prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Inom ramen för FN:s arbete att ge allamänniskor rätt till utbildning och att bekämpa analfa-betismen i världssamfundet finns det ett aktivt arbetesom bedrivs inom det svenska Unescorådet.Fru talman! Utbildning är en investering införframtiden. Därför är det så viktigt att sätta fokus påkvaliteten i vardagsarbetet. Grunden för det livslångalärandet läggs i förskoleåldern. Förskolan ska förvaltaoch utveckla den naturliga nyfikenheten och ivern attlära som barn har. Rätt bemötande ger just det sommånga har pratat om , den livslånga lusten förlärande.Kvalitet handlar om att sätta varje enskilt barn icentrum och kunna erbjuda en bra miljö och ett inne-håll som är anpassat till just den som barn lilla män-niskan så att den ges självförtroende och möjlighet attväxa. I de tidigaste åren blir stimulansen av barnetsspråkutveckling speciellt viktig. Det är språket som ärett av de viktigaste verktygen i utbildningens verk-tygslåda.Men det är även i de unga åren som vi läggergrunden för att utveckla ett undersökande och fors-kande arbetssätt, lust att upptäcka tekniska och natur-vetenskapliga samband och respekt för vår gemen-samma miljö. I de unga åren grundläggs också ettpositivt förhållningssätt till våra medmänniskor, re-spekten för alla människors lika värde och förståelseför olikheter människor emellan.Förskolan med dess pedagogiska och personlig-hetsutvecklande innehåll har en stor betydelse förbarnens fortsatta utveckling och skolgång. Men tyvärrhar inte alla barn tillgång till förskola. får oftade barn som mer än andra skulle behöva förskola inteta del av den. Det kan vara barn i socialt utsatta om-råden, barn med utlandsfödda föräldrar eller barn tillarbetslösa.Det är mot denna bakgrund som vi nu här i riks-dagen redan har beslutat om att införa en avgiftsfriallmän förskola för fyra- och femåringar. Vi har be-slutat om maxtaxa inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen. Vi har också beslutat att barn tillarbetslösa eller föräldralediga föräldrar ska ha rätt plats i förskola, i fritidshem eller i familjedaghem.Detta barnperspektiv i politiken gör det möjligtför alla barn att få rätt till en plats i förskola utan attvara beroende av om föräldrarna har råd eller inte.Det omdöme som den svenska förskolan har fått i enOECD-rapport visar ju att kvalitet och innehåll i vårförskola håller mycket hög klass. Man konstaterar attförskolan verkligen är anpassad för barn och att detbedrivs verksamhet där som utgår från barns behovoch som sker på barns villkor. Det är ett mycket högtbetyg totalt sett, men med en anmärkning i kanten.Den är inte tillgänglig för alla, bl.a. på grund av detavgiftssystem vi har . Det kommer vi nu att rättatill med de nya reformer som vi redan har ställt ossbakom.Fru talman! Den svenska skolan hävdar sig överlag mycket bra i en internationell jämförelse, dettatrots 90-talets ekonomiska kriser och trots att vi sam-tidigt hade en ökning av barnkullarnaoch en ökning av antalet anländande flyktingbarn.Men vi kan inte vara nöjda så länge som alla barninte når kunskapsmålen. Även om det är kommunernasom nu har ansvaret för att analysera sina resultat ochvidta åtgärder kan staten också göra en hel del. Statenkan ge stöd för skolutveckling och öka kommunernasförutsättningar att höja kvaliteten i skolan. Ett riktatstatsbidrag för personalförstärkning och kompe-tensutveckling av personalen är en av många åtgärdersom regeringen föreslår och som utskottets majoritethar ställt sig bakom. Totalt handlar det om 17,5 mil-jarder kronor under åren 2001 till 2006.Samtidigt pågår en successiv upptrapppning avdet generella statsbidraget, de s.k. Perssonpengarna.Samtidigt sker också i de flesta kommunerna en ök-ning vad gäller skattekraftsutvecklingen på grund avden ökade tillväxten.Det här tillsammans gör att möjligheterna för attpå ett påtagligt sätt förbättra och utveckla kvaliteten iskolan ökar. Det gäller över huvud taget kommunalverksamhet. Men det handlar främst om det vi pratarom