prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Det är en reflex-ion som man i alla fall kan göra så här en sen efter-middag , det bästa året un-der detta århundrade.Alliansfriheten är på inget sätt påverkad av detsom vi har gjort i . Jag tycker att det är ett farligtpåstående som görs. Ni som vill ha ett alliansfrittSverige, var lite försiktigare med hur ni uttrycker erom vår politik, annars skadar det alliansfriheten. Detsom hände i har ingen som helst inverkan i dettasammanhang.Anf. 174 ():Fru talman! , , håller i da-garna en konferens på om korruption. Ochlokaliseringen av konferensen är ju i sig intressant.Men detta problem, ekonomisk brottslighet och traf-ficking, som har nämnts här , är ettenormt bekymmer för EU, betydligt mer utbrett i dagän att bara gälla Sicilien.Min fråga till statsministern är: Var detta så attsäga en reell fråga i ? Bedömer statsministern attdessa problem, korruption, ekonomisk brottslighetoch trafficking, kan hota de öppna gränserna för EU?Och vad gör EU på fältet mot fenomenet?Anf. 175 Statsminister ():Fru talman! Vad EU gör exakt på fältet tror jag attHolger vet likaväl som jag, eller t.o.m.bättre än jag, med den bakgrund som han har i deeuropeiska strukturerna.Däremot kan jag säga att detta inte var någon storfråga i , i alla fall inte debattmässigt. Det finnssäkert olika skrivningar som hittas i slutsatser osv.som möter det hela, men jag skulle ljuga om jag sadeatt detta hade stått i förgrunden. Däremot delar jagnaturligtvis den beskrivning som , att detta är avgörande på många sätt för hurmedborgarna uppfattar unionen.Vi brukar ta upp detta i anslutning till utvidg-ningsdiskussionen, och det är viktigt. Jag gjorde detsenast när jag träffade mina baltiska statsminister-kolleger i förrgår, och de såg också detta som enviktig fråga. Men det får inte bli så att de nuvarandemedlemsländerna i EU ser detta som ett problemenbart för ansökarländerna. Det finns också inom dennuvarande unionen. Jag tror att vi har all anledning attta allvarligt på det. Det bästa som vi kan göra när detgäller de politiska strukturerna är att verka för öppen-het, insyn och offentlighet. Jag tror att det är det ab-solut starkaste instrumentet. Sedan handlar det natur-ligtvis om samarbete när det gäller olika typer avpolisinsatser och olika typer av information somsprids, så att man möter dessa bekymmer. Prostitutio-nen, barnprostitutionen, knarkhandeln, spritsmugg-lingen i kombination med knark och allt sådant ärnaturligtvis sådant som på inget sätt kan viftas bort.Det finns i dagens . Det får inte växa.Anf. 176 ():Fru talman! har försökt attlyfta upp denna fråga som en av de prioriteringar somregeringen skulle göra inför ordförandeskapet, och vihar alltså misslyckats på den punkten. Det kan vikonstatera.Mot bakgrund av vad statsministern säger här,som ändå ger ett stort tryck åt frågan, skulle jag viljaställa en fråga. Är statsministern beredd att göra nå-got särskilt för detta ? Viupplever detta som oerhört frustrerande, och det räck-er inte med att man så att säga diskuterar detta i var-ma sammanträdesrum. Om jag uttrycker verksamhe-ten som maffians verksamhet, så pågår den oaktatpolitikernas diskussion. Man köper och säljer männi-skor, man trampar på mänskliga rättigheter ,och det krävs alltså krafttag. Och jag tror att det finnsett intresse för detta. Jag vill gärna fråga statsminis-tern direkt: Vad kan man göra under det första för detta?Anf. 177 Statsminister ():Fru talman! Jag tror inte att säga att har misslyckats. Dettycker jag är fel. I vårt ordförandeprogram finns dessafrågor i allra högsta grad med. Det kommer att skeolika typer av aktiviteter. Vad jag däremot svarade pågällde hur detta hade hanterats i . Och där tycktejag inte att det på något sätt var ett dominerande in-slag, för att uttrycka mig försiktigt. Vi kommer attarbeta med dessa frågor om öppenhet, som jag hartalat om . Vi kommer att genomföra olikatyper av aktiviteter, framför allt för att bekämpabarnprostitution, för att bekämpa