prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Jag har också skrivit ett särskilt ytt-rande som jag återkommer till.Samernas kultur, i likhet med andra kulturer, kän-netecknas av att det finns egna idéer, värden, normeroch ett eget sätt att se på omgivningen, skapa sam-manhang och uttrycka just dessa.Samerna var länge en bortglömd del av befolk-ningen i uppbyggnaden av det generella svenskavälfärdssamhället. Samernas kulturella behov ochönskningar negligerades som en generelltökad jämlikhet var ett av uttalat mål.Miljöpartiet välkomnar därför att har an-slutit sig till konventioner om nationellaminoriteter och minoritetsspråk. Det innebär att sa-miska erkänns som ett minoritetsspråk i Sverige.Enligt Minoritetsspråkskommitténs betänkande ochregeringens proposition senare sägs att tidningenSamefolket i princip faller inom ramen för presstöd.Den har en upplaga på ca 2 000 exemplar och finan-sieras till av kulturanslag. Miljö-partiet anser att det bör inrättas ett särskilt presstödför tidningen i enlighet med betänkande och att regeringendärför bör tillsätta en utredning med uppgift att klar-lägga hur ett sådant presstöd ska utformas. Men efter-som det finns skäl att också se över frågan om särskiltpresstöd till andra tidningar som helt eller delvis gesut på invandrar- och minoritetsspråk bör dessa ocksåingå i ett sådant utredningsuppdrag. Flera av dessahar små möjligheter att klarapresstödsförordningens krav. Icke desto mindre spelarde en stor roll i integrationshänseende somde är viktiga för minoritetens möjlighet att kommuni-cera med sitt eget språk och sina egna traditioner.I den här frågan finns det motioner också från So-cialdemokraterna, med ungefär samma innehåll och yrkanden.Därför vill jag yrka bifall särskilt till reservation 4.Fru talman! Det finns också ljusa stunder i det härarbetet och undantag från i förväg förväntade avslag iutskottsbehandlingen av enskilda motioner. I det härbetänkandet finns ett sådant där det plötsligt bildadesen majoritet kring två motioner, en från Miljöpartietoch en från , enligt vilka man vill av-skaffa ersättningen för riksdagsledamöternas sjuk-vårds- och läkemedelskostnader. Det är besvärandeför oss som själva har fria läkemedel och subventio-nerad läkarvård att fatta beslut om kostnadsökningarför ekonomiskt svaga grupper. Av rättviseskäl ochmed tanke på de märkbara löneökningar som vi riks-dagsledamöter har fått bör vi inte hasådana förmåner. beslutade utskottet att skriva etttillkännagivande riktat till riksdagsstyrelsen om ensnabb utredning om hur ändringar i ersättningssys-temet ska göras. Det är utmärkt. Vi tackar för stödet idenna fråga.Fru talman! Till betänkandet har jag också fogatett särskilt yttrande som handlar om riksdagsledamö-ternas arvoden. 1998 då tog saken i egnahänder och körde över den för ändamålet tillsattaArvodesnämnden reserverade sig somenda parti mot beslutet. Det var då inte bara ett skiftemellan kostnadsersättning och arvode utan faktiskt enreell höjning, detta utan att det fanns pengar i budge-ten. Man fick helt enkelt låna av kommande budget.Anledningen var att arvodena varit frusna under ettantal år och ansågs behöva komma i fas med lö-neutvecklingen för grupper som riksdagsledamöternajämförs med, nämligen statsråd och vissa statstjäns-temän, främst då domare i s.k. rådsklass. Vad vi iMiljöpartiet såg och fortfarande ser som ett problemär inte själva arvodet - det är mer än tillräckligt -utan behovet av mer stöd för ledamöterna. Särskilt förledamöter i de mindre partierna är arbetssituationen mycket tuff, och satsningen på mer politiskasekreterartider är därför den rätta vägen att göra riks-dagsledamotens arbete mer attraktivt och mänskligt.Förra året höjdes arvodet igen - den här gångenav - till . Detvar enligt en onödig höjning men efter-som vi respekterar beslut reserve-rade vi oss inte. Att vi , , åter fått en höj-ning, nu , är enligt min mening olyckligt.Samtidigt, fru talman, har jag nu liksom då åsik-ten att det är en av oberoende nämnd somska avgöra våra