prot · GO0939 · 2000-12-04 00:00:00 — Vi har ettväldigt stort förtroende och det ska vi vara mycketrädda om.Vi är sju länder som klarar FN:s gräns på 0,7 %.Vi är fast beslutna att nå tillbaka till av BNI.Som jag sade i mitt huvudanförande kommer vi, medden ökningstakt som finns i budgeten, aldrigatt ha använt så mycket av våra samlade resurser tilldet internationella utvecklingssamarbetet. Men dettaär ett etappmål. Vi är alltså inte nöjda, utan vi villfortsätta och öka biståndet till 1 %.Anf. 97 () replik:Fru talman! Det är riktigt att har ett högtförtroendekapital när det gäller biståndspolitik. Dethar vi byggt upp och det ska vi varaglada över.Det är ingen tvekan om att det har naggats i kan-ten, och det har många av oss mött när vi har varit iFN eller ute i olika länder och biståndsfrågorna harkommit upp. Därför är det angeläget att vi kommertillbaka i det höga förtroende som vi har haft.När det gäller biståndet kan vi faktiskt inte riktigtgöra som biståndsministern och säga att vi aldrigsatsat så mycket. Jo, i kronor, men talar vi omprocent. Allting annat har också ökat i och med attden samlade mängden pengar har ökat. Enprocents-målet är lika viktigt ändå.Det här med signalerna till omvärlden. Sverigehar legat väldigt lågt. Det har förvånat många. harvi god ekonomi, och så går det så sakta att det ärmillimeterssteg, eller hundradelar av procent de när-maste åren. Varför ska det gå så långsamt när ekono-min är så god? Eller är inte biståndet ett prioriteratområde?Anf. 98 Statsrådet () replik:Fru talman! När det gäller förtroende för och till-tro till tror jag att vi har kunnat skicka denoerhört tydliga signalen till vår omvärld att när eko-nomin i nu går bra, när vi har sanerat vårastatsfinanser, då är biståndet ett prioriterat område, dåhöjer vi biståndet successivt. Det har varit ett väldigtviktigt besked till omvärlden att det internationellautvecklingssamarbetet är en helt central fråga för densocialdemokratiska regeringen.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Jag vill också tacka för det här anfö-randet. Det var en mängd saker som var bra i det,särskilt engagemanget för aids. Då vill jag fråga bi-ståndsministern om hon delar uppfattningen om attvärldens ledare, vilka företrädesvis är män, bör gå utoch tala klarspråk till de män som sprider den härsjukdomen, farsoten, över världen så att de faktisktslutar med det sexuellt vidlyftiga beteendet, som mycket stor del är orsaken till spridningen, ochanvänder kondom. Mediciner bör finnas tillgängliga.Men det handlar väldigt mycket om beteende. När jagtalar om det tydliga budskapet inkluderar jag vår egenstatsminister i den frågan. Jag skullevilja uppmana biståndsministern att verkligen upp-mana att gå ut och tala om detta, efter-som har inte ville svara på min interpellation som jaghade tidigare.Jag är glad för att vi ska driva på när det gällerjämställdheten när vi blir ordförandeland i EU. Jagvill gärna göra en kommentar till det. Det är viktigtatt vi verkligen jobbar hårt med den frågan och får inden i EU:s biståndsarbete.Sedan till min tredje fråga, om landsbygdsutveck-lingen, som jag hade uppe med all-deles . Jag tror att regeringen säkert vill väl ochvill gärna att det ska vara livsmedelsproduktion i allaländer. Men skillnaden är kanske i engagemanget ochkraften just i den frågan. Jag skulle önska att rege-ringen fokuserar detta mycket mer. Jag är alldelesövertygad om att man inte kan hoppa över stadier iutvecklingen. Varje land måste ha en livsmedelspro-duktion och ett jordbruk som fungerar för att kunnalyfta sig ur sin fattigdom.Jag har en fjärde fråga. Vi har en reservation i dethär betänkandet som handlar om en utredning om ennordisk Afrikafond för att man ska kunna få riskka-pital just till länder. Det är uppenbarligenmycket stora risker och svårt att få investeringar dit.Hur ser biståndsministern på det?Anf. 100 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är oerhört viktigt att det finns ettledarskap som är tydligt när det