prot · GN09120 · 2000-05-31 00:00:00 — I betänkandet ges Demokratiutred-ningen i uppdrag att lämna förslag om hur rätten tillanpassad samhällsinformation bl.a. med hjälp av dennya tekniken ska stärkas.Det handlar om ett utökat brukarstöd. En försöks-verksamhet med personligt stöd till brukare medfunktionshinder ska inledas i handikapporganisatio-nernas regi.Det handlar om ökad kompetens och ökat bemö-tande. Bl.a. ska ett utbildningsunderlag i handikappo-litiska frågor tas fram för statsförvaltningen. Medelska också avsättas för en flerårig satsning på kompe-tensutveckling för personal på olika samhällsområdenjust när det gäller bemötande av personer med funk-tionshinder.Detta är viktigt. i debatten har ju redovi-sats de problem som finns för funktionshindrade att fåsina rättigheter. Det handlar ofta just om tillämpningoch bemötande. Ett sätt att komma till rätta med deproblemen är utbildning av de instanser som hanterarden lagstiftning som vi beslutar om i riksdagen.Det handlar om ett utökat stöd till forskningen,och det handlar om kultur och medier, där statensinsatser för ökad tillgänglighet för funktionshindradepersoner bör förstärkas. Det behövs också riktademedel för att göra litteratur tillgänglig för funktions-hindrade.Det handlar om hjälpmedel inom utbildningen.Där ska en särskild utredare utses för att se överhjälpmedelsförsörjningen för studerande med funk-tionshinder på hela utbildningsområdet, inklusiveförskolan, och lämna förslag till eventuella åtgärder.Det handlar också om arbetsmarknaden. Redan ivårpropositionen var regeringen, ochMiljöpartiet överens om att utöka antalet löne-bidragsanställningar. Full delaktighet innebär ocksårätten till eget arbete. I betänkandet föreslås en under-sökning av vilka hinder och vilka möjligheter somarbetsgivare anser finns för att anställa personer medfunktionshinder. Detta ger i sig inga nya anställningarjust , men det ska lägga grunden för att underlättaför funktionshindrade på arbetsmarknaden. Målet äratt människor med funktionshinder ska kunna arbetapå den reguljära arbetsmarknaden efter egen önskanoch på samma villkor som andra.Det finns fortfarande många som inte får sina re-habiliterings- och habiliteringsbehov tillgodosedda,och det finns många områden som behöver utvecklasytterligare. I betänkandet lyfts särskilt frågan om barnoch ungdomar med funktionshinder fram, eftersomdet här handlar om individer i utveckling. För attkunna utveckla rehabiliterings- och habiliteringsinsat-serna ges i uppdrag att utreda vilkaåtgärder som behöver vidtas för att barn och ungdo-mar ska få bättre tillgång till habilitering och rehabi-litering.När det gäller bidraget till handikapporganisatio-nerna höjs den samlade summan för detta. Dessutomtillförs ett engångsbelopp för att underlätta övergång-en till det nya bidragssystem som just har diskuteratshär i kammaren i en replikväxling.Här gör socialutskottet ett tillgännagivande att re-geringen ska följa upp och utvärdera det nya bidrags-systemet. Det är bra - det är nödvändigt för att se hursystemet slår, särskilt när det gäller hur övergångenpåverkar de mindre organisationerna som kanske intetill fullo kan uppfylla alla krav. Det gäller t.ex. kravetpå riksomfattande verksamhet.Socialutskottet lämnar också ett annat tillkännagi-vande. Det handlar om att se över de funktionshind-rades totala ekonomiska situation. Det handlar ocksåom att göra en beräkning av kostnaderna för ett mervittomfattande högkostnadsskydd. Många funktions-hindrade har orimligt höga kostnader på grundav sitt handikapp. Det kan handla om läkemedel, omfärdtjänst och om hjälpmedel. Lägger man ihop allade här avgifterna blir det oändligt stora summor somfunktionshindrade betalar. Det är viktigt att vi kart-lägger detta, och får en kunskap om hur det ser ut iverkligheten för att också kanske kunna återkommamed förslag till åtgärder.Detta var en kort redovisning av några enskildaförslag i propositionen och betänkandet. Jag är med-veten om att