prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — Dennaombudsmannafunktion är väsensskild från de om-budsmannafunktioner som regeringen har tillsatt föratt skapa klarhet i olika diskrimineringshänseenden.De ombudsmannafunktioner som detta gäller äralltså , Ombudsmannenmot etnisk diskriminering, Handikappombudsmannenoch Ombudsmannen mot diskriminering på grund avsexuell läggning. Det är alltså ombudsmannafunktio-ner som regeringen egentligen har inrättat för attförsvara hållning i FN-deklarationen ommänskliga rättigheter. Jag menar att det är fel av riks-dagen att nu tillkännage ett utredningsuppdrag somskulle kunna innebära att dessa ombudsmannafunk-tioner inordnas under riksdagen.Jag vet att Moderata samlingspartiets företrädare iutskottet har haft en ungefär likartad hållning. Men degick ändå med på att öppna för denna utredning. Jagförstår inte det.Jag yrkar därför bifall till vår reservation 1 somäven ställer sig bakom.Sedan vill jag för klarhets vinnande säga att detfinns ett rättelseblad på era bänkar. Det innebär att vistryker sista meningen i andra stycket:"Myndigheterna ska inte, som särskilda kontrol-lorgan, se till att enskildas rättigheter tillvaratas iolika sammanhang. "Just den meningen svarar inte riktigt mot denverklighet som våra ombudsmannafunktioner i Rege-ringskansliet har beskrivit för oss. Därför stryks den.På det sättet blir vår reservation klarare på dennapunkt.Anf. 135 ():Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om attKenth inte har hört debatten till fullo somhar förts här tidigare. I varje fall förefaller det intesom om han hörde mitt inledande inlägg, där jagmycket klart till kammaren sade och betonade detsom faktiskt också står på s. 13 i betänkandet, nämli-gen den särställning som ombudsmänhar. Någon anledning att ifrågasätta JO:s ställningoch verksamhet anser utskottet inte att det finns. Detstår alltså mycket tydligt.Det som majoriteten däremot tycker är att de and-ra ombudsmännen, de som är underställda regeringen,i större utsträckning borde kunna samverka. Och detär inte någon ny ståndpunkt. var jumed även när utskottet var enigt om att säga attdet fanns faror med att man tunnar ut ombudsman-nainstitutet genom att tillsätta nya ombudsmän - detförs fram krav i debatten på alla möjliga nya om-budsmän - och att det borde kunna gå att samordnapå olika sätt, inte minst för effektivitetens skull menockså för att allmänheten på ett rimligare sätt skakunna förstå vad det handlar om.Jag vill fråga om han fortfaran-de, liksom , anser att det skulle kunna finnasfördelar med att slå ihop flera av de ombudsmannain-stitutioner som sorterar under regeringen. Är det i såfall inte rimligt att utreda frågan? Ett rykte säger attdet rentav pågår ett slags inofficiell utredning inomregeringen som inte har kommit till utskottets känne-dom.Anf. 136 () replik:Fru talman! inledningsanfö-rande har jag fått rekapitulerat på ett gott sätt från ensagesman som heter , och han bru-kar vara vittnesgill.Jag vill läsa högt för kammaren vad utskottsmajo-riteten skriver: "Frågan om huvudmannaskapet fördessa ombudsmän måste, enligt utskottet, ses i ljusetav de uppgifter ombudsmännen tilldelas. Enligt ut-skottet bör , med anledning av motionerna -- -." Man stänger inte klart en dörr, utan man öppnardörrarna för att av olika praktiska skäl om möjligtunderställa dessa ombudsmannafunktioner riksdagen.För oss socialdemokrater är det att gå för långt. Eneffektivitetsöversyn kan man mycket väl tänka sigoch det gör regeringen fortlöpande. Att initiera vissaadministrativa effektivitetsöversyner måste rimligenligga inom fortlöpande verksam-het. Det är väl ändå inte ett område där riksdagenbehöver peka regeringen på näsan. Men att föra överombudsmannafunktionerna till kontrollmenar vi är fel därför att det kolliderar och kan kon-kurrera med det ombudsmannaämbete som vi skavara rädda om, nämligen JO-ämbetet.Där måste väl ändå hållamed om att ni öppnar dörren för detta i en kommandeutredning. Ni gör det för att få med er några