gällerhiv/aidskatastrofen i världen. Det är också någontingsom jag tar upp vid mina besök, nu senast när jagträffade presidenten i men också andra leda-möter i regeringen och ett antal parlamentariker frånolika politiska partier i parlamentet i . Vidiskuterade frågan hur oerhört viktigt det är med etttydligt ledarskap.När det sedan gäller jämställdheten och EU ser vifram emot att ta emot den handlingsplan som är ettkonkret uttryck i förhållande till den deklaration somantogs av utvecklingsrådet om jämställd-het. Det är en viktig horisontell fråga för oss i bi-ståndspolicyn att jämställdhet ska genomsyra allbiståndsverksamhet. Det här kommer vi förhopp-ningsvis verkligen att få arbeta väldigt aktivt medunder vårt ordförandeskap, och det ser jag mycketfram emot.När det gäller landsbygdsutveckling tror jag attdet som är viktigt och det vi också arbetar för inomden svenska biståndspolitiken är att stödja utveck-lingen av lokala marknader. Det tycker jag ocksåvisar sig väldigt tydligt i vårt sätt att stödja WorldFood Programme. Generalsekreteraren var här i , . Där har vi ett unikt stöd. Vi gerbara pengar till programmet därför vi på det sättetverkligen vill vara tydliga och markera att det här ärpengar som man ska handla för på den lokala mark-naden. Det är bara ett exempel på hur vi konkret kanarbeta med just den här inriktningen.En nordisk Afrikafond får jag återkomma till.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! När det gäller ledarskapet och bud-skapet om aids är det viktigt att gå fram med detbudskapet till president, som ju inte harnågot ärofullt förflutet i den frågan. Jag vill verkligenrikta den uppmaningen.Jag lyssnade också på , och det varganska intressant. Vi talade mest om katastrofsitua-tioner, för det är då man ska ha livsmedelsbistånd ochinte någon annan gång, och det hoppas jag att vi äröverens om. Men även då ville EU helst ge pengar,och det var lättast att få stöd i form av livsmedel ochinte utsäde t.ex. för att man skulle kunna få en pro-duktion vid nästa säsong. Det var mycket svårare. Detvar en samfälld uppfattning från dem som var här.Därför är det viktigt att ligger på. Jag vet attvi inte gör på det sättet, men vi behöver driva på inomEU även i fråga om EU:s bistånd och EU:s agerande ide här frågorna. Vi har verkligen någonting att kom-ma med, och det är otroligt viktigt. Men jag syftarockså på den pågående livsmedelsproduktionen iländer som inte precis är utsatta för katastrof menändå har en brist och där man alltså överflödas av vittbröd som kommer från franskt vete, som jag upplevtflera gånger. Det tar en så hårt när man vet att desjälva kan producera i stället. Då slår man bort mark-naden för de fattiga bönderna. Det är mycket som ärsvårt. Det handlar om handelspolitik, men det handlarockså om produktionen och möjligheten att äga mark,markfrågor och över huvud taget hela jordbrukspoli-tiken i många av länderna.Anf. 102 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag tror inte att det råder någonoenighet mellan och mig omsynen på hur viktigt det är att utveckla jordbruket i defattiga länderna och om att det handlar om att stödjautvecklingen av lokala marknader. Det här en frågasom är viktig inom ramen för EU men också för vårteget bilaterala bistånd. Handelspolitiken är som sagtviktig som en motor att just kunna utveckla lokalamarknader och öka möjligheterna för export av pro-dukter som vi är intresserade av, självklart, i de rikaländerna.Frågan om en nordisk Afrikafond uppfattade jaghandlade om att med ytterligare kraft kunna finnasmed i kriser.Anf. 103 ()replik:Fru talman! Jag tänkte knyta an till det ministernsade tidigare om att det var viktigt med helhetssyn. kunde vi ta del av en rapport från ochKolahalvön om det katastrofala läge man faktiskt hardär och har haft när det gäller riskenmed kärnavfallet där och hotet mot vår närmiljö.Det har länge funnits en diskussion om detta ochäven tillskjutits vissa medel både från nordiskt sam-arbete och från svenskt samarbete, men det