prostitution och dentypen av mänskligt förnedrande aktiviteter som oftaär förknippade med utsugning, knark och olika typerav droger. Det finns med i vårt ordförandeskapspro-gram. Och jag ställer gärna upp och utvecklar i detaljvad som ska göras. Men en lång rad aktiviteter plane-ras.Anf. 178 ():Fru talman! Jag vill anknyta lite grann till debat-ten med tidigare. Jag tyckeratt det är bra att också tänka kring det otänkbara. Detkanske var så att vi hade fel, säger statsministern. Detkan också tänkas att statsministern hade fel när hanvände i EMU-frågan och går in för att skabli medlem i . Det tycker jag också att vi till-sammans ska tänka igenom.Jag hörde på radion i går statsministern bejaka ettfördjupat samarbete om den ekonomiska politiken iEMU. Det gäller såväl konjunkturpolitik som struk-turpolitik. Om jag förstod saken rätt ansåg statsmi-nistern att detta inte hindrar ett svenskt medlemskap iEMU, om det bara inte nafsar på det nationella par-lamentets suveränitet. Det var de ord som statsminis-tern använde.Enligt min tolkning av begreppet "nafsa" harEMU redan nu nafsat till sig ganska stora bitar avmedlemsländernas nationella suveränitet, t.ex. när detgäller valuta och penningpolitik. Jag skulle gärnavilja få en definition av vad begreppet "nafsa" bety-der.Det är ganska många som hävdar att om EMU skabli en verklig sysselsättningsunion med social inrikt-ning, måste man också gå in för en till stora delargemensam finans- och skattepolitik. Jag skulle, nunär vi ändå är inne på att tänka kring det otänkbara,vilja höra från statsministern om det kanske rent avvar så att hade fel när han en gång itiden sade att vi visst kan vara med i men aldrigkan frånhända oss skattepolitiken eller finanspoliti-ken.Anf. 179 Statsminister ():Herr talman! Först och främst: Den här försam-lingen har återvunnit sin frihet och sin styrka genomatt vi, om inte formellt så ändock reellt, har deltagit iförberedelserna för euro-inträdet. Det finns inget somstärker ett nationellt parlament mer än att förfogaöver offentliga finanser som inte bara är i balans utansom också ger överskott. Vi drev själva den proces-sen och tog ansvar för den, men jag har aldrig någon-sin dolt att den mycket kraftfullt stöttades av euro-förberedelserna.Jag har heller aldrig dolt att jag tycker att det ärviktigt att vi innan vi går in i den monetära unionenhar en diskussion om och talar öppet och prövandeom var projektets gränser går. Jag har alltid sagt attde som beskriver det här som en teknisk förändring ärfarligt ute. Det är inte så, utan den är en mycket starktintegrerande kraft i . Hur långt går den kraftenvad gäller framdrivande av en samordning av finans-politiken? När blir den så mycket samordnad att detblir naturligt att den styrs också av europeiska organoch att vi därmed förändrar karaktär på unionen?Sådana frågor bör vi kunna diskutera. Jag har sagtatt jag tror att det går att göra den här typen av sam-ordning av finanspolitiken utan att man kommer detnationella parlamentet för när. För mig är ju skatte-frågorna viktiga, som har hört.Jag har ingenting emot - det skulle tvärtom varaoerhört intressant - en diskussion om att försökasamordna konjunkturpolitiken i i Keynesefterföljd. Det skulle kunna vara mycket attraktivtoch skulle kunna skapa förutsättningar för att faktisktbygga under en bättre sysselsättning än vad som an-nars skulle kunna bli fallet.Också där finns det alltså begränsningar och för-delar. Vi är i den lyckliga situationen att vi faktisktkan pröva oss fram och föra en diskussion som intepräglas av låsningar. Jag tror alltså att det går attkombinera ett medlemskap i med en fortsattbestämmanderätt i denna riksdag över den svenskafinanspolitiken, men jag har aldrig uttryckt mig tvär-säkert. Låt oss testa de gränserna, och låt oss göra deti ett schyst meningsutbyte.Anf. 180 ():Herr talman! När det först gäller euro-förberedelserna gjorde vi ju faktiskt betydligt mer änvad som krävdes enligt konvergensprogrammet. Jagtrodde att statsministern