prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Därför ska vi diskute-ra det i de forum där det ska diskuteras.Jag återkommer till frågan om kvalitetspengarna.Sveriges Radio har en oerhört viktig uppgift i att hållahög kvalitet - och gör det också när det gäller inne-hållet i många av sina program. Men det finns be-kymmer på . Man är orolig förframtiden, och man är framför allt orolig för om manska kunna uppehålla den höga kvalitet som man harhaft inom kulturbevakning, samhällsdebatt osv. Detär kvalitetspengar som det handlar om här. Jag frågarigen varför man gör så olika bedömning av SverigesTelevision och Radio.Anf. 89 () replik:Fru talman! Först ska jag svara på frågan omsponsring, som jag glömde i det förra replikskiftet.Jag tycker att lagstiftningen ska vara tydlig och klar.Finns det otydligheter så att man hamnar på olikaslutsatser i olika delar av landet eller vad det nu kanvara så bör lagstiftningen vara klarare och träffa merexakt.När det gäller ekonomi och kva-litetspengarna så tror jag att vi alla är medvetna omatt läget är kärvt. Ska jag vara riktigt uppriktig såhade jag önskat mig att vi hade kunnat nå en högrehöjning av TV-avgiften. Då hade man lättare fått inmer pengar på rundradiokontot, och därmed ocksåkunnat öka anslaget. har vi inte det förhållandet,och därför återstår för oss nu att vi i den beredning ivilken samtliga partier från är närvarandefår titta också på den här frågan. Det står beredningenfritt att ta upp alla frågor om villkoren inför en kom-mande tillståndsperiod. Jag är ganska övertygad omatt också kvalitetsfrågorna för kom-mer att tas upp i den diskussionen. Jag hoppas ocksåatt frågor av typ Sisuradio kan komma upp. Jag harnämligen fått information om att man där inte har fåttden utdelning man borde ha fått i förhållande till deanslagsvillkor och sändningstillstånd som gäller.Anf. 90 () replik:Fru talman! Det var trevligt att vårt begrepp "kulturell allemansrätt". Jaghoppas att det kan bli ett ord på allas läppar.Jag ställde en fråga till om bud-geten och anslaget från till idrotten. Iprognoser har det sagts att det skulle uppgå till 120miljoner. I idrottspropositionen pratades t.o.m. omupp till 200 miljoner. Men fick de 93 miljo-ner, och man föreslår att ska ge ettbidrag på 60 miljoner för år 2001.Det finns väldigt fina och övergripande syften förstatsbidragen. De ska bidra till att utveckla barns ochungdomars intresse och benägenhet för motion, göradet möjligt för alla människor att utöva idrott ochmotion och bidra till att väcka ett livslångt intresseför motion och därmed främja en god hälsa hos allamänniskor.Vi kan bara konstatera att vi inte har nått upp tilldetta, i alla fall inte det sista. De pengar som finns ibudgeten har inte ökat någonting, och de ärredan utportionerade. Det finns liksom ingenting meratt ge. Hur ska man komma till rätta med detta så attidrottsrörelsen kan planera och möjligen få mer peng-ar? Hur ska man kunna leva upp till den här progno-sen? Det skulle betyda oerhört mycket om de kundefå 120 miljoner i stället för, som för , 60miljoner från Svenska Spel.Anf. 91 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att jag har koncent-rerat mig på de mer övergripande frågorna och påpublic service. Den som har hand om förståndet iutskottsgruppen i den här frågan är utgår ifrån att hon kommer att kommentera denhär frågan senare.Den andra frågan gällde kulturell allemansrätt. Vikan gärna diskutera olika begrepp osv. Jag användemig av det begreppet. Jag tycker att det är ett brabegrepp. Sedan tillför det också att samhället taransvar för en kulturell infrastruktur. Det tycker jagockså är mer handfast. Men allemansrätt är ju någon-ting som är positivt. Man menar att detta är öppet föralla. Det ska vara en tillgång, en option och en möj-lighet för alla. Jag tror inte att vi har några störremeningsskiljaktigheter på den punkten, utan vi är nogtämligen överens.