har intehänt särskilt mycket. förs en diskussionfrån Försvarsdepartementets sida om gemensammamilitära övningar med . Jag undrar om maninte skulle kunna ha en bättre helhetssyn och i ställetanvända de resurserna för gemensamt hanterande avkärnavfallet.Min andra fråga gäller den katastroffond som vihar tagit upp i vår reservation. Det finns ett behov avatt snabbt kunna tillskjuta medel vid katastrofer sominte kan förutses. Är ministern villig att titta vidare pådetta?Min tredje fråga berör arbetet inom Sida. Detfinns där ett förvaltningsanslag med begränsningarför hur mycket man får använda till att utreda ochlägga upp projekten. Det innebär att man inte hinnersatsa på de småskaliga projekten, eftersom det blirstörre förvaltningsandel för dem, medan det är lättareatt satsa på de storskaliga projekten. Är ministernvillig att se över detta?Anf. 104 Statsrådet () replik:Fru talman! Låt mig börja med den sista frågan.Frågan om förvaltningsanslagen hör till dialogenmellan myndigheten och . Denföljs alltså av Utrikesdepartementet.Vad gäller frågan om en katastrofbiståndsfond harvi, som jag bedömer det, goda resurser i budgeten tillhumanitära insatser. Dels går tillSida för humanitära insatser, dels går ett antal hundramiljoner multilateralt bl.a. till Program-me, UNHCR och UNWRA. Vi bistår också OCHA,som samordnar de konsoliderade appellerna.Jag har inte upplevt att det i sådana här krislägenhar fattats pengar, utan vi har alltid lyckats mobiliseraekonomiska resurser i krissituationer, senast vid tvåtillfällen till västra . Det är min bedömning avfrågan om en katastroffond.Anf. 105 ()replik:Fru talman! Jag vill återigen ta upp frågan omKolahalvön och samarbetet med . Kan mi-nistern som ett led i en helhetssyn tänka sig att sam-arbeta mer med Försvarsdepartementet och eventuelltsatsa pengar och resurser på att sanera istället för att göra militära samövningar?Anf. 106 Statsrådet () replik:Fru talman! Det här är ju en fråga som ställd pådet här sättet framför allt berör Försvarsdepartemen-tet. Jag är inte beredd att ge besked i den frågan, utanden får ställa till försvarsmi-nistern.När det sedan gäller vårt östbistånd över huvudtaget är det viktigt att kunna samarbeta kring miljö-frågorna, men jag vill inte heller därvidlag gå in pånågra detaljer.Anf. 107 () replik:Fru talman! Till det sista replikskiftet om en ka-tastrofbiståndsfond kan väl sägas att tanken bakomdenna är att katastrofbiståndet inte ska inkräkta påövriga biståndsinsatser. Som det är kan en kata-strof i vår omvärld innebära att vi för över pengarfrån andra angelägna biståndsinsatser till ett katastro-fområde. Därför anser också att det äroerhört viktigt att bygga upp en sådan fond.Jag skulle vilja ta upp tre andra frågor med bi-ståndsministern. Fattigdomen i världen är klädd ikvinnokläder. Det är uppenbart att kvinnor utför dettyngsta arbetet till de lägsta inkomsterna, med mindreförmögenheter och makt än män. harföreslagit att vi ska bilda ett finns ett centrum för miljöekonomi i Göte-borg och . Om man vill förstärka kvinnoperspektivet iutvecklingspolitiken måste man ge förutsättningar fördet. Vilka förutsättningar anser ministern att vi börskapa, och hur ska det gå till?Nästan samtliga talare har i debatten talatom vikten av ett närmare samarbete mellan olikapolitikområden för att nå framgång i utvecklingspoli-tiken, och det gäller kanske framför allt handelspoli-tiken och biståndspolitiken. Är ett något tätare samar-bete på gång, eller har ministern i övrigt några nyhe-ter att presentera när det gäller ett sådant samarbetemellan utvecklingspolitiken och arbetet med handels-frågor?Till sist: EU-biståndet är ett sorgebarn. Hur skaSverige agera för att vi ska komma till rätta med dekatastrofala bristerna i planering, genomförande ochutvärdering av EU:s biståndsinsatser?Anf. 108 Statsrådet () replik:Fru talman! Det var mycket på en gång. Vi får sehur mycket jag hinner svara på. Vad först gäller ka-tastrofbistånd är min erfarenhet av det sätt som vi harkunnat