prot · GN0999 · 2000-04-25 00:00:00 — En undersökning somman har gjort visar också att "en dryg tredjedel avskolorna inte hade någon handlingsplan mot rasism,och att ännu fler saknade en handlingsplan mot sexu-ella trakasserier. saknade en jämställd-hetsplan som omfattar eleverna - - - Var femte skolasaknade tillgång till en kurator på heltid".När jag läser om undersökningarna - jag kan intebetvivla att de är riktiga - tycker jag att allt som stårär illavarslande. Ungdomarna kan inte känna sigdelaktiga i sin skolgång och det är såatt de inte får delta i lokala skolstyrelser. Ministernpåpekar visserligen att det måste till, men det måsteske i snabbare takt.Ungdomarna känner sig överkörda av vuxna, sadede som deltog i ungkulturseminariumsom vi hade för drygt sedan. Det får intevara så att ungdomar ska känna sig överkördaav oss vuxna. Det ökar inte deras livschanser. Att deska behöva känna oro för rasism och sexuella trakas-serier och för att det inte finns handlingsplaner ärmycket oroväckande. har lyft fram denhär frågan ganska tydligt. Vi tog bl.a. fram enmotion om att man ska införa ungdomsfrid. Jag skullefaktiskt vilja överlämna den till ministern. Vi har fåttmycket uppmärksamhet för den. Vi har presenteratden runtom i olika skolor, och många ungdomartycker att den är ett steg i rätt riktning. Jag hoppas attdet här kommer att fortsätta också när det gäller rege-ringspartiet.Jag vill även nämna lite grann om narkotikan ochdrogerna. I svaret skriver ministern: "Visionen är ettsamhälle utan narkotika." Det är jättebra, och det ärjättebra att kom-mer att hållas här. I samband med detta skulle jagvilja lyfta fram en fråga som jag själv har tagit uppvid flera tillfällen tidigare under det här året. Dengäller just drogerna och hur de är sammansatta.Jag kommer från ett län som har drabbats hårt avjust droger. Jag kommer från län.Härnösand och klingar ganska illa när manpratar om droger. Jag tänker framför allt på GHB. Nuhar man fått fram ett beslut om att det är ett narkotisktpreparat. Men jag skulle vilja vädja till ministern atthon funderar över om man inte bör se till preparatensverkan i stället för den kemiska sammansättningennär man ska bestämma vad som ska klassas somnarkotika.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! Det finns stora skillnader mel-lan ungdomarna. Det är skillnader när det gäller möj-ligheter till makt och inflytande men också storaskillnader när det gäller vilka förhoppningar, förvänt-ningar och drömmar de har . Ni haralla tre varit inne på det, och jag vill också strykaunder det.Vi har försökt peka på några av de skillnaderna iden ungdomspolitiska propositionen, som vi har pre-senterat. Vi låtsas inte att alla unga vill sammasaker, kan samma saker eller har samma förutsätt-ningar. Verkligheten skiljer sig markant för Sverigesunga. En del av dagens unga behöver extra stöd ochhjälp via politiska beslut för att kunna förverkligasina drömmar. Andra kommer att kunna göra detändå.Vi har satt upp tre konkreta mål för ungdomspoli-tiken. Vi kommer att följa upp de tre huvudmålenvarje år med delmål som regeringen fastställer. I århar vi satt upp 41 delmål som vi ska arbeta igenom.Vi följde också upp den ungdomspolitiska proposi-tionen med ett stort ungdomsforum förraåret; vi bjöd in ungdomsorganisationer från hela lan-det. Och vi kommer att ha ytterligare ett ungdomsfo-rum där vi fortsätter den diskussion sombörjade med ungdomstingen, temamötena och arbetetinför ungdomspropositionen. Det fortsatte alltså medungdomsforumet , och går vi vidare medungdomsforumet . Vi är inte ens med det ung-domsforumet klara på något sätt. Det kommer stän-digt nya frågor. Det kommer ständiga önskemål ochkrav från de unga om att vi ska skärpa och vässa depolitiska redskap som vi har för att möta morgonda-gens utmaningar. Vi är också beredda att göra det.Vi har gett ett ökat stöd till de unga själva i dennya ungdomspolitiken. Det är ett ökat stöd genom attde får möjlighet till makt och inflytande i skolan t.ex.på ett helt annat sätt än vad de har haft tidigare.Vi har också gett ökat stöd till ungas egen organise-ring och ungas idéer. Det handlar om möjligheter attförverkliga egna saker och om stöd till ungdomsorga-nisationer, så att de kan träffas och organisera sig.Det är viktigt. Vi tror att vi behöver de ungas egnaidéer för att kunna vända den negativa trend sommånga ungdomar har upplevt . Mendet går åt rätt håll. När vi säger att det ser bättre ut med arbetslösheten än vad det har gjort tidigaretalar vi sanning. 