till påvagnen när det gäller denna utredning. Det är ett sättatt, som jag ser det, i onödan knäppa regeringen pånäsan.Anf. 137 ()replik:Fru talman! Man kan naturligtvis tänka sig att ba-ra sådana utredningsuppdrag ges där man vet vadutredningsresultatet ska bli. Men en relativt rimligordning är väl ändå att en utredning får vara någor-lunda förutsättningslös. Sedan kan man ha bestämdaåsikter, och sådana finns exempelvis från min sida ide här olika frågorna.Det enda som står här är ju att huvudmannaskapetär beroende av vilka uppgifterna är. Det tycker jag ärfullständigt självklart. Det är ingenting som säger vadslutresultatet av en utredning ska bli. Tyngdpunktenbåde i texten här och i debatten ligger på detta medatt man ska utreda de regeringen underställda om-budsmännens möjligheter att samverka - eventuelltsammanslås i något eller flera fall. Det står ju myckettydligt här.Sedan kan man naturligtvis säga att detta tittar re-geringen på och utreder. Men så har det alltså sagts årefter år från sida utan att nå-gonting händer - eller hur? Det enda nya argumentsom har tillkommit den här gången är att man avvak-tar ett slags EU-ställningstagande och lite sådant.Annars är det, som sagt, precis samma argument årefter år. Därför tycker jag att det finns anledning förriksdagen att säga: vill vi se att någonting händerhär.Det ligger väl ändå, , en viss farai det ständigt växande antalet ombudsmän. Det intebara tunnar ut , utan över huvud tagettunnar det ut ombudsmannainstitutet.För tydlighetens skull vill jag än en gång säga attjag tror att vi alla är överens med speciella särklasställning. Detta betonasockså eftertryckligt i utskottsmajoritetens skrivning.Anf. 138 () replik:Fru talman! Det är inte så säkert att man kan utlä-sa de nyanserna i utskottstexten. Man måste nogockså läsa protokoll från dagens debatt föratt förstå att åtminstone ni företrädare för Moderatasamlingspartiet menar att justitieombudsmannaäm-betet har en särställning. När man läser det här ut-skottsbetänkandet kan man mycket väl tänka sig atten del av de ombudsmannafunktioner som avsesbli utredda skulle kunna få en ställning i konstitutio-nen motsvarande men detfinns ingen sådan distinktion.Detta med de effektivitetsvinster som skulle kun-na erhållas genom samordning av vissa ombudsman-nafunktioner i ett gemensamt kansli eller t.o.m. ge-nom sammanslagning av vissa menar jag är en sak förregeringen att se över, vilket utskottet harmenat. Vi vet dessutom att regeringen tittar på detta.Det finns dock också en annan fara med den ar-gumentation som jag hörde göra sig till tolk för. Han menar att vi har fått enväxande skara av ombudsmannafunktioner - det ärförvisso alldeles klart att ett antal sådana har till-kommit - och att det i sigskulle utgöra en urvattning av ombudsmannabegrep-pet eller en uttunning av ombudsmannafunktionen.Den åsikten delar inte jag därför att den typ avombdusmannafunktioner som här avses är precis vadsom är avsett från regeringens sida. Det handlar näm-ligen om ett verktyg i det politiska vardagsarbetet föratt implementera den politiska lagstiftning som skahindra diskriminering.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! I den här debatten fokuseras det kan-ske lite väl mycket på effektiviteten. Syftet bakomdetta med ombudsmännen är ju att få en större över-blickbarhet och lättillgänglighet för den enskildemedborgaren - också där kan det givetvis vara frågaom effektivitetsvinster.Jag vill betona att majoriteten i utskottet inte hartagit ställning vad gäller huvudmannaskapet. Vi harsagt att när man ändå utreder det får huvudmannaska-pet ses i ljuset av vad man kommer fram till. Varförär så rädd för att de starka argumentsom han menar sig ha inte skulle hålla i en sådan härutredning och vid en närmare granskning?Anf. 140 () replik:Fru talman! Jag förstod inte riktigt den fråga somIngvar ställde allra sist i sin replik men jagska försöka kommentera själva hållningen i frågan.Om ni företrädare för de olika partier som utgör ut-skottsmajoriteten