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot här. Där ser man vådan av att vara ett stortparti. I vårt parti får vi ta ansvar för hela biten. Dåhade jag kanske kunnat svara om jag hade varit i ÅkeGustavssons ställe. får jag alltså ge mig till tåls.Jag hoppas att även tar upp detta hurvi ska kunna få ordning på hälsan för människorna.Vi ser ju att folkhälsan vacklar.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag är tvungen att ta en replik här. Detär ingen våda av att vara ett större parti. Det är precistvärtom. Genom att vi är fler kan vi också borra mer ifrågorna. Det kommer ni att märka på kulturminis-terns anförande här också. Det är en utomordentligtgod kvalitet i vårt parti. Vi är ett stort parti, men vivill gärna bli lite större.Anf. 94 Kulturminister ():Fru talman! krisår tvingades sta-ten spara på en rad viktiga områden. Det gällde dockinte kulturen. Här har statens satsningar stadigt ökatvarje år, även när det såg som mörkast ut. Sammanta-get handlar det om en permanent ökning på en bra bitöver enbart när det gäl-ler tillgångarna inom kulturbudgeten. Till detta kom-mer kultursatsningar som ligger inom andra utgifts-områden.För regeringen och för oss socialdemokrater hardet varit självklart. Kultur är för oss inget man bevil-jar sig enbart i goda tider utan något som är intimtförknippat med innehållet i demokratin och med vårsyn på människors lika värde och möjligheter. Jagkan gärna ansluta mig till tankarkring en kulturell allemansrätt.Detta betyder nu inte att all kulturverksamhet hargått opåverkad ur de här svåra saneringsåren. Så ärdet verkligen inte. Vi beskriver det ganska ingående iårets budgetproposition.Ambitionen från regeringens sida har dock varitatt värna den kulturella infrastrukturen, dvs. att underkrisåren så långt som möjligt stötta befintliga kultur-institutioner och verksamheter så att de skulle kunnaöverleva de här tunga åren, och uppmärk-samma det nya som har växt fram även underkrisåren och som fortfarande växer fram i form avnya konstnärliga uttryck och nya verksamhetsformer.Detta har betytt att en betydande del av de statligatillskotten har fått användas till att fylla svarta hålsom har uppstått när kommuner och landsting har haftsvårt att hålla fast vid sina ambitioner när det gällerkulturen. Det har i sin tur inneburit att vissa statligakulturinstitutioner inte har fått tillräckliga resurser.Med året budgetproposition kan vi konstatera attaktion rädda infrastrukturen i stor sett har lyckats.Biblioteken finns där, och de är öppna och avgiftsfriaför alla. Det finns dessutom en hel del nya bibliotek,även om vi beklagar att en del filialer har råkat illa ut.Teatrarna har inte bommat igen. Museerna lever osv.Därmed kan vi också gå vidare med att bättre tahand om den kulturella infrastruktur som vi har lyck-ats bevara. gör vi det bl.a. genom den stora sats-ningen på museerna, både de nationella museerna ochlänsmuseerna. Vi kan också ägna än mer kraft åt detnya som faktiskt har etablerats redan under krisårenmen som kanske hade kunnat få en bättre start om dethade kommit i gång . Det gäller Moderna museetsom är en av de absolut största satsningar som hargjorts med allmänna medel i något europeiskt land påett samtida konstmuseum. Det gäller också Arkitek-turmuseet, tillskapandet av ett iGöteborg och satsningen på Stallet som är en folkmu-sikscen där också världsmusiken får en egen plats pånationell nivå.Vi har vågat börja tala om form- och designfrå-gorna och om att försöka skaffa ett hem för dessafrågor. Det handlar inte bara om att Svensk Form harlyckats skaffa sig ett mycket tydligt skyltfönster påSkeppsholmen utan också om hur vi går vidare meddetta.Förhoppningsvis ska vi också kunna göra mer närdet gäller dansen och många andra av de områdensom ni har berört i utskottsbetänkandet.Två områden har varit särskilt högt prioriterade iregeringens kulturpolitik . Detförsta har varit litteraturen och läsandet. Det andrahar varit konstnärernas villkor.Det första är ganska självklart. Utan språk harman svårt att nå andra kulturella upplevelser. Manblir svagare som individ, och man blir också