1993 var nästan 300 000 unga utan-för arbetsmarknaden. är det knappt 60 000. Detbetyder inte att problemen är borta, men det ser bättreut. Det betyder också att vi kan vässa verktygen yt-terligare för dem som behöver det allra mest.Jag är precis som mycket oro-lig över den alltmer liberala synen på alkohol ochdroger som finns på många håll i vårt samhälle. Jaghar markerat det , bl.a. i . Jagdelar också uppfattning om att vivuxna har ett ansvar för det här. Vi har en handlings-plan kring alkoholpolitiken som gäller det här året ut.Då har den funnits och ska utvärderas. Vi skaockså få en handlingsplan med konkreta förslag tillåtgärder, riktlinjer och målsättningar när det gällernarkotikapolitiken.Vi vet att ju längre vi kan skjuta upp alkoholde-buten desto bättre är det. Det är oerhört viktigt att vigör vad vi kan för att motverka att unga provar alko-hol . Det kan vi göra via information. Vikan göra det via aktiva åtgärder, men jag tror framförallt att vi kan göra det via positiva förebilder somunga själva kan identifiera sig med och som de villlikna på olika sätt. Det här arbetet fortsätter också. Idet arbetet kommer vi att involvera Kommunförbun-det, de ideella organisationerna och Socialstyrelsenför att vi tillsammans ska kunna utarbeta nya metodersom är bra och lämpliga för unga när det gäller ettförebyggande arbete mot alkohol och droger.Anf. 79 ():Herr talman! Jag ger statsrådet rätt i att ungamänniskor inte önskar samma saker. De har olikadrömmar och olika ideal. I ett mångkulturellt - ochlåt mig gärna säga liberalt - samhälle ska vi självfal-let se det som någonting positivt. Men det är ju långtfrån det till att tillåta saker som faktiskt spolierarmänniskors drömmar. Vi tillåter företeelser i vårtsamhälle som är särskilt allvarliga för unga männi-skor.Jag tycker t.ex. att det finns en slapphet frånstatsmaktens sida och från kommunala myndigheterssida när det finns ett alkoholutbud och en kommersi-alisering som gör att det blir ett oerhört socialt tryckpå att man ska vara med på det här. är det baraMcDonald s som har en alkoholfri miljö; jag har sagtdet till socialministern t.ex. Det är naturligtvis någotav ett fattigdomsbevis. Det blir allt vanligare mednattöppna krogar. Och man tävlar som sagt med attköra lågprislinjen för öl och med happy hours ochvad det nu kan vara. Det här är att rasera unga männi-skors möjligheter. Därför tycker jag att det är så vik-tigt att koppla samman det här.Nu säger statsrådet i svaret att i den narkotikapo-litiska redogörelsen anges att målet ska vara att mins-ka nyrekryteringen till missbruk. Jag hoppas att det ären felskrivning. Det handlar väl om bruk över huvudtaget av narkotika. Det gäller väl inte bara att minskadet utan också att försöka undanröja det, eftersom detär en kriminell företeelse. Visionen om det narkotik-afria samhället är bra att ha, men jag tror att det villtill insatser.Det handlar ju faktiskt om att det inte finns någravattentäta skott mellan t.ex. narkotikabruk och alko-holbruk. Jag brukar säga att det sambandet minst sagtär flytande. Därför tror jag att vi måste erkänna att detfinns. Det är därför som jag är bekymrad över attstatsrådet lite grann glider ifrån när vi talar om miss-bruk av alkohol. Det är inte bara fråga om sprit ochalkoholstarka drycker. Det handlar även om t.ex.folkölet som har blivit något av ungdomens berus-ningsdryck, eftersom det är lätt att komma över. Enförpackning med sex öl ger en ordentlig fylla för enung människa som konsumerar det på fastande