det finns kritik mot betänkandet. En delkritik går ut på att det inte finns tillräckligt med skar-pa förslag - och visst vore det önskvärt om vi kundelösa alla problem direkt, och helst i går.Jag menar trots allt att vi med det här betänkandettar ett kliv framåt. Det ökar nämligen rättssäkerhetenför de funktionshindrade genom sanktioner mot lag-trots. Det fastställer också en tidsplan för ökad till-gänglighet i samhället både för byggnader och förkommunikationer. Ett utökat skydd mot diskrimine-ring av funktionshindrade föreslås också, men avnaturliga skäl måste det skyddet stoppas in i och utredas. Så hanterar vi ju utök-ad lagstiftning.I betänkandet initierar vi och drar upp riktlinjerför utbildning, bemötande, arbetsmarknad och andraviktiga områden. Men det viktigaste med propositio-nen är ändå att den integrerar handikappfrågorna påvarje politikområde och avvisar särlösningar.En annan del av kritiken som riktats gäller att mani propositionen och betänkandet inte föreslår åtgärderför alla grupper av funktionshindrade. Det har ocksåvarit uppe här i debatten i kammaren . Det ärriktigt att man i propositionen inte räknar upp allagrupper med funktionshinder, men många av de åt-gärder som föreslås - allt från bemötande till arbets-marknad - handlar faktiskt om alla grupper av funk-tionshindrade. Enligt min mening är alltså den kriti-ken delvis befogad, delvis obefogad. Själv tycker jagatt just de psykiskt funktionshindrade och deras situ-ation kanske kunde ha fått en starkare belysning ipropositionen. Men det här är ju inte det sista förslagsom läggs i kammaren.Det finns en rad reservationer till betänkandet.Bl.a. har , som tidigare redovisats i debat-ten reserverat sig mot den s.k. ansvars- och finansie-ringsprincipen när det gäller kravet på tillgänglighetför alla. Som jag läste reservationen menar att staten ska betala kommunerna för att de ska taansvar för att bygga ett samhälle som är tillgängligtför alla. Det intressanta som jag noterade med denreservationen är att så sent som 1999väckte en motion om ökad tillgänglighet utan attkräva någon speciell finansiering. Var kommunernasekonomi bättre 1999? Det är min fråga till KerstinHeinemann. Eller varför anser ni inte längre attkommunerna har det här ansvaret? har redovisat bakgrunden till sin reservation,men jag ser fram emot en förklaring runt förändring-en från 1999 till 2000.Även avvisar ansvars- och fi-nansieringsprincipen i sin reservation. Jag vill åter-igen citera vad ordföranden i HSO, ,säger vid socialutskottets hearing: "Så till ansvars-och finansieringsprincipen. Vi inom handikapprörel-sen tycker att det är en mycket viktig princip. Det gårnämligen inte att skapa ett tillgängligt enbartmed statsbidrag. Då kan frånvaron av ett statsbidragvara anledningen till att inte skapa tillgänglighet.Därför är ansvars- och finansieringsprincipen viktig,dvs. att kostnaderna ska bäras av den verksamhet sombedrivs. All verksamhet ska anpassas för funktions-hindrade. "Jag delar helt uppfattning.Vänsterpartiet har två särskilda yttranden i betän-kandet. Det ena handlar om förtidspensionering avunga. Vi har tidigare motionerat om att den lägstaåldern för förtidspension bör höjas från 16 till 30 årför att motverka att de unga förtidspensioneras bortfrån arbetslivet utan att ha fått en reell chans ochmöjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Efter-som det pågår ett arbete i idenna fråga har vi valt att inte reservera oss till för-mån för liknande motioner. Vi avvaktar beredningenav frågan.Vårt andra särskilda yttrande handlar om avlös-ning och korttidstillsyn. Då dessa frågor delvis be-handlas i den socialtjänstutredning som är underberedning avvaktar vi även här beredningen i frågan.Slutligen vill jag lite grann kommentera den dis-kussion som har varit om LSS-reformen. I budge-töverenskommelsen mellan regeringen, Västerpartietoch har vi varit väldigt tydliga på att 65-årsgränsen ska försvinna. Vi har också sagt i budget-propositionen att