prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Det är angeläget att det nya regelsystemet mer ännuvarande system tar fasta på aktiviteten som ett led ihabiliteringen och rehabiliteringen.Det räcker dock inte enbart med att vidta åtgärdersom rör utformningen av själva förmånssystemet förunga vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga för attmotverka att unga personer blir förtidspensionerade.Det krävs särskilda åtgärder inom verksamhetsområ-dena arbetsmarknad och utbildning för att såväl moti-vera som göra det möjligt för personer med olikatyper av funktionsnedsättningar att få både utbildningoch arbete. Det ligger dock utanför mitt ansvarsområ-de att här komma med konkreta förslag om lämpligaåtgärder inom dessa områden.Jag vill avslutningsvis ta tillfället i akt att peka påden möjlighet till vilande förtidspension som riksda-gen beslutat om och som införts vid årsskif-tet. Denna reform, som är ett led i arbetet med attutforma socialförsäkringarna så att de innehållerdrivkrafter till arbete, innebär sammanfattningsvis atten försäkrad som uppburit förtidspension eller sjuk-bidrag under får behålla förtidspensionenrespektive sjukbidraget un-der en tolvmånadersperiod som han ellerhon prövar att arbeta.Under en tid om totalt tolv kalendermånader skaden försäkrade kunna pröva att arbeta utan att rättentill förtidspension eller sjukbidrag går förlorad.Anf. 83 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för svaretpå ännu en centerinterpellation om trygghetsfrågor.Det kommer fler, och det gör det därför att vi i högstagrad prioriterar dessa frågor.Jag tycker att det svar som jag har fått är ett någotallmänt svar, som dock tyder på en samsyn mellanoss om att en rad åtgärder krävs för att komma tillrätta med problemet att unga människor förtids-pensioneras, med alla konsekvenser detta medför. Jaguppskattar att socialförsäkringsministern liksom jaganser att det är orimligt att 16-åringar förtidspensio-neras och att starka skäl talar för att ingen under 30 årska förtidspensioneras. Min uppfattning är dock, ochhär är jag lite kritisk mot regeringen, att förslagendrar ut alldeles för långt på tiden.När regeringen presenterade sin budget-proposition var vi säkert många som kände besvikelseöver att det inte heller fanns några kon-kreta förslag för att komma åt problemen med attunga människor förtidspensioneras. i betänkandet Unga i ohälsoförsäkringen. Ettoch har gått sedan den utredningen pre-senterades. Andra förslag till förändringar i socialför-säkringen för de yngre åldersgrupperna har diskute-rats tidigare.Inte minst ungdomshandikapprörelsen visade,fullt förståeligt, irritation. I en mycket bra debattarti-kel, publicerad i en kvällstidning ihöstas, skrev man med hänvisning till uteblivna för-slag bl.a. följande:"Vi inom ungdomshandikapprörelsen vet vad detinnebär att bli förtidspensionerad . Vi vetvad det innebär att studera för att få ett arbete, men istället erbjudas förtidspensionering. Vi vet hur detkänns att få veta att det enda vi duger till är att bliförtidspensionärer. Vi kan inte förstå skälen till varförinte regeringen kan presentera ett förslag utifrån ut-redningen unga i ohälsoförsäkringens förslag. Vad ärni rädda för? Vilka negativa konsekvenser skulle enhöjning av pensionsåldern kunna få? "Jag har full respekt för komplexiteten i dessa frå-gor, som socialförsäkringsministern även har redo-gjort för. Jag utgår från att också ministern har re-spekt för den frustration och otillfredsställelse sommånga känner över att skarpa åtgärdsförslag frånregeringens sida lyst med sin frånvaro.Under tiden vi pratar, utreder och diskuterar fort-sätter samhället att förtidspensionera människor från16 års ålder, med uppenbara risker för passiviseringoch utanförskap som följd. Jag förstår verkligen re-aktionerna från ungdomshandikapprörelsen. Den vetvad den talar om, och jag delar i mångt och mycketdess uppfattningar - framför allt att det är hög tid attgå från ord till handling.Jag har några följdfrågor till ministern.För det första: Är ministern beredd att titta på be-rednings- och beslutsprocessen? ligger enligtmin mening alldeles för långt borta.För det andra: Det står i svaret, och ministern harsagt, att utredningen i ohälsoförsäkringen be-höver kompletteras. På vilket sätt ifrågasätts habilite-rings- och långtidssjukpenningen?För det tredje: Kopplingen mellan socialförsäk-ringen och arbetsmarknads- och utbildningsinsatser ärtydlig. Hur vägs det in i arbetet?Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga att jag naturligtvistar åt mig av frustrationen och kritiken. Det är intebra att det har tagit tid. Jag kan bara beklaga det. Detsom nu kan göras är att man så seriöst och noggrantsom möjligt tar fram ett bra underlag som ska gå påremiss och vara underlag för en proposition, och detär det arbetet som pågår. Där tror jag att vi kan varaöverens.Nu tror jag trots allt att det finns en viss restrikti-vitet när det gäller de allra yngsta. De får gå i utbild-ning, precis som förutsättningarna sades vara i början.Sedan frågades det om man skulle kunna tidiga-relägga beredningsprocessen för ett genomförandeföre . Jag tror inte att det är möjligt. Det berorlite grann på hur man ska knyta ihop förslag om ungai ohälsoförsäkringen med ett kommande, reformeratförtidspensionsförslag. Jag är inte riktigt klar överexakt hur detta kommer att behöva se ut rent teknisktinnan utredarna är klara med sina förslag.När det gäller tidpunkten 2003 hade vi i arbets-gruppen för pensionsreformens genomförande, dens.k. genomförandegruppen, en lång diskussion omnödvändigheten av att fullfölja det praktiska arbetetmed alla dessa reformer, som ju är en uppföljning avden stora pensionsreformen. I den diskussionen fannsbåde ett reformerat förtidspensionssystem och unga iohälsa med. Om det ändå går att bryta ut detta ochlägga det tidigare är i så fall något som får prövas isärskild ordning.Utgångspunkten just nu är att allt detta - uppfölj-ningen av det nya ålderspensionssystemet och dessföljdreformer - behöver samordnas för genomförandeså att vi också i praktiken får ett hanterbart och brapensionssystem, oavsett om man är ung eller förtids-pensioneras vid senare år.Anf. 85 ():Herr talman! Jag tycker, som jag sade i inledning-en, att det har tagit . Vi är också överensom att så är fallet. Detta är särskilt stötande när frå-gorna har diskuterats . Den härdebatten har förts och utredningen har funnits pre-senterad i snart ett och ett halvt år.Jag vill också erinra om att det var under den förramandatperioden som de principiella besluten omförtidspensioneringen fattades, och det har som sagtgått . Tiden fram är förmig en . Och det är extra när vi vetatt det finns risk att unga människor fortsatt erbjudspassiviserande förtidspensionering i stället för t.ex.aktiverande habiliteringspenning, vilket är ett avförslagen.Ibland kan beslut gå fort, och ibland kan ocksådelbeslut vara en möjlighet. Min uppmaning är attministern ser på möjligheterna att snabba på medhandläggning, beredning och beslutsprocess.Jag tolkar också ministerns svar på ett sådant sättatt hon ska vara öppen för att i särskild ordning tittapå detta, och jag önskar henne lycka till i fråga om attåstadkomma en snabbare hantering.När det gäller att utredningen behöver komplette-ras tror jag inte att jag fick något svar om habilite-ringspenning och långtidssjukpenning, vilket utred-ningen föreslår, på något sätt ifrågasätts.I sitt svar sade ministern inledningsvis att arbets-marknads- och utbildningsinsatser inte ingår i detegna ansvarsområdet. Men kopplingen mellan social-försäkringen och arbetsmarknads- och utbildningsin-satserna är så tydlig att det i detta sammanhang integår att gå förbi.I mitt hemlän finns exempel på hur verk-samhet kan läggas upp för personer med psykiskafunktionshinder, med en förlängd gymnasiesärskolafinansierad av , kommunen och arbets-förmedlingen. För flera av eleverna går det så bra attde nu kan utföra arbete med lönebidragsanställning.Nu görs begränsningar av lönebidragen, vilket försvå-rar åtminstone