prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — Inte ens underdet drog vi bort förband från Västkusten.Nej, fram för kustkorvetter till !Anf. 54 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill understryka att jag anser attKristdemokraternas motion, som den lades fram,ligger nära regeringen och i mångahänseenden. Jag välkomnar om Kristdemokraternavill söka en väg tillbaka till Försvarsberedningen ochfortsätta en konstruktiv dialog.Jag vill också säga att övningar prioriteras. Jag harvarit utomordentligt tydlig i mina dialoger med över-befälhavaren när det gäller hur positivt jag värdesätteratt det i ÖB:s förslag finns utrymme för detta. Jag ärockså positiv till att både vi och ÖB binder sig genomföra ett utbildningsprogram som ledertill att vi får fram en ny brigadstruktur och attvi därigenom kan genomföra omfattandeslutövningar - självklart för alla de stridskraftstypervi har.Beträffande vill jag säga att i rege-ringens förslag, som grundas på ÖB:s förslag, finnsdet möjligheter att ha flottans förband kanske halv-årsvis på . Vad vi inte gör är att bygga uppen serviceorganisation för detta. Ytstridskrafternakommer i successivt ökad utsträckning att bestå av deall round-fartyg som kustkorvetterna är. Det innebäratt vi kommer att ha en uthållig, högkompetent närva-ro av flottans ytstridsfartyg på Västkusten.Anf. 55 () replik:Fru talman! Den kontinuerliga övningsverksam-heten är viktig. Där sitter bl.a. kompetensen och an-passningsförmågan. Det kräver ju stabilitet och lång-siktighet i ekonomin. Jag är orolig för att Socialde-mokraterna nu vill övertyga ÖB om att det finnspengar för övningsverksamhet. Vid en ekonomiskorganisation där man vill spara pengar riskerar dettaatt falla med en gång. Då drar man in övningsverk-samheten. Jag är alltså orolig för detta. Vårt förslaghade bäddat för en annan kontinuerlig övningsverk-samhet och för samarbete över truppslags-gränserna. Vi tror att den lärande organisationenbättre hade tillgodosett framtidens krav.När det gäller marin närvaro på tyckerjag att det är lite märkvärdigt att tredje ytstridsflottil-jen i då och ska skicka upp fartyg föratt markera, alltså visa flagg, på . Varförinte permanent basera en begränsad del, ett litet far-tygsförband, på för att vi året runt skakunna ha möjligheter för tidiga insatser?Anf. 56 Försvarsminister ():Fru talman! De tolv ytstridsfartyg som vi kommeratt ha kommer att ha ett större stridsvärde än de fartygsom vi har fler av . Men det är klart att det ocksåblir bättre ekonomi när det gäller underhåll med färrefartyg. Det betyder att vi måste hushålla med vårabas- och serviceresurser.Jag vill också säga att övningsverksamheten, lik-som förberedelse av förmåga till internationell verk-samhet, hör till det som vi ska värna om när vi ge-nomför det kommande beslutet. Min avsikt är att gåvidare med de utgångspunkter vi hade när vi hadevåra partiförhandlingar för lite . Viräknade då lågt på möjliga besparingar och högt påmöjliga kostnader. Överbefälhavaren kan konstateraatt som har gått har det snarareblivit lite bättre prognoser.Jag vill understryka att regeringen icke har tagitställning till det som kom in tillregeringen, olika underlag . De frå-gorna går vi nu igenom. Det gäller frågan om dekostnader som ligger, och vi avser att återkomma tillriksdagen i en fortsatt dialog där vi icke kommer attgöra några avvägningar som vi inte redovisar förriksdagen.Anf. 57 ():Fru talman! står nu inför det mest genom-gripande försvarsbeslutet i modern tid, ett beslut somför överskådlig tid kommer att bestämma vår förmågatill väpnat angrepp. Om bifallerhemställan i försvarsutskottets betänkande kommer viatt få minsta armé med ett över-ambitiöst flygvapen. Denna markanta obalans gåroundvikligen ut över försvarets folkliga förankring,ett begrepp som utgjort och fortfarande utgör grund-bulten i svensk försvarsfilosofi.Obalansen inom försvarsstrukturen är särskilt all-varlig i vårt land med vidsträckt landyta och långakuster. Erfarenheterna av tidigare väpnade