här måste man utreda och förasamtal med olika huvudmän. Inriktningen är att grän-sen ska vara borta , dvs. att en lagstift-ning ska kunna träda i kraft runt . Detfinns ingenting som jag har tagit del av som säger attdet som står i budgetpropositionen inte ska genomfö-ras.Jag kan också konstatera att det har lyfts frammånga synpunkter i debatten om de problem ochsvårigheter som finns när det gäller tillämpningen avLSS-reformen. Det är viktigt att redovisa att man ipropositionen och i betänkandet lyfter fram just kom-petensutveckling för huvudmän. Man lyfter ocksåfram bemötandefrågor för att komma till rätta med deproblem som finns när det gäller tillämpningen.Herr talman! Västerpartiet har inga egna yrkandenutan står bakom hemställan i betänkandet i dess hel-het.Anf. 24 ()replik:Herr talman! talar här om att kdinte ställer upp på ansvars- och finansieringsprinci-pen. Jag nämnde det i förbifarten. Vi anser att det ären riktig princip. Men om man gör som regeringenföreslår blir det som det blir, dvs. man räknar intemed att enkla åtgärder för att förbättra tillgänglighe-ten har genomförts förrän år 2010.Vi menar att förbättringar av t.ex. tillgängligheteni kollektivtrafiken bör kunna ske snabbare. Omlopp-stiden för en buss är . En handikappanpassadbuss tar färre antal passagerare. Det är kanske intenågot problem på mindre orter. Där är bussen aldrigfull. Men när jag kommer till halv sju påmorgonen är bussarna fulla. Då får det antingen gåfler bussar eller så får de gå tätare.Sedan nämnde att regeringsunder-laget har ökat antalet lönebidragstjänster. Då vill jagpåpeka att regeringsunderlaget drog nedanslaget med 290 miljoner. Det medförde en minsk-ning av antalet lönebidragsanställda med 3 000. nu ökar det igen är väl bara rimligt, och enligtvad kan se är den ökningen förliten.Sedan nämnde bidragen till handi-kapporganisationerna och ett engångsanslag. Men detfinns också fler organisationer, vilket påpekas i pla-nen. Jag tycker att det är en riktig utveckling. Mångahandikapp är speciella. Handikapporganisationerna ärtill för att ge medlemmarna stöd, och det får man bästav dem som bäst känner till problemen.Anf. 25 () replik:Herr talman! Jag vet inte om jag har läst Kristde-mokraternas reservation fel, men då har ju möjlighet att korrigera mig. Vad jagförstår av den säger man att ansvars- och finansie-ringsprincipen inte ska gälla för just kollektivtrafikenosv. Jag tycker att det är positivt att Kristdemokrater-na i det här replikskiftet har en högre ambition när detgäller att genomföra tillgängligheten. Jag delar denambitionen. Tidsmålet gäller när detta senast bör varagenomfört. Sedan måste ambitionen vara att man ökartillgängligheten snabbare och att man som huvudmantar ansvar när man upphandlar de här tjänsterna ute ikommuner och landsting, och det gäller även statenoch privata bolag.Jag har läst reservation så avvisar denna princip. Det tyckte jag var be-klagligt.När det gäller lönebidragen har vi i vårpropositio-nen avsatt mer pengar för att kunna öka antalet löne-bidragsanställda. Det är sant att detta antal drogs ned1999. Det gjordes inom ramen för arbetsmarknads-politiken och inom ramen för AMS, såvitt jag vet.Det är detta vi nu korrigerar för att säkra möjligheterför fler med funktionshinder att kunna finnas på denreguljära arbetsmarknaden.Anf. 26 ()replik:Herr talman! Jag tackar för svaret.Vi avvisar alltså inte ansvars- och finansieringsprin-cipen. Vi vill ge ett initialt stöd för den här tillgäng-lighetsanpassningen så att den ska gå snabbare, sär-skilt med tanke på kollektivtrafiken där man förlorar ikapacitet vid en tillgänglighetsanpassning. Det böräven gälla privatbussar som går i kollektivtrafik.Anf. 27 () replik:Herr talman! Jag hör ändå att säger att man inte avvisar ansvars- och finansie-ringsprincipen, men att man vill ge särskilda bidrag.Med all respekt för blir min tolk-ning av detta att man inte följer ansvars- och finansie-ringsprincipen, och man kan avvika från den. Pro-blemet