prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — Det handlar om informationsför-sörjning, grundforskning, rätt nischer och före-tagsklimat.Fru talman! Vi har stora utmaningar framför oss,men vi har också stora möjligheter. Vi har mycket attlära från världen omkring oss.Anf. 181 () replik:Fru talman! Sakinnehållet i anfö-rande är av den karaktären att jag varken har kunskapeller erfarenhet för att kunna diskutera det. Jag brukarinte diskutera formfrågor, men det var inbjöd till det. ondgjorde sig överatt inget av statsråden i var påplats.Min korta och enkla fråga till är: Ärdet inte bra att regeringschefen sitter på plats ochlyssnar på ?Anf. 182 () replik:Fru talman! Jag ska villigt erkänna att jag är ut-omordentligt hedrad av detta. Jag hoppas dessutomatt regeringschefen noterade vad jag sade när detgäller för kompetensutveckling. Därhar vi nog båda två anledning att reagera lite häftigareän vad som har gjorts hittills.Däremot måste jag säga att jag fortfarande utom-ordentligt gärna hade sett någon representant från UDnär vi diskuterar internationaliseringen. Men det bästaär gott nog!Anf. 183 () replik:Fru talman! har ett allvarligt problem. Jagtror att vi har den grinigaste opposition som finns ihela världen, som hamnade i en djup depression ibörjan och inte har tagit sig ur den.Bertil har inte sett att det har satsats på högre utbildning . Han kanske inte har noterat en kraftigtökad utbildning av högskoleingenjörer och civilin-genjörer.Bertil jämför längden på den svenska ci-vilingenjörsutbildningen med den amerikanska, fasthan vet att det är 17-åringar, som långtifrån har ensvensk gymnasieexamen, som går i amerikansk ci-vilingenjörsutbildning.Var lite gladare, ! Räta på ryggen!Var glad över att efter är det landsom nu har flest disputerade!Ser inte det som händer inom t.ex.den svenska IT-sektorn ?Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag påpekade i mitt anförande att dethar skett en förbättring här . Men detär också så att vi har en bra bit kvar för att ligga i deninternationella konkurrensens topp.Anf. 185 () replik:Fru talman! Det är bra att ser attden socialdemokratiska regeringen har prioriteratforskning och högre utbildning, att är på gångoch att vi ska stå för att är ett land där vi harspetskompetens. förbereder nu enforskningsorganisation som ska ge möjlighet att bådemobilisera på bredden och satsa på de områden där viär riktigt starka.Jag hoppas att orkar se att det bör-jar bli ett allt större intresse för utländska studenter attkomma till , för utländska forskare att varamed här, och ett nära utbyte, som Per sade tidiga-re, mellan svenska universitet och de mest kvalifice-rade universiteten i t.ex. Förenta staterna.Anf. 186 () replik:Fru talman! Det är alldeles utmärkt att det görs endel. Det kan göras mera. Bl.a. kan man konstatera attde forskare som kom hit ofta var amerika-ner och engelsmän. är de i stor utsträckningkineser, koreaner och indier. Den skillnaden kanmöjligen säga någonting, men det är ändå bra att dekommer.Anf. 187 ():Fru talman! Mitt anförande här kommer atthandla om varför EMU är så bra för jämställdheten.Det har äntligen kommit en avsiktsförklaring frånstatsministern om att bör gå med i valutau-nionen, EMU. Men osäkerheten kvarstår. Socialde-mokraterna är fortsatt vankelmodiga och har ännuinte givit något besked om när bör gå med, ejheller när och hur frågan om medlemskap bör avgö-ras.Det socialdemokratiska beskedet i EMU-fråganinnebär bara en fortsatt förhalning. Det skadar Sveri-ge. Riskerna för att fler företag ska flytta utomlandsökar. Det försvårar möjligheter att vara etteffektivt ordförandeland 2001. Det minskar Sverigesinflytande i EU, och det är negativt för jobben.Det är min och verkliga förhoppningatt den socialdemokratiska kongressen kan geett tydligare besked till svenska folket, och för dendelen även till regeringen, om tidpunkten för ettmedlemskap samt om frågan ska avgöras genom enfolkomröstning eller ej.Folkpartiets besked är tydligt. Vi vill att Sverigegår med