här , förskoleverksamheten, skolan och skol-barnsomsorgen.Men det handlar inte bara om att få förbättradeekonomiska förutsättningar. Vissa kommuner ochvissa skolor har svårare utgångsläge och behöver mergedigna åtgärdspaket. Det handlar om såväl organi-sation och pedagogisk kompetens som bra ledarskap.Det gäller att skapa en väl fungerande helhet. Funge-rar inte detta är det framför allt de elever som harbehov av särskilda stödinsatser som blir lidande.För att klara detta behöver vi bl.a. fler utbildadespecialpedagoger i skolan. Det är därför glädjande attdet nu avsätts speciella medel för att anordna utbild-ningar för redan utbildade lärare i specialpedagogiskakunskaper. Det är också bra att det här uppdraget gestill lärarutbildningarna och att det formuleras så attdessa kurser kan bedrivas såväl på deltid som pådistans.Avslutningsvis vill jag också säga att jag är gladöver att vi nu kan lyfta fram frågan om forskningeninom utbildningsområdet. I enlighet med propositio-nen om en ny lärarutbildning kommer det nu en kraf-tig ökning av forskningsanslagen för utbildningsve-tenskaplig forskning. Dessutom kommer det två nyaforskarskolor med utbildningsvetenskaplig inriktning.Det ska bli spännande att se vad forskningen inomdetta område kan göra inte minst för att utvecklaskolans organisation, läromiljö, arbetsmetoder ochspecialutformad pedagogik för att stärka förutsätt-ningarna för funktionshindrade barn, ungdomar ochvuxna med behov av särskilt stöd i undervisningen.Fru talman! Jag har anledning att vara glad ,även om jag naturligtvis inte kan vara helt nöjd. Viska arbeta vidare med att utveckla skolan utifrån etttydligt barnperspektiv. Alla barn ska kunna känna sigtrygga och välkomnade i skolan som de skakunna ha roligt och känna att de växer och utvecklas.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till hemställan ibetänkandet UbU1 i dess helhet.Anf. 137 ()replik:Fru talman! känner sig gladöver att Socialdemokraterna, blir alltmer likriktade och ser tydligen inte denspänst som finns i borgerlighetens förslag. Ni smygerrunt och socialiserar och riktar bidrag i stället.Jag skulle vilja säga att det inom borgerlighetenfinns en stor samstämmighet både vad gäller barnom-sorg, den allmänna förskolan, skolan, möjlighet tillfriskola, varvad teori och praktik inom gymnasiesko-lan osv.Vad jag skulle vilja fråga är varför inte TorgnyDanielsson vågar tro på kommunernas möjligheter attfå mer generella bidrag och slippa de riktade bidragenoch i stället skapa bättre utvärderingsinstrument föratt följa upp kommunernas verksamhet.Torgny talar väl om förskolans rollosv. Vi har reserverat oss till förmån för den öppnaförskolan. Den skulle vara ett stöd för barn och för-äldrar i utsatta delar. Varför har inte socialdemokra-terna ställt upp för den?Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Jag är överraskad över att vi kan se såolika på i vilken utsträckning det finns ett enat bor-gerligt alternativ till de förslag vi lägger fram.Naturligtvis tror jag på kommunernas möjligheteratt ta det ansvar de har. Det pågår mycket bra verk-samheter ute i kommunerna. Men vissa kommunerhar stora svårigheter att klara detta. Därför är detviktigt att vi kan spela en kompensatorisk roll. Vi skase till barnens bästa. Ett barn som råkar befinna sig ien kommun där många barn har behov av särskiltstöd ska inte behöva stå tillbaka. Resurserna ska för-delas efter behov. Olika elever och olika skolor harolika behov. En del behöver mera insatser.Det är ett helt annat synsätt än i det borgerligaförslaget om nationell skolpeng. Det ger en generellfördelning av pengarna som inte tar hänsyn till olikabehov.Jag ser positivt på den öppna förskolan. Öppenförskola ryms inom det vi kallar för förskoleverk-samhet. Det kan mycket väl vara ett bra sätt att mötabehov hos familjer med en arbetslös förälder. Mankan ge service till den arbetslöse föräldern samtidigtsom barnen ges möjlighet till stimulerande pedago-gisk verksamhet.Anf. 139 ()replik:Fru talman! kan ändå intekomma ifrån att regeringen styr mycket. Den allmän-na förskolan är styrd. Kommunens frihet är inte stor.Maxtaxan är inte för barnens bästa, som sade, utan den är till för att föräldrarna skakunna arbeta mer. Det kommer att leda till störregrupper. Det är orättvist, eftersom de som redan harfår mera.Jag har hört om kommuner som skulle vilja stödjaekonomiskt svaga och föra över mer resurser till dem.Men då får de inte del av maxtaxans regeringsresur-ser. Det får inte ändras ett punkt eller ett komma ireglerna. Då är friheten inte så stor.