hantera de kriser som har uppstått påatt de inte har inkräktat på det ordinarie biståndetannat än möjligen marginellt.Beträffande ett institut som särskilt ska ta handom genusfrågor pekar själv på att detta ärfrågor som är uppmärksammade på flera olika ställen,både på forskningsinstitutioner och på annat sätt iSverige. Jag har svårt att bedöma vad ett särskiltinstitut ytterligare skulle kunna tillföra. Jag vill inteavfärda tanken, men jag behöver nog mera av argu-ment från i den frågan.När det sedan gäller hur vi själva jobbar med dettahar Sida en särskild handlingsplan. Gender är enfråga som ska genomsyra allt bistånd. Vi gör ocksåväldigt mycket av insatser som är inriktade generelltmot kvinnor men också direkt till kvinnoprojekt.Detta kan vi tala mycket om.Vad gäller samstämmighet hänvisar jag tillGLOBKOM, den utredning som arbetar på att finnaett sätt att få de olika politikområdena att samverkabättre. Vi tror att det här finns stora vinster att göra.Samstämmighetsfrågorna är också väldigt väsentliganär det gäller att utveckla ett bättre EG-bistånd.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var lite hoppingi-vande att ministern öppnade för tanken på ett institutför genusfrågor. Min tanke med att ta upp Centrumför Miljöekonomi i och Wallenberginstitu-tet var att visa att det finns institutioner som arbetarmed andra perspektiv bl.a. på utvecklingsfrågor menatt det skulle behövas ett särskilt institut som arbetarmed kvinno- och könsaspekten på biståndspolitiken,eftersom vi vet att fattigdomen är så orättvist fördeladmellan könen.Jag tar också upp frågan om EU-biståndet, somministern kanske inte riktigt hann med att besvara.Vänsterpartiet har ställt kravet att ska verkaför att EU:s totala budget inte ökar innan man harkommit till rätta med de allvarliga bristerna i plane-ring, genomförande och utvärdering av biståndsinsat-ser. Hur ser biståndsministern på det?Anf. 110 Statsrådet () replik:Fru talman! Vår finansiering av EU-biståndetbygger på en procentsats, en sorts automatik. Jag kandock försäkra att är en mycketstark tillskyndare av en förbättring av EG-biståndetnär det gäller både effektivitet och kvalitet. Det ser utsom om vi har anledning att hysa förhoppningar omatt uppnå en bättre situation. Vi har, som jag nysssade, antagit en ny policy som vi i långa stycken ärväldigt nöjda med från svensk sida. Vi har just beto-nat de viktiga horisontella frågorna, som jag kallardem, som ska skära rakt igenom alla andra frågor. Dehandlar om miljö, om gender och om barn.Frågan om barnen lyckades jag som ansvarig mi-nister faktiskt vid sittande bord från sida fåin i deklarationen. Det är vi väldigt nöjda med. Dethandlar vidare om hela definitionen av fattigdomsbe-greppet, som faktiskt finns med i EG:s utveck-lingspolicy.Det handlar också om budgetlinjer, tekniska frå-gor som hur den framtida organisationen ska se ut.Det kan vara väsentligt för både effektivitet och kva-litet. Samstämmighet, samverkan och landstrategierär viktigt. Det handlar om att få ihop det på marken,lokalt i våra respektive partnerländer. Det kommer attvara viktigt för att utveckla EG-biståndet, på det sättsom vi från svensk sida önskar.Anf. 111 ():Fru talman! Att stödja våra grannar i Central- ochÖsteuropa är fundamentalt i svensk utrikespolitik. Ibörjan handlade öststödet om resursöverföring. Viville förhindra att länder och ekonomier kollapsade.En oerhört viktig uppgift i början var att ersättaalla de samhällsfunktioner i bl.a. de baltiska staternasom tidigare skötts från . Därefter kom en fasnär vi ville bidra till byggandet av rättsstatens ochmarknadsekonomins institutioner liksom byggandetav demokratiska försvarsmakter och stärkandet avmiljöskydd.De baltiska staterna och de andra fria län-derna kring måste nu börja betraktas påsamma sätt som alla våra andra grannländer. Inomnågra få år kommer de att vara EU-medlemmar, pre-cis som vi är. Inom är de kanske ocksåmedlemmar i . Några länder har redan blivit det.Vi kan hoppas och tro att inte minst