prot · GN0978 · 2000-03-10 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:78Fredagen den 10 marsKl. 09.00 - 12.42Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------------------------------------1 § AvsägelseTalmannen meddelade att () avsagtsig uppdraget som suppleant i utbildningsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om inkommen skrivelse med be-gäran om tillstånd till åtal mot riksdagsledamotTill hade från chefsåklagare inkommit följande skrivelse:ÅtalsmedgivandeFörundersökning har bedrivits mot riksdagsleda-moten angående brott mot upphovs-rättslagen. Förundersökningen är nu avslutad. Frågahar uppkommit om brottet har skett under utövandetav uppdraget som riksdagsledamot. Förundersök-ningen översändes därför enligt 4 kap. 8 § regerings-formen.Förundersökningsprotokollet översändes såsomlån.Jönköping den 7 mars 2000Åklagarkammaren i JönköpingMonica MimerSkrivelsen bordlades.3 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:266Till riksdagenInterpellation 1999/2000:266 av Anne-KatrineDunker (m) om EU:s jordbruksstöd.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 17 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 3 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragHans PettersonRättschefInterpellation 1999/2000:246Till riksdagenInterpellation 1999/2000:246 av MargaretaViklund (kd) om situationen för flyktingar från Irak.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 mars 2000UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 1999/2000:258Till riksdagenInterpellation 1999/2000:258 av ()om gränsdragningen mellan lotteri och tävling.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är bl.a. stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 3 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 1999/2000:244Till riksdagenInterpellation 1999/2000:244 av () om samerna.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 17 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 3 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragHans PettersonRättschefInterpellation 1999/2000:259Till riksdagenInterpellation 1999/2000:259 av () om skärgården.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 17 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 3 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragHans PettersonRättschefInterpellation 1999/2000:261Till riksdagenInterpellation 1999/2000:261 av () om eldressyr av hundar.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 17 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 3 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragHans PettersonRättschefInterpellation 1999/2000:272Till riksdagenInterpellation 1999/2000:272 av () om hanteringen av asylärenden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 7 mars 2000UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 1999/2000:284Till riksdagenInterpellation 1999/2000:284 av () om ersättningsjobb vid stängning av Barsebäck.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den11 april 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar , stor arbet-sanhopning , ministerrådsmöte den28 mars och samt tjänsteresa den 7 april.Stockholm den 8 mars 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1999/2000:271 omförsvarsövningen med RysslandAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat statsministernom regeringen är beredd att avbryta förberedelsernaför den planerade samövningen med Ryss-land. Interpellationen har överlämnats till mig.Bo Lundgren uttrycker oro för de ryska strids-handlingarna i . Regeringen delar BoLundgrens oro för konsekvenserna av Tjetjenienkri-get för den mycket hårt drabbade civilbefolkningen,men vi är också bekymrade för stabiliteten i regionenoch för relationer med väst. Regeringenhar, alltsedan stridshandlingarna inleddes, vid fleratillfällen framfört kraftfull kritik till ryska företrädare.Sveriges - och EU:s - uppfattning är klar och enty-dig: Mänskliga rättigheter och internationell humani-tär rätt måste alltid respekteras, av alla inblandade.Det internationella samfundet accepterar ej opropor-tionerlig våldsanvändning. Konflikten är inte enbarten rysk intern angelägenhet. En varaktig lösning påkonflikten kan endast nås på politisk väg. Misstänktaövergrepp mot civilbefolkningen måste utredas ochförövarna straffas. Vi har uppmanat till dialog medmoderata tjetjenska företrädare. Vi respekterar Ryss-lands territoriella integritet och fördömer terrorism.De internationella påtryckningarna har givit visst,om än begränsat, resultat. har accepteratinternationell närvaro i konfliktområdet. Regeringenavser att fortsätta påtryckningarna för att Rysslandska utreda samtliga fall av misstänkta krigsförbrytel-ser, under internationell insyn och medverkan.Samtidigt som kraftfull kritik framförts har dethela tiden stått klart att dialogen med måstefortgå. och EU:s uppfattning är också härklar och entydig.Det ligger i och säkerhetspoli-tiska intresse att fortsatt integreras i euroat-lantiska samarbetsstrukturer. Det ligger inte i vårtintresse att isoleras eller att isole-rar sig självt, på det sätt som skedde i samband medKosovokriget. Vi välkomnar därför att relationernamellan och nu är på väg att förbättras.Detta innebär med stor sannolikhet att det militärasamarbetet mellan och flertalet Natoländersuccessivt återupptas, inklusive ryskt deltagande iPartnerskap för fred-aktiviteter.Sverige - och andra länder - strävar efter att lång-siktigt utveckla samarbetet med även på detförsvarsrelaterade området. Dialog och kontakter ärden enda vägen att påverka , inklusi-ve den ryska krigsmakten, i en mer demokratisk rikt-ning. Medlen inkluderar också samarbete i internatio-nell krishantering, som i operationerna på Balkan.Rysslands deltagande i SFOR och KFOR är nödvän-digt för att få till stånd en hållbar stabilitet påBalkan. Den svenska bataljonen i SFOR samarbetadeaktivt och konstruktivt med den ryska brigaden. Påsamma sätt sker nu ett fruktbart samarbete i Kosovomellan de närliggande bataljonerna i Pristinaområdet.Bo Lundgren anser att det är anmärkningsvärt attregeringen planerar för en bilateral"försvarsövning" med . Jag vill dock göraklart att den planerade övningen inte är en försvar-sövning. De enheterna ska samöva bl.a. rädd-ning av personal i havet, minröjning och bogsering.Övningen syftar till att utveckla samverkansförmågamellan den svenska marinen och den ryska Östersjö-marinen. Sådan gemensam förmåga är alltmer efter-frågad inför internationella uppgifter och stärkersäkerheten och förtroendet i vår region och i Europa.Fru talman! I finns enopinion mot att den gemensamma marinövningengenomförs. För att undvika att denna fråga förorsakaren uppslitande inrikespolitisk debatt som skulle kun-na riskera att negativt påverka övergripandeoch långsiktiga intressen, och på grund av nuvaranderyska förhållanden, avser regeringen att anmoda För-svarsmakten att senarelägga övningen.Bo Lundgren anför i sin interpellation att han inteerhållit svar från statsministern eller Utrikesdeparte-mentet avseende sammankallande av utrikesnämnd.Den information jag har ger vid handen att Bo Lund-gren fick besked från ,statsministern och utrikesministern att den marinaövningen skulle behandlas i den28 mars.Anf. 2 BO ():Fru talman! Låt mig först tacka försvarsministernför svaret. Interpellationen var ju ställd till statsmi-nistern, men jag hade nästan känt på mig att statsmi-nistern tänkte hålla sig undan i debatten.Jag kan när det gäller det formella också konstate-ra att en begäran om utrikesnämndssammanträde ochen diskussion om den här frågan som jag framförde islutet av januari inte - trots påstötningar från mig -fick något svar förrän när vid nästatillfälle sammanträdde. Men den frågan kan vi nulägga bakom oss.Bakgrunden till interpellationen är väl