i . Vi vill se ett snabbt beslut om folk-omröstning . Då skulle kunnavara fullvärdig medlem i och utöva ett fram-gångsrikt ordförandeskap när leder EU förstahalvåret 2001.Fru talman! Det finns en föreställning om att eu-rosamarbetet är ett kapitalismens påfund, ett"direktörernas ". Det finns också en föreställ-ning bland vissa EMU-motståndare om att euron ärdålig för jämställdheten. Ingenting kunde vara merfelaktigt.Ett svenskt deltagande i eurosamarbetet leder medstor sannolikhet till att tillväxten och sysselsättningenblir högre än vad den skulle bli om vi stannar utanför.Om vi ska få resurser som gör det lättare att ta handom barn och gamla, bra barnomsorg, bra skola ochbra äldreomsorg måste vi ha en stark ekonomi. Detfår vi genom hög sysselsättning och god tillväxt i denprivata sektorn. Det är den privata sektorn som ärskattebasen, som bekant. Med en privat sektor, ettnäringsliv som växer, får vi resurser som ger förut-sättningar för just bra barnomsorg, bra skola, braäldreomsorg och bra sjukvård. Då skapar vi verkligenbättre förutsättningar för jämställdhet mellan män ochkvinnor.EMU-motståndare försöker ofta framställa EMUsom orsaken till neddragningar i de offentliga utgif-terna, och att om vi bara ställer oss utanför kan verk-samheten i offentliga sektorn och bidragen börja ökaigen. Detta är givetvis inte möjligt. Genom att använ-da vad som för de flesta är främmande uttryck som"konvergenskrav" och "penningpolitik" kan manförsöka dölja det som vanligt sunt förnuft och varjehusmor känner, nämligen att man kan inte i längdengöra av med mer pengar än man tjänar in. fårsämre, inte bättre, möjligheter att betala barnbidragoch bedriva äldreomsorg om vi står utanför.Fru talman! Inriktningen på den ekonomiska poli-tiken är viktig för jämställdheten. Offentliga utgiftersom är större än inkomsterna ger underskott och dri-ver på inflationen. Växande statsskuld ger störreränteutgifter och ekonomiska bördor för våra barn.Höjda skatter ger färre jobb. Inflationen tar från defattiga och ger till de rika. En sådan inriktning av denekonomiska politiken riskerar att leda till ett utanför-skap, och det är naturligtvis dåligt för jämställdheten.EMU medför bättre förutsättningar för våra före-tag. Bra villkor för såväl de små som de stora företa-gen ger fler jobb. Det ger fler kvinnor möjlighet tillarbete och egen inkomst. Det ger också fler skattebe-talare. Bara så kan vi långsiktigt betala för barnom-sorg, sjukvård och skola och också för föräldraförsäk-ring och barnbidrag. Låg inflation gör att lönen räckertill mer. Det är politik, och den är mycketbra för jämställdheten.Fru talman! En ytterligare aspekt att ta upp i dettasammanhang är den betydelse EMU har för den en-skilde konsumenten. har i en rap-port analyserat konkurrensläget på densvenska marknaden och konstaterar att stora problemföreligger. Bl.a. visar man i rapporten att prisnivån iSverige fortfarande ligger över den europeis-ka. Ett skäl till att skillnaden i prisnivåer är så storanger man vara att står utanför valutaunio-nen. För att konsumenterna ska få ökad ekonomiskvälfärd förordas således ett medlemskap i kommer att medföra ökadkonkurrens och lägre priser inom exempelvis daglig-varuhandeln. Detta kommer att ha stor ekonomiskbetydelse för den enskilde konsumenten, särskilt förden som har en begränsad privatekonomi. Mångakvinnor tillhör denna kategori. Ett EMU-medlemskapskulle därför särskilt gagna denna grupp.Fru talman! Jag hoppas nu att statsministern, efteratt ha lyssnat på mitt anförande, lyckas övertyga sinjämställdhetsminister om att jag har rätt och att honhar fel. EMU är bra för jämställdheten, eller hur?Anf. 188 () replik:Fru talman! Även om jag var i talarstolenoch personligen förespråkar ett mer aktivt engage-mang i EU, EMU och andra internationella organisa-tioner tycker jag ändå att och Folk-partiet tar i lite mycket här. Det lät som en ren upp-räkning av enbart plusfaktorer när det gäller EMU,speciellt kopplat till jämställdheten. Jag skulle kunnaräkna upp mängder