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! Jag lade märke till att Ulla-BrittHagström nämnde i sitt huvudanförande att hon självhar haft fyra barn inom barnomsorgen eller förskolanoch att hon var mycket nöjd med det. Jag förstår intevarför och kristdemokraternaskulle vilja förneka eller försvåra för andra att få delav den pedagogiska verksamhet som förskolan utgör.Maxtaxan är ett erbjudande till kommunerna somhar sin utgångspunkt i att barn ska ha möjlighet tillförskola och pedagogisk verksamhet oberoende avföräldrarnas ekonomi. Det gör att det blir tryggare förbarnen i och med att det inte behöver vara en ekono-misk fråga. Det vi kommer till rätta med är att en heldel föräldrar känner sig stressade och på olika sättförsöker pussla ihop tillsyn för barnen som går ut påatt äldre syskon eller någon annan anhörig ska stå föromsorgen.I likhet med all annan generell välfärd är maxtax-ans utgångspunkt att avgiften inte ska vara avgöran-de. Verksamheten har man betalt genom skattedebite-ringen. Det är en reform som på ett klart sätt stärkerbarnfamiljernas ekonomi. Det ger möjligheter ochvalfrihet att jobba mindre, såsom . 141 ():Fru talman! Först vill jag yrka bifall till hemstäl-lan i utbildningsutskottets betänkande nr 1.De frågor som vi nu diskuterar rör förskolan,och gymnasieskolan. Sammantaget villvi från uttrycka vår tillfredsställelseöver att vi nu kraftfullt börjar åtgärda konsekvensernaav 1990-talets svåra ekonomiska situation, en situa-tion som har betytt mycket negativt för skolans områ-de. som de ekonomiska resurserna minska-de ökade barnkullarna och flyktinginvandringen.Jag tänker lyfta fram några av de saker som jagtror kommer att ha stor betydelse för att vi bättre skakunna arbeta mot visionerna om en skola för alla ochom en möjlighet till livslångt lärande för alla. Förut-om utbildningens betydelse för hela samhällets ut-veckling har utbildning och kunskapsnivå en centralbetydelse för demokratin och människors delaktigheti samhället.För det första: En kraftfull satsning på förskolanbehövs. Att förskolan i likhet med skolan, föräldra-försäkringen, barnbidraget och hälso- och sjukvårdenska vara en del av den generella välfärden och erbju-das alla barn och barnfamiljer är en självklarhet föross i . I budgetpropositionen anges attmålet är en avgiftsfri förskola, något som vi frånVänsterpartiet länge har hävdat.Införandet av den allmänna förskolan för fyra-och femåringar, rätten till förskoleverksamhet förbarn till arbetslösa eller föräldralediga samt en max-taxa i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg är allasteg i en riktning som ligger väl i linje med Vänster-partiets politik. Frågan om maxtaxan är en av de fåfrågor där det tycks finnas någon form av borgerligenighet. Jag måste instämma med övrigt måste jag säga att jag saknar ett tydligt bor-gerligt alternativ. Det är i och för sig ganska talandeatt den borgerliga enigheten vänder sig mot ett förslagsom handlar om att utveckla den generella välfärden.För det andra: Det behövs mer personal inom för-skola och skola. lanserade tan-ken om skolmiljarden. Detta gjorde vi väl medvetnaom att elevgruppernas storlek ökat.Mer personal inom skolan är en av förutsättningarnaför att kunna nå målen. Därför är det naturligtvis braatt regeringen inom ramen för budgetsamarbetet prio-riterar en satsning initierad av - ensatsning på skolan.Ur elevsynpunkt och med tanke på bl.a. den se-naste tidens mobbningsdebatt är bristen på elevvårds-personal en av de verksamheter