känd. Kri-get i bedrivs med stor brutalitet, och detmänskliga priset för den politiken är högt. Vi har fåttrapporter om avrättningar av civila, vilket naturligtnog har väckt frågetecken när det gäller respekten förde mänskliga rättigheterna.Det upptrappade kriget i föranleds ju avdet i sig berättigade behovet av att bekämpa terro-rism. Det är det grundläggande motiv som harangetts. Men det är lika klart att den kampen motterrorism inte kan försvara och motivera de insatsersom görs och som drabbar civilbefolkningenoerhört hårt. Det finns, skulle jag utgå ifrån, också ettbakomliggande motiv att visa en rysk krigsmakt somförmår mer än vad man har kunnat visa. Detska ge en bild av en större självständighet och enstörre självsäkerhet.Det är viktigt att vi reagerar när den ryska politi-ken innebär övergrepp mot principer som är funda-mentala. Det är alldeles uppenbart att de insatser somgörs i är långt utöver vad som skulle kunnamotiveras vad gäller kamp mot terrorism. Det ärdessutom så att bryter mot internationellaåtaganden och mot de regler för krigföring som harsatts upp. Därför är det bra att och EU harframfört kritik i dessa avseenden. Situationen kom-mer att vara viktig att följa under lång tid framöver.Den kommer att påverka utvecklingen i Ryssland.Jag håller med försvarsministern - och jag ut-tryckte det när jag höll ett anförande vid Folk ochförsvars konferens i - att det är bra att vi strä-var efter att så långt möjligt dra med i attskapa den europeiska säkerhetsordning som kan gefred i vårt tid, för att använda ett klassiskt uttalande.Den europeiska unionen är det grundläggande medleti , och det är bra om vi skapar förutsättningarbilateralt och med EU för att ska finnasmed. Men detta får inte leda till att vi inte reagerarmot sådant som inte kan accepteras. Tvärtom skulleen osäkerhet eller svaghet i det avseendet försämramöjligheterna att uppnå det grundläggande långsikti-ga målet.Att genomföra en samövning mellan försvarsen-heter - om det kallas försvarsövning eller annat ärointressant - med delar av den ryska krigsmakten idet läge vi befinner oss är naturligtvis helt felaktigt.Det har såvitt jag kan förstå regeringen insett, åt-minstone till en del. Det som bekymrar mig är att närförsvarsministern säger att vi nu ska uppskjuta öv-ningen och förhoppningsvis avbryta förberedelsernaär det av inrikespolitiska skäl, därför att det finns endebatt, och jag och andra moderater har kritiseratövningen.Vad tycker regeringen själv, egentligen? Det ärintressant att veta vad regeringens grundläggandeinställning är i den här frågan. Det är dessutom så attdetta är vad man egentligen skulle kunna kalla enutrikespolitisk dumhet. Det visar en svaghet. Detfinns en linje hos oppositionen, och den kan skapa eninrikespolitisk debatt och inrikespolitiska problem,men själv har regeringen ingen linje. Vad är egentli-gen regeringens inställning, och hur tänker man ageranär det gäller att skjuta upp övningen?Anf. 3 Försvarsminister ():Fru talman! Regeringens politik liksom EU-ländernas politik har på ena sidan präglats av kravenpå en humanitet, en mänsklighet, en rättfärdighet, enlaglighet i det som bedriver i Tjetjenien.Kraven har ställts på alla parter i detta fruktansvärdakrig. Den andra sidan har varit samverkan efter kallakriget i syfte att integrera i de euroatlantiskasamarbetsstrukturerna och stimulera den ryska demo-kratiska utvecklingen.Land efter land från väst driver detta. Det är mani-festerat genom å ena sidan utsagor av kritik och åandra sidan samarbetsinviter. Här har varit på besök iMoskva , här har varit GeorgeRobertson, här har varit , och jagtror att reser till utgår från att på varje agenda har varit just dessatvå ting: kritiken och samarbetsviljan, uppmaningenatt bejaka den demokratiska ryska utvecklingen, ochatt också göra det inom den ram som har att göra medförsvarsrelaterad samverkan. Det gäller inte minstdärför att det