prot · GO0910 · 2000-10-12 00:00:00 — Bilen har kanske ett lågt värde, och det kommer att sjunka efter-som skatten höjs så mycket.Dessa människor har inte haft någon tid på sig attsälja sina bilar och fundera på någonting annat. Detblir man har på sig.Min fråga kvarstår alltså. Kan regeringen tänkasig att ge dessa människor lite för att ordnasin tillvaro och sina bilaffärer?Anf. 52 Miljöminister ():Herr talman! Jag ska naturligtvis framföra dessasynpunkter till finansministern, som är den som han-terar denna typ av skattefrågor. Jag är inte säker på attjag kan utlova något för positivt re-sultat av den framstöten, men jag ska göra det ändå.Låt mig också tillägga att den höjning som skerför äldre dieselbilar på sätt och vis egentligen bordeha skett . När man avskaffade kilome-terskatten 1993 avstod man ifrån att lägga denna skattpå dessa bilar. Det är det vi gör först . På sätt ochvis kan man säga att de människor som har dessabilar har haft en skattebefrielse under ett antal år.MellanösternAnf. 53 ():Herr talman! Jag blir förvånad när jag hör vicestatsministern tala om . Det låter somom palestiniernas rättigheter med tiden kan devalve-ras, dvs. att den israeliska bosättningspolitiken, sominnebär att man under de s.k. fredssamtalen har byggtut bosättningar i snabb takt och byggt vägar överallt iGaza och på , belönas med att man fårdenna bit mark.Det som man ofta glömmer bort i dagens debatt äratt det har pågått en ockupation . Detvi kallar fredsprocess har för människorna där inne-burit fortsatt ockupation och ett fortsatt övervåld frånmilitären. Det gäller inte bara , utan varjedag de senaste åren.Det är därför människor inte orkar mer. Jag harföljt människors frustration. Folk ville ha fred, menman kan inte vänta på fred hur länge som helst. Det ärdet naturligaste i världen att kämpa mot ockupation.Det hade vi gjort i om vi hade varit ockupe-rade.Det som oroar mig är hur man framställer dennafråga i svenska medier. Jag såg i Nyhe-terna hur palestinska föräldrar framställdes som omde skickade sina barn i döden. Vilka föräldrar i dennavärld vill skicka sina barn i döden? Det är inga - intemuslimska och inte palestinska.Hur tänker vice statsministern agera för att dennabild av konflikten inte ska skapas i och ivästvärlden?Anf. 54 Vice statsminister ():Herr talman! Vi har fria medier. Därför har jagingen möjlighet att agera i den delen. Däremot hop-pas jag att det inte är något missförstånd om var vistår.Insikten om den frustration som finns inte minsthos dagens unga palestinier är ju så uppenbar. Jag harockså varit i och på . Det är så lättatt förstå att det blir stenkastning när man inte sernågon framtid alls och när man i sin frustration ser sigprovocerad så som skedde . Det ärinte alls svårt att förstå. Vi kritiserar det övervåld somhar riktats mot framför allt de unga stenkastandepalestinierna. Det är nämligen ett övervåld, med dehär gummimantlade kulorna, som vi inte kan accepte-ra.Sedan räcker det inte att uttala en sådan här all-män kritik, utan det viktiga är att man kommer i gångmed arbetet för att nå fred. Det är ändå det som är detviktiga.Anf. 55 ():Herr talman! Låt mig ge en bild av det som har fö-rekommit nu men även tidigare. Det är en demonst-ration på det som kallas palestinskt självstyre.Pansarvagnarna kommer fram; det har jag per-sonligen upplevt. Detta är naturligtvis en provokationför dessa människor som då börjar kasta sten, och dåskjuter man tillbaka. Det här har hänt tidigare. Dethär är också vad som händer nu på de ockuperadeområdena.Visst har vi politiker ett ansvar för den bild somskapas i medierna. Tänk er den frustration som i dagskapas bland de araber, muslimer och palestinier sombor i som känner att den här bilden intespeglar att det är en ockupation. Då skapar vi kon-flikter här. Och vi ser en konflikt som skapas mellanden muslimska världen och västvärlden. Det är enkonflikt som jag är väldigt rädd för.Tyvärr måste vi ha en rättvis fred, och vi måste haresultat snabbare. Det går inte att bara gå tillbaka