och jag var överens om att vivar tvungna att göra detta oavsett frågan om EMU-medlemskap eller inte. Det hade nog också varit säm-re med den sysselsättningsuppgång och den positivaekonomiska utveckling i som statsministernhar hänvisat till, om vi hade varit tvungna att under-ordna oss penningpolitiken i Europeiska centralban-ken under den här första perioden.Det finns vidare inget exempel på en union medgemensam valuta där man inte också skaffar sig engemensam budget åtminstone i storleksordningen10 % av BNP. Det är ju det som det handlar om. Låtoss ha en öppen och saklig diskussion om detta. Jagtycker att det har varit alltför mycket hukande i denfrågan. Man kan inte låtsas att det går att fullt ut be-hålla den nationella suveräniteten som manär med i den här sysselsättningsinriktade unionen.Anf. 181 Statsminister ():Herr talman! Jag har minsann inte duckat, hymlateller dolt någonting i den här diskussionen. Jag varkanske den förste som i offentliga sammanhang togupp diskussionen just om de här frågorna. Jag gjordedet i som jag tyckte var en braplats att börja debatten på. Den diskussionen tänkerjag också fortsätta.Det är klart att konvergensprogrammet bidragittill att vi har ett stort överskott i de offentliga finan-serna. Vi gick längre eftersom vi vill ha en stor of-fentlig sektor i och därför, enkelt uttryckt,behöver ha någon typ av buffert för dåliga tider. Ock-så där känner jag mig alltså rätt säker.Men återigen: Låt oss komma tillbaka till ett reso-nemang. Låt oss också ställa frågan vad som händermed vår stora gemensamma sektor i ett läge då vi stårutanför en valutaunion och vi utsätts för ett kraftigtfall i konjunkturen och en press på valutan. Vad hän-der i en sådan situation? Vilket socialt pris betalar vidå? Vad är det värt att skydda sig mot detta i relationtill att kanske avstå en del inflytande i andra delar avden ekonomiska politiken?Det är den typen av diskussion som vi faktisktborde föra. För mig är det viktigt att se till att vi haren ekonomisk utveckling i som gör att vi kanfortsätta att ha en stor gemensam sektor. En sådankan nämligen kraftigt fördela om mellan dem som haroch dem som ingenting har. Jag vill nog att vi kanfortsätta att driva en sådan aktiv jämlikhetspolitikockså i framtiden.Anf. 182 ():Herr talman! Också jag vill tacka statsministernför en bra och pedagogisk genomgång av resultatenfrån , även om jag kanske inte är riktigt lika nöjdsom statsministern är med resultaten och med ordfö-randelandets hantering av konferensen.Jag har två frågor. Den ena gäller arbetsmetodernavid reformering av fördragen, och den andra handlarom statsministerns övergripande filosofi vad avservilka beslutsmekanismer som bör användas för attverkligen åstadkomma resultat.Jag börjar med . Tror statsminis-tern att samma arbetsmetod ska användas också iframtiden, med ett antal stats- och regeringschefersom kommer omringade av poliser och journalister.Belägrade och under insats av tårgas osv. ska mansedan på kort tid försöka fatta beslut på ett stort antalområden. Kommer tillsammans med detkommande ordförandelandet att fundera övernågra nya arbetsformer som kan vara mera effektivainför framtiden?Den andra frågan återknyter till den debatt somBo Könberg tog upp. Jag blir lite nyfiken på statsmi-nisterns filosofi. Han sade först i sin inledning att entredjedel av återstående bestämmelser nu har förtsöver till majoritetsbeslut för att vi ska kunna åstad-komma resultat. Sedan säger han när tarupp frågan om majoritetsbeslut om miljöavgifter:Nej, där ska vi inte ha majoritetsbeslut om vi skaåstadkomma resultat.Därefter ställer en annan talare en fråga om fri-handel. Svaret blir: Nja, tyvärr lyckades vi inte få tillstånd majoritetsbeslut på det området, så vi kan kan-ske inte åstadkomma så mycket av resultat.Beträffande asylpolitiken är det samma besked:Tyvärr misslyckades vi med att få majoritetsbeslut, såvi kan kanske inte åstadkomma så mycket resultat.Kan statsministern ge oss någon sorts nyckel tillvar