prot · GN09111 · 2000-05-17 00:00:00 — blir vipåminda om detta förhållande när vi åker tunnelbanaeller går på stadens gator.Hemlösheten bland de psykiskt funktionshindradeär delvis en konsekvens av att kommunerna på sinahåll har svårt att leva upp till psykiatrireformens mål-sättning om att kommunerna har skyldighet att ordnabostad åt personer med psykiska funktionshinder. Föratt underlätta för kommunerna att finna lösningar harregeringen avsatt 30 miljoner som en extra påspäd-ning för dem att komma med nya initiativ.Försöksverksamhet med personligt ombud har vi-sat sig vara mycket framgångsrik när det gäller attförbättra levnadssituationen för personer med psykis-ka funktionshinder. De personliga ombuden har tilluppgift att ge råd och stöd till den enskilde och verkaför att samhällets insatser samordnas och kommer tillbästa möjliga nytta.Därför tog regeringen initiativ till attpermanenta den här utvecklingen och låta den fåspridning i hela landet. kan 45miljoner kronor användas i detta syfte. Dessa sats-ningar kommer onekligen i rätt tid.I dag är det uppskattningsvis av befolkning-en i som har någon form av psykiatrisk dia-gnos. Flera studier visar att dessa besvär ökar. Vi blirdagligt påminda om det stora antalet människor somstressar och blir utbrända på jobbet. Tempot i sam-hället har ökat. Arbetstakten skruvas upp och fritidenska fyllas med alltfler aktiviteter. sommånga har upplevt mycket svåra år som präglats avarbetslöshet och ekonomisk knapphet, vilket ocksåpåverkar människors psykiska hälsa.Fru talman! Rättssäkerheten för människor medpsykiska funktionshinder har historiskt sett varit säm-re än för andra människor. Det visar inte minst deövergrepp som begicks mot människor på mental-sjukhusen där bl.a. många blev tvångssteriliserade.Därför är jag glad över att vi här i kammaren förraåret beslutade att ge dessa människor upprättelsegenom ett skadestånd. har faktiskt 1 700 per-soner fått skadestånd.Mot bakgrund av detta känns dagens debatt omregeringens proposition om psykiatrisk tvångsvårdoch rättspsykiatrisk vård angelägen. Förslagen syftarjust till att stärka patienternas rättssäkerhet, men na-turligtvis även vårdpersonalens.Regeringen föreslår bl.a. förändringar av permis-sionsreglerna, av reglerna för hur frivillig vård kanomvandlas till tvångsvård om detta är nödvändigtsamt att systemet med stödpersoner för patienter skabyggas ut och att stödpersonernas förordnanden kanförlängas för att man bättre ska kunna svara motpatienternas behov.Inom hälso- och sjukvårdsområdet är det barapsykiatrin och smittskydd där tvångsåtgärder kan bliaktuellt. Tvångsvård kan bara bli aktuellt ifall enallvarligt psykiskt sjuk människa inte har möjlighetatt tillgodogöra sig vård på frivillig grund. Syftet medtvångsvården är att se till att patienten blir i stånd attfrivilligt medverka i fortsatt vård.Vi socialdemokrater stöder regeringens föreslagnaförändringar av nuvarande lagstiftning för psykisktvångsvård och rättspsykiatrisk vård.Regeringens förslag till förnyelse av permissions-reglerna ser vi socialdemokrater i utskottet som nöd-vändigt för att stärka rättssäkerheten för patienterna. används permissioner på samma sätt som för-söksutskrivningar enligt tidigare lagstiftning, vilketinte överensstämmer med intentionen i den nuvarandetvångslagstiftningen som syftar till att få patienten attmedverka i frivillig vård.Regeringen föreslår därför att permissioner alltidska tidsbestämmas. Permission ska kunna ges förvisst tillfälle eller för vissa återkommande tillfällen.När särskilda skäl föreligger ska permission kunnages för . För att permission ska kunna medges ställs krav på att ensamordnad vårdplan ska lämnas in till länsrätten. Dentidigare möjligheten att ge permission till vårdtidensslut föreslås avskaffas.Systemet med stödperson har visat sig vara enovärderlig tillgång för patienter som tvångsvårdas,men undersökningar visar att det är