tillfredssamtalen. Vi måste ha en konkret slutgiltig fred,så att vi kan lägga den här konflikten åt sidan och gåvidare.Jag vet att skulle kunna bidra. Bl.a. bordeSverige agera, vilket man inte har gjort tillräckligt,när det gäller export av varor som enligt internationellrätt inte borde få exporteras, nämligen varor som ärproducerade på ockuperad mark. Det har Sverigeaccepterat. Dessa varor har exporterats av israeler tillSverige och EU, och det har man godtagit. Hur agerarvice statsministern i det avseendet?Anf. 56 Vice statsminister ():Herr talman! Inom EU har vi så långt tillbaka somnär jag var utrikesminister diskuterat just denna frågaom varor som kommer från ockuperade områden. Detär naturligtvis någonting som vi inte kan acceptera.Och det har vi klargjort också för den israeliska rege-ringen.Låt mig säga att en stat som har rätt att upp-rätthålla ordningen i sitt eget land, först och främst.Det ska man normalt göra med polis. Det gör normalaländer. Dessvärre är det inte alltid en normal situationi , och då blir det militärer i stället, och kon-frontationerna blir så mycket starkare. Det gäller isynnerhet på de ockuperade områdena att det blirstarka konfrontationer. Det är därför våra vädjandenär så starka om att man ska hålla tillbaka dem somhar vapen - militärer och poliser - och naturligtvisockså försöka lugna befolkningen i övrigt.Det måste ju bli en fred. Den kan vi inte föreskri-va här i den svenska . Det måste parternagöra.SpionerAnf. 57 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern - hon får åtminstone sitta och vila medan frågor-na ställs - som berör både hennes f.d. ansvarsområdeoch det nu interimistiska, och det kanske också ihögsta grad berör henne i hennes egenskap av svensksocialdemokrat.År 1950 bildades MfS i DDR, det som vi kännermera som . upphörde DDR attexistera. Då blev det möjligt för oss att på ett heltannat sätt komma i kontakt med den myckna doku-mentation som fanns angående spioneri.I våra grannländer har man verkligen tagit itu meddet här. Men man har också uppmärksammat att Sve-rige har varit väldigt dåligt på det. Åtminstone harinte vi som är engagerade i de här frågorna sett att dethar gjorts särskilt mycket för att ta reda på vilka detvar som gick på spionutbildningen i , vilkadet var som var uppgiftslämnare, agenter och spioner.Kalla dem gärna landsförrädare!Många av dessa människor är t.o.m. yngre än jagoch statsrådet, som är födda mitt i kriget,och är fortfarande mitt uppe i karriären. Vi vet alltsåinte vilka de är om vi inte verkligen försöker ta redapå det.Det är också intressant att väldigt mycket av dethär spioneriet var riktat mot statsrådets eget parti. Jaghar en liten förteckning här bara över hundra av dedokument som finns i det s.k. . Man kankonstatera att ungefär vart tionde ärende som spio-nerna ägnade sig åt var riktat mot det socialdemokra-tiska partiet.När ska vi ta itu ordentligt med de här agenternafrån DDR, svenskar och andra som verkade mot ossoch som var potentiella landsförrädare?Anf. 58 Vice statsminister ():Herr talman! Det är ju bra att det kommer tillhistorien att det ofta var på det sättet att kommunis-tiska stater på olika sätt försökte bekriga socialdemo-kratin, infiltrera och rikta spioner mot socialdemo-kratin. Det var mycket vanligt förekommande undermånga årtionden. Det är också ett av skälen till att vifaktiskt ständigt och jämt förde kampen mot kom-munismen så hårt och tydligt.När det gäller dessa personer är det en uppgift förmyndigheter, framför allt polisen, att se vad som kan beivras av det här, hur mycket som är pre-skriberat och vad som kan göras ytterligare. Vår polishar haft goda kontakter också med under-rättelsetjänster, så vi känner till en hel del av det härkanske på ett lite annat sätt än en del andra ländergör. När vi har talat med polisen om det här är detuppenbart att man känner till väldigt mycket. Natur-ligtvis finns det ett stort intresse hos polisen av att tareda på allt som går att finna ut i de nu öppna arkiven.Anf. 59 ():Herr