker jagatt det inte ska vara lönsamt att spekulera kortsiktigt.Vi vill också att inkomsterna från Tobinskatten skakunna användas för att sätta upp en global finansin-spektion, för att ge FN en stabilare finansieringsbaseller för att utgöra en satsning på fattigdomsbekämp-ning.Vi måste bekämpa fattigdomen. Vi måste se tillatt ha ekonomiska resurser för att förebygga konflik-ter i världen. På den här punkten har alla EU-ländertillsammans, med en gemensam EU-budget, de se-naste fem åren minskat biståndet till länderna utanförEU. Det är verklighet, . Man har inteökat det ekonomiska biståndet. Däremot talar man omatt man ställer upp, om att man är solidarisk. Menreellt sett är det pengarna som räknas, och antaletpengar man bidrar med har minskat.Många av de frågor som EU driver internationellttycker inte jag alltid bidrar till en hållbar utveckling imånga av omvärldens länder. När EU driver frågor påWTO-nivå blir en av de viktigaste frågorna hur mankan öka tillgängligheten för i andraländer - att få bort icke-diskriminerande åtgärder. Detkanske låter fint med icke-diskriminerande åtgärder.Men i realiteten innebär det att de välutvecklade län-derna kan slå ut marknader i länder som inte är likavälutvecklade, och det bidrar inte till stabilitet i värl-den, och det bidrar inte till fred.Anf. 37 ():Fru talman! Innan jag går in på mitt förbereddainlägg skulle jag vilja ta upp två saker.Det första är att i sitt inlägg re-dogör för socialdemokratisk EU-politik. Jag vill, frutalman, framföra till att behöver visocialdemokrater talesmän är det i alla fall inte Mil-jöpartiet vi vill ha.Det andra jag skulle vilja kommentera är att manpratar om att är ett "obråkigt" land, att vi ärsnälla, att vi aldrig säger ifrån. i kan jag säga att och de svenskaEU-parlamentarikerna räknas som väldigt bråkiga.Jag kan säga att vi ifrågasätter, att vi är besvärliga, attvi lägger fram nya förslag till olika rapporter. Där-emot finns det andra länder, utan att nämna dem vidnamn, som anses snälla och "obråkiga", men inteSverige.Fru talman! EU-samarbete spänner över mångaområden och handlar om såväl utrikespolitiska frågorsom om konsumentskydd, produktsäkerhet och miljö-regler. Samtliga departement är engagerade i arbetet.Men jag kommer i mitt inlägg att bara beröra sju avområdena: ordförandeskapet, utvidgningen, syssel-sättningspolitiken, jämställdhetsarbetet, miljöpoliti-ken, krishanteringen och asyl- och flyktingpolitiken.Låt mig börja med att slå fast hur viktigt det är attregeringen gör en årsbok om verksamheten iEU. Den är saklig och omfattande, och har redan fåttstatus som en viktig uppslagsbok om EU i aktuellafrågor. Glädjande nog har också de önskemål som vi iriksdagen har uttalat, gällande främst redogörelser förhur agerat i ministerråden och hur samrådetmed har skett, tillgodosetts.Sveriges ordförandeskap i EU har flera gångerbehandlats här i . Det är bara drygt tvåveckor sedan frågan debatterades här i kammaren ipartiledardebatten om EU. I årsboken redogörs för detsamråd som skett.Det utkast till ordförandeskapsprogram som rege-ringen presenterat är enligt min mening både omfat-tande och innehållsrikt. Även om mycket oförutsettkan inträffa både hoppas och tror jag att regeringen,med hjälp av oss i , kan driva frågorna omsysselsättning, miljö, , öppenhet ochinternationell solidaritet. Utskottet menar att EU-ordförandeskapet ger oss stora möjligheter att påver-ka unionens arbete, och denna möjlighet bör vi ta tillvara. Det är viktigt att vi riksdagsledamöter är aktivaoch engagerar oss i de sjuttiotal möten som kommeratt hållas runtom i landet under ordförandeskapet.Alla de frågor som regeringen tar upp i ordföran-deskapsprogrammet är viktiga. Men utvidgningen avEU står ändå i en klass för sig. Inte minst flera motio-ner om detta visar på den breda enighet som finns iriksdagen för ett utvidgat EU. 1999 har flera konkretasteg tagits för att öppna EU:s