är nödvändigt att de ryska försvarsstyr-korna också kommer in i den demokratiska proces-sen.Jag står för att det är och har varit ett dilemma närden ena eller den andra skänkeln ska ta överhanden.Regeringen har funnit att det är riktigt att nu senare-lägga den del som vi har sett fram emot som en del avsamarbetssystemet. Det handlar om att öppna, visa,hjälpa och biträda väg västerut. Vi gör detbl.a. därför att vi fått alldeles klart för oss genomEuroparådets delegat Gil-Robles besök i det krigs-drabbade områdena hur fruktansvärda förhållandenaär.Där står vi. Vi är beredda att pröva när det kan va-ra lämpligt att återuppta denna del i det svensk-ryskasamarbetet. Vi vill utvärdera vilket tillträde företräda-re för det internationella samfundet får i de krigs-drabbade områdena och vad de ryska strukturerna görför att genomföra de åtaganden man har bl.a. inomramen för . Vi vill utvärdera utfallet avdet kommande ryska presidentvalet. Vi vill se vilkenregering som tillträder, vilken inriktning den kommeratt ha och hur den kommer att agera i ochöver huvud taget kring frågorna om öppenhet, demo-krati och mänskliga rättigheter.När vi är säkra på hur utvecklingen ter sig är viberedda att diskutera och överväga frågan om detelement som många andra länder i väst också ser somnaturligt, nämligen att nå samverkansövningar medden ryska försvarsmakten. Jag tror att kankomma. Men det är svårt att säga när det kan varaklokt att markera att vi också ska kunna gå fram påden vägen.Anf. 4 BO ():Fru talman! Jag blir själv ganska förvirrad av vadförsvarsministern säger. Han resonerar väldigt myck-et med utgångspunkt från vilka krav som måste stäl-las för att man ska kunna genomföra den typ av öv-ning som har varit planerad. Vi måste ha tillträde, vimåste veta att man vidtar åtgärder, och det är klart måste se till att det som faktiskt nu genomförsinte längre genomförs.Detta har hänt. Vi har ju sett det under månad ef-ter månad. Man säger nu att man har uppfattningenatt vi inte ska öva tillsammans förrän de saker somBjörn tar upp är uppfyllda - att vi hartillträde, att vi har sett en reaktion från de ryska myn-digheterna och en nedtrappning, milt sagt, av det somska vara. Då kan vi samöva. Men varför kunde visamöva tidigare?Försvarsdepartementets representanter gick ut ochsade: Det här är en historisk händelse. Det är förstagången vi har samövning. Varför inte tänka efterföre? Det är bra att det finns en opposition som kantvinga regeringen att tänka över huvud taget. Dettycker jag är positivt. Det är bra att man nu tar denkritik vi har fört fram på allvar och verkligen avbryterdet som var tänkt att ske . Det är i grunden bra.Sedan är återigen den bakomliggande frågan: Vadtycker man egentligen? Det gäller att ha en rak ochklar linje. Om man tänker tillbaka måste man ställakrav, ha synpunkter men också vara beredd att vidtaåtgärder. Det gjorde den europeiska unionen vidtoppmötet i . Det var åtgärder för att trap-pa ned kontakter med i vissa avseenden somreplik på vad som har förekommit. ägnar sigåt att försöka trappa upp genom att genomförasamövningen. Man borde från början ha insett att detvar fel.Jag skulle vilja fråga försvarsministern: det sig att man inte kunde inse detta innan?Det reser stora funderingar kring hur regeringen överhuvud taget tänker i den här typen av frågeställning.Anf. 5 Försvarsminister ():Fru talman! Vi har följt utvecklingen. För någraveckor sedan var en svensk delegation i ochvar i tillfälle att redovisa den svenska politiken. Detgäller kraven på rätt och humanitet i ochvår vilja till samverkan också på det försvarsrelatera-de området. Men det finns en gräns när det icke kanvara riktigt och lämpligt att genomföra den övningsom har planerats.När vi har utvärderat besöket har vi ansett att detvar ett betydelsefullt besök. Vi har kunnat konstateraatt man har förstått de inlägg som har gjorts på svens-ka vägnar. Vi har också