arvoden. Nå, kan man säga, då är detväl inget att prata om. Nej, kanske inte. Men vi skaheller inte bara låtsas som att ingenting hänt. Detfinns ju många och stora grupper i vårt samhälle somsliter oerhört hårt för inte ens halva summan.Det är inte min mening att försöka plocka billigapolitiska poäng i frågan, att vara populist i negativbemärkelse, utan det är helt enkelt fråga om en kon-sekvens av min och inställning och denvill vi markera. Vi anser nämligen att riksdagsleda-möternas insatser är viktiga och värdefulla men vi ärju också folkets representanter. I den meningen ärtanken populistisk - folklig, passande. Därför bör intevåra klyftor ökas. Vi ska väl heller inte lönemässigtfjärma oss ännu mer från merparten av dem som virepresenterar. Det kan lätt bli en ny grogrund för detofta orättvisa politikerförakt som de flesta av ossnågon gång råkar ut för.Höjningen av arvodet för riksdagsledamöternaoch de svenska EU-parlamentarikerna är drygt 3,6miljoner kronor . , , kostar höj-ningen . För hela den härhöjningen finns ingen beslutad finansiering i budge-ten, där man räknat med . Detta ryms ändåenligt utskottet inom anslaget. Först räk-nar man med en riktig permanent finansiering. Vilkaandra utgiftshöjningar och krav, fru talman, skulle vikunna tillmötesgå med sådana finansieringsförutsätt-ningar - jag bara undrar? 6 () replik:Fru talman! Per Lagers ambitioner när det gällertidningen och tidningar av den karaktärenär kanske vällovliga. Problemet är närmast att Miljö-partiet väl har vänt sig till fel instans, för egentligenborde det inte handla om ett särskilt presstöd.Presstödsreglerna är väldigt speciella och bygger påvissa specifika kriterier, t.ex. på en upplagenivå omminst 2 000 eller utgivning minst en gång i veckan.Ska man gå in och ändra det här regelverket blirdet väldigt omfattande, t.ex. med en lägre upplageni-vå och en annan utgivningsfrekvens. - Per var inne pådetta - på att det bör finnas ett särskilt statligt stöd tillkulturtidskrifter av den här typen. Men detta äregentligen inte en presstödsfråga, utan det är en frågaför kulturutskottet.Anf. 7 PER () replik:Fru talman! ligger frågan i vårt utskott ochhanteras i samband med presstödet. Vad vi pratar omhär är att det behövs ett särskilt stöd för minori-tetstidningarna, vilket jag antar att jag är överens om. Om vi sedan kallar det försärskilt presstöd eller om vi har ett annat uttryck fördet är en annan sak. Det viktiga är att finna en möj-lighet för dessa tidningar att överleva, med tanke påderas betydelse för just de minoriteter som läser dem.Anf. 8 () replik:Fru talman! Vad jag försöker säga till Per äratt om det här riktas på rätt sätt, nämligen så att dethandlar om ett särskilt stöd för kulturtidskrifter, såhamnar det nästkommande år i rätt utskott och kan dåkanske få bättre behandling.Anf. 9 PER () replik:Fru talman! Får vi inte igenom detta här får vi välåterkomma med en formulering som harstörre lycka. Men med tanke på att flera partier haftsamma tankegångar hoppas jag trots allt på att detkan bli en majoritet här.Anf. 10 ():Fru talman! Vi behandlar just nu konstitutionsut-skottets betänkande KU1 och 19 motioner från denallmänna motionstiden. Dessutom gäller det fyrareservationer till förmån för vissa av dessa motioner.Inledningsvis vill jag passa på att yrka avslag påreservationerna och bifall till utskottets hemställan.Moderaterna yrkar, som vanligt, på att presstödethelt ska upphöra och på att där-med kan avvecklas. motiv är bl.a. attregeringen tycks ha en överdriven tilltro till presstö-dets positiva effekter på mångfalden, det fria ordetoch opinionsbildningen. Men jag vill nog påstå attmoderaterna har en överdriven tilltro till detta med attalla klarar sig bättre utan stöd. Denna överdrivnatilltro gäller inte bara presstöd och partistöd utanmänniskor i allmänhet - det är bättre att marknadenstyr så att vi kan sänka alla skatter.Folkpartiet vill också minska presstödet - med75 %, alltså med - med motive-ringen att det snedvrider konkurrensen och att pressenbör