prot · GO0939 · 2000-12-04 00:00:00 — Dekan vara DAC-godkända, men det är i stort sett allt.Det är lite falskt att ge sken av att man har väldigtmycket pengar inom biståndsramen när man inte fårpengarna godkända.Sedan handlar det om det multilaterala biståndetsfördelning och det bilaterala biståndets fördelning.Jag ska inte gå in på detta - den här klockan snurrar ien förfärlig takt, ungefär som en taxameter i en taxi-bil. Men det följer naturligt att det blir en annan för-delning av de här olika anslagen. Det blir mer pengarför de partier som har satsat mer. Det blir mindrepengar för dem som har satsat mindre.Då är det intressant att koncentrera sig på mode-raterna. De vill alltså i stort sett slopa anslaget tillAsien och . Jag skulle kunna förstå omde hade en femårsplan eller en tioårsplan för detta.Men de tar bort alla anslag på ett enda år. Hur ska detfungera, ? Hur ska det gå till i verklig-heten? Sedan finns det ett annat anslag som heterglobala utvecklingsprogram som han slopar helt. Detrymmer all forskning, all metodutveckling, i varje falldet mesta, demokrati och MR. har intevisat att han har några pengar kvar till det i sitt bud-getförslag. Hur ska det här gå ihop? Jag får det inteatt gå ihop i alla fall.På de globala institutionerna finns det en hel delreflexioner kring det här med och på grund av tiden inskränker jag mig till att sägaatt vi i allt väsentligt är överens när det gäller det här.Vi är nog överens om att och ocksåIMF har förbättrat sitt arbete betydligt. Det är intesamma inställning som . Vi ligger varandraväldigt nära. Någon enstaka reservation och någotsärskilt yttrande skulle lika väl ha kunnat vara oskriv-na, tycker jag.När det gäller handelstemat är det helt klart. Jaghar redan sagt någonting om WTO. WTO behöverutvecklas i en riktning som innebär att kandelta på lika villkor. Vi kan debattera vad som är likavillkor, men jag vill hävda att de inte deltar på likavillkor i dag.Miljöfrågorna har fått en positiv behandling i dethär betänkandet. Jag ska inte säga någonting om det,utan jag ska här mot slutet peka på den här kritikenmot utvärderingsarbetet.Från borgerligt håll för man återigen fram SAU.Vår syn är att vi gav svaret i det förra betänkandetefter revisionsrapporten. Vi satsar på en utveckling avEGDI. Det finns inga internationella erfarenheter avatt SAU-modellen skulle vara särskilt bra. EGDI ärbilligare, effektivare och har bättre genomslag. Det ärmindre risk för marginalisering, och man har utländskexpertis. Dessutom har vi ju faktiskt Riksdagensrevisorer och . Varför bygga enny organisation just för biståndet? Jag tycker att detär att misskreditera biståndet att göra det. Därförtycker jag att man är fel ute i den reservationen.Slutligen vill jag säga att någon motion handlarom organisationsstrukturen när det gäller något fred-scentrum i . Jag går förbi den. Sedan finns deten kd-motion som handlar om att man vill slå sam-man , och en del andra verk.Jag tror att det skulle vara en väldigt ineffektiv orga-nisation. Någonstans måste man sätta gränsen. Det fårgärna vara mer samarbete, , meninte sammanslagning. Det gäller för övrigt Ågrenockså. Det kanske är som ska svara på detta.Med det här stannar jag. Min talartid är ute förlänge sedan. Jag har tydligen fått prata på. Men nuska jag i alla fall sluta. Jag kommer att lämna restenav mina punkter till mina s-kolleger. Tack så mycketför ordet!Anf. 64 () replik:Fru talman! Först kan jag gratulera till att han hittade en felskrivning som jag be-klagar och som jag genast vill rätta till här i kamma-ren. Det är fattigdomsutrotningen som ska genomsyraallt biståndsarbete. Hur det där felet har kommit tillfår vi titta närmare på, men så är det.Sedan vill jag säga att vi inte tar bort allt biståndvare sig till eller . Men jag tyckeratt jag väldigt tydligt har talat om här i kammarenvarför vi inriktar oss på att satsa på och varförvi därför också har större anslag till och även-ledes varför vi skär anslagen till på en annanledd. Vi har bl.a. ett särskilt anslag för skuldlättnaderi , fattigdomsreducering i , konflikthan-tering i , Sidas utvecklingsenhet i ochoberoende utvärderingsenhet, som dock inte är speci-ellt förlagd till Afrika.Vi skär biståndet på ett annat sätt för att vi vill vi-sa att vi har en annan inriktning på vårt bistånd.