utvärderat: Är vi vid denpunkt där vi bör understryka vår hållning genom atticke nu genomföra den övningen?Det ställningstagandet var grundat på ett gott fö-reträdande för de synpunkter som , liksomEU-kretsen, har.I gjordes åtaganden av nedtrapp-ningskaraktär när det gäller samverkan. Men helatiden och därefter, inte minst på det nyaåret, frågade man sig i land efter land: Är det klokt attnu frysa och gå ned i relationer? Vi har sett en seriebesök, kommunikéer och uttalanden och, vill jagsäga, återupptagna åtaganden om samverkan.Vi har skarpa missioner där vi står i samma områ-de, och våra trupper behöver lita på varandra. Där samverkar vi. Vi behöver varand-ra där, och vi behöver veta att vi kan kommuniceraoch samverka om det nu t.ex. i vår skulle bli nyautomordentligt farliga förlopp i gränsen mellan Ko-sovo och f.d. och . Jag anser attden samverkan är riktig. Jag står för den. Vi behövervarandra där - politiskt och militärt. Detta betyder attläget där är så allvarligt att samverkanskravet får taöverhanden.Bo Lundgren frågar om vår åsikt. Åsikten är attdet icke är lämpligt att nu genomföra denna övning.Vi har vägt utvecklingen framåt och fått tillfälle attentydigt framföra vår ståndpunkt, vår hållning ochvåra värderingar till den ryska sidan och vi har funnitföljande: Den skänkel som innebär att vi understrykervår syn på bör följas av att vi nu ickegenomför den övning som har varit planerad.Anf. 6 BO ():Fru talman! Det finns en gräns, sade försvarsmi-nistern. Den gränsen fanns från början. Det är be-klagligt att regeringen inte såg den då, men det ärklart att det är bättre att man nu har insett att dengränsen som vi satte var den rätta.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:250 omförsvarets test- och provningsverksamhetAnf. 7 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat om vilka åt-gärder jag avser att vidta i syfte att nå en effektivprovningsorganisation för Försvarsmaktens behov påett sätt som samverkar med, och därmed inte skadar,svensk försvarsindustri.Frågan är ställd mot bakgrund av ett uppdrag somregeringen gav i detta ämneden . Tidpunkten för redovisning avuppdraget har senarelagts något på begäran av och är bestämd till . I sininterpellation berör med uppdraget.Det skulle vara fel av mig att föregripa utredning och den beredning i Regerings-kansliet som den kommer att leda till.Tack!Anf. 8 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka försvars-ministern för svaret. Det är kort, det är tydligt och detinnehåller - som ganska ofta vad gällerinterpellationssvar - nästan ingenting.Låt mig först slå fast att försvarsindustrin är viktigför . Den har skapat många jobb, den harskapat en mycket hög teknologisk kompetens och denär en mycket viktig del av den svenska säkerhets- ochförsvarspolitiken. Vi behöver goda villkor för för-svarsindustrin här i Sverige.Försvarsindustrin är också en industrigren som äralldeles ovanligt beroende av politiskt stöd och poli-tiska signaler. Den behöver ett mycket entydigt ochtydligt agerande från staten och från departementet.Därför känns det mycket märkligt när man tar delav hur diskussionen och debatten har förts runt för-svarets test- och provningsverksamhet. Jag tänker dåframför allt på verksamheten vad gäller arméns mate-riel.Å ena sidan har inte minst ochFörsvarsdepartementet drivit kravet på en samordningoch samverkan mellan de svenska missiltillverkarna.I praktiken har man ställt krav på ett samgåendemellan och Celsius.