mage.Därför är det inte den oskyldiga måltidsdryck som vivuxna tidigare kanske har velat göra den till.Jag skulle vilja att statsrådet lite tydligare talar omvad de här handlingsplanerna handlar om. Och jagtycker att det är några saker som vi borde kunna bliöverens om antingen vi bekänner oss som nykteristereller som alkoholkonsumenter, nämligen att vi fårnågra alkoholfria zoner. Det handlar om fem stycken:arbetslivet, trafiken, de tidiga barn- och ungdomsår-en, gruppen redan alkoholskadade och blivandemammor under graviditeten. Jag tror att det här ärfem viktiga områden som bör hållas fria från alkoholoch självfallet från narkotika.Statsrådet talar om den kommande konferensen.Jag tror att vi allihop ska läsa på om det som Sverigevar med om i Parismötet - jag tror att det var 1995.Vi ställde då upp på ett långtgående program när detgällde att bekämpa alkoholbruk och alkoholmissbruk.I det avseendet återstår mycket. Tyvärr har det, herrtalman, dragit åt fel håll när det gäller de här punkter-na.Anf. 80 ():Herr talman! Jag skulle vilja lägga till en zon somman har lagt till i . Där har man lagt till attmänniskor i kris bör hållas alkohol- och drogfria. Dettycker jag är någonting som vi borde ta efter i Sveri-ge, där läkare ofta och gärna skriver ut beroende-framkallande mediciner till människor i kris.Jag vill passa på att under den prataom någonting som jag i alla fall tycker är väldigtpositivt för ungdomar. Det är den rapport som jaghåller i handen, Familjerådslag, som Kommunför-bundet har utformat. Den handlar om en metod för atthjälpa unga som har begått brott. Det är en metodsom man har tagit från och som många iSverige redan känner till. Man har använt den i tiokommuner. Tydligen har den slagit mycket väl ut. Jagtycker att det är spännande att tänka sig att man kanfortsätta att använda den här idén, både för den ungeförövaren och för brottsoffret.Det handlar om att man kallar in vad man benäm-ner en utvidgad familj. Man tar alltså inte bara medde närmast anhöriga, utan man tar med alla de männi-skor som finns i den unge förövarens närhet. Sedanlämnar man åt den utvidgade familjen att komma medlösningar för hur man ska kunna hjälpa den här ungamänniskan. Det tror jag ger resultat för den unge,men även för småsyskon och andra i den unges när-het.Jag tror också att det är mycket bra att familjer fårkänna att man klarar av saker och att man ges möjlig-het att lösa problemet, med stöd av , villjag passa på att säga. Det går inte av sig självt, utansocialtjänsten måste finnas med som ett stöd.Anf. 81 ():Herr talman! Det är bra att regeringen följer uppmed delmål. 41 delmål är berömvärt, tycker jag.Jättebra. Ungdomsforum som genomfördes i höstasvar också en bra grej som ministern tog upp.Det som är viktigt för ungdomarna är också att dekan ha en meningsfull fritidssysselsättning, ett ung-domens hus som i och Urkraft iSkellefteå. Kan man på något sätt utöva påtryckning-ar på kommunerna att ta sitt ansvar och skapa sådanamöjligheter, slipper man att ungdomarna dräller om-kring på gatorna och berusar sig. I ungdomshusen ärdet ju drogfria miljöer.I samband med detta är det också väldigt viktigtatt man försöker se till att det blir enklare regler. Närungdomar vill vara med och engagera sig, fatta beslutoch verkställa ett jippo eller ett projekt av något slag,ska det inte ta så att få fram besluten att dehinner tröttna på det de har kommit på. Att hitta möj-ligheterna till detta tycker jag också är en viktig sakför ministern att fundera på.Jag nämnde preparatens verkan i mitt första anfö-rande. Jag fick ingen kommentar till det, men jaghoppas få det . Jag undrar om ungdomsministern ärberedd att vid aktualisera fråganatt det borde vara preparatens verkan och inte deraskemiska sammansättning som ska ligga till grund förvad som klassas som narkotika. Jag tar GHB somexempel igen. Det är bara att ändra en beståndsdel iGBL, lösningsmedlet som ligger till grund för prepa-ratet, så har man en ny drog, som kallas något annatmen som ger