svagaresom medborgare. Det andra är lika självklart. Utankonstnärer blir det faktiskt inte heller mycket tillkultur.Dessa högprioriterade mål avspeglar sig också iårets budgetproposition. Bibliotekslagen ses över.Regeringen gör nya satsningar på skolan. De är in-riktade på just litteraturen och läsandet i betydandegrad. Vi utökar satsningen på En bok för alla. Vistöttar Barents litteraturcentrum. Med dessa ytterliga-re satsningar uppgår litteratur-, läsnings- och biblio-teksdelen i kulturbudgeten till närmare 350 miljonerkronor . Det är ett kraftigt påslag som vi hargjort under några år.I och med förslagen i årets budgetproposition harvi gjort kraftiga påslag när det gäller konstnärernasekonomiska villkor. Ökningen utgör drygt 230 miljo-ner kronor mitten av 90-talet.Dessutom har vi genom att stärka de upphovs-rättsliga ersättningarna etablerat en helt ny kassetter-sättning. strid lyckades vi genomdrivadenna viktiga kassettersättning. Dessutom har vividareförsäljningsersättningen, droit de suite, som nialla känner till. Detta innebär att konstnärsgruppernadessutom tillförs ytterligare ca perår . Det kan naturligtvis bli mycket mer.Med detta fortsätter vi att sträva mot målet attäven konstnärer faktiskt ska kunna leva på sitt arbete.Vi vill se till att det blir lättare för konstnärer att visavad de gör, vad de kan, för att den vägen bli intres-santare. Fler ska faktiskt vilja betala för det de preste-rar.Men det handlar också om att man inte bara skakunna få betalt en gång. Där kommer upphovsrättenin. Den är väldigt viktig.Vi vill också öka konstnärernas trygghet. Teate-ralliansen, som vi föreslår ska permanentas i försöksverksamhet, ger drygt hund-ratalet professionella teaterarbetare från hela landeten grundtrygghet. Vi vill arbeta vidare med den typenav insatser. De arbetsmarknadsmedel som föreslåsska föras över till kulturbudgeten har till syfte attstimulera just den konstnärliga arbetsmarknaden.De konstnärliga centrumbildningarna arbetar meddetta. Enligt AMS utvärdering har insatserna ochförsöken varit mycket framgångsrika. Det här är sys-tembrytande. Det har varit väldigt viktigt. Jag tror attdet kommer att betyda mycket för konstnärernasvillkor framöver.Herr talman! I reservationerna till kulturutskottetsbetänkande kan jag dock som vanligt notera attmycket av det som har byggts upp vill Moderatasamlingspartiet i denna riksdag rasera. De vill mer änhalvera förvaltningsanslag, som gårdirekt till mycket av allmän kulturverksamhet i helalandet. De vill minska det statliga bidraget till allmänkulturverksamhet med . De villsom vanligt ompröva , Riksutställningarsoch Rikskonserters verksamhet. De vill minska stödettill den regionala biblioteksverksamheten, upphävabibliotekslagen, minska litteraturstödet med 30 miljo-ner kronor, ta bort stödet till En bok för alla, avvecklastödet till bokhandeln, minska stödet till konstnärligutsmyckning, inte öka satsningen på konstnärersvillkor med , helt ta bort stödet tillicke statliga kulturlokaler. Kort sagt, ta bort allt stat-ligt stöd som skapar förutsättningar för ett aktivtkulturliv i hela landet.Nu är ju väldigt ensamma om dessaförslag i denna riksdag. Här har de inte makt attpraktisera denna politik. Det allvarliga är att den i dagpraktiseras av en moderat majoritet i , där,tyvärr , ett folkpartistiskt kulturbor-garråd genomför denna politik. Detta är djupt oro-väckande. Trots den glädje jag kan känna överden samsyn som finns mellan alla övriga partier utomModerata samlingspartiet i de grundläggande kultur-politiska frågorna finns det orostecken inför framti-den.Jag är naturligtvis beredd att svara på de flesta avde frågor som ni har ställt här. Jag hoppas att jag fåren möjlighet att göra det i replikskiftena.