fungera utan statliga bidrag. Men att minskapresstödet med är nästan det-samma som att helt ta bort det.Vi menar att presstödet är en nödvändig del i enmediepolitik som syftar till att upprätthålla mångfaldi svensk press. Lokala och regionala dagstidningar ärav utomordentlig betydelse för en fri och allsidigbevakning i hela landet.Lokalpressen fyller en viktig funktion. Det måstefinnas forum för kritik och debatt även ute i landetoch i glesbygden. Alla åsikter och debatter behöverdock inte skötas av de stora dagstidningarna i storstä-derna. Åsiktsfriheten och demokratin ökar om flerröster hörs i pressen.Utskottet anser således - till skillnad från mode-rater och folkpartister - att det finns, och under över-skådlig tid kommer att finnas, ett stort behov av stat-ligt stöd till dagspressen för att värna mångfalden ochfrämja en allsidig nyhetsförmedling och opinions-bildning.Vidare avstyrker förslaget om enhöjning av anslaget till Radio- och medhänsyn till att man gjort goda resultat när det gälleratt främja möjligheterna till mångfald inom radio ochTV.Fru talman! har rätt i att Radio-och har gjort goda resultat under år 1999men Radio- och har befunnit sig i ett upp-byggnadsskede och har inte fullt ut kunnat genomföravissa av sina arbetsuppgifter. När det gäller anslags-sparandet väntas de pengarna förbrukasunder , bl.a. för personalkostnader i sambandmed nya arbetsuppgifter som ålagts verket och somman inte fått medelstillskott för. Låt oss därför av-vakta och se!När det gäller utgiftsposten Regeringskanslietm.m. har en reservation och Kristdemo-kraterna och ett särskilt yttrande.En oberoende forskare har i en rapport till rege-ringen dragit slutsatsen att mednuvarande arbetsuppgifter är underfinansierat. Enligtutredarens grova beräkning är resursgapet ca 300-400årsarbetskrafter. Regeringen avser att under höstenanalysera rapporten och att i den ekonomiska vårpro-positionen återkomma med en samlad be-dömning och ett preciserat förslag om Regerings-kansliets dimensionering.Sverige står i hela blickfång första då vi har ordförandeskapet i . Vi är alla överens om att vi ska genomföra dettapå ett bra sätt. Ändå tycker vissa partier att vi skareducera anslaget till ganska kraf-tigt.Sedan vill jag ytterst kort kommentera det särskil-da yttrandet vad gäller partistödet. vill istort ta bort partistödet fram . Folkparitetvill minska det med 30 miljoner. Att partierna hardetta stöd är av stor betydelse för demokratin, så attpartierna förhåller sig oberoende till särintressen.Partierna ska bedriva opinionsbildande verksamhet.Partierna har också en stor uppgift när det gäller attmotarbeta populistiska strömningar med odemokra-tiska inslag som lätt kan attrahera vilsna själar. Stödettill de politiska partierna har alltså ett gott ändamåloch behövs.Så till avskaffandet av riksdagsledamöternas sjuk-vårds- och läkemedelsförmåner. Vi socialdemokratertog initiativ till ett tillkännagivande angående justavskaffandet. Det blev ett enigt utskott som föreslårett tillkännagivande till riksdagsstyrelsen om attskyndsamt utreda hur förändringarna i ersättnings-systemet bör utformas.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! gjorde inled-ningsvis en liten allmänideologisk jämförelse. Honsade ungefär: menar att alla, såväl tid-ningar som enskilda, klarar sig bättre utan stöd. Denanalogin är väl kanske något haltande. Det är åtskilli-ga skillnader exempelvis mellan tidningar och enskil-da som jag här inte ska gå in på. Det är kanske ocksåskillnad på stödbehov.Vår åsikt rent allmänt om stöd exempelvis till en-skilda medborgare är att i ett bra samhälle ska såmånga som möjligt klara sig utan stöd. Felet i detnuvarande samhället är väl att så många harblivit stödberoende. Men det är en annan fråga.När det gäller dagstidningar, , är ju frågan i stället: Har presstödet varit ut-hålligt effektivt? Har det lett till att bra tidningar -Arbetet och vad de nu kan heta - på grund av press-stödet har kunnat överleva och utvecklas? Det är denfrågan vi ställer.Vi är säkert