förhållande vis fåpatienter som får stödperson. Det beror framför alltpå att chefsöverläkarna brister i sin skyldighet attinformera patienterna om hans eller hennes rätt tillstödperson. Detta är inte acceptabelt. Regeringen skadärför ge i uppdrag att förstärka in-formationsinsatserna till chefsöverläkarna, och dettycker jag är bra.I den offentliga debatten har det framförts krav påatt det bör vara obligatoriskt att utse stödperson tillpatienter som tvångsvårdas.Vi socialdemokrater i utskottet delar regeringensbedömning att det vore olyckligt att införa en sådanbestämmelse. Dels skulle patienten kunna upplevadetta som kränkande, dels skulle stödpersonen för-sättas i en besvärlig situation där hon eller han skastödja en person som inte har bett om det.Många patienter, anhöriga, vårdpersonal ochstödpersoner har framhållit behovet av att kunnaförlänga förordnandet för stödpersoner till att ävenomfatta efter att tvångsvården avslutats. I dagär detta inte möjligt om inte bistår medresurser. Erfarenheterna har visat att dennaordning kan vara olycklig för patienten. ärbehovet av en stödperson som störst i det ögonblickdå patienten ska tillbaka till vardagen såsom att flyttahem och återuppta arbetet. Därför är det bra att rege-ringen nu föreslår att förordnandet för stödpersonerkan förlängas efter vårdtidens avslu-tande.För att garantera stödpersonens säkerhet kan det ivissa fall vara nödvändigt att han eller hon blir infor-merad om patientens hälsotillstånd eller personligaförhållanden. Vanligtvis kan detta problem lösasgenom att patienten lämnar sitt tillstånd till uppgifts-utlämnande, men i vissa fall medger inte patientendetta. Finns det då starka skäl för att garantera stöd-personens säkerhet föreslår regeringen att chefsöver-läkarna ska kunna lämna ut sådana uppgifter.Utskottet anser att det är av största vikt att fråganom vilka befogenheter enligt LPT och LRV som börtillkomma de läkare som till följd av entreprenadavtalutför tjänster åt ett landsting utan att vara anställda avlandstinget utreds närmare. Utskottet anser att det äroklart och därför behöver belysas vilken betydelsebegreppet allmän tjänst kan ha i denna och i andrasituationer av betydelse i sammanhanget. Regeringenbör därför enligt utskottets uppfattning skyndsamtåterkomma till i denna fråga. Utskottetföreslår därför att ska göra ett tillkännagi-vande.Fru talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 59 ():Fru talman! Psykiatrisk tvångsvård och rättspsy-kiatrisk vård är områden som är och har varit föremålför intensiv debatt. Det är positivt i ett öppetsamhälle att dessa områden debatteras och granskaskritiskt. anser att befogenheterna attanvända tvångsvård inom psykiatrin måste varamycket noga reglerade och att lagstiftningen måsteuppfylla högt ställda krav på rättssäkerhet och värnaden enskildes integritet.Det nu föreliggande betänkandet, SoU 13, innebärförbättringar och förtydliganden på flera väsentligapunkter. har aktivt samarbetat medregeringen kring utformningen av den propositionsom ligger till grund för betänkandet. Jag ska i detföljande kommentera några områden.I betänkandet föreslås att skrivningar införs i LPT- lag om psykiatrisk tvångsvård - och i LRV - lagom rättspsykiatrisk vård - som reglerar de tvångsåt-gärder som får användas för att personal i hälso- ochsjukvård får hålla kvar patienter till dess beslut omintagning har fattats. kan sådana åtgärdertillgripas med stöd av allmänna bestämmelser ibrottsbalken om rätt till nödvärn eller nödrätt ochansvarsfrihetsbestämmelser. Det är knappast tillfreds-ställande att LPT och LRV saknar sådana bestämmel-ser, och de föreslagna ändringarna måste därför sessom förtydliganden.Vänsterpartiet vill understryka att de nu föreslag-na ändringarna på intet sätt innebär vidgade tvångs-möjligheter. Detta framkommer också i betänkandet.Av propositionen framgår att föreskrifter tas framsom ska reglera att tvångsåtgärder