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag hade väntat mig ett något längreanförande, så jag blev nästan tagen på sängen. Men såbehöver det inte alls vara.De fria grupperna och de regionala verksamheter-na där man ägnar sig åt musik, teater och dans kännersig inte så till freds med situationen som den bild avläget kulturministern målade upp ger sken av. Det ärsant att kulturanslagen inte har minskat. Det gälldeäven , när vi hade en folk-partistisk kulturminister. Den uppgången har ocksåfortsatt. Det tycker jag är glädjande. Men alla får intedel av det.Vi kommer att ta upp detta också, menjag kan gärna nämna det redan nu att just de friagruppernas situation och den regionala musik-, teater-och dansverksamheten behöver mer medel för attöverleva, skulle jag nästan vilja säga.Men jag vill gärna också växla några ord medkulturministern om sponsringen. Jag vill höra omkulturministern ställer upp på den syn som har redovisat tidigare och i så fall också ärberedd att se över reglerna, så att vi får entydiga reg-ler när det gäller hur företagen ska kunna presenteravilket mervärde de får av sponsringen. Det bör fram-gå att det här inte har med något som liknar id-rottssponsring att göra, så att orkestrarna ska behövasitta och spela med emblem på fracken eller vad detkan vara, utan att det är helt andra mervärden somföretagen måste förvänta sig att få och som de också förväntar sig att få om de bidrar med spon-sorsmedel. Är kulturministern beredd att se över dehär reglerna?Dessutom vill jag gärna återkomma till bokmoms-frågan för att få en kommentar om det aktuella lägetefter den senaste enmansutredningen, som kulturmi-nistern själv tillsatte och som har lämnat sitt förslag.Anf. 96 Kulturminister () replik:Herr talman! De fria grupperna fick icke några ökningar. Tyvärr valde den bor-gerliga regering som satt också attta bort den automatiska uppräkningen av deras löner,den s.k. PLO-delen. Vi har försökt att kompenseradetta. Vi har räknat upp frigruppsstödet i nivå vid tvåtillfällen med sammanlagt . Vi hardessutom räknat upp arrangörsstödet med ca 10 mil-joner kronor.Tittar man bara på siffrorna kan man för teater-,dans- och musikgrupperna säga att arrangörsstödet1996 låg på 8 ½ . är det uppe i63 ½ miljoner kronor.Jag vill ändå säga att jag tycker att de fria grup-perna behöver ytterligare stöd. Framför allt är jagoerhört engagerad i att kommunerna, som tidigarestod för att beställa de flesta föreställningarna frånfrigrupperna, särskilt barn- och ungdomsteater, måstebörja engagera sig och beställa från dessa grupper. Vikan inte hålla dem under armarna med statligt stödom de inte får spela. Jag hoppas verkligen att kom-muner och landsting nu när det går bättre där ska haråd och tycka att det är viktigt att engagera dessagrupper, så att de faktiskt också kan leva på de in-komster de själva spelar in. Visst har de en besvärligsituation. Men det är vi som har höjt stödet till dem.Vi kan säkert göra mer framöver.När det sedan gäller de regionala musik-, teater-och dansinstitutionerna är jag väl medveten om att detser lite olika ut. Det är likadant där, en del har bättreekonomiska möjligheter att stötta regionalt och lokalt.Andra har det svårare, och en del är faktiskt ointresse-rade av det. Jag kanske kan återkomma även i denfrågan.Anf. 97 () replik:Herr talman! Det blir svårt att hinna med alla frå-gorna i replikskiftena. Jag ska därför inte gå in pånågon sifferexercis när det gäller hur anslagen till defria grupperna beräknas. Det finns lite olika åsikterom det här och där, har jag förstått, även mellan ut-skottet och departementet. Ska man t.ex. räkna inOrionteatern och bidraget som ges dit eller ska man tabort arrangörsstödet ur slutsumman som anses gå tillden här verksamheten?Oavsett det anser vi att det behövs mer pengar . Vi anslår det. Eftersom regeringen tycker att detvar fel att göra den förändring som gjordes i början av90-talet angående den automatiska uppräkningen villjag påpeka att det har funnits nu när detkunde ha åtgärdats.Men jag vill återkomma till spons-ringsfrågan. Är kulturministern beredd att ändra reg-lerna så att de blir tydliga? Vad säger kulturministernom bokmomsen? Helst skulle jag också vilja hinna fåkommentarer om översynen av lokalhyrorna när detgäller kulturändamålsfastigheterna.Anf. 