konflikterhar visat att inte något enda land har kunnat försvarasenbart från luften. Om det inte finns tillräckligt storaoch uthålliga arméstridskrafter är utsikterna till fram-gång mycket små.Det vägval som utskottsmajoriteten nu på ÖB:sinrådan gjort innebär en enorm kapialförstöring sam-tidigt som vår försvarsförmåga kraftfullt reduceras.Mediernas rubriker har talat om en halvering av detsvenska försvaret, men i verkligheten reduceras ar-méns krigsorganisation betydligt mer.Innan jag mer konkret går in på innehållet i betän-kandet avser jag, fru talman, att redovisa min syn påhandläggningen av den s.k. ominriktningen av försva-ret. Enligt min mening är hela underlaget undermå-ligt, och det är faktiskt ovärdigt att lägga på riksda-gens bord. Dessutom måste hela handläggningen avärendet betraktas som något av ett demokratiskt un-derskott. Jag ska förklara varför.När den parlamentariska försvarsberedningen till-sattes tvingade statsministern igenom att hans när-maste tjänsteman på UD skulle bli ordförande. An-ledningen till att en tjänsteman blev ordförande i kan man bara sia om.Men en inte alltför djärv gissning eller uppfattning äratt statsministern ville säkerställa att omvärldsanaly-sen skulle sammanfalla med den i förväg beslutadeekonomiska nivån. Resultatet tyder i varje fall pådetta.Socialdemokraternas kompromisslösa hållning iden långsiktiga säkerhetspolitiken präglades mer avlättsinne än av realistiska bedömningar, vilket tving-ade att dra sig ur beredningens fortsattaarbete. ställde upp, och därmed blevminoriteten något större.Styrgruppens förslag till grundorganisation visadesig i ett antal avseenden inte följa regeringens direk-tiv, och då började hela havet storma ute i stora delarav vårt avlånga land. Sammanhållna garnisoner splitt-rades, ökat antal solitärer och ökade investeringar påkvarvarande förbandsplatser, vilket står helt i stridmed regeringens direktiv. Den politiska förankringeneller byteshandeln mellan socialdemokrater och cen-terpartister hade emellertid godtagits av Överbefälha-varen som kommenderade tyst på sina medarbetare,och därmed har demokratins spelregler åsidosatts,eftersom vi inte säkert vet vad professionen egentli-gen ville och vilket förslag man egentligen stod bak-om.Detta visar enligt min mening något av en demo-kratisk dekadens som är förödande för trovärdighetennär det gäller så viktiga beslut och som berör såmånga. De försvarsanställdas förtroende för för-svarsledningen och vissa politiker saknas , ochen ny ÖB kommer att ha en mycket stor och viktiguppgift, nämligen att återskapa någon form av förtro-ende.Socialdemokraternas och inblandning iFörsvarsmaktens arbete och ÖB:s munkavle på demsom haft alternativa förslag är enligt min meningexempel på hur demokratin åsidosatts eller i varje fallnaggats i kanten ordentligt.Uppgiften som framkommit om ÖB:s rund-ringning innan utskottethade slutjusterat sitt betänkande är också högst an-märkningsvärd.Fru talman! Även om vi avvisar propositionen idess helhet, tar jag mig friheten att ha synpunkter påinnehållet.Försvarsmakten har under givna förutsättningarsom Socialdemokraterna och förelagt lagtfram ett förslag som regeringen kompletterat medytterligare uppgifter. Det leder till ett ökat antal offi-cerare och civilanställda, fler värnpliktiga, fördubbladutlandsstyrka och väsentligt större nyinvesteringar änberäknat, vilket innebär att den beslutade anslagsra-men redan bågnar.Redan när propositionen avlämnades stod detklart att egentligt ekonomiskt underlag för förslagetsaknades. Regeringen lutade sig mot det material somFörsvarsmakten presenterade , efternågon månads snabbutredning. Visserligen har dettakompletterats i utskottet men är enligt Överbefälhava-ren behäftat med vissa osäkerheter.Efter 1996 års försvarsbeslut tog det bara någonmånad innan man upptäckte de svarta hålen. ärdet fråga om hur många månader det går efter dettaförsvarsbeslut, eller om det kan bli ett helt år.Avvecklingen av försvaret i norra med ettminimum av nödvändig vinterutbildning