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga till BerndtEkholm. Vi har både från och Miljö-partiet hört att de ville ha mycket mer pengar tillbiståndet i sina förhandlingar. sägerhär, fru talman, att han är väldigt glad åt att han harhaft möjlighet att sträcka sig så här väldigt långt närdet gäller anslagen. Alla oppositionspartier har redo-visat sina ställningstaganden. tycker jag att detskulle vara mycket intressant för oss att höra vadutgångspunkten för var när han bör-jade sträcka sig väldigt långt för att tillmötesgå Mil-jöpartiet och Vänsterpartiet.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag vet inte varifrån han hämtar cita-ten, den gode . Men han är ju lite av endemagog.När det gäller enprocentsmålet är det alltså klar-lagt att det var en felskrivning i den här motionen därmoderaterna ställde upp på enprocentsmålet. Man görinte det. Då kvarstår min fråga till de borgerliga brö-derna och systrarna - vi har en syster här också: Hurska samarbetet gå till?Anf. 66 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken avser . 67 () replik:Fru talman! Det är att beklaga att inser värdet av enprocentsmålet, kan jag sam-manfatta detta med.Jag kan ha en viss förståelse för moderaternassatsning på . Jag tycker att den är värd respekt.Men det som är svårt att respektera är den kraftiganeddragningen på globala utvecklingsprogram, påLatinamerika och på . Därför är detta, så långtjag förstår, fullständigt orealistiskt. Hade moderaternanu velat satsa på skulle de väl ha följt sinaborgerliga syskon och anslagit mer pengar till bistån-det. Men det är ju det de inte gör. Det är ett orealis-tiskt budgetförslag. Det kommer inte att fungera,. Jag är ledsen att behöva säga det.Hur har då vi resonerat? Jo, vi har sagt att vi skavara lojala när det gäller treårsbudgeten. Vi ska integå in och ändra i treårsbudgetens fastlagda procenttal.Det skapar bara problem när det gäller hur vi ser påvår ekonomi. Vi tycker att detta ska gälla också andraområden, inte bara biståndet. Vi ska hålla vår treårs-budget och inrikta oss på förändringar det sista året.Det är bra att vi nu visar att vi håller i slantarna isvensk ekonomi och inte går in och rycker och sliterredan det första året. Då får vi ingen trovärdighet itreårsbudgeten.Vi har underordnat oss detta tack vare att vi ändåunder kan frigöra ganska mycketpengar med reservationer och med tillväxt. Vi förut-sätter att vi år 4 och 5 och ska kunnaöka biståndet upp till enprocentsnivån. Det är ettmycket enkelt och logiskt svar.Anf. 68 () replik:Fru talman! Då är det alldeles uppenbart att närBerndt sträckte sig var det som ett gummi-band. Det åkte tillbaka igen.Jag vill ta upp en annan fråga, och det är dettamed fredsfrämjande. I ser vi nu en lång radolika krig föras av en lång rad olika aktörer men påsamma mark. problem är de mångakrigen. Det är ingen tvekan om att det är det allvarli-gaste problemet vi har i . Jag har tagit uppdetta även i mitt huvudanförande.Detta med att ge till statsmakter som för anfall-skrig på andra länders mark har vi diskuterat tidigare.Jag vill gärna höra om är beredd attnu ändra uppfattning. Vi har sett vissa tendenser närdet gällt att dra in just biståndet till statsmakter. Nutalar jag alltså inte om bistånd via enskilda organisa-tioner utan om biståndet till statsmakter. Detta harsocialdemokrater av hävd alltid ansett ska gå vidaredärför att man kan prata så väl med dessa krigsherrarom man ger dem pengar . Min fråga är: Ärdet inte ännu mer effektivt att se till att de inte fårnågra pengar? Då blir ju krigföringen trots allt någotsvårare.