alla överens om att det är trevligt meddagstidningar och att dagstidningarna i det nya medi-elandskapet fortsatt har en viktig roll att spela. Menfrågan är: Har presstödet varit effektivt?Det är det vi ser att det inte har varit. Vore det inteanledning att fundera lite vidare kring den här frågani stället för att bara ösa på med sammabidrag, och t.o.m. något utökade sådana?Beträffande partistödet vill jag också fråga : Är det inte ett sundare system attmedlemmarna genom sina avgifter i stor utsträckningbär upp partiernas verksamhet än att även partiernaska vara beroende av staten?Anf. 12 () re-plik:Fru talman! När det gäller presstödet tar NilsFredrik upp att det inte är uthålligt effektivtpå lång sikt. Han tar tidningen som ett exem-pel.Jag beklagar djupt att tidningen behövdeläggas ned. Vi förlorade en röst i hela . Debat-ten vi hade i tidningen har dött ut. Men detbevisar ju tvärtom att presstödet behövs. Vi harmånga tidningar som har minskat i upplaga. Detskulle vara förfärligt om de försvann. Därför anser viatt presstödet är väldigt viktigt.Nils säger att det inte har medmänniskor att göra, osv. Men faktum är att i valrörel-sen 1998 tog upp vikten av att sänka allaskatter. Det kunde man göra bl.a. genom att presstödoch partistöd försvann. Det räcker ju inte lång väg.Det rör sig om 700 miljoner sammantaget.Sedan använder argumentet att ompartistödet försvann skulle partiernas lojalitet medväljarna öka.Jag tycker att det är en märklig motivering. Vis-serligen skulle effekten om era förslag genomfördesbli att partierna blev lojala med vissa utvalda genomsitt ekonomiska beroende av olika särintressen. Parti-erna skulle tvingas hålla sig mest väl med dem sombetalar bäst. Den sortens lojalitet tycker jag inte skastyra våra politiska prioriteringar. Det vill inte ut-skottet heller.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! När här talarom särintressen som styr politiken tror jag att det ärhämtat ur egen fatabur, från socialdemokratiska erfa-renheter med starka särintressen som förmår påverkapolitiken. Det må vara LO eller någon annan grupp.Vad jag däremot sade var att det som är sunt i ettpartisystem är att partierna är beroende av bidrag frånmånga väljare genom insamlingar och på annat sätt,vilket också förekommer.Sedan tycker jag faktiskt inte att 700 miljoner år-ligen är en alldeles föraktlig summa. Det är naturligt-vis inte så att den besparingen ensam räcker till destora skattesänkningar som är nödvändiga, inte minstför mindre och medelstora inkomsttagare. Menmånga bäckar små, etc.När det gäller presstödet återstår för Britt-MarieLindkvist ändå att svara på den avgörande frågan. Jagkan formulera den lite annorlunda den här gången:Tycker att presstödet har räddatArbetet? Det kanske förefaller vara en retorisk fråga.Men vad jag avser är kanske tydligt nog. Man måsteändå ställa sig frågan: Är presstödet ett effektivt ochrimligt sätt att hålla liv i tidningar? Tanken från bör-jan var ju att de skulle kunna utvecklas, att de skullefå en kapitalinjektion för strukturrationalisering ochpå det sättet klara sig utan stöd.Nu visar i stället utvecklingen att stödet i mångafall inte leder till att tidningarna klarar sig uthålligt,kanske delvis om än icke helt beroende på att maninte har vidtagit de strukturella förändringar som hadevarit nödvändiga.Anf. 14 () re-plik:Fru talman! Nej, det hjälpte inte tidningen , i alla fall inte , för då hade tidningen inte varitnedlagd. Så är det ju. Men stödet har hjälpt mångaandra.Vi ska värna det fria ordet och medierna även,som jag sade, ute i landsbygd och glesbygd. Och det är även utskottets mening.Nils tar också upp det här med särintres-sen. Det verkar som om tycker att of-fentliga medel är särintressen. Det tycker inte vi. Dettycker inte utskottet heller.