som behöver för-stärkning. finns i budgeten en femårig satsningsom innebär att ungdomsskolan och fritidshemmentillförs resurser motsvarande en nivåhöjning på 5miljarder. Bidraget är riktat till utökning av personal.Kritik har ibland framförts att detta riktade bidragskulle utgöra ett allvarligt intrång i det kommunalasjälvstyret. menar att en kraftsamlingför att öka personaltätheten är av yttersta vikt och attdet är viktigt att vi faktiskt vågar rikta resurserna.Den femåriga satsning vi nu inleder kommer att hastor betydelse för skolans viktigaste ingrediens, näm-ligen eleverna.För det tredje: Elevinflytandet måste öka! Skaeleverna kunna uppnå både kunskapsmålen och dedemokratiska målen måste eleverna göras mer delak-tiga i vad som händer i skolan. Det är bra att rege-ringen uppmärksammar och utvärderar försöksverk-samheterna med lokala styrelser med elevmajoritetinom gymnasieskolan. Den översyn av elevernasmöjligheter att påverka sin arbetsmiljö som regering-en avser att göra är naturligtvis också viktig. Delak-tighet, inflytande och ansvar är några av nyckelordennär det gäller elevinflytande.För det fjärde: Satsa på barn och ungdomar medutländsk bakgrund! Stortadssatsningen är en viktigdel i ansträngningarna att förbättra situationen i stor-städernas utsatta områden. Även om satsningen somsådan inte i grunden ändrar förutsättningarna för attkomma åt segregationen är en särskild utbildnings-satsning i samverkan med andra insatser viktig.För det femte: Arbetet med jämställdheten måsteintensifieras! Av budgetpropositionen framgår attregeringen överväger fortsatta insatser inom värde-grundsområdet, t.ex. genom att sprida kunskap ochlärande exempel särskilt beträffande jämställdhet ochsex och samlevnad.Här tycker jag att det kan vara på sin plats med etttydliggörande från skolministern. Hur länge tänkerregeringen överväga? Kan vi se fram emot en fortsattoch intensifierad satsning på jämställdhetsarbetet iskolan?Fru talman! Avslutningsvis skulle jag vilja lyftafram en annan fråga. Jag tycker att det är dags att påallvar resonera om ett av hindren att uppnå läropla-nernas mål, nämligen betygssystemet. I övergångenmellan grundskola och gymnasieskola spelar betygenen allt mindre roll. Framsynta kommuner lyfter framfrågan om försöksverksamhet med betygsfri grund-skola. Försöksverksamhet med slopande av timplanerpågår. En försöksverksamhet med en betygsfri grund-skola vore på sin plats som ett led i att utveckla arbe-tet med att förverkliga läroplanerna. Det vore intres-sant om skolministern kunde ta av sittanförande för att tala om ifall hon är beredd att med-verka till att få till stånd någonstans i landet en för-söksverksamhet med betygsfri grundskola.Anf. 142 ():Fru talman! Det här är en debatt som förs medanledning av den budget som har lagts fram för finan-sieringen av skolan. De problem som har diskuteratsberör mycket det pedagogiska arbetet i skolorna. Jagtror att det är allmänt känt och accepterat att de pro-blem vi ser i form av att elever lämnar skolan utan attha godkänt i kärnämnena eller behörighet att gå gym-nasiets nationella program kommer som en följd avde nedskärningar i resurserna som skolorna hade ibörjan av 90-talet under den ekonomiska krisen. 20 %av personalen, lärare, skolpedagoger, kuratorer, spe-cialpedagoger osv. fick lämna skolan.De som fick betala priset var elever med behov avsärskilt stöd. De kunde inte få det stödet med de re-surser som skolan hade. har skolan levt med pro-blemen . Jag trodde att vivar överens om att det viktiga var att få tillbaka resur-serna så att skolan återigen kan börja erbjuda elevernadet stöd de enligt skollag och läroplan är berättigadetill.Det låter inte som om de borgerliga partierna hartagit problemet på allvar. Ingen kan väl tro att pro-blemet skulle lösas för dessa elever med läs- ochskrivsvårigheter, sociala problem, lättare funktions-störningar osv. om man införde mera fingraderadebetyg. Jag kan inte tänka mig att ett mer fingraderatbetyg skulle vara till någon hjälp för de eleverna -inte