talman! Det var ju skickligt vänt av enskicklig politiker att börja tala om att socialdemokra-terna har kämpat mot kommunisterna. Det vet vi, menfaktum är att det finns oerhört mycket att göra. Och ivåra grannländer har det uppmärksammats att svens-karna inte har hållit sig särskilt väl framme när detgäller efterfrågningarna hos t.ex. für die Stasifragen.Det finns alltså väldigt mycket. Det var ungefär10 % som rörde sossarna i det här dokumentet. Deandra berör oss andra eller som helhet.Man har faktiskt den uppfattningen att vi från svensksida har varit oerhört slappa. Det får inte bli på sam-ma sätt som när det gällde att jaga nazister, att dehinner bli lite patetiska, gaggiga gamla gubbar som knappt vet vad de heter innan man kanta itu med dem.Dessa människor finns fortfarande på karriärsste-gen i . Vi kan ha dem nästan var som helstomkring oss. Det är väldigt viktigt att vi vet var dehär opålitliga personerna finns. Jag tror att det vorebra för svenska folket att också se att man tar itu medde här frågorna på samma sätt som när det gällerandra odemokratiska rörelser och organisationer.Anf. 60 Vice statsminister ():Herr talman! Självklart vill vi veta vilka som harvarit spioner och som på något annat sätt har försöktskada vårt land eller organisationer och partier. Mendet är inte en uppgift för oss som politiker. Det är enuppgift för polisen. Och jag vet att polisen har mångaandra kontaktkanaler. Man knackar inte bara på dör-ren till de formella myndigheterna i . Jag hop-pas att polisen utnyttjar alla de här kanalerna, och jagkräver av polisen att man ska göra det.Det är nog bra att vi tar varje tillfälle i akt att fak-tiskt berätta om historien. verkar det nämligensom om man har glömt att det faktiskt under hela 40-,var en mycket tuff kamp mellansocialdemokrater och kommunister. Det kanske ocksåförklarar ett och annat i dagens politiska debatt.Jämställdheten på högskolornaAnf. 61 ():Herr talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nister talar i kammaren ofta om hur viktigt det är förSverige att ha duktiga naturvetare och tekniker för attvi ska ligga i framkant när det gäller IT-teknik, mil-jöteknik, bioteknik m.m. Då måste både kvinnor ochmän lockas att studera på våra tekniska högskolor.Med tanke på detta blev jag oroad när jag härom-dagen läste att det socialdemokratiska studentförbun-det inte fick bedriva en jämställdhetskampanj utanförkårrestaurangen på utanatt först ha bett om lov. Man blev alltså ivägkörd.Det förvånar mig mycket att man återigen ska fåläsa sådana nyheter om efter vårens diskus-sion om den slutna föreningen, som bara var öppenför män och också är rekryteringsbas för forskning.Mina frågor till jämställdhetsministern är: Hur ar-betar jämställdhetsministern för att också våra hög-skolor ska bli "mainstreamade" och jobba för jäm-ställdhet? Och hur kan vi bryta den könssegregeradearbetsmarknaden och utbildningen när det ser ut pådet här sättet?Anf. 62 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är en väldigt viktig fråga somCarina tar upp, inte minst mot bakgrund av att vi isomras fick en dom från EU som säger att metodenmed s.k. Thamprofessurer kan tillämpaspå våra universitet och högskolor. Men det betyder juinte att man inte kan tillämpa positiv särbehandling.Jag vill understryka det, eftersom några högskoloroch universitet tolkade EG-domen pådet sättet. Jag menar, och det menar också ThomasÖstros, att det är ett felaktigt sätt att tolka detta. Jaghoppas att han, för det är ju hans ansvarsområde,kommer att kunna förtydliga det i regleringsbrevet såsmåningom.När det gäller den högre utbildningen och forsk-ningen finns det vissa inslag i den forskningspolitiskapropositionen som är särskilt riktade till kvinnor ochkvinnliga forskare.När det gäller den här typen av kampanj har jagfaktiskt inte läst om det tar upp. Möjligen ärdet så att man måste begära tillstånd för att få hakampanjer på högskolans och område.Det tycker jag i så fall kanske inte är så märkligt.Anf. 63 ():Herr talman! I