samma verkan som GHB.Anf. 82 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill börja med att kommenteradet som tog upp i sitt förra inlägg.Tiden räckte inte till tidigare. Det är ett projekt som haravslutats, men som också ska ses som ett startskottför ett långsiktigt arbete. Det står i läroplanen attskolor ska arbeta med frågor om empati, människo-värdets okränkbarhet, respekt för varandra och hur vibemöter varandra i vardagliga sammanhang. Själv-klart ska man göra det ur ett jämställdhetsperspektiv,men också ur ett jämlikhetsperspektiv, med tanke påatt vårt land präglas av mångfald.Syftet med var att ge extrastartskott, extra fokus, extra stöd och lite extra resur-ser till vuxna på skolan för att arbeta med just sådanafrågor. har handlat om att sättafokus på någonting som skolorna ska göra och måstefortsätta att göra, men där vi också i större utsträck-ning kan hjälpas åt att sprida goda exempel och attpeppa varandra i det arbetet. Det ska inte på någotsätt vara ett avslutat arbete, utan ett arbete som själv-klart ska fortsätta, eftersom frågorna alltid är aktuella.Till andra fråga, att inför i vår ta upp om preparatens verkan ochinte deras kemiska sammansättning ska vara avgö-rande, vill jag få återkomma. Jag måste få funderaöver den. Vi ska självklart under den konferensen påmånga olika sätt driva en hård och restriktiv linje.Men jag får avvakta med att svara på den frågan.När det gäller inlägg delar jaguppfattningen att det naturligtvis är både fel och oer-hört tråkigt om det enda alkoholfria alternativet i endel kommuner är . Det är inte rimligt. Detmåste vara så att unga människor, oavsett vilket in-tresse de har, om det är dans, film, idrott eller någon-ting annat, har verkliga möjligheter att utöva detintresset.Det är oerhört viktigt att statens stöd till barn- ochungdomsorganisationer går till verksamheter som ärdrogfria. Där måste vi föräldrar och vuxna hjälpas åt.Som förälder måste man vara säker på att när sonenåker på hockeyskola eller på scoutläger gör han det ien miljö där det är drogfritt. Vi har skarpa sådanakrav på de organisationer som får statsbidrag i dag.Det är vår ambition att fortsätta med det.Men vi har också ett samarbete med kommunför-bunden. Vi vill uppmärksamma dem på det faktum attdet i många kommuner finns väldigt lite att göra,speciellt för äldre tonåringar. Det kan finnas merbarnverksamhet och verksamhet för de yngre ton-åringarna, men det finns väldigt lite för många äldretonåringar. I kommunen måste man fundera på hurman kan hålla kvar de unga på orten, men också hurman kan minska riskerna för utslagning i fortsätt-ningen.Vi är nog överens allihop om att inkörsporten tillnarkotikamissbruk är just alkohol. Jag har blivit upp-vaktad av UNF, som har kartlagt handlare runtom iSverige. Man har prövat hur ung en person kan varaför att få köpa ut folköl. Det är självklart ingen roligläsning.Det finns en skarp lagstiftning. Det är förbud motdetta . Men det är vi vuxna som inte följer lagen.Ibland handlar det inte bara om att skärpa lagstift-ningen eller att se till att statsmakten gör mer. Dethandlar också om att se till att det finns starka sank-tioner mot dem som inte följer den lag som finns. Därkan vi i folkrörelserna, i de politiska partierna ochsom föräldrar och aktiva vuxna på andra håll göramer för att just sätta fokus på de frågorna och krävamer av vår omgivning för att stödja de barn och ung-domar som finns runtomkring oss.Anf. 83 ():Herr talman! Man ska naturligtvis inte recenseraett statsråd, men låt mig säga till herr talmannen åt-minstone att debatten blir bättre ju längre den lider.Jag uppfattar ändå att statsrådet har tagit till sig en heldel av vårt meningsutbyte, och att vi är mer överensnär debatten slutar än vi var när den började. UlricaMessings uttalande att hon ska fundera på en delsaker är väl också ett slags utskriven växel på att detkommer att bli bra svar framöver i den debatt vikommer att föra. Den lär inte vara avslutad nu.Min slutsats är ändå att det vi är överens