satte er ned för att försöka kommaöverens om vad ni egentligen vill skulle ni inte klaraav det därför att ni har vitt skilda åsikter om var hu-vudmannaskapet egentligen ska ligga, åtminstone attdöma av vår debatt i utskottet. Det är alltså tack vareatt ni är otydliga på den här punkten och håller dör-rarna öppna som ni klarar av att skapa en majoritetför en utredning.När det gäller de diskrimineringsombudsmanna-funktioner som det här handlar om menar jag att varjenärmande till underställande också är attkanske göra dem till ett slags justitieombudsmanna-funktion. är så helig i vårkonstitution - lika helig som konstitutionsutskottetsjälvt, alltså kontrollmakten - att där ska vara sär-skillnad.Ombudsmannabegreppet är ett svenskt begrepp,en svensk innovation - här har vi ett av få ord somSverige har lyckats exportera till andra länder - ochhar fått en ny plattform i EU där det ju nyli-gen inrättats en ombudsmannafunktion för att bevakainsynsfrågorna i det än så länge ganska svårgenom-trängliga EU. Vi ska alltså vara rädda om den ur-sprungliga funktionsmakt som justitieombudsmanna-funktionen har.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Detta med att bara kunna kommaöverens om en liten del gäller kanske inte bara parti-erna i den här majoriteten. Hur var det med arbets-tidsfrågan, ?Den fråga som inte förstod varföljande: Om han nu har starka argument emot dettamed huvudmannaskapet för i den här frå-gan, varför är han då rädd för låta dem prövas i enutredning?Anf. 142 () replik:Fru talman! Allt som vi tycker och vill göra i re-spektive partier och utskott kan inte leda till parla-mentariska utredningar. Endast de frågor som är avden vikten att de har bäring på angelägna samhällsfältbör utredas. T.ex. bör tryckfrihetslagstiftningen, somhar bäring på grundlagen, alltså ses över just nu pågrund av att vi lever i av konvergens och snabbteknikförändring. Det är en typisk sådan fråga därverkligheten spelar in med kraft och ställer politiker-na inför svåra avvägningar som bör utredas. har vifått en sådan utredning. Allt ska inte utredas.Det här hade vi kunnat avstyra redan i utskottetgenom att säga: Okej, vi är överens om att manmycket väl från regeringens sida kan se över de ad-ministrativa resurserna för att öka effektiviteten ochnå kostnadsbesparingar, eller vad det nu är för nå-gonting, men behöver inte utreda var dessa ombuds-mannafunktioner ska ligga. Det fanns egentligen enmajoritet för den hållning som jag företräder, densocialdemokratiska. Alldeles uppenbart tycker ocksåmoderaterna det, men de öppnar i stället för en utred-ning av helt andra skäl.Anf. 143 ():Fru talman! Vi har vant oss vid att frågor, likarta-de sådana, kan dyka upp i flera utskott. En sådan äralkoholfrågans hantering under EU-året, där konsti-tutionsutskottet har yttrat sig över frågan och föreslårriksdagen slutsatser som jag för min egen del harsvårt att dela. Den socialpolitiska glöden är minst sagtmåttfull, för att använda utskottets egen vokabulär.Jag har bl.a. motionerat om att det, när vi nu harEU här och skulle presentera också svensk alkohol-och drogpolitik, vore rimligt med en vit vecka i EU.Den tanken dyker upp i den flerpartimotion som är enav dem där man tycker att vi bör passa på att ha enprogressiv hållning i socialpolitiska frågor när vi harkommandot i Europeiska unionen över ett halvår.Intressant är just motion 267 som toppas av riksda-gens andre vice talman med stöd från tredje vicetalman och med stöd från ytterligare företrädare förfyra partier. Där tar man upp det viktiga att markera.Vi ska bl.a. vara värd för en somhar alkohol- och drogfrågor på programmet. Sverigehar en stark förpliktelse inte minst från i i december 1995.I den motion som här behandlas och som jagapostroferar, nämligen motion 267, påpekas ju att vihar anledning att också känna ansvar för dem som harsvårigheter med att hantera sin egen konsumtion. Idessa yttersta dagar, fru talman, har socialministernkommit med en handlingsplan beträffande alkohol-frågor. Där markerar han särskilt att det i arbetslivetbör vara alkoholfritt. Det är också vad ett antal reser-vanter påminner om. Det betyder att jag för min delkommer att stödja reservation 7.