gemenskap till flerländer, inte minst till dem som led under kommunis-mens diktatur.Det är otvivelaktigt så att den fas som stårframför oss blir betydligt tuffare än vad som varithittills. Principiellt kan det vara lätt att instämma iden historiska utmaning som utvidgningen utgör, mendet kommer att vara betydligt svårare när det handlarom konkreta beslut som måste fattas för att möjliggö-ra den: nya regler för inflytande, nya sätt att dela uppde pengar som går till regionalt stöd och inte minststora förändringar inom jordbrukspolitiken. Härkommer vi i att ha en viktig roll när detgäller diskussioner och förankring av regeringenspolitik.Ända sedan vårt medlemskap i har Sverigedrivit frågorna om sysselsättning och jämställdhet.Sverige har drivit dessa frågor mycket aktivt och haräven fått gott genomslag för dem inom unionen. Jagvill särskilt uppmärksamma toppmötet i , därman antog målet om full sysselsättning för EU.Både jämställdhets- och sysselsättningspolitiskafrågor kommer att stå högt på dagordningen underordförandeskapet. Utskottet ser mycket positivt pådessa prioriteringar.I flera motioner behandlas miljöfrågorna. Jagtycker att man i årsboken på ett bra sätt redogör förden ambitiösa miljöpolitik som driver i EU.Inom miljöområdet kommer vi nu att börja arbeta påsamma sätt som varit framgångsrikt inom jämställd-hetsområdet, nämligen att integrera miljöfrågorna ialla andra områden. Som ni vet kallas det mainstrea-ming. Inför ska nio olika minis-terrådskonstellationer ha utvecklat och färdigställtsina strategier för integration av miljöhänsyn.Jag vill också lyfta fram arbetet med att ta fram enEU-strategi för hållbar utveckling - ett uppdrag somkommissionen fick i . Strategininnebär i korthet att alla nu levande människor skakunna tillgodose sina behov utan att de drabbarkommande generationer. Detta är onekligen en storutmaning.Miljöpartiet har kritiserat den s.k. miljögarantin iEU, dvs. att ett land i särskilda fall kan få behållaeller införa undantag från regler om det behövs för attskydda människors och djurs hälsa samt miljön m.m.Sverige har t.ex. fått behålla strängare regler rörandeträskyddsmedlet kreosot med hänvisning just tillmiljögarantin.Det är helt klart att det finns en motsättning mel-lan att å ena sidan ha en fungerande marknad medlika regler och å andra sidan tillåta att vissa länder harkrav på produkter som utestänger vissa länders varor.Kraven på att låta länder gå före när det gällersträngare miljökrav är något som vi måste arbetavidare med.Men det är ändå så att redan nu ger miljögarantinen möjlighet att gå före. När vi kan visa på hälso- ochmiljörisker är detta oomtvistligt. Det innebär i sig atten ökad satsning på forskning, som genomförs iSverige med bl.a. hjälp, är en viktigförutsättning för att flytta fram positionerna. Om ettmedlemsland tillåts behålla eller införa en regel somavviker från EU:s har kommissionen skyldighet attundersöka om den risk för miljön eller människorseller djurs hälsa som det enskilda landet bevisat kangälla hela gemenskapen. Om så är fallet är kommis-sionen skyldig att föreslå åtgärder för hela EU. Miljö-frågorna i EU har förts fram ,också när det gäller hur vi ska kunna utnyttja miljöga-rantin bättre.Ett annat område som har utvecklats oerhörtsnabbt är den europeiska krishante-ringen. Kraften och målmedvetenheten i processenimponerar. Därför är det extra viktigt att den svenska,och för den delen finska, inriktningen på arbetet harväglett. EU ska arbeta med de s.k. Petersbergsupp-gifterna, humanitär hjälp och fredsfrämjande verk-samheter. Dessa uppgifter finns inskrivna i Amster-damfördraget tack vare och . Dethandlar inte om en EU-armé, inte heller om ett ge-mensamt försvar. Det handlar om att EU ska visasolidaritet när det gäller att hantera civila och militärakriser. Och de civila delarna ska ha stort utrymme.Inte minst här i kommer vi att hållaögonen på regeringen i dessa