liksom flyg-vapnets organisation, där regeringens förslag allvar-ligt hotar såväl omskolningen från till JASsamtidigt som pilotutbildningen raseras, får givetvisnegativa konsekvenser på vår förmåga.Utvecklingen mot allt färre främst arméförband istörre garnisoner med verkliga möjligheter tillsamövning rivs nu upp, vilket också är en stor svag-het. I några avseenden, t.ex. nedläggningen av Ång-ermanlandsbrigaden NB 21, flyttningen av Norrlandsträngkår T 3, nedläggningen av MekB 8och i , kastas dessutom gjor-da miljardinvesteringar bort som skattebe-talarna får betala dubbelt genom dels nedskrivningarav statskapitalet, dels stora nyinvesteringar på deplatser där försvaret föreslås vara kvar.Fru talman! När det gäller är det särskilt an-märkningsvärt. De senaste årens gjorda investeringarom ca kastas över bord, ochminst motsvarande måste nu investeras på annanplats. Det är ett ansvarslöst resursslöseri.På finns nu hälften av landets JAS-tekniker,och snart påbörjas utbildningen av flottiljens andrahälft av JAS-piloter. Om läggs ned måste alltbyggas upp på annan plats. Det innebär förseningaroch fördyringar i miljardklassen av JAS-projektet.Det är också märkligt när det gäller Ängelholm.Överbefälhavaren - det vet de flesta som är här ikammaren - tyckte ända fram till sent attÄngelholm borde vara kvar av försvarsskäl. Flygva-peninspektörerna har sagt samma sak i utskottet. Deanser att borde vara kvar. Den förre flyg-vapenchefen har också uttalat samma sak. Likväl ärförslaget nu att det ska lägga ned. Hela flyg-vapenledning har en annan uppfattning, men likvälska det läggas ned. Det är i högsta grad anmärknings-värt.Ett annat exempel är förändringen av helikopter-organisationen. En fullt utbyggd modern helikopter-flottilj i med nybyggda hangarer för den nyagenerationens helikoptrar lämnas, eller minskas ivarje fall kraftigt, medan motsvarande investeringarnu måste göras på Malmen i Linköping.I utskottet har informationen från högkvarteret va-rit att helikopterorganisationens förändring inte skulleinnebära någon merinvestering. När man sedan läserorganisationsförslaget från chefen för helikopterflot-tiljen kan man konstatera att det rör sig om mycketstora investeringar, förmodligen 200-300 miljoner,alltså dubbla budskap när det gällerekonomin, och det är i högsta grad anmärkningsvärt.Fru talman! Sammantaget kommer de föreslagnaförbandsnedläggningarna att innebära en nedskriv-ning av statskapitalet med drygt 1,5 miljarder kronor.Dessutom kommer investeringarna på kvarvarandeplatser att väsentligt överstiga detta belopp. Eftersomförslaget inte på något sätt ger bättre produktionsför-utsättningar är detta det politiska pris som Socialde-mokraterna och har ansvaret för.Hur ska vi kunna försvara hela vårt avlånga land?I finns största garnison medMekB 19 och samtliga specialtruppslag. Men majo-riteten är nu beredd att splittra den sammanhållna ocheffektiva garnisonen. Den nödvändiga vinterutbild-ningen kommer ned på en helt oacceptabel nivå.Sveriges enda landgräns österut - ,från till - lämnas nu utanmilitär närvaro. Många hemvärnsmän har på grund avnedläggningen av I 22 i lämnat in sina vapenoch övrig utrustning. Det är just dessa hemvärnsmänsom Försvarsmakten och utskottsmajoriteten harförlitat sig på i de här områdena. Norrbottningarnakan konstatera att talet om att hela ska för-svaras inte längre gäller.Försvarsministern skrev i ett inlägg i och han har upprepat detåterigen: Det försvar vi nu skapar kommer att vara avhögsta europeiska nivå - ett toppmodernt försvar somkan anpassas till den hotbild som råder. Vi kan för-svara hela landet.Ett sådant påstående måste vara ägnat att vilseledavåra medborgare. Det är inte många som jag träffatsom jag anser kan ställa upp bakom ett sådant utta-lande.En försvarsmakt som dras ned till mindre änhälften är knappast bäst i . Enligt sakkunnigaofficerare kan ej försvara hela landet. Vi kaninte försvara hela vårt territorium. En fråga sommåste ställas till försvarsministern är följande: Ärdetta ägnat att vilseleda våra medborgare eller är detfråga om okunnighet?Fru talman! Underlaget för detta betänkande harså stora brister att det bör i sin helhet avslås. Social-demokraterna och har inte vinnlagt sigom, eller ens försökt, att få en samförståndslösning ien för landet så viktig fråga. Det handlar om en alltförlättsinnig säkerhetspolitik, en krigs- och grundorgani-sation med inbyggda konflikter och en ekonomiskanslagsram som redan sprängts. Detta är inte värdigtatt tas beslut om, utan det borde återförvisas.