är att då hamnar man i den sidovagn som jagbeskrev i mitt anförande och som jag inte anser atthandikappfrågorna ska ligga i.Handikappolitiken ska finnas inom alla politiskaområden, och ansvaret för tillgängligheten ska bärasav alla huvudmän. Vi ska inte diskriminera funk-tionshindrade ens när det gäller kostnadsansvar.Jag ska ge några kommentarer om handikappor-ganisationerna, eftersom jag inte hann med det i denförsta replikomgången.Det är riktigt att det finns fler handikapporganisa-tioner , och det måste betraktas som en positivutveckling. Den totala summan som delas ut till han-dikapporganisationerna i form av bidrag har ökat.Sedan återstår det att se hur den fördelning som detnya systemet innebär slår. Jag är glad över att soci-alutskottet har gjort detta tillkännagivande för att manska kunna se vilket utfallet blir och hur långt pengar-na räcker.Anf. 28 () re-plik:Herr talman! och tre övriga partierhar i reservation 7 markerat att vi tycker att förtids-pensionering av unga är helt oacceptabelt. Vi harbegärt ett tillkännagivande.Bakgrunden är att det är bättre med arbete, utbild-ning och mer offensiva rehabiliteringsinsatser i ställetför mer passiva åtgärder, vilket förtidspensioneringav unga är.Ingrid och säger sig viljasamma sak. sitter man onekligen väldigtlugnt i båten och väntar. som bered-ningsarbetet pågår fortsätter många ungdomar attförtidspensioneras, med risk för passivisering ochutanförskap som följd.Det var med stor förvåning, , somjag såg att ni inte stödde reservation 7 utan markeran-de er uppfattning i ett särskilt yttrande, som egentli-gen inte innebär någonting. Det innebär bara att nitalar om vad ni tycker. Men om ni skulle ge reserva-tion 7 ert stöd vid behandlingen, skulle man kunna seresultat.Min fråga är om är klar över hurlång tid det med den planering som finns kom-mer att ta innan förslag till åtgärder väntas kommaoch kan sjösättas.Anf. 29 () replik:Herr talman! Vi har samma grunduppfattning omförtidspensionering av unga, jag och . Men sedan kommer vi in på hur man hanterarfrågor och visar respekt för ett beredningsarbete.Ibland när jag är slarvig kallar jag den här typen avreservationer för okynnesreservationer.Visst kan vi göra ett tillkännagivande till rege-ringen om att de bör komma med förslag i frågan omförtidspensionering av unga. Vi vet ju att det finns enmajoritet i kammaren som har en gemensam stånd-punkt i den frågan. vet vi också att rege-ringen nu bereder frågan.Ett tillkännagivande av ska först bere-das i . Sedan ska det fattas ettregeringsbeslut, innan det slutligen kan komma till-baka till i form av en proposition. Hur långtid tar det, ? Frågan är under be-redning och hantering i Regeringskansliet.Jag har stor respekt för detta att man vill markerasina politiska åsikter. gör det väldigtofta. Då lyfter man även upp själva frågan. Men denhär reservationen kunde inte anslutasig till, eftersom vi vet att ett beredningsarbete pågår.Ett tillkännagivande skulle inte driva frågan snabbare.Däremot tycker jag att det är bra att regeringen ärmedveten om vad majoriteten i kammaren anser.Dessutom tror jag att regeringen har samma åsikt somKenneth och jag i den här frågan. Men detär bra att vi diskuterar den och snabbar på beredning-en i Regeringskansliet.Anf. 30 () re-plik:Herr talman! svarade inte på någotsätt på den fråga jag ställde om hur det kanta. Jag ställde den frågan till socialförsäkringsminis-tern för . Av den redovisning-en framgick att förslagen kunde börja bli skarpa förstframåt , med tanke som behövs förremissförfarandet och genomgången av allt material.Till år 2003 räknade socialförsäkringsministern medatt det skulle ta, och då handlar det ändå om ett gans-ka enkelt och självklart ställningstagande, som byg-ger på att i princip ingen under i det här landetska ha förtidspension utan i stället få andra åtgärder,som arbete, utbildning och rehabilitering.Allt talar för att man skulle kunna bryta ut den härdelen ur helheten och se till att man