med problem i samband medEMU. Ser inga som helst hot, faror,problem i samband med EMU, gärna kopplat tilljämställdheten?Anf. 189 () re-plik:Fru talman! Det är självklart att jag låter väldigtpositiv, men jag är en väldigt stark EMU-anhängare.Jag tycker att det är väldigt intressant att se vad somhänder för kvinnor i de länder som gått med i EMU.Jag har, fru talman, ännu inte fått några signaler omatt kvinnor där har reagerat. Jag är ordförande förfolkpartikvinnorna och följer vad som händer påEuropanivån. Jag läser den tidning som kommer omkvinnor i . Som sagt har jag ännu inte fåttnågra signaler om att det här skulle drabba kvinnorna.Särskilt spännande blir det naturligtvis att se hurdet går för kvinnorna i . Det kommer vi snartatt kunna märka nu när är en fullvärdig med-lem av EMU. Låt oss våga gå med i EMU.Anf. 190 () replik:Fru talman! Det var en undansteppning. HelenaBargholtz kunde inte ge något tydligt exempel pånågon enda problemkoppling till EMU, specielltkopplat till jämställdheten. Hon vill tvärtom kopplaallt positivt, lite svepande, i de länder som är med iEMU till att jämställdheten främjas av medlemskapeti EMU. Kan det inte vara så att samtliga saker somhar främjat jämställdheten i de medlemsstater som ärmed i kommer av helt andra orsaker än avEMU-medlemskapet?Kan ge ett konkret exempel påatt just medlemskapet i EMU skulle ha främjat jäm-ställdheten alternativt inte främjat den?Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Jag kan naturligtvis inte så i detaljspecificera detta, men det är också svårt att jämförade olika europeiska länderna. Man har varit med iEMU en förhållandevis , och förutsättningarnahar ju varit väldigt olika.Fru talman! Låt mig bara nämna att vi må tyckaatt vi är jättebra på jämställdhet i . I visstavseende är vi det. Vi har många kvinnor ute på ar-betsmarknaden. Men å andra sidan - och det tyckerjag är väl så viktigt att framhålla i det här samman-hanget - finns många kvinnor i t.ex. ochFinland på högre nivå än i . Löneskillnadernaär väl så stora i som i andra europeiska län-der. Det beror lite grann på vilken bedömning mangör av hur en jämställdhet ska se ut. Det kanske intealltid är den svenska modellen för jämställdhet somska vara rådande.Anf. 192 ():Fru talman! Jag hade tänkt att försöka anlägga ettmedborgarperspektiv på några frågor som har an-knytning till skatter och socialförsäkringar. Måhändakanske någon kommer att tycka att det inte är såövergripande saker jag tar upp, men det är sådant somberör många och framför allt alltfler människor.Först vill jag emellertid säga någonting om detbesök i som redan harrelaterat till och som några av oss i skatteutskottetgenomförde . Det gav en inblick i inter-nationella förhållanden som var intressanta.Vi träffade framträdande politiker från både La-bour och Tories. Den första observation man kan göraär att den allmänna skattepolitiska debatten ser heltannorlunda ut i än i . I Sverigehar vi en socialdemokrati som ständigt är beredd attförsvara högskattesamhället. I finns detknappt någon skattedebatt alls av det slag som vi oftaser mellan just moderater och socialdemokrater härhemma. En företrädare för sade i klartextungefär så här: Vi gick till val på att bibehålla de lågaskatterna och att inte höja de offentliga utgifterna. Dåska vi hålla i minnet att skattetrycket i ärväsentligt lägre än vad det är i . Flera av poli-tikerna från båda partierna som vi hade anledning attföra en dialog med strök också under vikten av attfullfölja lågskattepolitiken som ett viktigt led i atthålla nere arbetslösheten. Det kunde vara intressant,fru talman, att bara nämna detta lilla rapsodiska in-tryck från några dagars studiebesök. Omvärldsorien-tering är nyttigt inte minst i det internationella per-spektiv som vi har i den här allmänpolitiska debatten.Vi fick också veta att bor och arbetar mellan30 000 och 40 000 svenskar i . Det förmig över till mitt egentliga ämne för dagen, nämligenmänniskors benägenhet att flytta mellan länder. Detkan bero på familjeförhållanden, arbete