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det var två frågor. Den senare, omanfallskrig, lämnar jag till . Vi har gjorten sådan arbetsfördelning att hon svarar i fråga omden reservation som tar upp det, så där får BertilPersson inget svar av mig.När det gäller fredsfrämjande insatser är det all-deles utmärkt att vill satsa på det. Mendet gör vi ju allihop. Det som är tvivelaktigt är attmoderaterna på olika sätt försöker stoppa in lite avvarje i biståndsramen. Fredsfrämjande stoppas in.Som ni kanske har lagt märke till ökar man öststödetmed och stoppar in det. Det blir alltsåungefär 1 miljard i biståndsramen. Så ser det ut somom minskar biståndsramen bara lite marginellt. Jagutgår från att man i den yttre debatten kommer attdriva detta som sina biståndssatsningar som då skases som DAC-godkända bistånd - vilket de inte är,inte heller öststödet. Såvida vi inte lägger det i Mol-davien och liknande länder tror jag inte att öststödetgår under biståndsbudgeten.Det är falsk flagg att göra på det sättet. I så fallborde ni uttryckligen säga: Okej, vi vill ha det i denhär budgeten, men vi är medvetna om att det liggerutanför biståndsramen. Men det gör ni inte. Ni försö-ker tricksa in detta för att slippa ta debatten. Det ac-cepterar jag inte, helt enkelt.Anf. 70 () replik:Fru talman! och kristdemokrater-nas kurs mot ökat bistånd ligger fast. Vi har en fem-årsplan mot enprocentsnivån år 2003.Det går bra för , säger statsministern ofta.Ekonomin är god. Hur bra ska den svenska ekonominbli innan regeringen anser att vi kan återgå till enpro-centsnivån? kanske vill nå den litesnabbare än regeringen. Men vi har inte sett någonplan från regeringen, och det är väl den som ändå harsista ordet. Ska det bli så att det krävs en icke-socialistisk regering 2002 för att vi skauppnå detta mål?Flera av våra yrkanden har besvarats med hänvis-ning till . Jag förutsätter, vilketockså verkar vara inne på, att frågor-na där får en seriös behandling.Berndt kritiserar vårt krav på en oberoen-de utvärdering av biståndet. Vi tycker att det är na-turligt att man utvärderar sitt eget bistånd. Sida gördet själv, och det gör man bra. Men vissa former avverksamhet mår bra av en oberoende utvärdering, ochdit tror vi att det svenska biståndet hör.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag har redan redovisat hur vi ser pååtergången till enprocentsmålet. Vi säger ja till åter-gång till enprocentsmålet, men med fullt ansvar föratt vi inte äventyrar den svenska ekonomin. Jag för-litar mig på de texter vi har levererat i det här betän-kandet. Det är inget tillkännagivande till regeringen,men med vetskap om hur departementet jobbar medde här frågorna tror jag att det är ett bra stöd och enbra markering av att vi nu är relativt sams i densvenska om takten för återgången. Jagutgår från att vi kommer att leva upp till det här, helstinom . Det blir svaret på den frågan.Sedan talade om att en icke-socialistisk regering skulle uppnå dessa mål bättre. Nikan visserligen hänvisa till er förra regeringsperiod -brukar aldrig missa en chans attsäga att man 1992 nådde . Men jag skulle troatt man gjorde det tack vare den socialdemokratiskaregeringens insatser. Jag har alltid fått höra att detman gör inte kan mätas utan har enviss förskjutning. Jag skulle kunna tänka mig att detvar de insatser som gjordes året innan som ledde tillatt man uppnådde denna nivå, inte alls den borgerligaregeringens insatser.Men egentligen är detta finlir. Det spelar inte såstor roll. Det var bra att man 1992 var uppe på dennivån.När det gäller SAU förklarade jag i mitt förra in-lägg hur vi ser på den här lösningen. Vi tror att det ären bättre lösning än den borgerliga lösningen beträf-fande SAU. Där kommer vi inte varandra närmare. Vihar olika syn där. Så enkelt är det.Anf. 72 () replik:Fru talman! Vi kan vara överens om att det varbra när vi kom upp en bit i biståndet. Tydli-gen var det så bra att vill vara medoch dela inte bara glädjen utan också ansvaret fördetta. Det kan vi väl lämna därhän. Det skulle vararoligt om vi fick dela glädjen över att också framöveruppnå dessa nivåer i biståndet.Förutsättningarna för att få ett högt bistånd underden regeringsperioden