98 Kulturminister () replik:Herr talman! Bara kort när det gäller frigrupp-sverksamheten. Vi ska inte bråka om siffrorna, därföratt jag tror att vi är ense i sak. Däremot måste jagsäga att det tar väldigt att städa upp efter denborgerliga regering som själv ingick ii . Vi har inte klarat av det jobbetriktigt än.När det sedan gäller sponsringen tror jag inte attÅke är någon dissident i denna fråga.Han stöder helt regeringens linje när det gäller spons-ringen. Sponsring är bra som komplement så längesponsringen inte överstiger en nivå där man börjarhamna i det vardagsrum från vilka många utestängs.Jag är fullständigt övertygad om att de flesta kultur-institutioner klarar av att själva göra bedömningennär den konstnärliga integriteten eller öppenheten motallmänheten på något vis riskeras. Därför ligger deflesta kulturinstitutionerna som alls är intressanta försponsring på en sponsringsandel på . Jag tyckeratt det låter rimligt. Vi har noggrant studerat Pharma-cia & Upjohn-domen först i ochsedan i kontakter med . Beskedet därär entydigt. Detta förändrar ingenting. Det förändrarinte praxis, och det ger inga problem när det gällerlagen.Vi kommer naturligtvis att följa frågan. Det finnsingenting som säger att den domen skulle behövaförändra sponsorernas agerande. De kan fortsätta somtidigare. Vi har en hög uppmärksamhet i frågan. Somett komplement, och säkert ibland som ett sätt attengagera personal i vissa företag, kan sponsringenspela en roll. I ett idealtillstånd, om man nu tycker attkulturen är så viktig, ska allt vara allmänfinansierat.Fast vi vet att det inte kommer att fungera.Ja tack till sponsring, men aldrig så att det ledertill stängda dörrar, till att folk tycker att kulturenströsklar blir högre än de redan är för en del människoroch absolut inte så att den konstnärliga integritetenstörs.Anf. 99 () re-plik:Herr talman! Det var en välgörande nyanseringsom kulturministern gjorde beträffande sponsring motvad jag hörde i radion härommorgonen.Kulturministern inledde sitt anförande med att sä-ga att vi har ökat den statliga kulturbudgeten med enhalv miljard . Jag tittade på 1994, och den siffrajag fick fram var 7,1 miljarder. är förslaget7,8 miljarder. Mot den bakgrunden är jag nyfiken påhur räknar fram drygt 1 miljard perår.Jag ska hjälpa kulturministern med en sak; honsökte ett hem för form och design. Det finns -i . Då har vi klarat av den delen.En annan sak är idrottsforskningen. Det är liteluddigt skrivet i budgetpropositionen. Det står i enklatermer ingen ökning nu och dubbelt . Tvågånger noll är noll för mig. Vad innebär skrivningenegentligen? Jag tror inte att det är så man menar. Görkulturministern det så lätt för sig att hon anser attforskningen ska öka, men var pengarna ska tas ifrånär egna problem?Anf. 100 Kulturminister () replik:Herr talman! Det var inte en välgörande nyanse-ring. Det är den ståndpunkt som fanns formuleradredan i kulturpropositionen 1996, även om den intevar fullt lika utförlig. Vår ståndpunkt när det gällersponsringen har varit denna . Däremot är viväldigt oroade över den syn som den borgerliga led-ningen i markerar när det gällersponsringen. Man vill dra ned på det offentligas an-svar och finansiering och i stället satsa på sponsringeller skicka över de kulturverksamheter som går ikvav till och Kulturdepartementet.Sedan var det frågan om den ökade kulturbudge-ten. Vi är uppe i en dryg halv miljard . Det harvarit en successiv ökning . Dåblir det en bit över en halv miljard. Det har inte variten halv miljard under denna period.När det gäller idrottsforskningen ber jag att fåhänvisa till , som kommer att talasenare eftersom idrottsminister inte ärhär och deltar i debatten i dag.Anf. 101 () re-plik:Herr talman! Då kan jag glädja att kulturborgarrådet i mycket tydligthar uttryckt att sponsring är ett komplement till of-fentlig finansiering. Då kanske ni kan vara eniga idet.Det var en väldig skillnad på en halv miljard se-dan mitten mot en halv miljard . Detvar så kulturministern uttryckte