eller på helt enkelt för en ellert.o.m. permanent vill bosätta sig i andra miljöer.För ett tag sedan kunde vi läsa i tidningen om ensvensk kvinna som tillfälligt bodde i ett annat landmen betalade full skatt i och likväl inte haderätt till föräldraförsäkring. Jag har i fleraomgångar varit i kontakt med svenskar som emigreratfrån till . De har fått erfara vad detinnebär att två länder inte kunnat komma överens omhur skattesystemet ska fungera på ett smidigt sätt.Konsekvensen är att många människor får betala skattsamtidigt i två länder och först senare eventuellt fåtillbaka en del av de skattekostnader man har haft ochlegat ute med. Många upplever det som märkligt över huvud taget ska betala skatt i påvissa inkomster trots att de har emigrerat och inte harnågot bostadssamband, arbete eller motsvarande bandmed och dessutom betalar skatt i det nyalandet. Jag kan förstå den typen av problematik.Jag har en bestämd känsla av att den här typen avfrågor inte uppmärksammats i Regeringskansliet.Man kan kanske tycka att frågor kring folkbokföringoch skatterättslig hemvist och dylikt inte skulle varaså spännande politiskt att tala om, men det hindrarinte att det är många människor som berörs av detta.De tycker nog att det är rätt så spännande vad mangör åt saken politiskt.Det finns en statlig utredning som se-dan gjorde en översyn och en genomgång av detskatterättsliga hemvistbegreppet. Men vad jag kännertill har denna utredning inte lett till några slutsatserfrån regeringens sida, men utvecklingen har accentue-rats. Ännu fler människor flyttar mellan länder ellerarbetar i olika länder. Det finns verkligen anledningför regeringen att återkomma till med för-slag på de här punkterna. Av utredningen framgår attmänniskor mycket väl kan anses vara obegränsatskattskyldiga i två stater . Då finns det reglersom ska försöka reda ut vilka är den verkliga skatte-rättsliga hemvisten. Risken finns emellertid att de härbåda länderna inte kommer överens. En del stateranser att det är den stadigvarande bostaden som är detviktigaste rekvisitet. Andra å sin sida kan hävda attdet är de personliga ekonomiska förhållandena som ärdet viktigaste för att bedöma var skatt ska betalas.När väl skattefrågorna eventuellt är avgjorda åter-står frågor kring vilka sociala förmåner man ska kun-na komma i åtnjutande av. Inte sällan kan det innebä-ra att man har en förmån i ett annat land än det därman bor. Medlemskapet i Europeiska unionen harinneburit klara framsteg i vissa avseenden. Har manmed sig intyg på att man tillhör svensk försäkrings-kassa när man reser utomlands, innebär det normaltsett inget problem om man blir sjuk under en kortva-rig resa. Men hur blir det om man tillfälligt bor ut-omlands men ?Fru talman! Min slutsats av det sagda är att inter-nationaliseringen ännu tydligare än tidigare visar attvi medborgare måste göra oss oberoende av staten.Rättigheter och skyldigheter måste på ett tydligt sättfölja individen och kunna flyttas med i den takt somman flyttar både mellan svenska kommuner och frånSverige till andra länder, och kanske senare ocksåtillbaka till . Jag menar att denna utvecklingpå olika sätt måste underlättas. Medborgarnas vilja attsjälva få bestämma över sitt liv och hur det ska ut-formas ska stå i centrum för lagstiftningen. När detgäller skatter och socialförsäkringar är det i dagmånga gånger svårt för den enskilde att överblickakonsekvenserna av regelverket.Snart är ordförandeland i EU. Jag tyckeratt vi ska låta ordförandeskap präglas avmedborgarperspektivet i bred mening. att ska driva på så att länderna får tydli-ga regler för skatter och socialförsäkringar. Medbor-garna ska i största möjliga utsträckning göras obero-ende av staterna. Det är min uppmaning till regering-en. Det var synd, fru talman, att statsministern justlämnade kammaren, men kanskekan skicka med budskapet nästa gång han träffarregeringschefen.Det måste bli ett slut på bestämmelser som inne-bär att man har sin skatterättsliga hemvist i ett land,anses bosatt i ett