används restriktivt.De nu föreslagna åtgärderna ska vara avsedda attbättre tillgodose rättssäkerhetskraven för både pati-enter och personal.En annan förändring som föreslås i betänkandet ärskärpningar av bestämmelserna kring möjligheter tillkonvertering från frivillig vård till psykiatrisk tvångs-vård. Sådana möjligheter finns , men i betänkan-det föreslås en skärpning av prövningen genom infö-randet av s.k. tvåläkarprövning och bestämmelser omatt konverteringsbeslut alltid ska underställas läns-rättens prövning och där prövas i sak. Detta är åtgär-der som anser ska förbättra rättssäker-heten.Beslut om konvertering från frivillig vård tilltvångsvård måste alltid vägas ytterst noga och använ-das med stor restriktivitet. Det handlar om tvångsåt-gärder mot människor som frivilligt sökt vård och kansjälvfallet av den enskilde uppfattas som ett över-grepp och därmed riskera att minska förtroendet förden psykiatriska sjukvården hos vederbörande. Dettamåste motverkas och de nu föreslagna förändringarnamåste uppfattas om åtgärder för att höja rättssäker-heten och bättre tillvarata patienternas integritet.Vänsterpartiet vill som framsteg också framhållaförslagen om att fler patienter kan få tillgång tillstödpersoner och att uppdragen kanfortgå också efter vårdtidens avslutning - dethandlar . Likaså är det positivt attbegreppet vårdplan införs och att ändamålet tydlig-görs i lagstiftningen samt att en innehållsmässig ut-veckling av planeringsinstrumentet förutsätts. Försåväl arbetet med stödpersoner som vid vårdplaneringgäller mycket ofta att en fungerande samverkan medkommunernas socialtjänst kommer till stånd. Idagsläget är bristerna tyvärr alltför stora på mångahåll och drabbar patienter eller klienter så att ettåterinträde i samhällslivet ibland allvarligt försvåras.Det brister betänkligt på många håll i landet när dett.ex. gäller boende, daglig sysselsättning och ett fun-gerande nätverk. Det här är ett område som vi förut-sätter att den särskilde utredare som regeringen hartillsatt för samverkansproblemen granskar och läggerfram förslag på.Ytterligare ett område där det föreslås förändring-ar är permissionsbestämmelserna. Möjligheten att geen patient tillstånd att vistas utanför sjukvårdsinrätt-ningen till vårdtidens slut föreslås bli avskaffad. Per-missioner ska alltid tidsbestämmas och stå i överens-stämmelse med vårdplanen.Vänsterpartiet anser att de föreslagna förändring-arna av permissionssinstitutet i princip innebär för-bättrad rättssäkerhet och tydlighet i lagstiftningen.Det kan dock vara på sin plats att noga följa utveck-lingen av dessa förändringar. I regeringens proposi-tion nämns ett uppdrag till att följautvecklingen av dessa förändringar , ochvi menar att det torde vara en väl motiverad åtgärd.Fru talman! har i ett särskilt yttran-de klargjort sin syn på möjligheterna att under pågå-ende tvångsvård verkställa beslut om avvisning, ut-visning eller utlämning. har tidigare imotioner och i andra sammanhang framfört kritiskasynpunkter på sådana beslut. Vi vet att en del männi-skor med tydliga kvarstående vårdbehov råkat mycketilla ut vid eller strax efter verkställandet av besluten. Idet nu föreliggande betänkandet finns inga förslag tillförändringar av nu gällande bestämmelser. Vänster-partiet vidhåller sin kritiska uppfattning i denna fråga.Vi anser att bestämmelserna strider mot en humanrättstillämpning.Detta var synpunkter med anled-ning av betänkande SoU13.Anf. 60 ():Fru talman! Vi tycker att det här är ett bra förslag.Som vi i det föregående har hört föreslås betydandeförbättringar i förhållande till nuläget. Förslagenförbättrar patientens rättssäkerhet, och de ger perso-nalen bestämdare ramar. Jag tycker att Hans Hjortz-berg-Nordlund, och lämnat bra redogörelser för ärendet och innehålleti propositionen.Jag är troligen den enda här i kammaren som haratt tillämpa denna lag, och jag upplever den som enklar förbättring. Jag