majoritetsbeslut leder till resultat? Vore det kan-ske lämpligt att också i den här kammaren övergemajoritetsbeslut för att åstadkomma resultat? Sakenaktualiseras genom ett dokument som för tredjegången delas ut och som gäller stopp för sjukhus medvinstsyfte. Där är det fråga om att beslut på en lägrenivå ska stoppas från en högre nivå. Hur ser statsmi-nisterns tänkande egentligen ut på det här området?Anf. 183 Statsminister ():Herr talman! Jag vill inte vara elak mot MatsOdell, för han är i grunden en god kollega med gottuppsåt, men jag blir lite förtvivlad när jag hör honomständigt komma tillbaka till att det bara handlar omatt få till stånd majoritetsbeslut och att sedan allt ärfrid och fröjd.Om det var det vi strävade efter, att föra över all-ting till majoritetsbeslut, så låt oss göra det med väl-dig fart och kläm och se till att det blir enkla majori-teter dessutom och se till att det blir så få som möjligtsom fattar besluten. Då får vi fart på unionen. Då blirdet strömlinjeformat och effektivt, lite näringslivsin-spirerat rent av.Men det är inte det det handlar om, utan min in-vändning mot miljöskatterna är att det är skatter,. Jag vill inte att vi ska ha skatter på denhär nivån. Det leder in i en riktning där vi så små-ningom kommer att ha ett Europaparlament sombeskattar. Det bli så. Det principiella steget vill jaginte vara med om att ta. Jag har ingenting emot att vipå andra områden, där vi inte har de principiella pro-blemen, går över till kvalificerat majoritetsbesluts-fattande. Det har vi gjort på flera områden under denhär regeringskonferensen därför att tiden nu var mo-gen för det, men inte i denna del.Jag har alltid upplevt som ettparti som har varit försiktigt i de federativa frågorna.Men lite klämkäcka framfart gör mig litefrågande. Det är inte så där alldeles enkelt, MatsOdell, att bara beskriva det på det här viset. Detrymmer en större principiell dimension, och denmåste också ni se.Sedan om arbetsformerna. Jag har ingen anled-ning att på något sätt dölja att det vi upplevde i Nicevar tragiskt med allt som fanns runtomkring. Mötenasom sådana och det franska ordförandelandets insat-ser finns ingen som helst anledning att klaga på. Jaghar till skillnad från upplevt det och tyck-er att det fungerade väl.Anf. 184 ():Herr talman! Det gläder mig att det hettar till litegrann, att statsministern engagerar sig. Han säger attdet här är en stor och viktig principiell skillnad. Bra.Delge oss den, . Vari ligger skillnadenmellan kvalificerade majoritetsomröstningar, i asyl-politik, frihandelspolitik och icke skattepolitik. Det ärdet som är den stora poängen, , att dethandlar om att besluta om att varje land ska fastställaen miniminivå på en avgift, icke en skatt. Jag hållermed om att skattepolitiken ska hållasutanför det här området. Men om vi menar allvar medatt miljön är den gränsöverskridande fråga där EUskulle kunna spela en stor roll blir det obegripligt omjust det här av principiella skäl ska undantas från denbeslutsmekanism som skulle kunna vara effektiv isammanhanget. Vad är skillnaden?Här talas det om kapitalskatterna, och där har mankommit fram. Det är en liten del av de 400 miljardersom svenska hushåll håller på utländska oredovisadekonton som är banksparande. Där har det varit lätt.Den stora gruppen kapital handlar om aktier ochaktiefonder. Där finns det ännu inga resultat.Anf. 185 Statsminister ():Herr talman! blir jag ännu mer bekymrad överatt och inte förstår attjust i skattebesluten ligger en särskild kvalitet. Svens-ka folket äger rätten att sig självt beskatta. Så är detockså i andra parlament. När man lyfter upp denvidare till nästa nivå i unionen måste man ha någotslags demokratisk uttryck för det. När man väl tagitdet första steget har man övergivit principen.Jag vill ha en samordning av miljöskatterna, åt-minstone miniminivåer. Det sker bäst genom beslutav karaktären enhällighet. Det går också snabbast.Det är ett stickspår, rent av en återvändsgränd, som vikör in i om vi ska driva fram