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Skulle den falla, skulle vi alltså inte få gehör för re-servation 1, yrkar jag bifall till reservation 16 undersamtliga moment och till reservation 25.Anf. 58 () re-plik:Fru talman! Jag skulle vilja beröra två saker i OlleLindströms anförande. Först och främst underkännerhan förslaget och påstår att ÖB har blivit utkommen-derad att gilla detta. Men det är minst sagt en ganskaförbluffande formulering. Vad där-vidlag förbiser är att grundstrukturen i fråga om detförsvarsbeslut som vi är på väg att fatta är kommenfrån ÖB och högkvarteret.Som jag sade tidigare i mitt huvudanförande ochäven i tidigare replikskifte gick ÖB sedanut med de s.k. A-, B- och C-förslagen. A-förslaget varett tekniktungt förslag och det är ju det förslaget somär huvuddelen i underlaget från som se-dan låg till grund för regeringens proposition. Det äralltså något halsbrytande när påståratt det skulle vara en sorts politisk klåfingrighet somÖB kommenderats ut att gilla. Kanske är det snararenästan tvärtom, dvs. att politikerna har accepterat ochförstått det budskap som ÖB gav redan i de s.k. A-,B- och C-förslagen.Olle säger att inte hela landet kan för-svaras därför att I 22 avvecklas i men där kanväl inte riktigt allvar. Vi har ju be-greppet rörlighet. Hela landet ska givetvis fortfarandeförsvaras men inte nödvändigtvis genom att det finnsregementen i vartenda län och landskap.Anf. 59 () replik:Fru talman! Det är klart att jag förstår att ErikArthur Egervärn försöker komma undan frågan omvem som står för beslutet. Men för alla här är det käntatt överbefälhavaren vid samtliga tillfällen har redo-gjort för att det här förslaget är framtaget under givnaförutsättningar. De givna förutsättningarna lade Soci-aldemokraterna och fram redan när man iförväg beslutade om en ekonomisk nivå och dess-utom tog ifrån försvaret ett antal miljarder underhösten 1997.Därför är det självklart att jag lägger ansvaret påSocialdemokraterna och , som lagt sig i ocksåStyrgruppens förslag och gjort, som jag kallar det,byteshandel - rätt eller fel, men så är det. Det visarockså att man lite grann har kringgått det grundför-slag och de direktiv som fanns. Därför får Socialde-mokraterna och ta ansvaret. Det är utifrån eragivna förutsättningar som ÖB och Försvarsmaktenvarit tvungna att lägga förslag.Anf. 60 () re-plik:Fru talman! Det där är inte riktigt sant, ! Ja, i och för sig är det sant att Socialdemokra-terna och har ansvaret för det beslut som viär på väg att fatta - plus eventuellt några fler. Det äralltså helt riktigt, och det ansvaret tar vi. Men närOlle säger att vi har ansvaret för grund-strukturen får jag notera att så inte är fallet.Ursprungsidén - exempelvis beträffande mark-stridskrafternas volym och dimensionering - finnsbeskriven i ÖB:s A-förslag och det var inte på någotvis ett politiskt dokument, utan det var ett rent förslaggrundat på en militär sakkunnig bedömning av deframtida stridskrafternas utformning. Det är alltsådetta A-förslag som är grunden vad gäller un-derlaget från och regeringens proposition,i det här speciella fallet avseende markstridskrafter-nas volym.Anf. 61 () replik:Fru talman! Det är klart att det är Försvarsmak-tens förslag men det utarbetades utifrån den ekonomi,den ram, som var beslutad redan i förväg - t.o.m.innan Försvarsberedningens arbete sattes i gång. Baradet är ju ett stort fel i metodiken som helhet. Man kaninte ha ett system där man i förväg talar om hurmycket det får kosta och vi