ser inte förslaget som heltäckan-de, som en helt ny lag där allting gås igenom i detalj,utan jag ser det som en förbättring av det som uppen-barligen inte har varit så bra.Sådana här saker är fruktanvärt svåra. Det svå-raste som en läkare i allmän tjänst har att göra är attbedöma en människa, ofta en person som man aldrigtidigare har träffat, och skaffa sig en uppfattning omifall man över huvud taget ska tvinga sig på honomeller henne. Jag tycker att det nu tas ett bra steg påvägen. Det är möjligt att vi när vi arbetar vidare enligtden här nya lagen finner att den behöver förbättrasytterligare, och ska så ske. Det rör sig om patien-tens integritet.Man kan tycka att det skulle gå att förebygga endel av det elände som det är fråga om. Ofta sviktartyvärr nätverket kring de berörda människorna. Därman känner till dessa borde det byggas upp nätverkfrån kommunens sida för att stötta både de anhörigaoch de sjuka. Ofta blir de anhöriga oerhört slitna.Dessutom känner de att de ska gå in i ett slags tera-peutsituation, och det ska de naturligtvis inte göra. Dåblir de helt nedbrutna.Jag tycker också att det är bra att en kommitté ar-betar med påföljdssystemet för psykiskt störda, ochjag tycker att det arbetet bör få ta den tid som det tar,eftersom det gäller så oerhört grannlaga frågor.Det är också bra att utskottet tillkännager att be-greppet "allmän tjänst" bör definieras bättre. Det varförr provinsialläkarna som utförde de aktuella upp-gifterna. I det här fallet är sjukvården en myndighet.Så är annars inte fallet, men just den här lagen ochsmittskyddslagen, som nämnde, ärde två lagar som kan medföra tvång för patienter.Jag tycker alltså att de framlagda förslagen är bra,och har inte väckt någon motion iärendet. Jag menar att utvisning och avvisning avutlänning i tvångsvård hör hemma under ett annaträttsavsnitt än lagen om tvångsvård för psykiskt sju-ka. Jag har inget yrkande utan vill bara tala om att jagtycker att det är fråga om bra förslag, som innebär enförbättring i förhållande till nuläget.Anf. 61 ():Fru talman! Det här är en synnerligen angelägenfråga. Patientgruppen psykiskt störda är inte den mesthögljudda gruppen i vårt samhälle, och det är oerhörtviktigt att vi ägnar den här gruppen ett stort intresse.Det gäller vissa förbättringar inom den psykiatris-ka vården, som är ett stort och brett område. Center-partiet stöder föreliggande förslag, men jag skulleändå vilja lyfta upp vissa, som jag tycker, viktigafrågor.Det har talats om psykiatrireformen, som var omorganisation. Vi vet alla att den har fört medsig en rad stora problem, som vi verkligen måste tatag i.Vad gäller tvångsvård vill jag säga att intagningmed tvång ju är en kränkning av den personliga integ-riteten. Skulle man kunna komma därhän att mankunde styra detta på frivillig väg i stället och kundeingripa i ett tidigare skede skulle mycket vara vunnet.När man kan påverka den enskilde så att denne kän-ner sig själv kunna styra detta blir vården också lätta-re att genomföra.Det finns en rekommendation om vårdplan, menvi behöver bli bättre på att upprätta vårdplaner. Detställs i lag också krav på patientansvarig läkare. Detär viktigt att detta är skriftligt fastlagt, så att ävenanhöriga kan vara väl medvetna om det. Det får intevara en förvaring utan vårdinnehåll. Vård måste ges itid, av personal som har kompetens. Mycken kompe-tens har försvunnit i de omorganisationer som hargjorts på många håll.När man är verksam inom psykiatrin arbetar manmed sig själv som redskap, och det frestar på. Därförmåste personalen inom psykiatrin få en ständighandledning och ett kontinuerligt påfyllande av kun-skap och kompetens. Jag ser härvidlag brister i da-gens psykiatriska vård.Man kan jämföra med personal inom psykiatrin,t.ex. en läkare, med en kirurg. En kirurg skulle aldriggenomföra ett ingrepp utan att ha en bra skalpell. Denjämförelsen kan vara bra att göra när man bedömerden kompetens