majoritetsbeslut.Det är faktiskt en varning, . Jag är tidi-gare finansminister, och jag kan försäkra att våra medborgare inte har särskilt stor tillit tillden som påstår att avgifter som är obligatoriska ärannorlunda är skatter. Jag vet att våra skattejuristerdrar vissa gränser, men i plånboken, i kassaboken iföretagen slår det på samma sätt. Där tycker jag inteatt vi ska börja glida och öppna upp för något som ärväldigt farligt.Nej, jag hoppas på stöd för atthävda den svenska makt över skatte- ochavgiftspolitiken, att vi där inte drar i väg i en riktningsom kommer att driva fram en lagstiftande församlingpå Europanivå som successivt tar över skattefrågorna.Det är så problemställningen ser ut. Gärna harmonise-ring, gärna miniminivåer och miljöskatter, och detska vi driva på men inte till detta fruktansvärda prin-cipiella pris som uppenbarligen är bereddatt acceptera.Anf. 186 ():Herr talman! Ett politiskt genombrott i medlem-skapsförhandlingarna med kandidatländerna är denenskilt viktigaste frågan under det svenska ordföran-deskapet. Jag undrar om statsministern delar bedöm-ningen att ett land som fullt ut genomför sina internareformer därmed skulle kunna slutföra sina medlem-skapsförhandlingar ?En annan fråga som jag vill ställa gäller önsk-värdheten att åstadkomma en global minskning avhandelshinder. Det kanske var ett misstag från stats-ministerns sida att inte nämna det, men det borde varaen prioriterad uppgift att EU tillsammans med nyaamerikanska administrationen, som förmodligen är enfrihandelsvänlig administration, tog initiativ till att påWTO-nivå försöka driva ett sådant arbete.Anf. 187 Statsminister ():Herr talman! De handelspolitiska resonemangenhar vi också på vårt ordförandeskapsprogram. Vihoppas att vi får en amerikansk administration attsamarbeta med som går åt det håll som Lennmarkersäger. Det vore bra. Det skulle också sätta press påEU att höja profilen i de här frågorna. Vår positiondär är klar.Sedan om utvidgningen och genombrott. Jagtycker att ett land som har kommit igenom hela sinainterna processer också ska få förhandla färdigt undervårt ordförandeskap. Det vore i sig ett politiskt ge-nombrott - inget dåligt uttryck för det. Vi är försikti-ga där, som Lennmarker märker. Vi talar inte om vadvi menar med ett politiskt genombrott. Det kan varalite olika saker. Det som Lennmarker frågar om kanvara ett sådant uttryck. Det kan också vara att vi pre-senterar road map, som det numera heter, en meradetaljerad plan för det fortsatta utvigdningsarbeteteller någonting annat av motsvarande slag. Vi hållerdet öppet, men jag har ingenting emot att svara ja-kande på den fråga som Lennmarker ställer i detavseendet.Anf. 188 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Det voreonekligen det riktigt historiskt viktiga om Sverigeunder sitt ordförandeskap skulle kunna nå detta. Jagkan förstå försiktigheten i formuleringen.När det sedan gäller WTO kunde man ändå gå ettsteg längre och säga att som ordförande i med den nya amerikanska administratio-nen skulle ta ett initiativ där de stora klumparna, omjag får använda uttrycket, i världshandeln skulle kun-na ta ett steg framåt. Det är en lång process ochkommer säkert att ta . Men varje processmåste ha en startpunkt, och det vore utomordentligtbra om det kunde ske under det svenska ordförande-skapet.Anf. 189 Statsminister ():Herr talman! Jag har ingenting emot det heller. Viska pröva det mycket seriöst, bara vi inte blir be-skrivna som de två stora klumparna. I övrigt tyckerjag att det är attraktivt.Anf. 190 ():Herr talman! Det är en väldigt angelägen debatt,och därför har vi tålamod att sitta här.Jag har, statsministern, en förhoppning att Sveri-ges ordförandeskap ska bidra till att människor får enstörre kunskap och känner större entusiasm för EU-medlemskapet. Jag tror att det är absolut nödvändigtså att inte människor motarbetar de goda föresatsersom jag tycker finns.Då tror jag att det är väldigt viktigt att man bryterned frågorna så att de verkligen berör