Å andra sidan anförs denna samverkan och dettasamgående, när det väl har skett, av FMV som ettargument till varför man inte kan samordna ochsamlokalisera testverksamhet med industrin.Det känns väldigt märkligt att villkoren för för-svarsindustrin på det viset skulle raseras av en annanstatlig myndighet när man lever upp till de krav somstaten har ställt. Försvarsindustrin, inte minst verk-samheten vid eller Saabsnya enhet, har behov av närhet till provnings- ochtestverksamhet. Säger då de statliga myndigheternaatt de vill lokalisera verksamheten till andra platseroch bygga upp en alldeles egen verksamhet där - i dethär fallet i - så drabbar det den befintligaverksamheten i Karlskoga.Jag tror att det är alldeles nödvändigt , när vigår mot mer av samverkan och mer av del- eller helä-gande av utländsk industri, med ett entydigt, tydligtpolitiskt regelverk. De politiska signalerna ska säga:Vi är beredda att stötta den svenska försvarsindustrinoch vi är beredda att leva upp till de krav och åtagan-den som vi har ställt och gjort tidigare.Det agerande som staten nu gör innebär risker förett antal jobb och för den långsiktiga utvecklingen.Jag tycker att det finns skäl att ställa frågan: Vadvill regeringen och försvarsministern egentligen medden verksamhet som bedrivs i svensk för-svarsindustri?Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:224 omnarkotika på fängelsernaAnf. 9 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att vända trenden så attantalet narkotikafria fängelser ökar.Antalet narkotikamissbrukare på våra fängelserspeglar förekomsten av narkotika i samhället. Attmotverka drogberoende och narkotikamissbruk är enangelägen fråga för såväl kriminalvården som sam-hället i stort.Den svenska narkotikapolitikens långsiktiga målär att skapa ett narkotikafritt samhälle. Regeringenhar tillkallat en för att göra ensamlad översyn av och förstärka narkotikapolitiken.Kommissionen ska bl.a. utvärdera de narkotikarelate-rade programmen inom kriminalvården och se överfrågan om hur kostnaderna för kontraktsvård ochvistelse utanför enligt 34 § lagen(1974:203) om kriminalvård i anstalt ska fördelasmellan kriminalvården och kommunerna.Maud påstår att narkotikamissbruketfortsätter att öka inom fängelsemurarna. Det är svårtatt finna objektiva mått på narkotikamissbruket ianstalt. Det kanske mest använda är de uppgifter omförekomsten av narkotika och omfattningen av nar-kotikamissbruk som anstalterna kontinuerligt lämnartill . Andelen anstalter somrapporterar att narkotikamissbruk inte förekommereller förekommer endast sällsynt har legatrunt . Däremot har andelen anstalter som rap-porterar dagliga problem med narkotika ökat under1999. Utvecklingen är alltså svårtolkad.Det står emellertid klart att kriminalvården måstehantera en ökande andel narkotikamissbrukare. Attandelen narkomaner i våra fängelser har ökat har del sin förklaring i att vi fått en radalternativa påföljder. De personer som döms till såda-na alternativ är mera sällan drogberoende jämförtmed dem som döms till fängelse. Det är därför pro-portionellt sett fler bland de nyintagna till våra fäng-elser som bedöms missbruka narkotika. Att enintagen bedöms som narkotikamissbrukare behöverförstås inte innebära att han eller hon också användernarkotika , men att det förekom-mer narkotika inne på anstalterna är uppenbart.Inom kriminalvården är bekämpningen av narko-tikamissbruk prioriterad, och den sker bl.a. genom differentierar de intagna, tillhandahåller miss-bruksrelaterade program och gör kontroller i form avurinprovstagningar och visitationer. Kontrollåtgär-derna är naturligtvis centrala i detta arbete. De mestbetydelsefulla insatserna är emellertid vård och be-handling. Men kriminalvården behöver ytterligareintensifiera bekämpningen av narkotikamissbruk.Kriminalvården har i rapporten för översyn av risk-,skydds- och säkerhetsarbete vid kriminalvårdsanstal-terna , Kumla och , ,också presenterat ett antal förslag för att effektiviseranarkotikabekämpningen inom kriminalvården. Det ärnumera möjligt att efter ansökan hos Kriminalvårds-styrelsen införa system med kontantlös handel i an-stalterna. Andra förslag från rapporten som behandlasär inrättandet av en central ledningsgrupp inom kri-minalvården för narkotikabekämpning. Ett arbete pålokal nivå med att utarbeta handlingsplaner mot nar-kotika pågår också.