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )10 § Kommunala kompetensfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU6Kommunala kompetensfrågor.Anf. 144 ():Fru talman! Det här betänkandet gäller motionersom är samlade från både och detta års all-männa motionstid. Frågorna berör främst kommunalnäringsverksamhet och möjligheter till laglig-hetsprövning och sanktionssystem.Kommuner och landsting bedriver en omfattandenäringsverksamhet. Det sker både i traditionell för-valtningsform och i ett stort antal kommunala bolag.Det finns ca 1 800 kommunala och landstings-kommunala bolag och stiftelser. Dessa omsätter ca130 miljarder kronor. Detta kan jämföras med attövrig verksamhet omsätter 420-430 mil-jarder.Den allmänna bestämmelserna om kommunernasoch landstingens näringsverksamhet återfinns i 2 kap.7 och 8 §§ kommunallagen. Enligt 7 § får kommuneroch landsting bedriva näringsverksamhet om dendrivs utan vinstsyfte och går ut på att tillhandahållaallmännyttiga anläggningar eller tjänster, t.ex. buss-bolag eller flygplatser, åt medlemmarna i kommuneroch landsting.Kommuner och landsting bedriver närings-verksamhet som är omfattande både vad gäller om-fång och vad gäller utbud av varor och tjänster. Dethandlar om bostadsbolag, energibolag, kaféer, vide-outhyrning, resebyråer, kommunala gym, m.m. Listankan göras lång. Gemensamt för dessa olika näringar ikommunal regi är att de ofta bedrivs med hjälp avskattepengar, dvs. pengar som annars skulle kunnaanvändas till att förstärka och finansiera andra förkommuner och landsting mer naturliga verksamhets-områden, t.ex. skola och sjukvård.Hur ser då företagare och lokala politiker på frå-gan om näringsverksamhet? Ja, det hargjorts en rapport av SAF, som med hjälpav en undersökning gjord av ställt frågortill 18 000 företagare och 5 000 kommunpolitiker omsynen på näringsverksamhet.I denna rapport kan man se att tre av tio företagareanser att osund konkurrens förekommer från kommu-nen, och så tycker även två av tio kommunpolitiker.Om man utgår från att det finns ca 200 000 företag iSverige med minst en anställd innebär det att ca60 000 företag i är drabbade av en osundkommunal konkurrens.Helt tydligt är att företagarna enligt denna rapportmer kritiska än kommunpolitikerna. Men ungefär13 % av kommunpolitikerna tyckte att den kommu-nala näringsverksamheten fungerar utmärkt. Mångakommunpolitiker tycker att det fungerar dåligt pådetta område och är inte nöjda med hur kommunenarbetar med konkurrensfrågorna.En person, en drabbad småföretagare från Bor-länge, som intervjuats i denna undersökning säger:Det kan inte vara meningen att kommunerna går in ibransch efter bransch och snedvrider konkurrensenmed skattepengar. Det måste skapas tydliga regleroch ordentliga verktyg för att förhindra den osundakonkurrensen från stat och kommun.Så långt denna rapport.Jag anser att näringsverksamhet hotarde lokala småföretagen och är ett stort risktagande föralla skattebetalare. Arbeten och småföretag slås ut avskattesubventionerad verksamhet. Deprivata småföretagen tvingas att konkurrera medverksamheter som bedrivs på helt andra ekonomiskavillkor. Man kan ifrågasätta om utvecklingen av denkommunala näringsverksamheten är förenlig medkommunallagen och konkurrenslagens bestämmelser.Bolagsbildningen leder vidare till dubbla lojalite-ter för förtroendemän därför att aktiebolagslagen ochkommunallagen ställer delvis motstridiga krav.Lagregleringen av den kommunala kompetensenkan tyckas vara relativt klar och tydlig, men regelver-ket räcker inte till för att hindra att kommuner ochlandsting ger sig in på affärsmässig verksamhet sominte ligger inom det som kan anses vara en naturligkommunal uppgift.En annan del som är viktig i detta sammanhang ärmöjligheten till lagprövning och frågan om sanktions-system. Medborgarna har mycket ringa möjlig-heter att få