sedan ska bedöma säker-hetspolitiken. måste väl ändåkunna erkänna att de givna förutsättningarna låg tillgrund för det förslag som föreligger. Annars hadedet ju kunnat se helt annorlunda ut.Vi vet att det på högkvarteret finns många somhar en helt annan uppfattning om vad som behövs fördet svenska försvaret än vad som ligger. Grunden idet är de givna förutsättningarna, !Anf. 62 ():Fru talman! välkomnar det för-svarsbeslut som vi ska fatta . Beslutet inne-bär en betydande strukturreform. Ekonomiska resur-ser kan överföras från den militära sektorn till densociala. Personella resurser kan frigöras i en lågpro-duktiv bransch och föras över till mer högproduktivabranscher. På så sätt blir beslutet även tillväxtfräm-jande i positiv mening. Vi lägger nu grunden för ettsmalare men vassare försvar, som älskaratt formulera sig.Överenskommelsen mellan ,och innebär också, förhopp-ningsvis, ett stopp på det ekonomiska lättsinnet inomFörsvarsmakten och en mer realistisk syn på denmiljardslukande JAS-satsningen.Utskottet konstaterar att i för-hållande till de dimensionerande uppgifterna innebären överkapacitet och att det framtida behovet skabestå i åtta divisioner JAS 39 organiserade vidfyra flottiljer.Översatt från militära termer innebär det att riks-dagen nu klart uttalar att behovet av JAS-plan in-skränker sig till 128 stycken, vilket ska ställas motden innevarande beställningen på 204 plan. Indirektinnebär det också ett erkännande av att man har gjorten felbedömning vid de föregående tre JAS-beställningarna.Hur man ska hantera överbeställningen på 76JAS-plan har inte kunnat lösas i detta skede utankommer säkert att bli en viktig uppgift för kommanderiksmöten.Fortfarande återstår 75 miljarder att lösa in påJAS-notan - en bindning på drygt 7 miljarder kro-nor/år framåt! Förhoppningsvis kan riksdags-beslutet bli en moralisk-etisk tankeställare till IGJAS-gruppen. Vill man verkligen pracka på svenskafolket en överbeställning som detta inte är intresseratav?I vilket fall som helst bör det vara en tydlig signaltill Försvarsmakten och det försvarsindustriellakomplexet att det nu får vara slut på lättvindiga ochekonomiskt oansvariga försvarsbeställningar som gårut över en sund försvarspolitik.Ty även om beslutet kommer att gå i rätt riktningåterstår mycket att göra åt de tre grundproblem somFörsvarsmakten länge lidit av, nämligen: en överdi-mensionerad officerskår, för stora och dyra materiel-beställningar samt ett undermåligt ekonomiskt tän-kande. Dessa brister kvarstår fortfarande till storadelar, trots den kraftiga bantning som den nya om-struktureringen innebär. lägger ett stortansvar på Försvarsdepartementet och ÖB att verk-ställa detta historiska beslut på ett bra och ansvarsfulltsätt. Jag noterar också med tillfredsställelse att för-svarsministern avser att följa hemställ-ningar och vill då att han särskilt ska titta på denna.Fru talman! Jag vill också kort beröra den nyaledningsorganisationen, som innebär att man skrotarden gamla krigsorganisationen med invasionsinrikt-ning och går över till en ny, uppbyggd på militärdist-rikt och militärdistriktsenheter, som vi valt att kalladem. Vi har två reservationer. Vi tycker att det blirför stora enheter att dela in i fyra militärdist-rikt. Vi tycker att det skulle bli en bättre balans ochöverskådlighet om man i stället delade in landet i sexmilitärdistrikt. Till skillnad från huvudförslaget vill videla upp i två distrikt med tanke på denstora ytan och det befolkningstäta i ettvästligt och ett östligt militärdistrikt.Dessutom tycker vi att resonemangen kring demindre militärdistriktsenheterna är oprecisa ochluddiga. En del tycks se dem som en social inrättningsom ska ta hand om en del äldre officerare som blivitöverflödiga i samband med förbandsnedläggningarna.Detta tycker vi är en passiv och felaktig inställ-ning. I stället vill vi se möjligheten att skapa någotkvalitativt nytt - att leva upp till det vackra talet omsamverkan mellan militären och det civila samhället,att skapa goda exempel på