som behövs inom psykiatrin.I den psykiatriska vården förekommer stora ochblandade avdelningar med en orolig miljö, som inteär det som patienterna behöver. Neddragningen avantalet vårdplatser är mycket oroande. Det är svårt attbli intagen, och det är långa väntetider, vilket kanleda till att det i slutänden blir en tvångsintagning.Här behövs resurser, och det känns glädjande för migsom centerpartist att vi har lyckats föra över pengarfrån försvaret till vården, med prioritering just avpsykiatrin. Det handlar här faktiskt också mycket omresurser.En annan viktig fråga är bemötandet inom vården,något som har berörts vid många tillfällen. Blir bemött drar man sig för att söka tillbaka igen, ochdet kan leda till att det i stället blir en tvångsintag-ning. Därför är det viktigt att arbeta med bemötandetinom vården.Det har här nämnts bältesläggning. I vissa fall ärdet nödvändigt att ta till sådana metoder när aggres-sionerna inte kan kontrolleras och i ett akut skede föratt få effekt av medicinering, osv. När man kan an-vända det är en medicinsk bedömning. Men det ärotroligt viktigt att det används med restriktivitet ochatt patienten aldrig får lämnas ensam.Jag skulle också vilja lyfta upp en glömd grupp.Det är de som är dömda till rättspsykiatrisk vård ochsom annars borde vara inskrivna i omsorgen ochvistas inom psykiatrin. Det är ingen som vet hur dessaska hanteras och behandlas. Det är inte någon storgrupp. Men det är en viktig grupp. Det är viktigt attarbeta vidare med den.Nu har jag förmånen att sitta i just den kommittésom har i uppdrag att föreslå förändringar i påföljds-systemet. Där är den här frågan belyst. Hela betän-kandet andas också att vi ska avvakta den utredning-en. Det är svåra hänsynstaganden och delikata frågor.Men jag känner att man är på väg att hitta lösningar.Många gånger handlar det om ekonomiska spörsmåloch vem som ska betala. Det får aldrig styra ochpåverka vården för den enskilde. Den enskilde fårinte komma i kläm.Det är också mycket diskussioner kring medicine-ring och vad vården får kosta, vilket som är det billi-gaste läkemedlet eller vilken personal som är billi-gast. Också här är det de medicinska kunskapernasom måste vara det styrande.Jag tycker att förslaget om permissionsbestäm-melserna är bra. Men man måste naturligtvis varamedveten om konsekvenserna. Dessa människor blirdå kvar i vården och upptar en vårdplats, och vård-platser är det ont om. De kostar pengar. Även omförslaget är bra måste man vara medveten om dekonsekvenserna.Förslaget om stödperson är också bra. Men det ärpatienten själv som avgör om man vill ha en sådaneller inte. De som haft med patienter att göra vet attdet inte är alla som vill.I det sammanhanget vill jag också ta upp fråganom stöd efter tvångsintagning. Det är en bra tanke.Det är bra att det finns. Det är också bra att det finnsmedel till bostäder, t.ex. för de bostadslösa, som oftaär psykiskt sjuka. Men tyvärr är det svårt att användade medlen, eftersom ingen önskar att ha dessa perso-ner boende som grannar. Det är ett stort bekymmer.Det är viktigt att man har stödpersoner. Även om desom har ett boende måste ha stödpersoner. Det är lättatt säga att det finns pengar, men ser man på verklig-heten skiljer det sig.En annan viktig sak är polishandräckning vidtransport. Det behövs särskild kunskap och utrustningför det. Det har också där varit diskussioner om vemsom ska betala och vem som ska stå för det. Det fårinte vara ett hinder.En viktig del är de anhöriga. Vårdpersonal måstege sig tid att lyssna på patienter och anhöriga ochinformera. Det kommer ständigt nya exempel däranhöriga inte har fått komma till tals och inte har fåttdelta, och där de psykiskt sjuka lever i stor misär. Dethandlar om tid för personalen att även lyssna tillanhöriga. De anhöriga känner sig utanför. Det ärockså en viktig del att observera.Fru talman! vill jag säga: Låt oss bibe-hålla en decentraliserad psykiatri. Ge den kompetensoch resurser för att kunna ge vård i ett tidigt skede ien bra miljö. Vi har alla hospitaliseringen i gott min-ne. Låt oss inte komma tillbaka till det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )8 § Godkännande av ett nytt protokoll m.m. tilltvå konventionerFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU13Godkännande av ett nytt protokoll m.m. till två mari-na konventioner (prop. 1999/2000:74).