trodde inte alla på, men vilyckades ändå diskutera och komma fram till det. Jagtror att förutsättningarna för detta är goda även vid enny regeringssamverkan mellan fyrklöverpartierna.Det handlar väldigt mycket om hur biståndet an-vänds, och vi fyra partier är överens om att det be-hövs en oberoende utvärdering av biståndet. Jag för-står fortfarande inte vad det skulle vara för farligtmed det. I många andra sammanhang har man obero-ende utvärdering och anser att det är nödvändigt ochviktigt att ha det. Varför skulle vi inte kunna ha dethär?När det gäller trovärdigheten i att uppnå enpro-centsmålet har man med knappnöd ökat från till , dvs. 0,11 på fem år.Hur ska man öka med 0,19? Det får jagönska lycka till med. Men jag är lite tveksam till det.Sedan vill jag också säga att det skulle vara braom vi kom upp i den nivån och kunde ligga där så attvi slapp diskussioner om att biståndet är en budget-regleringspost. Man kan inte undgå den misstankennär man talar om "om ekonomin medger". Vilkaandra poster talar man på det sättet om när det gällerså stora belopp och så viktiga saker, som man menarska vara prioriterade saker?Anf. 73 () replik:Fru talman! SAU är säkert inte alls farligt. Det ärbara det att den andra lösningen är bättre.När det gäller möjligheten för en borgerlig rege-ring att komma fram får den väl upp till bevis. Jag villbara påtala att det skiljer drygt 4 miljarder mellanFolkpartiet och . Det är 4 miljarder på ettbelopp om 16 miljarder, så det blir . Det är enbetydande summa.Vi har aldrig hävdat att biståndet är en budget-regleringspost. Det är en myt som har skapats av deborgerliga, som talar om detta som en budgetregle-ringspost. Vi har i nedskärningstider behandlat tand-läkeri, bistånd och mycket annat i princip lika. Detfinns något enstaka område som har klarat sig frånnedskärningar.I praktiken skulle kunna sedet som att biståndet klarade sig utan nedskärningar,för det blev inga i pengar räknat. Men vi har ett annatsynsätt - det ska vi slå vakt om av solidaritetsskäl -som gör att vi som är här ändå ser det här som ennedskärning.Anf. 74 ()replik:Fru talman! Jag fick direkt frågan från när det gäller pengarna och en kommande bor-gerlig regering : Vem lägger sig? All erfa-renhet visar att det blir . Så var det i denförra borgerliga regeringen och så var det i den se-naste borgerliga regeringen.När jag ändå är inne på det temat vill jag påpekaatt säger att det var tack vare densocialdemokratiska regeringen som det lyckades1992. Hur förklarar han då hur det var 1978/79? Detvar förvisso inte någon socialdemokratisk regeringsedan 1976. Det argumentet håller inte riktigt, i varjefall inte ur det perspektivet.Men jag skulle vilja ta upp en annan sak också.Det gäller villkor i biståndet. Vi har i Folkpartietprutningar på flera länder. Jag skulle vilja veta hurBerndt ser på detta. Vi kan som exempel taLaos eller . I den bok som Regeringskansliethar gett ut inför debatten och inför motionsskrivandetstår det om Laos:Laos är en enpartistat. I landets första författning,som antogs 1991, slås fast att ärlandets ledande organ.Sedan fortsätter man: Opinionsyttringar som ifrå-gasätter partiets politik och politiska monopol tolere-ras inte i . Militärens inflytande över politik ochekonomi är stort och massmedierna är statskontrolle-rade.Hur länge ska vi ha ett samarbetsavtal med ettland som detta? Är det inte dags att sätta klara vill-kor? Om ni inte ändrar på den här destruktiva politi-ken kan vi inte vara med och pumpa in svenska skat-tebetalares pengar i ert land.Anf. 75 () replik:Fru talman! Det här är en reservation från Folk-partiet i den här frågan. Jag överlåter också den tillAgneta Brendt, eftersom vi har gjort en sådan arbets-fördelning. Jag ska inte ta hennes fråga. Karl-GöranBiörsmark får vänta med svaret till dess hon kansvara. Begär replik då!Anf. 76 ()replik:Fru talman! Jag ska ge mig till tåls, om inteBerndt vill gå in i den debatten.Jag går tillbaka till den fråga som till mig och som jag svarade på. Jag skullevilja komma med en