heller om man ökar rätten att flytta elever. Jagkan inte heller förstå hur det skulle bli lättare för densom nu går ett individuellt program på gymnasiet ochfår en individuellt anpassad hjälp för att kunna kom-ma över på ett nationellt program om det individuellaprogrammet tas bort. Det är knappast stödåtgärdersom finns. Effekterna är obegripliga. Ni tycks prataom ett helt annat problem än vad vi andra talar om.Nåväl. handlar det om en budget. Jag kan,precis som , uttrycka en viss glädjeöver budgeten. kommer äntligen pengarna. Bl.a.har kommunernas ekonomi förbättrats. Skatteunder-laget är bättre på grund av minskad arbetslöshet ochminskade socialbidrag. Dessutom kommer det ensatsning som är utan jämförelse rätt långt bakåt itiden.Det är första året 500 miljoner till skolorna. Nästaår är det 1 miljard. Det är ytterligare 1 miljard åretdärpå, tills vi har kommit fram med enhöjning på till skolorna. Det bety-der per elev. Det är klart att det kange väldigt stora effekter, dvs. att få in de resurser sombehövs för att även klara elever med behov av särskiltstöd.Det är lite grann av islossning och känsla av vår.Jag tror att det pirrar lite grann av glädje ute i kom-munerna av att nu kunna sätta i gång med det arbetesom både läroplan och kursplaner har lagt grundenför, dvs. den decentraliserade skolan. Det finns denkommunala skolplanen och sedan arbetsplaner förvarje skola. De kan utarbeta sin egen pedagogiskaprofil efter de resurser, förutsättningar och behov somfinns i skolan. Det är en typ av skolverksamhet somvi i med glädje ser kommer att utvecklastillsammans med de fristående skolorna - mångfaldoch individualisering.Centerpartiet uppmärksammar behovet av att fåindividualiserad undervisning, vilket möjliggörs omresurserna kommer tillbaka till skolan, så att vi får enskola inte bara för alla utan en skola för envar. Varjeelev i skolan ska känna att det här är min skola. Manska vara trygg i skolan och känna glädje. Självklartska varje elev trivas i skolan och få en bra skolgång.Jag tror att man ute i kommunerna kommer attkavla upp ärmarna och sätta i gång med det arbetesom man har längtat efter att få göra, att få in resur-serna och anställa fler och organisera arbetet på sko-lorna. Det har varit slitsamt . Bådelärare och elever är väl värda att få arbeta under be-tydligt gynnsammare förhållanden framöver.Anf. 143 () replik:Fru talman! Trots den sena timmen vill jag heltkort bemöta , eftersom han valde atträkna upp några av de förslag till förändringar somjag tog upp, men som menar inteskulle hjälpa elever i behov av stöd. Av någon anled-ning valde att inte räkna upp en delandra förslag, som jag också nämnde: en flexibelgrundskola med möjlighet att gå för dem sombehöver på sig av en eller annan anledning,speciallärare tillbaka, undervisning i mindre gruppeller enskilt, lärlingsutbildning på gymnasieskolan förelever som är mer yrkesinriktade.Det finns en hel rad åtgärder i förslagsom skulle leda till att just elever med behov av stödoch hjälp skulle få det mycket lättare i skolan.Anf. 144 () replik:Fru talman! Det ärhelt klart. Därför ska resurserna dit. Det är de föränd-ringarna som kommer. I den mån tyck-er att de förändringarna är bra - okej, visst.Men i det borgerliga förslaget betonar man deandra, för oss lite främmande aspekterna. Jag har hörtväldigt mycket tal om ordning och reda. Betygsfrågantar en väldigt stor plats. Det går inte att komma ifrånatt detta är viktiga centrala frågor i er politik. Detgäller gemensamt för kristdemokrater, moderater ochfolkpartister.Anf. 145 () replik:Fru talman! Ordning och reda handlar bl.a. om attvi ska förbättra statistiken så att även mobbade eleverfår den undervisning och det stöd de har rätt att få.Betyg är en del i den viktiga utvärderingen ochuppföljningen av måluppfyllelsen i skolan, som fun-gerar dåligt . Det förlorar också de elever på somskickas vidare med godkänt betyg fast de egentligen istället skulle ha fått stöd och mer hjälp.Anf. 146 () replik:Fru talman! Undersökningen om de mobbade ele-verna