det här fallet var det så att man be-hövde ett tillstånd. Men då hade man kanske kunnatlösa det lite smidigare än så här, då det blev en JO-anmälan. Det kan tyckas vara ett osmidigt sätt attgöra sig känd.Jag kan också ställa en följdfråga: Hur långt harman kommit med jämställdhetslagstiftningen när detgäller våra högskolor och vår högre utbildning?Anf. 64 Jordbruksminister ():Herr talman! Jämställdhetslagen täcker inte ut-bildningen. Det finns andra lagsystem som, enligt vadjag har förstått, ska vara lika heltäckande. Det finnsmöjlighet att förändra också dem. Men jämställd-hetslagstiftningen, som för övrigt ska debatteras här inästa vecka, täcker bara arbetsmarknaden.Jag vill också tillägga att regeringen för någraveckor sedan tog ett beslut för att motverka det Cari-na nämnde i sitt första inlägg, nämligenenkönade grupper på framför allt gymnasieskolor -för sådana finns - med bara manliga elever och stude-rande. Detta beslut innebar att grupper som vill verkaför en annan ordning på våra gymnasieskolor, manhar kallat dem för feministgrupper, ska kunna sökapengar för att starta en verksamhet mot den här typenav gamla, dåliga strukturer som tyvärr fortfarandefinns.GruvnäringenAnf. 65 ():Herr talman! beslutade i att inte överklaga Miljödomstolens beslut omatt tillåta gruvbrytning i i Sorselekommun. har hyst oro föratt lönsamheten skulle vara låg och att efterbehand-lingen av gruvområdet skulle kunna bli lidande. Medtanke på bl.a. den senaste tidens händelser runt gruv-brytning och dess konsekvenser, t.ex. Aitik, tyckerjag personligen att intresse för attse helheten runt gruvbrytning är intressant.Jag skulle vilja fråga miljöministern hur han serpå agerande i just den här frågan.Anf. 66 Miljöminister ():Herr talman! Jag känner inte till den här frågan.Även om jag gjorde det hade det varit svårt för migatt kritisera myndigheten för att man inte har tagitmöjligheten att överklaga ett sådant här beslut. Up-penbarligen har verket, efter sedvanlig och noggranngenomgång av frågan, kommit fram till att detta äracceptabelt och att man inte behöver överklaga. Jagvet inte så här på rak arm vilka möjligheter jag skullekunna ha att ytterligare sätta mig in i ärendet ochpåverka det.Anf. 67 ():Herr talman! Jag tyckte det var intressant medNaturvårdsverkets intresse att se helheten. Jag kankonstatera att det i budgeten och iden forskningspolitiska propositionen finns en sats-ning på hållbar utveckling och kompetensutvecklinginom gruvnäringen i de två nordliga länen. Det ärpositivt och bra.Sverige är en ledande gruvnation i , och vihar ett ansvar och en möjlighet att vara ledande ävenpå miljöområdet, som är kopplat till gruvverksamhet.Näringen har ju, förutom debatten runt minerallagen,haft en inblandning i ett antal olyckor - i , iRumänien och senast uppe i . Det ärdärför jag frågar om och försöker väcka uppmärk-samhet för roll i det här arbetet.Ska näringen kunna utvecklas positivt måste miljö-tänkandet bli än starkare. Det är här jag tycker att detvore intressant att höra miljöministerns syn på sätt och förmåga att agera i sambandmed den här verksamheten.Anf. 68 Miljöminister ():Herr talman! Om vi nu inte diskuterar det här en-skilda fallet, det enskilda överklagandet, är det klartatt gruvbrytningen är en oerhört viktig fråga när detgäller att få en hållbar utveckling i vårt land och ivärlden i dess helhet. Dels, vilket vi har sett exempelpå, finns det ibland stora säkerhetsproblem medgruvdriften, dels står gruvorna för väldigt mycket avavfallsproduktionen i vårt land och i många andraländer.Jag tycker att det är viktigt att Naturvårdsverkethar en bra kompetens på det här området. Jag trorockså att gruvbrytningens roll blir enviktig del av den miljöpolitiska strategin. Vi kommernu också att arbeta med det förslag till nya prospekte-ringsregler som har lagts fram av en utredning medanledning av ett antal uppmärksammade gruvbryt-ningsprospekteringar där det varit problem när detgällt miljön och naturvården.NeutralitetsutredningenAnf. 