åtminstone fickett delbeslut. Jag tycker att skulleanvända sina kontakter och se till att det gav ett re-sultat. vill jag säga att det är bättre medhandling och åtgärder än med markeringar. Det finnsännu en chans att stödja reservation nr 7.Anf. 31 () replik:Herr talman! Om den tidsplan som redovisade skulle vara verklig - dvs. att manskulle bereda frågan , hela2001 och hela 2002 för att slutligen komma fram tillett beslut , då skulle vi i kammarebehöva göra ett tillkännagivande. Men eftersom jaginte har den information som har,och eftersom jag faktiskt lever i tron att frågan beredsi , så får vi återkomma till fråganom den inte har aktualiserats i kammaren på någotannat sätt under det närmaste året.Anf. 32 () re-plik:Herr talman! I mitt anförande och i mitt replik-skifte med tyckte jag att jag gjordeganska klart var vi står i fråga om ansvars- och finan-sieringsprincipen. Det är möjligt att man kan läsa utnågot annat om man läser reservationen som finnsunder den rubriken. Men jag har inte kunnat läsa utatt vi skulle ta avstånd från ansvars- och finansiering-sprincipen, och det har heller inte varit avsikten attnågot sådant skulle stå. Det finns heller ingenting omdetta i motionen. Men det är möjligt att man vill läsain något sådant.Anledningen till att vi har föreslagit dessa pengarär att vi är otåliga på det här området. Vårt landsmötebeslutade att vi skulle satsa påen tillgänglighetsreform, och vi var beredda att av-sätta pengar i budgeten för detta. Jag hoppas att jagmed det här inlägget har gjort lite mer klart för IngridBurman vad vi menar med vår reservation under denpunkten.Anf. 33 () replik:Herr talman! har gjort klart attFolkpartiet stöder ansvars- och finansieringsprinci-pen. Det är jag glad över, och egentligen hade detförvånat mig om hade intagit en annanhållning. Jag tror att det är viktigt att vi är mångapartier i riksdag som stöder den principen.Samtidigt innehåller ju reservationen just dettadunkelt sagda, dvs. att man anvisar medel. Jag kallardet för att lägga handikappfrågorna i en sidovagn, vidsidan av andra politiska områden.Problemet är just det som tog upp isitt anförande och sina repliker. Om man ska skapamöjligheter för t.ex. kommunerna att ta det ekono-miska ansvaret för alla medborgare, så ska man ökade generella anslagen. Det är i alla fall min åsikt. Ochom man ska ta ansvar för ansvars- och finansiering-sprincipen bör man nog gå den vägen.Folkpartiet har valt en annan väg, och jag har fullrespekt för det. Men det finns faktiskt två budskap iFolkpartiets reservation. Jag är glad över att KerstinHeinemann har förtydligat sig.Anf. 34 () re-plik:Herr talman! Att man kan läsa ut de olika budska-pen får stå för de slutsatser jag kan dra av inlägg är det så att om vi i någongång vill påskynda ett arbete på ett angeläget områdefår vi inte lägga fram förslag om stimulansbidrag föratt skynda på en utveckling, för att vi vill se till att dethänder något för de funktionshindrade, för att vi villunderlätta. Då strider det nämligen mot vissa princip-er.De principerna tycker jag inte är så svåra att brytamot när det gäller en så angelägen reform som att setill att funktionshindrade människor kan få ta del avdet övriga samhället, att elever inte ska behöva gå ien viss skola som de kan komma in i, att t.ex. skolorsom utgör vallokaler ska vara tillgängliga även förfunktionshindrade. Då tycker jag faktiskt att det inteär någonting att skämmas för att man anslår 5 miljar-der kronor under för att förverkliga det.Anf. 35 () replik:Herr talman! Jag tycker att det är bra att Folkpar-tiet anslår medel till både kommuner och andra an-gelägna områden. Jag vet att jag och har samma uppfattning när det gäller vikten avatt öka tillgängligheten för alla människor i det härsamhället på alla områden.Däremot har vi tydligen - vilket det senaste re-plikskiftet återigen visade, tycker jag - olika uppfatt-ningar om var vi ska lägga ansvaret för tillgänglighe-ten i samhället. För mig är det alldeles