tror jag att man kan invända mot på många sätt.Men framför allt tror jag att man ska närma sig pro-blemet på ett lite annat sätt och se till att elever intemobbas. Det är väl där problemet ligger. Kopplingentill att de inte får den undervisning som de är berätti-gade till förstår jag inte. Det är väl självklart att enmobbad elev inte kan tillgodogöra sig undervisning-en. Men det är mobbningen som är problemet i detfallet.Anf. 147 Statsrådet ():Fru talman! Detta är barnens och ungdomarnasbudget. Vi kan se ökad föräldraförsäkring, kontaktda-garna kommer tillbaka, mer pengar i barnbidraget, enmaxtaxa med utjämnande avgifter, lika bidrag förföräldrarna över landet, en allmän förskola för fyra-och femåringar, fler vuxna i skolan och ett nytt studi-estödssystem.Många gånger frågar människor ute i samhället:Vad gör ni för barnen och ungdomarna? Denna gånghar vi gett ett tydligt besked. Vi kan också se det iåtskilliga miljarder.Skolan är en del i denna stora miljardsatsning. Vifortsätter tidigare gjorda satsningar med avsikten attse till att fler barn och ungdomar ges förutsättningaratt nå målen. Vår handlingsplan är i gång. Äntli-gen, får jag väl säga till kommer att nämna några av de punkter somfinns i handlingsplanen.En av punkterna är en aktivare roll för Skolverket.En annan punkt är att förstärka basfärdigheterna läsa,skriva och räkna. Ytterligare punkter är fler vuxna iskolan och på fritis samt forskning.Låt mig börja med att nämna något om Skolver-kets nya roll för skolutveckling.Uppdraget till innebär att man aktivtska omorientera sitt arbete så att stöd ska riktas ditdär behoven är störst med syfte att åstadkomma ökadmåluppfyllelse. Medlen för lokal utveckling ska alltsåmer fördelas till följd av uppsökande verksamhet ochi mindre utsträckning efter ansökan.Stödinsatserna ska utformas i samråd med deverksamhetsansvariga utifrån ett grundligt klarlagtlokalt behov. Dialogen ska föras från olika utgångs-punkter. Det kan vara bra att utgå från en aktuellkvalitetsredovisning och därmed utgå från huvud-mannens egen bild av verksamheten. Men det finnsockså andra specifika problem som kan utgöra grundför en utvecklingsdialog, t.ex. en hög andel studieav-brott inom gymnasieskolan. Preliminärt tänker sigSkolverket att arbeta aktivt med en utvecklingsdialogmed 50-70 kommuner.En viktig utgångspunkt för arbete bliratt hävda målen att sträva mot i våra läroplaner ochkursplaner. En annan utgångspunkt blir att involveraelever och personal i själva utvecklingsarbetet.Skolverket har genomfört dialogermed sex kommuner med utgångspunkt från kommu-nernas kvalitetsredovisningar. Erfarenheten när manhar prövat den här dialogen visar att såväl Skolverketsom de enskilda kommunerna är mycket nöjda. Jagser därför fram mot det fortsatta arbetet som nukommer att ske i mellan 50 och 70 kommuner.Låt mig också få kommentera den förstärkning vigör på basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Det ärviktigt att sätta in åtgärderna . Av det skälet böräven förskoleklassen ingå och ibland, när så är lämp-ligt, även förskolan. Men orsakerna till bristandemåluppfyllelse måste ibland också sökas högre upp iåldrarna.Lärande i basfärdigheter måste omfatta hela skol-arbetet. Satsningen får inte leda till en trivialiseradsyn med risk för förenkling och mekanisering avundervisningen. Forskning visar att barn och ungdo-mar med svårigheter inte utvecklas positivt genomensidig färdighetsträning.Basfärdigheter är i stället ett ansvar för hela sko-lan. Det innebär att skolans alla ämnen och verksam-heter har del i elevernas utveckling när det gäller attläsa, skriva och räkna. Det innebär också att annanpersonal än den som traditionellt ser och möter de häreleverna, lärare och specialpedagoger, också måstekomma till nytta, t.ex. kommer skolbiblioteken ochskolbibliotekarierna att ha ett stort ansvar i detta ar-bete.Lärande, demokratisk kompetens och hälsa sam-spelar och påverkar varandra. En skolas problem medatt utveckla elevernas basfärdigheter kan bestå i attvärdegrunden sviktar.