totalförsvarstanken. Vi hardärför reserverat oss till förmån för att vi på någraställen ska inrätta förstärkta militärdistriktsenheteroch nämner därvid speciellt och Sollefteå.Skälet härtill är inte enbart att och Sollef-teå kommer att drabbas särskilt hårt av föreslagnanedläggningar utan även att man på de bägge platser-na utarbetat konkreta förslag med inriktning på entotalförsvarsidé. De är något olika utformade ochskulle därför kunna tjäna som exempel på pilotpro-jekt. I har man t.ex. satsat på ett totalför-svarskoncept, där man även utnyttjar kapaciteten påSandö med och Sida. I harman tagit fram ett utvecklingsprogram där man ut-nyttjar de speciella möjligheter som den arktiskamiljön erbjuder. Genom att stödja vår reservation kanman ge dessa orter möjlighet att få en viss kompen-sation och en viss utvecklingsmöjlighet av ny typ avmilitär-civil samverkan. Vi har även i en särskildreservation föreslagit inrättande av miljöförband.Även ett sådant miljöförband skulle eventuellt kunnarymmas inom en MD-enhet.De som har motionerat om och ienskilda motioner vill jag göra uppmärksamma på attde här har en möjlighet att stödja ett kompromiss-förslag från vår sida som kan vara utvecklande förbåde och Sollefteå.Anf. 63 () replik:Fru talman! säger när det gällerden ofantliga överbeställningen av JAS, över 70 planför en halv miljard per styck av skattebetalarnaspengar, att det är JAS-industrins fel, att det bör varaen läxa till dem. I har vi snarare synen attdet här beror på en grov politisk felbedömning i Sve-riges riksdag och att det också är av politisk flathetsom beställningen ligger kvar. Jag undrar om detverkligen är uppfattning att det härhelt och hållet är industrins fel. Industrin agerar välalltid för att sälja så mycket som möjligt, men det ärpolitikerna i som är beställare. Det är sna-rare där bekymret har legat. Det är min första fråga.Den andra frågan är: Hur kommer det sig attVänsterpartiet gick med på ett förslag som innebär i stället för fyra flygflottiljer kommer att haflygverksamhet på fem eller sex ställen? Det var vadregeringen ville för att kunna ha en offensiv exportin-riktad stödverksamhet för export av JAS. Mitt intryckhar alltid varit att Vänstern har stött ochvarit negativa till export av JAS, men såvitt jag för-står innebär det här förslaget en mer omfattande stöd-verksamhet för export av JAS. Jag skulle gärna viljaha det utrett.Anf. 64 () replik:Fru talman! tycks inte inse att vinu lägger plattformen för att få ned den stora . Apropå felet: Det är klart att det ärpolitikerna som har beställt, men man är inte oskyldigi industrin heller. är det industrin som sitter medkontrakten och klausulerna. är det de vi måstesätta press på. Det kan vi göra med uttalandet attSveriges riksdag har sagt att vi bara behöver 128plan, vi har gjort ett fel när vi beställde 204.Lars vill inte lägga ned F 16 i Uppsalat.ex. Han tror tvärtom att det ska bli en väldig verk-samhet på F 16. Jag tycker att han ska inse möjlighe-terna i stället för att bara komma med negativ kritik.Anf. 65 () replik:Fru talman! Det är inte i första hand negativ kri-tik, utan jag vill har ett klargörande av någonting somjag uppfattar som otydligt. Jag skulle gärna vilja attStig klargjorde på vilket sätt man nu läg-ger plattformen för att få ned beställningen av JAS,som han just sade.Sedan vill jag ha klargjort: Är det så att Vänster-partiet har medverkat till ett beslut som innebär enavveckling av flygflottiljen i , F 16, någon-ting som också vi har sett positivt på från Miljöparti-ets sida?Anf. 66 () replik:Fru talman! I den hemställanspunkt som vi kom-mit överens med och Socialdemokraterna omframstår klart att vi ska ha fyra flygflottiljer framövermed åtta divisioner. En division består av åtta plan,dvs. att det blir 128 plan totalt räknat. Det tycker vi ären god plattform för att fortsätta arbetet med att fåned överbeställningen. Däremot tycker jag inte attLars på något konstruktivt sätt har bidragittill kampen för att få beställningen på JAS-plan redu-cerad.Anf.