motfråga på det temat. Det gäll-de alltså pengarna och uppfyllandet av det mål som vihar diskuterat så mycket . Vem lägger sig i för-handlingarna mellan s, v och mp? Jag har svarat påvem som lägger sig i uppgörelserna mellan de fyraborgerliga partierna. Det har vi sett historiskt. Menvem är det som lägger sig här? Det är alldeles uppen-bart att någon backar. Vem är det?Anf. 77 () replik:Fru talman! Om har följtde här förhandlingarna har han kunnat notera att detverkar som om ingen lägger sig. Sedan kan man avlyssna resultatet i medier-na . Då har det framgått att det knappastär någon som lägger sig i de här förhandlingarna.Men grundvillkoren finns. Vi vill inte äventyraden svenska ekonomins stabilitet i det här skedet. Jaghar ingen insyn i exakt hur våra motparter resonerar iförhandlingarna, men jag tycker att det är en ganskaklok ståndpunkt att inte, som oppositionen gör,skjuta in sig på 2001 och 2002.Om vi skulle ändra talen, om vi hade följt era re-kommendationer, vad hade hänt då i ekonomin, isynsättet, i tilltron till svensk ekonomi? Jag tror att viska undvika att ändra i de siffror som gäller för dekommande åren och att ändra för . Sitterman i opposition kan det vara en bra inriktning att ihuvudsak arbeta med politiken på det sättet också.Vi har ett så stort mervärde i att stå fast vid vad vihar gjort. Sedan tar vi tag. Det är precis vad vi gjordenu. har vi en mycket kraftig ökning. Vi ärsom socialdemokrater mycket glada, kan jag säga, attvi kom så långt som till det talet. Det tycker jag varskickligt arbetat av dem som deltar i förhandlingarnaoch deras medhjälpare.Jag har blivit övertygad om att de har fått blodadtand. De kommer att jobba vidare på det sättet.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Jag kan konstatera att vi jobbade ännulite bättre med vårt budgetalternativ, för vi fick framännu lite mer pengar till biståndet . Menden diskussionen har redan förts ingående här, så jagtänker inte gå in på det så mycket.Jag ska berätta att det var en fattig-domskonferens här i . Jag var på ett myck-et intressant seminarium, som handlade om handeln,WTO och handel på lika villkor. På vems villkor? varrubriken.Det var ingen särskilt optimistisk bild av utveck-lingen som kom fram där. I stället framgick att defattigaste länderna har förlorat på GATToch även på WTO-förhandlingarna. De har mist endel av de mer positiva avtal som de hade tidigare närde hade bilaterala avtal. Det är inget som de vill gåtillbaka till, men många av de minst utvecklade län-derna har faktiskt fått sämre förutsättningar. Att det ärhandel på lika villkor var det ingen där som troddepå. Man har inte samma förutsättningar. Det är ditman måste nå.Det var någon som sade så här: Tänk om de minstutvecklade länderna, MUL-länderna - som förrestenökar i antal från ungefär 20 till 50 stycken - skullesläppas loss och få fritt tillträde till i-världens mark-nader. Det skulle alla vinna på. Framför allt skullefattigdomen minska i de här länderna.Då är min fråga: Skulle och Soci-aldemokraterna kunna tänka sig att driva en sådanfråga i EU och i förhandlingarna inför WTO? Detskulle behövas för att så att säga få hål på förhand-lingsläget och komma någon vart, i stället för att hållapå och segdra de här frågorna, medan det inte händernågonting och orättvisorna i stället bara ökar.Min nästa fråga handlar om landsbygdsutvecklingoch jordbruksutveckling, alltså livsmedelsproduktion,framför allt i . Jag ser när jag läser betänkandetatt jag borde ha reserverat mig, för svaret på vår mo-tion är ganska dåligt. Hur ser på rege-ringens ansträngningar när det gäller att få till stånden fungerande livsmedelsproduktion t.ex. i , såatt man kan minska svälten?Anf. 79 () replik:Fru talman! När det gäller MUL-länderna ska videls komma ihåg att de s.k. AVS-länderna och MUL-länderna har stora förmåner i förhållande till EU. Iallt väsentligt har de s.k. MUL-länderna inte så storaskyddsmekanismer mot sig. Det finns vissa, men detär ett relativt hyfsat läge. Men om vi ser på hela värl-den märker