för denna grupp att få ett mycket ef-terlängtat arbete. Vi har "råd" med passiviserandeutgifter men inte med aktiverande utgifter. Vi betalarut förtidspension och sjukpenning men begränsarlönebidrag och rehabilitering.I budgetalternativ för innevarandeår har vi redovisat förslag om betydligt mera sats-ningar på rehabilitering och inte mindre än 370 mil-joner kronor mer till lönebidrag. Och det är trist förframför allt de grupper som jag har omnämnt att vi iCenterpartiet inte fick gehör för vårt budgetalternativ.Det hade varit ett bra tillskott.Trots att rätten till arbete står inskrivet i grundla-gen finns det kontoproblem hos svenska staten när detgäller att hjälpa människor med olika funktionshinderatt utifrån sina förutsättningar få ett meningsfulltarbete. Systemfelen är tydliga, och de drabbar deenskilda. Och visst måste vi väl, ministern, se till attvi här ser på helheten?Anf. 86 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller arbetet med att ta framen proposition vill jag bara poängtera att alla dessaföljdförslag till ålderspensionssystemet är avsedda attbehandlas senast i . Det ärdärför som förslagen enligt arbetsplanen ska läggasfram . Tidpunkten mellan ochfram till genomförandet eller utbetalningarna 2003har satts upp för att man ska få ett rådrum för att få detekniska försörjningssystem som krävs för att klara utdessa stora omläggningar. Och det är därför som jagär försiktig på denna punkt. Om det däremot är så attjust denna försäkring går att hantera på ett annat sättär jag naturligtvis inte avvisande till att ha en tidigaretidpunkt. Men det är viktigt att poängtera att det ock-så ska vara praktiskt möjligt för människor att fåförsäkringarna, eller i detta fall pensionen, utbetalda.Habiliteringspenningen tar jag inte ställning tillförrän förslaget i dess helhet är skrivet, och då ber jagatt få återkomma på den punkten.Anf. 87 ():Herr talman! Som avslutning vill jag säga att Sve-rige ska vara ett samhället tillgängligt för alla. Vimåste våga tro på människors förmåga och vilja attarbeta eller studera.Det är inte acceptabelt att förtidspensionera ungamänniskor. Förslagen i den utredning som har om-nämnts här Unga i ohälsoförsäkringen och som bl.a.stoppar passiv förtidspensionering före ålderoch i stället föreslår aktiverande insatser bör genom-föras. Det är mitt och krav. Och vi villdessutom som jag har redovisat satsa mer resurser pårehabilitering och på lönebidrag, så att vi får männi-skor i aktivitet, arbete eller utbildning.Ministerns svar på min interpellation och debattentycker jag har visat att vi är ganska överens om vartvi ska. Ministern uttrycker sig i lite försiktigare or-dalag med hänvisning till berednings- och utred-ningsarbete. Jag är lite ivrigare och vill gå snabbarefram. Jag hoppas att ministern har tagit till sig någraav mina synpunkter och går hem och ser över tidspla-nen. Jag hoppas också att vi fortsättningsvis kan sesamhällets insatser och resurser mer som en helhetoch att vi mycket bättre kan samverka för att ge denenskilda människan bästa tänkbara förutsättningar.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1999/2000:139 omgarantipensionAnf. 88 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jaganser att hela pensionärskollektivet ska ha del avstandardförbättringen och välfärdsökningen samtvilka åtgärder regeringen är beredd att vidtaga för attpåskynda genomförandeprocessen av pensionssys-temet i dess helhet. Vidare har frågatmig om regeringen avser att kompensera de700 000 pensionärer som förlorar på det fördröjdagenomförandet av garantipensionen samt vilka åtgär-der regeringen i sådant fall avser att vidtaga.Den 1 januari 1999 infördes det nya pensionssys-temet. De första utbetalningarna kommer att ske den1 . Utbetalningar av garantipension på-börjas då den första årskullen som omfattasav det reformerade systemet fyller 65 år.Pensionärerna var på samma sätt som andra grup-per i samhället med och delade bördan av 1990-taletsekonomiska saneringsprogram. Under de senaste årenhar