69 ():Herr talman! fick neutralitetsutredarenRolf sina starkt försenade direktiv. Den pro-cess som har lett fram till utredning är alltannat än förtroendeingivande från regeringens sida.Det är viktigt att den här utredningen har ett starktoch tydligt mandat från regeringen, men i direktiventill står det bara att det har ansetts angeläget attockså få till stånd en allmän säkerhetspolitisk gransk-ning osv. Av vem har det ansetts angeläget? Jo, avoss moderater, det är ju tydligt. Men anses det inteangeläget också av regeringen?När regeringen använder sådana här härtill-är-vi-nödda-och-tvungna-formuleringar riskerar man attskada utredningens trovärdighet innan den ens harpåbörjats. Därför vill jag fråga vice statsministern:Anser hon att uppgiften är angelägen? Och i så fall:Varför skriver inte regeringen det?Anf. 70 Vice statsminister ():Herr talman! Det är angeläget med denna översyn.Anf. 71 ():Herr talman! En given följdfråga blir då: Varförskriver regeringen inte det?Vidare måste ju utredning ha tillgång tillallt relevant material och alla relevanta personer föratt vara trovärdig. Men i direktiven skriver regeringeni stället att utredaren i nödvändig utsträckning ska tadel av tillgänglig skriftlig och muntlig information.Vad betyder då i nödvändig utsträckning? Är det regeringen? Kan det innebära att manbegränsar det material som får ta del av? Denförsta fick tvärtom avgörasjälv vilket material man behövde ta del av. Och vadbetyder tillgänglig information? Är inte en av poäng-erna med en sådan här utredning att den ska grävafram fakta och göra dem tillgängliga för folket? HarEkéus resurser och mandat från regeringen att gräva,eller avser man tvärtom att begränsa informationen?Därför vill jag ställa följande följdfråga: Är vicestatsministern beredd att ge mandatet attsjälv avgöra vilket material han behöver ha tillgångtill och själv avgöra vad som kan offentliggöras ochpubliceras?Och återigen: Varför skriver inte regeringen attdetta är en angelägen uppgift om man nu tycker så?Anf. 72 Vice statsminister ():Herr talman! Det är naturligtvis så att utredarensjälv bedömer sitt material. Självklart är det RolfEkéus själv som ska bedöma vilket material som förhonom är angeläget att ta fram och analysera. Viskriver tillgängligt material eftersom otillgängligtmaterial faktiskt är lite svårt att få fram. Det är baraatt konstatera.Det här ska också ske i samråd med en referens-grupp av parlamentariker, så vi får nog tillfälle attdiskutera detta i sak.Jag tycker att det är lite futtigt att ständigt hålla påoch ifrågasätta en sådan här utredning redan innanden har kommit i gång.VisumAnf. 73 ():Herr talman! Jag har en fråga angående visum föranhörig till invandrare. Jag hoppas att någon ministerkan svara på den.Om en invandrad svensk medborgare söker per-manent uppehållstillstånd för en anhörig, t.ex. enmoder som blivit änka, och får avslag försöker manmed det näst bästa och söker turistvisum så att mo-dern kan få lära känna dotterns nya släkt i Sverigeoch fira jul med barnbarnen.Men då får hon avslag med hänvisning till den ti-digare ansökan, att det därmed är troligt att hon intetänker ge sig i väg igen från landet.Jag vill veta om det här är en policy.Anf. 74 Vice statsminister ():Herr talman! Vi konstaterade just att ingen av osssom sitter här som svarande har medverkat vidhanteringen av sådana här frågor. Den här frågan börställas till ansvarigt statsråd, och det är Maj-IngerKlingvall.Alternativa bränslenAnf. 