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )9 § Ändring i livsmedelslagenFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU18Ändring i livsmedelslagen (prop. 1999/2000:92).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 11 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens voteringen skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 11 majUbU15 Vissa skolfrågorMom. 1 (ansvar, omfattning m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m)3. res. 3 i motsvarande del (c)4. res. 4 i motsvarande del (fp)Förberedande votering 1:14 för res. 314 för res. 4280 avstod41 frånvarandeTalmannen konstaterade att lika röstetal uppkommit.Utgången skulle avgöras genom lottning.Talmannen anmodade ()och () att fungera som kontrollantervid lottningen samt Per () att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett ja och kammarenhade således antagit res. 3.Förberedande votering 2:72 för res. 115 för res. 3222 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:171 för utskottet75 för res. 164 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 38 v, 15 mpFör res. 1: 75 mAvstod: 36 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 13 s, 7 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 15 (praktiska och estetiska ämnen)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:276 för utskottet36 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 76 m, 38 v, 15 c, 13 fp, 15 mpFör res. 2: 36 kdFrånvarande: 12 s, 6 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 36 (skolans värdegrund i praktisk tillämpning)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (kd)Votering:272 för utskottet37 för res. 240 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 73 m, 38 v, 15 c, 12 fp, 15 mpFör res. 2: 1 m, 36 kdFrånvarande: 12 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 1 mpMom. 37 (borttagande av hänvisningen i läroplanernatill tradition och västerländsk humanism)1. utskottet2. 9 (v)Votering:262 för utskottet46 för res. 91 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 118 s, 74 m, 1 v, 36 kd, 15 c, 12 fp, 6mpFör res. 9: 37 v, 1 fp, 8 mpAvstod: 1 mpFrånvarande: 13 s, 8 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 46 (skolans sex- och samlevnadsundervisning)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring som följdeav bifall till mot. 1, 2, 5Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU11 Organisationsförändringar inom rättsvä-sendetMom. 2 (kvalitet och tillsyn)1. utskottet2. 1 (s, v)Votering:156 för utskottet153 för res. 12 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 76 m, 1 v, 36 kd, 15 c, 13 fp, 15 mpFör res. 1: 117 s, 36 vAvstod: 1 s, 1 vFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mpMom. 3 (specialisering inom utredningsverksamhe-ten, m.m.)1. utskottet2. 2 (s, v)Votering:155 för utskottet155 för res. 21 avstod38 frånvarandeTalmannen konstaterade att rösterna var lika deladeoch förklarade ärendet bordlagt enligt 5 kap. 6 § riks-dagsordningen.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 76 m, 36 kd, 15 c, 13 fp, 15 mpFör res. 2: 118 s, 37 vAvstod: 1 vFrånvarande: 13 s, 6 m, 5 v, 6 kd, 3 c, 4 fp, 1 mp11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeNU18 Börsintroduktion av . 1 (börsintroduktion och minskat statligt ägandei , m.m.)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:170 för utskottet139 för res. 12 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 119 s, 36 v, 15 mpFör res.