emellertid flera förbättringar för pensionärsgrup-perna genomförts. Prisbasbeloppet, som används förberäkning av pensionsförmåner, har åter räknats uppfrån . Också bostadsstödet för pensionä-rerna har förbättrats genom att ersättningsgraden förBTP har höjts. I det reformerade pensionssystemetfinns också en tydligare koppling till samhällsekono-min såtillvida att pensionsrätterna räknas upp medden allmänna inkomstutvecklingen.I det nya pensionssystemet införs således en ga-rantipension, som gäller för dem som är födda 1938eller . Garantipensionen ska på samma sätt somövrig pension i det reformerade systemet vara be-skattad.Den övergångsvisa garantipensionen (Ö-garp),som gäller för personer som är födda ellertidigare, ska ersätta dagens grundskydd i form avfolkpensionen, pensionstillskottet och det särskildagrundavdraget för folkpensionärer. Även Ö-garpenska beskattas enligt samma regler som gäller för lön-tagare och för personer födda eller senaresom får sin pension enligt det reformerade pensions-systemet.Beslutet att införa Ö-garpen innebar att dennaskulle konstrueras så att i princip ingen pensionär fårdet sämre än . För att uppnå detta har utredning-en föreslagit att Ö-garpen anpassas till en kommunal-skatt på . Dessa beräkningstekniska åtgärderinnebär förbättringar för vissa grupper i pensio-närskollektivet.Ö-garpen skulle enligt vad som föreslogs i betän-kandet SOU 1999:17 träda 2001. Så somAgne framfört har administrativa skäl re-sulterat i att ikraftträdandet i stället kommer att bli år2003. Regeringen avser vidare att lämna förslag be-träffande efterlevandepensioner, bostadsstöd ochförtidspensioner 2003.Även om det sålunda har införts enrad förbättringar för pensionärerna är regeringenmedveten om att de ekonomiska villkoren för desämst ställda pensionärerna alltjämt är besvärliga.Regeringen avser att i vårpropositionen lämna närma-re besked om vilka åtgärder som bör vidtas med an-ledning av detta.Anf. 89 ():Herr talman! Jag vill tacka socialförsäkringsmi-nistern för svaret. Interpellationen är ytterligare en avde 33 interpellationer som har lagt framför att ta upp bristerna i det trygghetssystem som vihar. Jag ber naturligtvis om ursäkt för att vi behöverbesvära ministern på så här många områden men vifår hoppas att det blir ett tätare trygg-hetssystem. Det är ju dit vi syftar.Interpellationen berör den ekonomiska trygghetenför våra äldre. Vi i tycker naturligtvisinte att den är tillfredsställande - hade vi tyckt detskulle vi ju inte ha behövt framställa interpellationen.Vi har drivit kravet om att kompensera pensionärernanär vi nu inte lyckats klara av att införa pensionssys-temet vid den tid som det var tänkt. Vi har ocksåkrävt att alla pensionärer ska få del av de välfärdsför-bättringar som kan göras.Regeringen verkar ha lyssnat på vad vi säger i vå-ra interpellationer, i varje fall vissa av dem. Statsmi-nistern menade att det var aktuellt att nu kompenserapensionärerna. Han har framfört önskemål kringnödvändigheten att också satsa på polis- och rättsvä-sendet.Jag tycker, fru talman, att jag kan se en viss opti-mism i den vägen även i det här svaret och det ärnaturligtvis bra att det ska bli en kompensation -möjligen, såvitt jag förstår, i vårpropositionen. Det ärbra men det är för sent.Mina frågor är av två slag. Den ena är om pensio-närskollektivet som helhet ska ha del av de allmännastandardförbättringar och välfärdsökningar som vi haråstadkommit. Så har det inte varit med det budgetför-slag som vi nu har tagit i . Där ställs pen-sionärerna utanför genom den konstruktion av detförvärvsavdrag i skattesystemet som har beslutats.Sverige går bra nu - vi i har med-verkat till det. Inflationen har gått ned. Det har också varit möjligt att kompensera endel grupper som har fått bära tunga bördor.Vi i har föreslagit höjt pensionstill-skott i kombination med sänkt skatt genom höjt grun-davdrag. Det skulle ge möjligheter för alla pensionä-rer att få del av den här välfärdsökningen. Frågankvarstår emellertid på den punkten när det gällersvaret: Ska alla ha del av tillväxtens fördelar och avvälfärdsökningen, även alla pensionärer? Blir svaretja på den frågan innebär det att man måste vara be-redd att kompensera för detta på ett sådant sätt att allafår del av det.Den andra frågeställningen berör genomförandetav garantipensionen, som tyvärr nu har blivit förse-nat. Därför har vi krävt kompensation. Det är interimligt att 700 000 pensionärer ska få vänta på enstandardhöjning när staten har 900 miljoner i räntein-komster på detta.Slutligen blir min fråga: Kan jag här uppfatta detsom ett löfte från regeringen om att det verkligenkommer något, och vilka åtgärder kommer då i vår-propositionen?Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Alla i samhället, också pensionärer,bör få del av välfärdens positiva utveckling - påsamma sätt som man var med och betalade när det varkris i landet. Sedan finns det olika sätt, precis som närdet gäller andra åldersgrupper, att gå till väga. Somett exempel kan nämnas att de starkaste pensionärs-hushållen också har fått del av minskningen av skat-ten, dock inte fattigpensionärerna eftersom de inte harbetalat någon skatt. Där har det blivit en liten kom-pensation för de läkemedelskostnadsökningar somgenomförts.När saneringsprogrammet var genomfört och vikunde börja kompensera medborgarna var det pen-sionärsgrupperna som vi först såg till. Från tidssyn-punkt, över budgetåren, har pensionärerna varit tidigtute - genom insatserna i vården men också genombasbelopp, bostadstilläggsökningar osv.På den andra frågan blir det konkreta svaret närdet gäller garantipensionen att det finns ett problemmed förslag om pensionstillskotteteftersom garantipensionens konstruktion bygger påde . Det måste man komma ihåg. Nubehöver vi inte gå in på en teknisk beräkning i denhär diskussionen men när vi prövar på vilket sättkompensation ska ges till de ålderspensionärer somgår in i en övergångsvis garantipension är det viktigtatt komma ihåg just detta.Så till den sista frågan, om det kommer förslag ivårbudgeten. Svaret är ja.Anf. 91 ():Fru talman! Tack, men vilka förslag är det somkommer? Socialförsäkringsministern och jag är heltöverens om att alla ska få del av den positiva väl-färdsökningen. Då finns det olika vägar, men faktisktinte särskilt många, när det gäller att lyckas med attkompensera alla. Därför är det så viktigt att vi ocksådiskuterar metoder.Det är riktigt att de starka har fått del av det härmen de sämst ställda släpar efter. Den rättvisefrågantycker vi är mycket viktig. Då är det väsentligt att dethela görs på ett sådant sätt att inte några hamnar utan-för. Det är därför som jag envisas med mina frågortill socialministern om vilka förslag man i så fallfunderar på för att inte få en snedfördelning beträf-fande den lösning som väljs.Vi i har medverkat till de förbätt-ringar som ministern här tar upp när det gäller bas-beloppsförändringar, satsningar på vården samt dethär. Det här är ett första steg men fortfarande handlardet om att detta med rättviseprofilen och de sämstställda nu måste få vara med. Som jag ser sakenmåste då pensionstillskottet i kombination med sänktskatt vara med. Jag har svårt att se problemen medÖGARP:en och pensionstillskottet. är detju en allmän försvagning för de sämst ställda.Min fråga kvarstår: Finns pensionstillskottet ochskatteproblematiken med i åtgärderna? Detta är vik-tigt.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Jag är inte alls beredd att gå in på dis-kussioner om tekniska lösningar. Ett förberedelsear-bete pågår inför vårbudgeten, och en lång rad olikaförslag har framförts av i Genomföran-degruppen. Det finns också förslag från de andrapartierna. Inga av de här förslagen stämmer överensmed varandra. Själv har jag en hel del funderingarmen jag är alltså inte beredd att diskutera enskildaförslag om hur man ska gå till väga. Däremot är detalldeles klart att det är de sämst ställda pensionärs-hushållen som ska prioriteras och att det kommerförslag i vårbudgeten om detta.Sedan är det så, , att när det gällerden övergångsvisa garantipensionen och de diskus-sionerna måste man komma ihåg att detta ska stå isamklang med den överenskommelse som vi harträffat om garantipensionen som sådan. Det är därsom problematiken i så fall uppstår men vi behöverkanske inte gå in djupare på den diskussionen här.Jag tycker att jag har lämnat ett besked och förståratt gärna vill ha ett förslag om vilkainsatser det rör sig om men sådana är jag inte bereddatt redovisa , utan jag ber att få återkomma när vipresenterar budgeten.