det i radion. Det varså jag uppfattade att det sades också. Hade detvarit så, hade vi haft en kulturbudget på 10,6miljarder. Det är en rätt stor skillnad. Gå till utskrif-ten av radiodebatten. kommer attfinna att hon säger en halv miljard - möjligen idebattens hetta, men vi kan också se i protokollet för idag.Nu är vi där jag trodde att vi var. Då hade jag inteläst fel i siffrorna. Jag var nyfiken på den delen.Kulturministern säger att bibliotekslagen ska sesöver. Det står också i propositionen. Då har jag enstillsam fundering om kulturministern tänker se till attäven där införs en graderad rösträtt vid eventuellaförslag till förändringar av drift och kvantitet.Anf. 102 Kulturminister () replik:Herr talman! Jag kan aldrig, , blien sådan petimäter som folkpartistiska kulturpolitiker.Jag menar att vi kan använda en dryg halv miljardmer till kulturpolitik än vi kunde tidigare. Detta ärnågot som har byggts upp successivt. På många andraområden har det tvärtom blivit så att anslagen harminskat dvs. budgetens omfattning har minskat radi-kalt. Det är detta som jag vid en rad tillfällen harskrivit om, som framgår av diverse riksdagstryck, ochsom jag har sagt i debatterna.Återigen är det frågan om sponsring. Jag har lästnoga vad har sagt i olika samman-hang. Jag antar att hon uttrycker sig korrekt i varjekommatecken. Hon tycker att vi har en helt felaktigsyn när det gäller sponsring och kommersialisering.Det är naturligt att släppa in American Express, somstår i och tar emot de unga människorsom kommer för att titta på t.ex. MTV-galan. Manvill använda på ett helt annat sätt änhittills.Den kulturverksamhet som ökar mest i är i . De ägnar en bety-dande del av sin tid att bekämpa den kommersialise-ring som står för i kulturpolitiken. Jaghoppas att fortsätter att växa. fårgärna skryta med publiksiffrorna, men bekäm-par den kulturpolitik som hon praktiserar.Anf. 103 () replik:Herr talman! Kulturministern värnar den kultu-rella infrastrukturen. Det tycker jag är bra. Men jag äroroad över att påverkan av verksamheter departementemellan inte i tillräcklig omfattning följs upp. Hur harman tänkt sig att följa upp den förändring i fritid ochkulturvanor som de fyra-sex internationella kasinon -vilka ligger under - kommer attmedföra för Kultursverige och den kulturella in-frastrukturen, främst på orterna , ,och ?Syftet med att etablera kasinona kan väl ändå intevara annat än att regeringen tror att människor kom-mer att disponera en hel del tid och pengar där. Detkommer att innebära en förändring i hur man använ-der sin tid. Det kan innebära att man går mindre påbibliotek, teater, konserter, bio m.m.Vad har gjorts för att mäta hur fritids- och kultur-vanor ser ut före etableringen av kasinona, så att detgår att jämföra med hur det blir efter det att de äretablerade?Anf. 104 Kulturminister () replik:Herr talman! Kasinofrågorna ligger inte på Kul-turdepartementet, utan det är Finansdepartementetsom har ansvaret för dem. haragerat i enlighet med en beställning från riksdagen.Jag har ingen anledning att gå in på några djupareanalyser av detta. Det är en beställning som har gjortsav och effektuerats av regeringen.Anf. 105 () replik:Herr talman! Det är helt tydligt att den här fråganfaller mellan flera stolar. Beställningen kom ocksåfrån kulturutskottet, så man borde egentligen fråga deledamöter i kulturutskottet som föreslog det här frånförsta början.Kulturfrågorna är ändå kulturministerns ansvar,och av den anledningen borde en kulturminister ocksåta ansvar för den del som gäller hur en sådan här nyverksamhet kanske kommer att påverka just kultur-verksamheten på de här orterna. Vems ansvar är detannars? Det är ju regeringen som har sett till att kasi-nona nu kommer till just de här orterna. Är det kom-munernas ansvar, eller är det regeringens ansvar? Jagtycker att det är regeringens ansvar.Om det inte är kulturministerns ansvar hoppas jagatt hon går tillbaka till finansministern och utkräveransvar av honom.Anf. 106 Kulturminister () replik:Herr talman!