annat där man kanske inte har rätttill förmåner enligt socialförsäkringslagarna. På dettaområde finns det utrymme för regeringen att åter-komma med förslag till . Enkelhet och tyd-lighet ska stå i förgrunden.Fru talman! Med detta vill jag rikta en uppmaningtill regeringen att återkomma i dessa frågor så att vi iriksdagen kan få en behandling som innebär att detblir enklare för medborgare att flytta omkring i Euro-pa efterhand som olika skäl motiverar flytt.Anf. 193 () replik:Fru talman! Jag sitter inte här i kammaren enbartav artighetsskäl. Jag sitter faktiskt här för att lyssnapå mina ärade kolleger. Med all respekt för rege-ringschefens arbetskapacitet, , skaman väl inte lägga alla frågor på honom. Är det intebättre att vidarebefordra synpunkterna till finansmi-nistern respektive socialförsäkringsministern?Anf. 194 () re-plik:Fru talman! Jag hade naturligtvis helst sett att fi-nansministern och socialförsäkringsministern hadedeltagit i den allmänpolitiska debatten. har de integjort det, och eftersom regeringschefen ändå passera-de förbi här tänkte jag passa på att skicka uppma-ningen till honom i stället.Anf. 195 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är på gränsen tilllarvigt att i vart och vartannat anförande ha synpunk-ter på om statsråd är här eller inte är här.Under den mandatperiod som jag satt här i kam-maren i opposition förföll jag aldrig till det. Jag harstor respekt för att statsrådens arbetsbörda är av denkaraktären att de inte alltid kan vara här. Det lederingenvart att ständigt hålla på så där.Med all respekt för skatteutskottets vice ordföran-de ville jag ändå säga detta i klartext.Anf. 196 () re-plik:Fru talman! Jag gladde mig åt att statsministernvar här. öppnade ju debatten med attundra varför jag inte skickade över dessa frågor tillfinansministern och socialförsäkringsministern, ochdå var jag ju tvungen att fullfölja det, herr ordförandei skatteutskottet. Det var inte jag som tog upp dendelen av debatten.Anf. 197 ():Fru talman! Alla talar om internationalisering ochglobalisering, men vad betyder det egentligen? Är detnågonting som är nytt? Ja, det som är slående i dagjämfört med är hur fort vipåverkas av förändringar i omvärlden och hur mångadet är som omfattas av internationaliseringen.Frihandel och avregleringar har påskyndat utbytetmellan länder och människor. Genom massmedieroch Internet och genom kraftigt ökat resande får viallt snabbare kännedom om villkoren i andra delar avvärlden. var det bara specialister på olika områ-den som satt inne med information om förhållandenutomlands. har vi själva tillgång till mycket avdenna kunskap, och det blixtsnabbt. Det är detta somär nytt.Genom vår ökade kunskap blir konkurrensen ock-så tydligare. Globaliseringen påverkar på så sätt vårmöjlighet att fortsätta att ha ett högre tryck än om-världen, särskilt som det blir mer och mer uppenbartför många svenskar att de inte kan förvänta sig att fåut motsvarande välfärd i form av sjukvård, skolarättssäkerhet, omsorg om gamla som kan motivera dehöga skatterna.I fungerar skattesystemet så att spararman, tar risker och lyckas ekonomiskt eller skaffarsig högre kompetens via utbildning beskattas manextra hårt. Många svenskar som har erfarenhet frånandra länder har börjat få kännedom om att andraländers skolor, barnomsorg och sjukvård tycks funge-ra väl så bra trots lägre skatter. Allt detta gör att trös-keln att flytta från är lägre än vad den bordevara.Ett annat område som också belyser internationa-liseringens inverkan på skattesystemet är den elektro-niska handeln som förväntas öka dramatiskt i omfatt-ning framöver. Där ligger vi extremt dåligt till urskattehänseende. Vem vill etablera sig i ochsälja via Internet med svensk moms när verksamhetenlätt kan flyttas till t.ex. eller medmomssatser ?Vad som håller på att ske är en krypande utflytt-ning av lättrörliga skattebaser. Många undersökningarvisar att en stor del av utflyttningen är skattedriven. genomförd undersökning från Handels-högskolan kan man se en tydlig