till stånd en laglighetsprövning av kom-munernas och landstingens beslut att bedriva närings-verksamhet i förvaltningsform eller i bolag. För attdet ska vara möjligt krävs ett formellt beslut attöverklaga. Om en enhet inleder en försälj-ningsverksamhet på den öppna marknaden utan någotformellt beslut om saken, finns det inte något beslutatt laglighetspröva. Om verksamheten sker inom ettkommunalt bolag kan normalt inte ett beslut överkla-gas.En kommun kan inte tvingas att rätta sig ef-ter ett beslut, och om det inte rör sig om myndighets-utövning finns inte någon straffrättslig eller civil-rättslig sanktion att tillgripa mot kommunen. Förvarje överträdelse av gällande lag måstedet finnas effektiva sanktioner. Dessa påtalade bristermåste rättas till.Fru talman! Vår utgångspunkt från Moderatasamlingspartiet är att kommunerna inte ska bedrivanäringsverksamhet. Sådan verksamhet sköts bättre avandra. En renodling av kommunernas uppgifter gyn-nar demokratin och beslutens kvalitet.Jag vill avslutningsvis yrka bifall till reservation 1under mom. 1, och jag ställer mig bakom de övrigareservationer där moderater finns med.Anf. 145 ():Fru talman! står bakom de re-servationer om näringsverksamhet ochkompetensfrågor som finns i betänkandet, som har varit inne på.Jag vill ta upp en annan kompetensfråga och detgäller kommuners kompetens beträffande barnom-sorgssubventioner. De nuvarande subventionerna frånkommuner till föräldrar med barn i daghemsålderngynnar ensidigt vissa barn. Det borde rimligtvis varaså att kommunerna ska ha den generella rätten attfördela sina egna - och jag vill betona egna - barn-omsorgssubventioner på ett rättvis sätt till varje barnoch på ett sådant sätt att föräldrar kan erhålla denfaktiska valfriheten att bedöma och anlita den barn-omsorg som bäst lämpar sig för de barn som man haransvar för. En sådan rätt ligger dessutom i linje medprincipen om den kommunala självstyrelsen, och denbör ju ha något innehåll - för att citera vad Lagrådetsagt i ett annat sammanhang. bör beslutaom en förändrad kompetens på området.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 4.Anf. 146 ():Fru talman! Redan i det korta perspektivet finnsdet stora besparingsmöjligheter i landets kommuner.En avveckling av kommunala bolag frigör resurserför de hårt ansträngda verksamheterna vård, omsorgoch skola.Om en kommun säljer ett bolag minskar dess till-gångar och skulder. Det ger ingen direkt möjlighet atttillföra andra verksamheter ökade resurser. Däremotfår det verkligen positiva sidoeffekter. Den kommu-nala administrationen minskar och de avveckladebolagen utnyttjas på ett samhällsekonomiskt ocheffektivt sätt genom att snedvriden konkurrens ochineffektiv förvaltning av bolagens resurser försvinner.På sikt har sådana här dynamiska effekter en positivinverkan på den kommunala ekonomin.De resurser som direkt frigörs då kommunala bo-lag avvecklas är de som uppkommer genom att kom-munens ränteutgifter minskar och förlustbidragen tillolönsamma bolag försvinner. Redan på kort sikt upp-går dessa vinster till betydande belopp.Folkpartiet liberalerna har länge arbetat för enbolagsavveckling. Vår bedömning är att det är fulltrealistiskt att under den här mandatperioden säljaungefär hälften av de kommunala bolagen. Framförallt inom energisektorn finns det många bolag somkan säljas utan några risker, och vi har redan sett endel exempel på detta. Inom fastighetssektorn finns deten del bolag som kan säljas, framför allt industrilo-kaler och kommersiella fastigheter. Bostadsbolagenkan inte säljas i lika stor utsträckning, eftersom det avbostadssociala skäl är viktigt att behålla merparten avde allmännyttiga bostadsbolagen.I vissa fall bedrivs angelägen verk-samhet i bolagsform, och då tänker jag på verksamhetinom kultursektorn. Där finns det särskilt konstruera-de bolag. Det är helt onödigt. Dessa bolag kan av-vecklas och i stället förvandlas till verksamhet i nor-mal förvaltningsform.Enligt en utvärdering som gjordes för ett par årsedan av uppgick det