självklart attnäringsidkare har ansvar för tillgängligheten för allamänniskor. Det är alldeles självklart att kommunernahar ett ansvar för tillgängligheten för alla kommunensinvånare. Det ska inte finnas öronmärkta pengar föratt kommunerna ska ta det ansvaret. Det är alldelessjälvklart att trafikbolagen har ett ansvar för att allapassagerare, kunder, eller vilken etikett vi nu sätter påmänniskor, ska kunna använda sig av de tjänsterna.Sedan kan vi behöva ta ett utökat ansvar när detgäller kommunernas ekonomi. Det är jag fullständigtmedveten om. Vi kan behöva ta ett utökat ansvar förkommunala trafikbolags ekonomi. Det är kanskeockså nödvändigt. Men vi ska inte börja öronmärkapengar. Det är nämligen att också märka människoroch det ska vi undvika.I huvudfrågan vet jag att jag och , och , är fullständigteniga. ska vi försöka bidra med allt vi kan för attskapa ett tillgängligare samhälle.Anf. 36 ():Herr talman! En bra handikappolitik är en grund-läggande del av välfärden. Det är därför viktigt att vifår en nationell handlingsplan för handikappolitiken.Men en handlingsplan måste återkommande ses överoch revideras. Det är ett fortgående arbete som börbedrivas i nära samarbete med handikapporganisatio-nerna. Handikapporganisationerna ska också varapådrivande när det gäller förändringar och förbätt-ringar.Jag ser det här betänkandet som en bra början medflera bra förslag och jag ställer mig därför bakombetänkandet.Som jag ser det har förslaget i propositionen för-bättrats betydligt under resans gång. Det är flera par-tiers motionsyrkanden som har bidragit till förbätt-ringen av det ursprungliga förslaget.Av 15 motionsyrkanden finns femmed i de yrkanden som lett till tillkännagivanden.Några av våra krav har tillgodosetts eller på annat sättvarit föremål för utredningar.Inför beredningen av det här ärendet i utskottetvar jag öppen för ett samarbete över partigränsernaför att betänkandet skulle bli så bra som möjligt förde funktionshindrade. Det var ledstjärnan. Jag hadegärna sett ett samarbete där vi alla hade kunnat enasom ett betänkande på samma sätt som vi gjort vidandra tillfällen på andra viktiga områden. stanna-de det vid en uppgörelse där , Vänster-partiet och Socialdemokraterna kommit överens. Detvar som tog initiativ till det.Självklart kan man i en uppgörelse mellan flerapartier inte få alla sina yrkanden tillgodosedda. Vianser att vi har fått sådant gehör att vi kan avstå frånnågra reservationer.Herr talman! Ett av de viktigaste förslagen i dethär betänkandet är att det öppnas en möjlighet tillsanktioner mot de kommuner och landsting som ivissa fall trotsar domstolen och struntar i att ge funk-tionshindrade det de enligt lagen har rätt till. Det ärbeklämmande att det finns kommuner som i det eko-nomiskt kärva läge som varit och är väljer att spara påutsatta grupper. Vi är därför mycket nöjda över att detkommer att finnas sanktionsmöjligheter mot domstol-strots.I tycker vi att det är bra att frågan omsanktioner lyfts fram i det här betänkandet och att detblir ett tillkännagivande även när det gäller tillgäng-ligheten. Det är tyvärr en nödvändighet för att kommatill skott när det gäller tillgänglighet för funktions-hindrade till bl.a. färdmedel. Men självklart måstefrågan om sanktioner först analyseras innan regering-en kan överväga frågan och komma tillbaka till riks-dagen med ett förslag. Jag hoppas verkligen att detinte dröjer så länge att vi tvingas återkomma med etteget förslag igen. För vad tjänar det till att ha lagaroch regler om det går att strunta i dem utan att detfinns några sanktionsmöjligheter?När det gäller diskriminering har yr-kat på en utredning om hur bristande tillgänglighetska kunna föras inför domstol som en diskrimine-ringsfråga. Vi är mycket nöjda över att det blir etttillkännagivande även på den här punkten, och detfinns all anledning för flera av oss att känna oss nöjdaeftersom flera motionärer fått sina yrkanden tillgodo-sedda.I motion har vi även yrkanden somberör demens.