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tycker att det är ett stort stegframåt att få löftet att det kommer något i vårproposi-tionen. Jag ser fram emot det.Jag är inte heller beredd att diskutera detaljer i åt-gärderna. Det finns säkert en hel del man kan funderapå. Det har nämnts att bostadstillägget är en väg attgå. Vi avvisar inte den som helhet, även om vi harföreslagit pensionstillägg.Det går naturligtvis att resonera om en kombina-tion av detta. Men väljer man en ensidig modell medenbart bostadstillägget kommer de sämst ställda pen-sionärerna inte med. Det är viktigt att ha i minnet. Detär det jag vill skicka med, så kan vi diskutera resul-tatet när vi får se det.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Det sista inlägget var intressant. Detvisar att det finns en öppenhet och en beredskap ochinte någon låsning. Jag upplevde inte heller i pen-sionsreformens genomförandegrupp att det fannsnågon låsning, utan det finns en öppenhet att diskute-ra utifrån den fördelningspolitiska profil som uppen-barligen alla är överens om.Diskussionen om bostadsstödet är något som ock-så statsministern har lyft fram i olika sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1999/2000:117 omTurkiets medlemskap i och CypernfråganAnf. 95 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser göra när det gäller att stärka kampenför mänskliga rättigheter och demokrati i medsikte på ett eventuellt EU-medlemskap. Han har dess-utom frågat mig vad regeringen avser göra när detgäller att medverka till en lösning av Cypernfrågan.Låt mig först klargöra att regeringen är positiv tillett turkiskt EU-medlemskap, under förutsättning attKöpenhamnskriterierna är uppfyllda. Samma kriterierbör gälla för som för andra ansökarländer.Däremot är vägen dit längre, eftersom situationen vadgäller demokrati och mänskliga rättigheter är sämre.Skillnader i religion och kultur, som ibland anförtssom hinder mot ett turkiskt EU-medlemskap, tror vidäremot snarare kan berika EU.Debatten har handlat om hu-ruvida skulle erhålla formell status som kan-didatland, och där har vi varit tydliga med att krävatecken på att varit moget för detta steg. Deninterna debatten om mänskliga rättigheter i Turkietunder hösten är uppmuntrande, och jag har vid samtalmed olika företrädare för frivilligorganisationer fåttintrycket att kandidatstatus skulle ge dem ettviktigt stöd i deras fortsatta arbete för att främjamänskliga rättigheter och demokrati i Turkiet.Vissa positiva steg har också tagits på lagstift-ningens område, vilket utrikesminister redogjor-de för vid våra samtal här i . ansågi , i likhet med övriga EU-länder, att ettbeslut om kandidatstatus var det rätta. Men mycketåterstår att göra innan uppfyller de politiskakriterierna för att inleda förhandlingar om medlem-skap. Det gäller såväl behov av ny lagstiftning somtillämpning av den som redan finns.Helsingforsslutsatserna innehåller ett antal in-strument för att främja anpassning till EU,bl.a. den politiska dialogen, utarbetandet av ett natio-nellt program för anpassning till ,vilket även kommer att inkludera åtaganden relatera-de till de politiska kriterierna för medlemskap, kon-trollmekanismer och återkommande rapportering omhur anpassning till Köpenhamnskriteriernafortlöper. Denna konstruktion ger stora möjlighetertill dialog med om mänskliga rättigheter.Vad gäller Cypernfrågan stöder den svenska rege-ringen generalsekreterare ansträngning-ar och den process som pågår i FN:s regi för att finnaen politisk lösning av Cypernfrågan.