de baltiska sta-terna på någon enstaka generation kommer att nåvästerländsk levnadsstandard.Bistånd, öststöd, är inte det naturliga tillståndet.Handel, investeringar, politisk samverkan, utbyten påalla områden, spontan integration är det naturliga,precis som med våra västliga grannländer.Utvecklingen har kommit så långt att fokus idet svenska stödet alltmer flyttas österöver, från Ös-tersjöns östra strandstater till det nära . Län-derna i är, som små öppnaekonomier, starkt utlandsberoende. Det gäller alldelessärskilt för länderna i . Både import ochexport är relativt sett mer betydelsefulla för dessaländer än för de nuvarande EU-länderna. De nyamarknadsekonomierna är beroende av goda villkorför marknadstillträde. EU:s handelshinder måstedärför avvecklas. Det är orimligt att EU å ena sidanbedriver omfattande stödprogram för att stödja län-dernas ekonomiska utveckling som man åandra sidan ännu inte ger dem fullt marknadstillträde.I den delen bör EU faktiskt lära av , som kanvisa vägen mot en avreglering av handeln.I samband med utvidgningen av EU flyttas EU:syttre gränser österöver. EU-länderna har då en befo-gad och legitim anledning att söka skydda sig motbrottslighet, smuggling och illegal invandring genomordentliga gränskontroller och gränsskydd. Den yttregränskontrollen är i själva verket ett villkor för attkunna upprätthålla den fria rörligheten inom unionen.Samtidigt med byggandet av yttre gränsskyddmåste hänsyn tas till människors traditionella kon-takter, handel och rörlighet. Den får inte inskränkaspå ett orimligt sätt. Ett helt byggs just genomvardagskontakter och vardagsutbyte mellan männi-skor.Man måste också efter EU-utvidgningen kunnabesöka varandra över gränser, turista i varandrasländer, bedriva småskalig handel och behålla alla dekontakter som funnits fram till utvidgningen. Detmåste uppmärksammas särskilt, eftersom EU för-modligen och förhoppningsvis kommer att omfattaflera baltiska stater som har ekonomiskt utbyte medRyssland och med varandra. Den spontana ekono-miska integrationen mellan EU och närområdet måstefortgå.Ett viktigt exempel är , somgränsar till kandidatländerna och . Detär viktigt att samarbetet utvecklas och att det finns enöppen handel med . På många sätt kanKaliningrad bli ett lackmusexempel på EU:s förmågaatt integrera Ryssland.Fru talman! Det svenska stödet är ett komplementtill det vi EU-länder gör tillsammans. Stödet till debaltiska staterna måste fortsatt inriktas på uppbygg-nad av rättsstatens funktioner, förvaltning och mark-nadsekonomins institutioner liksom miljöområdet,som är särskilt viktigt. Allt detta måste ske inomramen för samverkan med . Det svenska stödet bör särskilt inriktas på attstödja de områden där EU är lite eller inte alls aktivt,t.ex. säkerhetsstöd, miljöförbättrande åtgärder ochsmittskyddsåtgärder.I varje svenskt stöd måste kunskapsöverföring gesen betydande vikt. Kunskapsöverföring bör vara ettkvalitativt inslag i samtliga våra stödprojekt ochdessutom syftet för enskilda, konkreta projekt. Dethandlar också om förmågan att i praktiken hanteraEU:s regelverk i kandidatländerna.Fru talman! Det är viktigt, både för länderna själ-va och för stabiliteten i regionen att de baltiska sta-terna bygger trovärdiga demokratiska försvarsmakter,samarbetar med varandra och deltar i västliga samar-beten som PFP. bidrar med kunnande,råd och utbildning på ett mycket framgångsrikt sätt.Det bör fortsätta.Hela det samlade säkerhetsstödet till ,och bör fortsätta. Det är nämligen enuppgift som inte hanteras inom ramen för eller stödprogram. Jag vill påståatt just i byggandet av demokratiska försvarsmakteroch civil säkerhet kan de nordiska länderna, tillsam-mans och var för sig, spela en extra viktig roll förregionens utveckling.De baltiska staterna önskar allihop vinna medlem-skap i Nato. Det ligger också i intresse att delyckas. Vi lever själva tryggare med tryggare grannar.Det gäller också för , trots vad som oftasägs.Sverige bör, enligt vår uppfattning, understödja debaltiska