marknadsmäs-siga värdet av kommunala bostads- och energitill-gångar till ca , varav energitill-gångarna svarade för ca 70 miljarder. En försiktiguppskattning av det totala värdet av den kommunalabolagssektorn ger resultatet att värdet uppgår tillmellan 120 och 150 miljarder kronor.En utförsäljning av hälften av de kommunala bo-lagen skulle ge kommunerna intäkter på 60-75 mil-jarder. Eftersom dessa intäkter ska användas för attminska den kommunala skuldsättningen uppstår alltsåett positivt räntenetto, och det i sin tur blir ett resur-stillskott. En bolagsavveckling skulle medföra en godmöjlighet att förbättra de kommunala kärnverksam-heterna vård och skola.De demokratiska aspekterna på en avveckling avde kommunala bolagen har berörts i ett tidigare anfö-rande. Det finns mycket i övrigt negativt som mankan säga om de kommunala bolagen.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 1, som handlar om en begränsning avkommunal affärsverksamhet och till reservation nr 2,som handlar om laglighetsprövning av kommunalnäringsverksamhet.Anf. 147 PER ():Fru talman! Med anledning av detta betänkandehar jag bara en fråga som jag vill ta upp, och det ärden reservation som jag har anmält. Den handlar ommöjligheten för föräldrar att vara kommunala dag-barnvårdare åt sina egna barn.Miljöpartiet vill se en förändring i kommunalla-gen som möjliggör rätten att bli dagbarn-vårdare åt eget barn. Statliga subventioner utgår i dagendast till föräldrar som väljer barnomsorgsformersom innebär att någon annan tar hand om barnen.Miljöpartiet anser att även föräldrar som väljer attvårda sina barn i det egna hemmet bör få ekonomisktstöd. Därför bör en förälder kunna vara anställd somkommunal dagbarnvårdare åt eget barn med likvärdigbetalning som en dagmamma erhåller.I reservationen vill vi att regeringen återkommermed förslag till en förändring i kommunallagen somger denna möjlighet. Av socialtjänstlagen och skolla-gen framgår kommunens skyldigheter i fråga ombarnomsorg, men kommunallagens föreskrifter hind-rar en utvidgning av kommunens befogenheter idetta avseende. Det krävs alltså en ändring av före-skrifterna i kommunallagen eller en särskild lagstift-ning.Skillnaden mellan vårt förslag och kristdemokra-ternas förslag om vårdnadsbidrag - jag vet inte om nikallar det vårdnadsbidrag längre - är att Miljöpartietvill ha en anställningsform, inte pengardirekt i handen så att säga. Vi anser att det är viktigtatt ha en anställningsform med sjukförsäkring, pen-sionspoäng osv. Annars kan det lätt bli en kvinnofällasamtidigt som det handlar om jämställdhet.Jag saknar stöd från de borgerliga partierna fördenna reform. Som ni minns gjorde uppmed regeringen om en s.k. mixtaxa. Vi var väldigtnoggranna med att tala om att den skulle kombinerasmed en valfrihetsreform typ att kunna vara dagbarn-vårdare åt eget barn.Jag hoppas trots allt att de borgerliga partiernakommer att stödja denna reservation, men jag anar attjag inte kommer att få det stöd som jag förväntat mig.Från de borgerliga partierna efterfrågade man justdenna valfrihet för föräldrarna.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation nr 6. Jag hoppas, som sagt, att jag kan få ettbredare stöd, om inte från de andra så från de borger-liga partierna som har efterfrågat just den här typenav frihet.Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Jag vill gärna göra ett klarläggande.Vår reservation handlar inte om vårdnadsbidrag ellerom kommunalt vårdnadsbidrag, utan det handlar omen frihet för kommunerna att hitta olika tekniskalösningar för att själva kunna disponera sina egnamedel på detta område, och det är en generell rätt.Vad Per vill ha är en teknisk lösning på ensådan generell rätt, och det förklarar skillnaden. Vivill inte låsa oss vid just denna tekniska lösning.Anf. 149 PER () replik:Fru talman! Det hade varit lämpligt om dennatekniska lösning, som kallar vårtförslag, hade kunnat få ett stöd. Vi begär ju ett förslagfrån regeringen, och man hade kanske kunnat diskute-ra olika tekniska lösningar.