om ärhur viktigt det är att vi har en skola som ger slitstarkakunskaper som man kan ha framöver i livet. Om maninte får en god start via sin skola, ja, då har vi klass-skillnader för hela livet. Därför är den så viktig.Vi måste verka för att unga människor kommer utoch får ett eget arbete. Det är faktiskt det bästa vi kange dem, nämligen att se till att det finns ett jobb somde kan gå in i. Den entreprenörsanda som statsrådettalade om ska vi ju underlätta och utveckla och se tillatt vi undanröjer hinder.Jag har även uppfattat att statsrådet bejakar att viskulle undersöka hur vi stoppar drogerna, det må varaalkohol eller narkotika. Det är så viktigt att ungamänniskor får chansen att ha frihet från detta undersin uppväxttid. Jag tror alltså att ska ungdomar fågoda livschanser vill det till ett batteri av åtgärder, därvi har nämnt tre viktiga punkter i dagens debatt. Dåfinns det faktiskt en chans att deras drömmar kan gå iuppfyllelse.Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! På ett av de ungdomsforum vi hadeinför arbetet med ungdomspolitiska propositionenställde jag under ett grupparbete frågan om när manblir vuxen. När tycker ni att man blir vuxen? Delta-garna funderade , och sedan sade en kille attdet är när man får ta ansvar för sina egna beslut. Jagtror att det ligger mycket i det. Det finns en del sym-bolik i att bli vuxen, t.ex. att ta körkort - kanske mertidigare än , nu tar inte lika många unga körkort -självklart ett eget arbete, en egen bostad och mycketannat. Vi som är politiskt aktiva ska fundera på detsvaret. Om unga upplever sig som vuxna eller re-spekterade som unga vuxna den dagen de får ta an-svar för sina egna beslut, är det också viktigt attkomma ihåg att om vi vill att fler unga ska engagerasig i alkoholdebatten, i politiken eller i andra sam-hällsfrågor, måste vi se till att engagemanget blir påriktigt och att vi lyssnar på riktigt.Detta är också min erfarenhet efter alla de resorjag har gjort i olika kommuner där det finns ung-domsråd, ungdomsforum och ungdomsdelegationer.De platser där ungdomspolitiken fungerar på riktigt ärpå de platser där de unga känner att de blir tagna påallvar.Om vi vänder ungdomstiden från att vara en tidsom alldeles för ofta symboliseras av en väntan på attbli vuxen och i stället använder ungdomstiden som envärdefull tid i sig och knyter de unga och ung-domsorganisationerna till oss i arbetet mot alkohol,mot narkotika och mot många andra saker, är jagsäker på att vi kommer att få fler goda idéer. Vi kansjälvklart följa upp de delmål vi nu har satt för ung-domspolitiken och inte vara nöjda med de mål vi nuhar klarat av. Vi ska kritiskt granska hur delmåleninför måste se ut. Vi är också överens om attdet fortfarande finns problem, men möjligheterna ärstörre. Det gäller att hitta en sammanslutning kringbåde-och.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:342 omfolkomröstningsinstitutetAnf. 85 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen tänker föreslå att reglerna i regeringsfor-men om rådgivande folkomröstning ändras så attutfallet av en sådan omröstning begränsas till att gällai högst två mandatperioder.Enligt är det egendomligt attefterföljande generationer ska behövakänna lojalitet med gamla omröstningsresultat somutvecklingen sprungit ifrån och som redan från börjankanske varit svårtolkade. För att öka respekten förfolkomröstningsinstitutet vill att det införs en bestämmelse som tidsbegrän-sar utfallet i en rådgivande folkomröstning till tvåmandatperioder.Margareta interpellation ger uttryck fören omsorg om folkomröstningsinstitutet. Det är vik-tigt att respekten och förtroendet för detta institutbehålls. Men det finns också problem med förslaget.Som säger kan det i Sverigeanordnas rådgivande folkomröstningar samt beslu-tande folkomröstningar i grundlagsfrågor. En rådgi-vande folkomröstning kan gälla vilken fråga somhelst som bestämmer ska bli föremål föromröstning. Som framgår av ordalydelsen är en råd-givande folkomröstning just rådgivande. Det