vi att man behöver göra mycket mer.Jag har uppfattat det så att när förhandlarom dessa frågor är man särskilt inriktad på de fatti-gaste bland de fattiga och på att anstränga sig för attta vara på möjligheter. Dels handlar detom förhandlingskapacitet, dels om övergångsperioderoch vilka regler - dvs. regelsystemet i stort - som kanbehållas under dessa övergångsperioder.När det gäller problemen i dessa förhandlingar in-stämmer jag i det som säger. Jaghar uppfattat att det finns en stor egoism ute i världen- mellan och och mellan andra länder - somgår ut på att värna sina egna intressen. Vi bör varaobservanta här. Därför är det skönt att man får jobbafrån , eftersom man drivs av en vilja att för-ändra. Regeringen - och alla partier i det här fallet -vill ha en förändring. Det är klart att det gör ju denregering som förhandlar mycket starkare.Jag tycker att det svar som vi har gett på motionenom livsmedelsproduktionen är tillfyllest. Vi är över-ens om att egen livsmedelsproduktionbehöver förbättras genom bl.a. institutionella föränd-ringar och genom möjligheter att köpa och sälja, inteminst i den egna regionen.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om vi läser på olika stäl-len i betänkandet, men det står inte särskilt mycketom livsmedelsproduktionsutveckling i det svar somjag läste just . Vi skulle kunna ha en lång diskus-sion om det, vilket vi också har haft i utskottet ibland.För tio år sedan var t.ex. själv-försörjande i fråga om livsmedel. Det beror ju på krig och annat, menmycket beror på oroligheter och korrupta regimer iflera länder i . Det beror också på dåliga ägar-förhållanden och helt enkelt på en dålig jordbrukspo-litik.Jag vet att det finns en kunskap både inom UDoch inom Sida när det gäller att ta tag i dessa frågor.Det finns också annan expertis i . Man skulledärför kunna inrikta sig och ha en starkare målsätt-ning för att få i gång livsmedelsproduktionen i dessaländer. Det är ett steg som man aldrig kan hoppaöver. Vi talar om fattigdomsbekämpning och sådant.Kan man inte producera sin egen mat blir det väldigtsvårt att lyfta sig ur fattigdomen. Jag tror att vi äröverens om det.När det gäller de minst utvecklade länderna harEU nu en tendens att vilja särskilt favorisera t.ex.Magrebländerna som förvisso är fattigare än EU, menändå inte de minst utvecklade länderna och de fatti-gaste. Även där finns det en egoism, att ta hand omsina grannar och bry sig mest om dem. På så vis läm-nas de minst utvecklade länderna åt sidan. Därför ärdet viktigt att vi arbetar för att i första hand stödja deallra fattigaste.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det är nog inte så stor skillnad mellanvåra åsikter, om det är någon skillnad alls.Jag kommer ihåg att vi tog upp jordbruksfrågornaganska utförligt i det förra betänkandet. Vi är nogöverens där. Jag vet inte vilka skillnaderna i vår poli-tik skulle vara. Är missnöjdfinns det ju ett antal personer här som det går bra attprata med efter debatten. Jag tror inte att vi skiljer ossåt faktiskt. När jag läste i betänkandet här tidigareuppfattade jag i alla fall inte någon särskild skillnad.När det gäller Magreb ligger det en del i det. EUhar en sådan benägenhet. Det började med ABS-länderna och är det aktuellt med Magrebländerna,Barcelonaprocessen osv. Man vill ge sig på det somman själv kan få ut ganska mycket gott av. Men det har trots allt skett en förändring.Det nya , som träffades efter , är ett steg i rätt riktning, som jag har uppfattatdet. Hela EU:s biståndsinriktning går åt rätt håll.Vi får förmoda att man i den översyn som på-går, som och många tjänstemänär engagerade i, verkligen lyckas att påverka så att detblir en allt tydligare fattigdomsinriktning, kanske medhjälp av den danske kommissionären. Det finns säkertmånga motsvarande krafter. Men vad vi från riksda-gen kan bidra med är att vara överens om tagen. Detska gå i den riktningen, och såvitt jag förstår ger viregeringen allt stöd som den kan få. Jag tror inte att viär oense där.Anf. 82 () replik:Fru talman!