frågor. Det är en intealltför kvalificerad analys att det på andra håll i Euro-pa kan finnas grupper med andra intressen när detgäller just dessa frågor än våra. Den inriktning somnu gäller, krishanteringen i alla dess delar, är bra ochriktig. En gemensam armé eller ömsesidiga säker-hetsgarantier är däremot ingenting vi önskar.I samband med kriser och konflikter kommernästan alltid frågan om flyktingar upp. Därför vill jagi slutet av mitt anförande nämna några ord om detta.När Amsterdamfördraget trädde i kraft förra åretskedde stora förändringar när det gäller EU:s asyl-och immigrationspolitik. Enligt utskottets uppfattningvisade toppmötet i , som behandladedessa frågor, på en stark politisk vilja att inom EUutveckla en gemensam asyl- och migrationspolitik påhumanitetens och asylrättens grund. Vi vill inte se ettEU som stänger in sig i en rikemansoas, utan ett EUdär alla länder tar ansvar för de människor som måstesöka asyl. driver traditionelltsvenska principer inom flyktingpolitiken som huma-nitet och respekt för internationella åtaganden.Avslutningsvis yrkar jag bifall till utskottets hem-ställan och avslag på motionerna.Anf. 38 () replik:Fru talman! Jag vill börja med konflikten mellanmiljö och handel. försvarar miljögarantin.Som jag ser det är problemet med miljögarantin fram-för allt punkt 5 i artikel 95. Där ställs krav på attmedlemsstater ska kunna bevisa att ett aktuellt pro-blem är specifikt för en medlemsstat eller att detuppkommit efter den tidpunkt då man beslutat omharmoniseringsåtgärd.Det är så att vi på många områden, både vaddet gäller miljö och hälsa, inte får ställa högre krav.Vi måste tillåta azofärgämnen i godis . Vi be-handlar djur på ett omänskligt och ovärdigt sätt undertransporterna . Här duger inte miljögarantin.Då säger att det är så att det finns en mot-sättning mellan en fungerande marknad och mil-jökrav, och därmed legitimerar hon att man inte ska-par ekologiska ramar eller hälsoramar för marknaden.Detta är ett synsätt som verkligen taravstånd från. En marknad kan visst fungera även omman ställer miljökrav. Men socialdemokraterna tyck-er kanske att handel går före miljöfrågor.När det gäller Feira kan jag säga att man fattadeett beslut om att ha full sysselsättning som mål. Jagundrar vad detta innebär. Innebär det att socialdemo-kraterna stöder att man har en ekonomisk politik ochen arbetsmarknadspolitik på EU-nivå?Hur kommer det sig att socialdemokraterna intekan tänka sig att driva frågan om strukturella föränd-ringar inom EU? Hur kommer det sig att man, fastänman tycker att det är fel, accepterar att vi inte kansänka arbetsgivaravgiften t.ex. för en viss sektor ellerför ett visst område, t.ex. ? Fast man tyckeratt det är fel accepterar man detta och driver intefrågan om strukturella förändringar. Man hade t.ex.kunnat säga att man på skatteområdet hade kunnattänka sig minimiregler, men ingenting annat.Anf. 39 () replik:Fru talman! När det gäller miljögarantin sade jagockså - jag hoppas att det framkom - att det finnsmycket att arbeta vidare på. Det är bara början. Det äri alla fall någonting som arbetade mycketaktivt för att få in i Amsterdamfördraget, och lyck-ades med. Men det är alltså mycket arbete som åter-står där.När det gäller arbetet med upphandlingsfrågor villjag säga att detta pågår för fullt i kommissionen i dag.Det gäller just miljökrav vid offentlig upphandlingoch möjligheten att upphandla lokalt, som finns med ien av motionerna och i en av reservationerna. Dettaarbete pågår för fullt. och den svenska rege-ringen driver dessa frågor mycket hårt.När det gäller full sysselsättning är det så att ar-betet ligger på de nationella parlamenten. Det liggerpå och på mig och alla andra här iriksdagen att se till att vi för en politik i somgör att vi får full sysselsättning. EU stöder medlems-länderna i detta arbete, men det ligger alltså på denationella parlamenten.Anf. 40 () replik:Fru talman!