75 ():Herr talman! Jag har en fråga på samma ämnes-område som tidigare var inne på, bl.a.bränslefrågan. Jag vill utveckla frågan till att handlaom framtiden, och jag ställer den till miljöministerKjell Larsson.Som ledamot av trafikutskottet möter jag ofta frå-gan från människor: Varför händer det inte mera närdet gäller att få fram alternativa, miljöriktiga bränslenoch bättre miljöanpassade fordon?Vi i trafikutskottet gjorde en resa till nu ihöst och studerade bl.a. . Där har manvarit väldigt målmedveten och satt upp tydliga mål.Man har sagt: ska av bilarna vara s.k.nollemissionsbilar, dvs. bilar som inte släpper utnågonting till omgivningen.Från har vi föreslagit att man frånregering och riksdag borde vara tydligare och ocksåhär i snabbare driva på utvecklingen.Delar miljöministern åsikten att den här utveck-lingen behöver påskyndas i ? Och i så fallvilka ytterligare konkreta åtgärder är han beredd attföreslå för att verkligen åstadkomma detta?Anf. 76 Miljöminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen att den härutvecklingen behöver påskyndas. Det faktum att detsker omfattande ökningar av utsläppen från trafiken,särskilt när det gäller koldioxid, gör - åtminstone pålite - att detta är en nödvändig utveckling.Det positiva är att vi i regeringen har engageratoss mycket i att stödja biogasprojekt i ganska mångakommuner med bra resultat. Vi har gjort det genomatt stödja ett antal s.k. pilotprojekt, framtagningen avetanol osv. Jag diskuterar just nu med finansministernom hur vi ska hitta en bra och hållbar strategi för dethär stödet.Det har funnits problem när det gäller det som vihar gjort . Vi har t.ex. inte i första hand kanskestött inhemsk producerad etanol som har varit ekolo-giskt av hög kvalitet, utan vi har stött användningenav vinetanol från vinöverskott, vilket interiktigt var meningen.I har man valt metoden att ett visstantal procent av alla bilar ska vara av det här slaget. Idet samarbete som finns inom EU har vi valt att ha enviss målförminskning av koldioxidutsläppen totaltsett, vilket också stimulerar den typen av bilar sominte har dessa utsläpp.Anf. 77 ():Herr talman! Jag uppskattar att miljöministern,liksom jag, tycker att det är angeläget att vara pådri-vande på det här området. Men jag är alldeles överty-gad om att det behövs mera tydliga åtgärder för ska komma någon vart. Det räcker inte med målför att man ska reducera koldioxidutsläppen.Dessutom är det lite märkligt att det nu aviserasbeskattning av biodrivmedel som regeringen och dessstödpartier gör i budgetpropositionen.Är miljöministern beredd att t.ex. skapa en nymiljöklass för alternativa typer av diesel för att på-skynda och bejaka den utvecklingen? Är han bereddatt se till att alternativbränsle blir tillgängligt på allabensinmackar runtom i landet så att det inte blir enhönan och ägget-situation ? Är han slutligenberedd att göra upp en tioårsplan för att halvera fos-silbränslebaserade drivmedel och i stället målmedvet-et ta fram alternativa biobränselbaserade drivmedel?Anf. 78 Miljöminister ():Herr talman! Jag är beredd att pröva samtliga ex-empel som har nämnts. Vi diskuterar också dessaexempel och ett ytterligare antal exempel för att sti-mulera den här utvecklingen. Det sker inte minst motbakgrund av de allvarliga hot som klimatförändring-arna innebär och som gör att vi måste hitta alternativabränslen till de fossila bränslena. Då handlar detmycket om biobränslen, och det gäller att få fram enbra utveckling på det området.Vi har gjort mycket. Vi kommer att fortsätta attarbeta med det, och vi kommer att tvingas och attvilja göra ganska mycket i framtiden.GodstransporterAnf. 79 ():Herr talman! Jag har med intresse följt dagensklimatdebatt, där miljöministern mycket tydligt påpe-kade behovet av att föra över godstransport från vägtill järnväg.Nu ser jag till min bestörtning att tydli-gen inte har råd att bygga dubbelspåret mellan och . Det är precis ett sådant projekt somskulle göra det möjligt att föra över väldigt myckettrafik från väg till järnväg.Kommunalråden i och vill ha klarabesked från och regeringen om vad somgäller i den här frågan. Jag undrar om miljöministernhar något klart besked att ge kommunalråden i Mjöl-by och Motala.Anf. 80 Miljöminister ():Herr talman! Nej, tyvärr kan jag inte ge klara be-sked av det slaget. Det här är ju en fråga som liggerunder Näringsdepartementet.Däremot kan jag ge besked om min alldeles be-stämda vilja att hitta flera olika sätt att i , menkanske ännu mer i , föra över trafik frånlandsvägarna till järnvägarna, inte minst gäller detgodstransporter.