är svårtatt se hur man ska utforma regler som begränsar gil-tigheten av något som är ett råd och inte ett beslut.Om utfallet av en rådgivande folkomröstning baraskulle gälla under två mandatperioder kan det lättförstärka uppfattningen att en rådgivande omröstningi själva verket är beslutande.Ytterligare en aspekt på för-slag är att detta faktiskt, tvärtemot vad jag tror ärhennes intentioner, skulle kunna innebära att varjeenskild folkomröstning kom att tillmätas mindrebetydelse, detta dels på grund av tidsbegränsningen isig, dels därför att det öppnar för återkommandefolkomröstningar i en och samma fråga.För mig är den representativa demokratins prin-ciper helt grundläggande för det svenska statsskicket.Man får inte glömma bort att de regler som gällerfolkomröstning i regeringsformen har utvecklats medutgångspunkt från dessa principer.Svaret på fråga är alltså nej.Regeringen planerar inte att föreslå att utfallet av enrådgivande folkomröstning enbart ska gälla i tvåmandatperioder. Det viktiga är att betona att en råd-givande omröstning är just rådgivande och ingetannat.Anf. 86 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret, som jagi vissa delar har lite svårt att förstå.Folkomröstningsinstitutet är en stor demokratisk,principiell och konstitutionell fråga. Min interpella-tion berör bara en liten del av hela folkomröstningsin-stitutets stora och kanske svårgenomträngliga,komplexa struktur. Det svar jag har fått visar också påfrågans komplexitet.Fru talman! Jag förstår t.ex. inte vad statsrådetmenar med att "det är svårt att se hur man ska utfor-ma regler som begränsar giltigheten av något som ärett råd och inte ett beslut. Om utfallet av en rådgivan-de folkomröstning bara skulle gälla under två man-datperioder kan det lätt förstärka uppfattningen att enrådgivande omröstning i själva verket är beslutande. "Jag tycker att de formuleringar som statsrådet an-vänder i sitt svar är mycket kryptiska. Jag förstår deminte. Jag förstår inte hur något som är rådgivande kanuppfattas som beslutande. Är det ett råd, så är det ettråd och ingenting annat. Antingen tar man det till sig,eller också förkastar man det. Antingen beslutar riks-dagen i enlighet med det råd som resultatet av folk-omröstningen visar, eller också gör detinte. Det innebär att jag anser att två mandatperiodermåste räcka till för ett ställningstagande av riksdageni den aktuella fråga som folkomröstningen gäller.Tider förändras, och dras ett råd alltför långt ut itiden utan att det leder till ett ställningstagande i denena eller den andra riktningen, kan det uppfattas somnågot beslutande eller vilande till dess att nya gene-rationer har vuxit till sig som inte vet vad folkom-röstningen egentligen gällde. Giltighetstiden för enfolkomröstning ska vara något positivt för demokra-tin. Men alltför för en rådgivande folkom-röstnings giltighet kan innebära handlingsförlamningoch uppskjutande av ett viktigt beslut.Det andra som jag inte riktigt förstår är hur mittförslag skulle innebära att "varje enskild folkomröst-ning kom att tillmätas mindre betydelse, detta dels pågrund av tidsbegränsningen i sig, dels därför att detöppnar för återkommande folkomröstningar i en ochsamma fråga. "Men är det inte så att en rådgivande folkomröst-ning innebär att den ska vara ett råd till de folkvaldaparlamentarikerna i speciellt svåra ställningstagandenoch vid sådana ställningstaganden då riksdagenegentligen är för liten? Man vill ha hela folkets syn påden svåra frågan för att fatta ett så bra beslut sommöjligt. Om det inte är så, är folkomröstningen interådgivande utan i stället beslutande. Vid en rådgivan-de folkomröstning är det ändå som fattardet avgörande beslutet. Eller hur?Fru talman! Regeringen tillsatte en enmansutred-ning för att se över folkomröst-ningsinstitutet. Utredningen fick namnet 1996 årsfolkomröstningsutredning. Den slutförde sitt uppdragi . Utredningens uppgift var bl.a. att sam-manställa och utvärdera erfarenheter av folkomröst-ningar i och i andra länder.