tendens att det ärsmåföretagare och egenföretagare som är mer flyttbe-nägna än andra. Skälen till utflyttningen är aspekterdär politikers inflytande är störst, t.ex. personligaskatter, lagar och regleringar.Många företagare frågar sig varför man ska ha ettbolag i när man lika gärna kan placera det iHolland. kunde vi läsa om Icon Medialabsgrundare som har börjat att ta hem sina vinster genomatt sälja aktier i ett bolag som tillhör Icon Medialab.Det bolaget var placerat i av skatteskäl. Idagens nummer av samma tidning nämns att huvud-kontoret för företaget , som ingår i sammakoncern, har flyttat på grund av skatteskäl och rekry-teringsskäl till Amsterdam.Mot den bakgrunden är det nödvändigt att sänkaskatterna så att incitamenten till arbete och utbild-ning, sparande och risktagande blir större i Sverige.Detta har betydelse för tillväxten, inte främst på kortsikt utan framför allt på lång sikt.Det är en rad internationella organisationer somenträget fortsätter att påpeka hur viktigt det är förSverige att sänka skatterna. Även svenska ekonomeroch forskare är inne på samma linje.Men hos oss säger finansministern att han har stu-derat ekonomisk litteratur, och han kan inte finnabevis för ett samband mellan skatter och tillväxt. Vadhan missar är att avregleringarnas inverkan och denökande genomskinligheten fanns inte förr i sammautsträckning. Därför hittar han inte dessa samband igammal litteratur.Regeringen argumenterar också mot skattesänk-ningar på kapital i genom att hänvisa tillförhandlingar om skatteharmonisering inom EU. Dåsyftar man på ett eventuellt framtida beslut om lägstaskattesats på räntor på . Förutom att det är osä-kert om det verkligen blir ett beslut rör det sig baraom skatten på räntor än så . För övrigt verkardet inte som att den hade tänktsänka skatten till denna eventuella miniminivå, såingenting ändras egentligen för del även omdet fattas ett sådant beslut.Nej, sanningen är att det är bara vi själva som kanta bort vår dubbelbeskattning liksom förmögenhets-skatten och kompetensskatten. Vi måste själva ge-nomföra en sänkning. Vi kan inte hänvisa till för-handlingar inom EU. När det gäller skatten på rea-vinster, räntor och utdelningar kan den också ändrasbara genom beslut hos oss själva.Frågan är om och när regeringen är beredd att gö-ra detta. Tiden är en mycket betydelsefull faktor. Detär viktigt att vi handlar . Vi har fortfarande chansatt rida på det teknologiska försprång som vi harinom flera branscher om vi bara tillåter våra småentreprenörsföretag att växa utan att straffa dem ge-nom orättfärdiga skatter.Över huvud taget gäller det att utnyttja den nyaekonomin. Att den är betydelsefull visar mötet pålördag som hålls i där finansministrarna i desju viktigaste länderna möts för att bl.a. diskuterabetydelsen av att frigöra ekonomin och förbättravillkoren för företagen.Men det är bråttom att handla. Den mycket snabbainformationsspridningen gör att våra konkurrenterligger oss i hälarna. Om vi inte sänker skatterna pålättrörliga skattebaser såsom sparande risktagandeoch kompetens nu i högkonjunkturen, när ska vi dågöra det?Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag har lyssnat på den här debattensedan - partikamrat till CatharinaHagen - inledde den. Om jag har räknat rätt är Catha-rina den sjunde ledamoten från moderaternasom är uppe i talarstolen, och jag tror inte att en endaav er moderater har missat att nämna skatterna ochskattetrycket i olika varianter i era inlägg. Däremotkan jag inte påminna mig att ni tagit upp en endamjuk fråga som den europeiska unionen skulle kunnavara bra för.Finns det någonting som tycker ien mjuk fråga - jämställdhet, miljö, social trygghet -som EU skulle kunna användas till för att jämna utoch vara attraktivt.Det avseende som framstår som klart bästi är föräldraförsäkringen. Om jag vore europeiskförälder skulle jag fly övriga till ,oavsett om vi är med i eller inte.Anf. 199 () re-plik:Fru talman! När det gäller mjuka frågor tycker jagfaktiskt att skatterna är en mjuk fråga.