människorna.Statsministern sade att miljömålen skulle bli tydliga.För mig är hälsa, miljö och boendeplanering sam-mankopplade, och det är en fråga som verkligen berörmänniskor, för det handlar om att man ska må bra ochdet vill ju alla människor.Jag undrar hur kommer att lyfta fram justfrågan om, hälsa, miljö och boendeplanering.Anf. 191 Statsminister ():Herr talman! Jag har inget som helst emot att de-batten drar ut , . För mig ärdetta det här årets viktigaste diskussion och debatt.Jag är tacksam för alla frågor jag får chans att svarapå. Sedan kanske jag inte kan svara i detalj på allting.Den fråga som ställer är ocksåtäckt i vårt ordförandeskapsprogram. Den finns na-turligtvis med i anslutning till miljöresonemang ochfolkhälsoresonemang. Jag tror att det är en fråga somkommer att spela en allt större roll i europeisk debatt.Jag märker, inte minst när jag träffar unga människor,att just den här typen av frågeställningar växer i bety-delse.Frågan finns med i vårt program, och det är nå-gonting som vi får hjälpas åt med att föra ut i diskus-sioner med svenska folket. Jag tror också att idén omatt bryta ned och göra tydligt och begripligt är någotav en nyckel för att få en högre acceptans. Jag tackarför allt stöd som jag kan få.Anf. 192 ():Herr talman! En av anledningarna till att jag togupp just den här frågan är att regeringen har tillsatt ens.k. habitatkommitté som ska jobba med internatio-nell miljö- och boendeplanering. Därför hoppas jagatt dessa frågor kommer att vävas in i EU-samarbetet.Det rör sig om gränsöverskridande handel, ombyggprodukter och till syvende och sist om luften,och det gäller inte bara utomhusluften utan även in-omhusluften, om ventilation och sådant.Jag hoppas mycket på att dessa frågor lyfts fram idetta arbete.Anf. 193 ():Herr talman! Det stora intresset som finns här iriksdagen för denna debatt märks tydligt. Det somhände i och det som EU sysslar med angår ossalla. Det berör oss på väldigt många olika sätt.Det som är väldigt sorgligt är att den diskussionsom vi för här inte har förts bland medborgarna i EU.De har sett i TV-rutan hur statschefer från olika län-der flimrar förbi i svarta limousiner omgivna av poli-ser. Hur delaktiga har medborgarna varit i den dis-kussion som borde ha förts bland dem när det gällerde beslut som fattades i ?Statsministern sade att konstitutionellt är EU enmärklig skapelse, och det är det. Det saknas i dagtydliga beslutsformer, en kompetenskatalog och endemokratisk förankring. Det finns ett demokratisktunderskott.Men de beslut som fattas har inte föregåtts av nå-gon konsekvensanalys. De är inte heller tydliga. Dettaär också väldigt allvarligt från demokratisynpunkt.T.ex. vad innebär det närmare samarbetet utrikespoli-tiskt i praktiken? Ja, det vet i inte riktigt, för det ärinte tydligt formulerat.Vad innebär t.ex. artikel 100 som handlar om attmedlemsländer - t.ex. - som står utanförEMU kanske blir tvingade att betala ekonomisktbistånd när det förekommer ekonomiska störningar ieuroländer?Det borde ju ha förts en politisk diskussion omdetta, både här i och också bland medbor-garna i . Här råder det en demokratisk brist.Hur ska vi se till att komma till rätta med den demo-kratiska bristen?Anf. 194 Statsminister ():Herr talman! Trots att EU är en ganska märkligskapelse, för det är det ju konstitutionellt är den ändåkraftfull. Det har nåtts imponerande resultat under desenaste åren: euron, utvidgningen, Lissabonproces-sen, full sysselsättning, Tampereprocessen, det rätts-liga samarbetet, samarbetet kring krishanteringsfrå-gorna. Det är ingen dålig lista över beslut som vi harkommit fram till med enhällighet, alla med en bredförankring i alla 15 nationella parlament. Det bordeman reflektera över när man säger att unionen saknarmedborgerlig förankring.Det är klart, om gör man som beskriver unionen som någonting som består avförbiflimrande limousiner med mer eller mindretunnhåriga herrar som transporteras omkring, då german en bild av denna som inte är riktigt korrekt.