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Visst är det viktigt att värna det friaordet och att ha en fri och stark press. Det tyckerverkligen vi liberaler.Men, fru talman, jag vill ändå fråga Britt-MarieLindkvist: Hur vill socialdemokraterna få fram etträttvist system när det gäller finansieringen av data-bastidningarna och de traditionellt tryckta tidningar-na? Ska också webbtidningarna kunna få presstöd ifortsättningen?Webbtidningarna har ju möjlighet att nå överallt ilandet, också långt ut i de glesast befolkade delarnaav vårt land. Finns det möjlighet, överväger social-demokraterna att inrätta ett system som också omfat-tar databastidningarna? Vad har man i så fall förkriterier på detta?Det är det som är ett starkt skäl för oss i Folkpar-tiet att säga att vi inte kan ha kvar presstödet i sinnuvarande form. Det är så orättvist. Det slår ju motdatabastidningarna.Anf. 16 () re-plik:Fru talman! är det ju så att många människor isamhället inte har datorer och inte kan gå in påwebbsidor. Så länge som det ändå är så få som har det- det är i alla fall halva befolkningen som inte har det- är det ju ett problem. Men sannolikt kommer tid-ningarna att behöva ett utvecklingsstöd inom en snarframtid, inte minst med tanke på Internetutvecklingenoch behovet av att finnas på en webbsida.Kulturdepartementet har för avsikt att gePresstödsnämnden i uppdrag att utreda hur ett sådantstöd ska se ut.Direktiven är ännu inte klara, men de är nära före-stående. Troligtvis kommer en förändring, så vi fårväl avvakta den utredningen.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! Det är verkligen så att alltfler skaffarsig Internet och kan koppla upp sig till webbtid-ningar. Det gäller inte minst pensionärer som är denstora grupp som skaffar sig både datakunskaperoch datorer.Jag tror att det bara är fråga om en mycket kort tidinnan de flesta kommer att ha detta. Precis som säger kommer det att finnas någrasom av olika skäl inte vill ha Internet, och därför ärdet naturligtvis viktigt att på olika sätt ha kvar detryckta tidningarna.Det var en intressant information jag fick av , att nu vill seöver frågan om presstödet. Man får då vara medvetenom att om det inte ska kosta väldigt mycket mer änpresstödet gör , kommer det att bli många småskärvar som måste delas ut eftersom antalet databas-tidningar växer lavinartat.Anf. 18 () re-plik:Fru talman! Hur utvecklingsstödet kommer att seut vet vi ju inte . Därför tycker vi inte att vi kansänka presstödet med så mycket som Folkpartietbegär. Man begär att man ska ha olika stöd, men ändåska man sänka presstödet.Det är ju som säger att fler ochfler naturligtvis får Internet och datorer. Men jag troratt vi får vänta ett par generationer innan hela svenskafolket har det. Det är väldigt många som är oerhörtberoende av den tryckta tidningen.Anf. 19 () replik:Fru talman! gör det någotenkelt för sig när hon försöker hävda att alla medeltill har med ordförandeskapet attgöra. Så är det ju inte.I vårt särskilda yttrande pekar vi på besparingarsom ligger utanför det området. Vi berör inte de extrapengarna för EU-ordförandeskapet. Vi sade , trorjag, att man kunde tänka sig en mindre besparing. Dåhade man beslut på 735 miljoner sammanlagt, lägga på ytterligare 100 miljoner. De pengarnahar vi inte velat röra eftersom processen har gått sålångt att de i stort sett är intecknade.Våra besparingar gäller de övriga insatser somskett på . Det finnsmycket där man kan ifrågasätta effektiviteten i Rege-ringskansliet.Britt-Marie , är det inte rimligt att manförst analyserar vilken dimensionering man behöveroch sedan lägger in anslag, i stället för tvärtom?Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Just att se över dimensioneringen ärvad regeringen kommer att göra och lägga ett förslagtill vårpropositionen 2001.Jag skulle inte tro att inte seröver både rationaliseringar och effektiviseringar.Självklart förekommer det med jämna mellanrum.Konstitutionsutskottet har ju också till uppgift attgranska detta.Anf. 21 ():Fru talman! Vi har diskuterat utgiftsområ-de 1 , och har varit medoch förhandlat om budgetpropositionen. I konstitu-tionsutskottet står vi helt lojala med detta förhand-lingsresultat. Vi tycker att det är en väl avvägd budgetsom läggs fram. Jag kan, för att