ländernas ambition att ingå i en europeisksäkerhetsordnings alla delar inklusive deras arbete förNatomedlemskap. Det är konfunderande att densvenska regeringen saknar vilja i en fråga som är såviktig för närområdets säkerhetspolitiska utveckling.Fru talman! Den s.k. Östersjömiljarden hanterashelt vid sidan av det övriga östbiståndet och är ett sättatt ställa medel till statsministerns förfogande förinternationella utspel. Det är beklagligtvis lätt att draparalleller med hur Sydafrikasatsningen, som påmånga sätt gick fel, hanterades.Vi moderater avvisade Östersjömiljarden. Statligasubventioner som utgår för att öka den svenska sys-selsättningen är inte att anse som ett stöd till Öster-sjöländerna i reell mening. Att bidrag utgår endast tillsvenska företag skapar konkurrenssnedvridning ochmotverkar strävan att åstadkomma en rationell re-sursanvändning. Det är inte ovanligt att avpengarna inom Östersjömiljarden beräknas återgå tillSverige igen.Den 6 april svarade handelsminister på en fråga från mig om Östersjömiljarden.Han sade då att "erfarenheterna av Östersjömiljardenvarit positiva". Vidare sade han att bör fort-sätta att använda detta nya instrument för att på ettoffensivt sätt främja det svenska näringslivets intres-sen och sysselsättningen i regionen. kritise-rade statsrådet mig för att jag hade invändningar motvad han kallade ett innovativt, nyskapande verktygför att stärka handel och investeringar i Östersjöregi-onen.Jag har mycket svårt att tro att är lika rosenkindad som . Förknappt en månad sedan läckte Östersjömiljardssek-retariatets egen lägesrapport ut. Den innehåller svi-dande kritik mot hur Östersjömiljarden fungerat ochhanterats.Till att börja med har ansvaret för Östersjömiljar-den ständigt flyttats runt. Inledningsvis låg ansvarethos Statsrådsberedningen, i det av statsministerntillsatta . Ansvaret flyttades 1997 tillNärings- och . Hösten 1998flyttades ansvaret till den exportfrämjande enheten påUD, och flyttades ansvaret tillenheten för Central- och Östeuropa.Oklara ansvarsförhållanden har präglat hela hante-ringen. Handläggare har kommit och gått. Kontinui-teten har blivit lidande. Det finns stora brister i hante-ringen av projektmedlen. Exempel på det är, enligtUtrikesdepartementet, dålig beredskap i departemen-ten, långsam ärendehantering och revirtänkande pådepartementen. Man såg Östersjömiljarden som enmöjlighet att fylla på sin ordinarie budget.Det råder oklarhet om den övergripande målsätt-ningen med Östersjömiljarden samt om vilka kriteriersom ska gälla för att projekt ska beviljas pengar.Redan propositionen 1996 var oacceptabelt oklar ibeskrivningen av Östersjömiljardens innehåll, vilketvi moderater då påpekade. Varningssignaler harverkligen inte saknats. Oklarheter har funnits medfrån början. var huvudutskott förhanteringen av frågan. Trots att utskottets kansli fleragånger kontaktade departementet gick det inte attutröna t.ex. vilken typ av stöd till svensk livsmedel-sexport det var fråga om när det gällde Östersjömil-jarden.UD skriver: När regeringens sysselsättningspro-position antogs av fanns det inte klara for-mer för hur processen kring Östersjömiljardsanslagetskulle administreras. I utvärderingen av Sverigesöststöd skrevs att det som skiljer Öster-sjömiljarden från det ordinarie östsamarbetet varformerna för handläggningen och utbudsstyrningen.Utvärderarna menade att den annorlunda organi-sationen påverkades av en önskan att nå uppmärk-samhet och utrikespolitisk goodwill samt viljan attstödja svenska företag. De uppställda målen medsatsningen är tämligen vagt formulerade, och detfinns otydligheter i vilka sorters projekt som förvän-tas. Det brister i kopplingen mellan mål och medel,och det finns stora brister i administrationen.Man bedömer från UD:s sida att många projektkommer att ha små möjligheter att stå på egna benefter avslutat stöd. Vissa projekt har inte ens till-kommit efter ansökningar utan har initierats inifrån,politiskt, och då saknas det ibland helt projektansök-ningar.