något korta debatten,ansluta mig till det som haranfört.Samtidigt vill jag understryka det som IngvarSvensson tar upp om vårt system för budgetbehand-ling och budgetdebatt. I referensgruppen nådde vikanske inte ända fram på denna punkt som handlarom dragning av beslut i ett sammanhang och att mansedan har en debatt som, i synnerhet för oppositionen,får karaktär av jästen efter degen.Det är ett problem. Där får vi arbeta vidare för attfå en process där har ökade möjligheter attändra också i enskildheter, om så skulle önskas.Polemiken mot det som anförs i reservationernafrån , framför allt, men också från Folk-partiet när det gäller presstödet, tycker jag att har utvecklat bra.Det är viktigt för mångfalden att stödet finns. Jagtror inte heller att man ska insinuera att det skaparnågon sorts beroende av staten, så att de tidningarsom får ett sådant stöd skulle vara okritiska mot denförda politiken, eller liknande.Som prenumerant på t.ex. villjag inte säga att den tidningen, som ju mottar ett stortpresstöd, är särskilt okritisk mot den förda regerings-politiken, utan uppträder på ett oberoende sätt, trotsatt den uppbär presstöd.Det är ändå bra att tidningen kan leva vidare. Jagtror nog att vi får leva vidare med denna tingens ord-ning.Marknadskrafterna drar mot koncentration ochsammanslagning av kapital, och detta i synnerhet påmediemarknaden. Vi måste hitta former för att mot-verka koncentration och bevara den mångfald ochden möjlighet till åsiktsspridning som finns. Ännufinns det ingen bättre metod än det statliga presstödet.Eftersom jag ser att det finns debattlystna kollegerfrån skatteutskottet i kammaren, vill jag inte vidareförlänga diskussionen, utan yrkar bifall till hemställani KU:s betänkande i dess helhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Anslagen till och , m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU1Anslagen till och Tullverket,m.m. 2000/01:1 delvis).Anf. 22 ():Fru talman! Visserligen har det moderata budget-förslaget fallit, och med den budgetordning vi har iriksdagen kan vi endast redovisa vårt förslag tillanslag för och i ettsärskilt yttrande.Jag kommer att helt kort beröra anslaget till Tull-verket.Jag vill börja med vår kritik mot regeringen ochutskottsmajoritetens sätt att finansiera det tillskottsom man ger till Tullverket.Regeringen har föreslagit att flera myndigheterska finansiera sin verksamhet genom att de avgiftersom de tar in ska kunna behållas av myndigheten.Detta gäller bl.a. tullen.Den teknik regeringen valt, och som utskottsmajo-riteten ställt sig bakom, är en form av manipulationav utgiftstaket. Det rätta hade varit att redovisa dennatyp av utgift som en utgiftsökning på vanligt sätt.Tullen bedriver en samhällsnyttig verksamhet som ärnödvändig bl.a. genom att upprätthålla ett gränsskydd- inte minst i kampen mot narkotikasmugglingen.Sådan verksamhet ska inte vara beroende av inflödeav avgifter som kan variera mellan olika år.Tullens ambition att i allt större utsträckning kun-na använda sig av avgiftsfri automatklarering kom-mer i konflikt med regeringens och utskottets förslagtill avgiftsfinansiering av verksamheten. Dels kan dennya ordningen leda till att strävan till rationaliseringaroch ianspråktagande av ny teknik kan komma attbromsas upp, dels leder avgiftsfinansieringen inte tillnågon långsiktig inkomstkälla för . Vi hardärför avvisat den här finansieringen för Tullverketsdel.Vi anser att tullen behöver större resurser för attvia ökade kontroller kunna bekämpa smuggling avalkohol, cigarretter och narkotika. Därför anvisar vi50 mer änutskottsmajoriteten. Vi bedömer att denna satsningökar intäkterna till statskassan med minst motsvaran-de del. Det är nödvändigt att tullen får riktiga pengaroch inte är beroende av att få intäkter som är av-hängiga av hur man lyckas på annat sätt.Anf. 23 ():Fru talman! anser det varaviktigt med tydlighet i skattepolitiken. Vi borde strä-va efter att tydligt tala om hur de pengar som samlasin i form av t.ex. fordonsskatt och sjukavgifter skaanvändas.