prot · GO0939 · 2000-12-04 00:00:00 — sade i sitt anförde attdet var ingen som hade använt biståndet som en bud-getregleringspost eller som en konjunkturregulator.Men kan väl inte förneka att biståndetfaktiskt har sänkts även i pengar räknat t.ex. genomden s.k. krisöverenskommelsen 1992 mellan Social-demokraterna och de fyra borgerliga partierna somingick i regeringen, , . 83 () replik:Fru talman! Jag kommer inte ihåg det exakta vär-det i absoluta tal. Det är möjligt att har rätt.Det var kanske vid det årtalet som det i absoluta talvar mindre pengar. Det är möjligt, jag vet inte.Men säger mig min min-nesbild att det inte har blivit mindre pengar. Ofta hardet blivit lite mer pengar, visserligen inte så mycketmen lite mer.Vi får skilja på två olika ambitioner, dels procen-tambitionen, dels de reella talen i pengar. Sedan får vitänka oss för hur mycket vi skär ned i tandvården, isjukvården osv. Vi som jobbar med biståndspolitikmåste ju vara medvetna om det. Vi måste ha propor-tioner på saker och ting.Återigen: Utifrån de värderingar som jag taladeom tror jag att vi är överens om att vi kännerväldigt starkt för de värderingar som vi står för. Dedriver oss att ge väldigt hög prioritet åt biståndsinsat-ser och andra insatser för att de fattiga ska få detbättre.Anf. 84 () replik:Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag tolkardet som att det inte finns någon som helst förutsätt-ning för att Socialdemokraterna framöverskulle göra samma sak som man gjorde 1992, nämli-gen att i absoluta tal sänka biståndet.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag kan inte utställa några garantierför tid och evighet. Som allmänpolitiker kan mankonstatera att regeringens ekonomiska politik är suve-rän. Den går mycket bra - jag ser att ni nickar i bän-karna och det tar jag till mig.Sett i det långsiktiga perspektivet talar allt för attså inte skulle bli fallet. Men det är klart, man kan juinte garantera för tid och evighet. Vi kan ju hamna ikrigskriser som gör att vi inte kan klara det. Vi fårhoppas att det blir så som säger.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Millenniets första möte med handlade om hiv och aids, och det slog fastatt hiv och aids är en fundamental fråga också förmänsklig säkerhet. Det var ett historiskt tillfälle. Förförsta gången var en sjukdom uppe för tematisk be-handling i . har ocksåbarns villkor och kvinnors viktiga roll under och efterväpnade konflikter varit uppe i säkerhetsrådet. Dettavisar att det finns en ökad insikt om en bredare defi-nition av säkerhet utifrån den starka kopplingen mel-lan sociala utvecklingsfrågor och säkerhet.Hiv och aids är, förutom en tragedi för dem somdrabbas, deras familjer och anhöriga, ett växandeproblem som påverkar hela länder och i vissa fall helaregioner. Nya siffror visar att ökningen av hiv ochaids överstiger den prognos man hade sedanmed mer än 50 %.Hiv och aids riskerar att slå ut en hel generation.Detta har redan fått allvarliga effekter på samhällensalla områden. Det handlar om miljontals föräldralösabarn, om en växande brist på utbildad arbetskraft ochi förlängningen en försämrad tillväxt och minskaderesurser för att bekämpa fattigdomen. Och detta sker imånga av de länder där fattigdomen ärsom störst.I arbetet med att bekämpa fattigdomen är därförinsatserna mot spridningen av hiv och aids - och föratt lindra effekterna av sjukdomarna - en av utveck-lingssamarbetets stora utmaningar och därför ett prio-riterat område i budgeten.Hiv och aids skapar i många länder i enekonomisk och social kris i samma omfattning somkrig gör. Den kraftiga samhällspåverkan som hiv ochaids kommer att ha i södra kan dessutom ökarisken för ytterligare konflikter.Hiv/aids kan tjäna som exempel för att tydligt visahur utvecklingssamarbete och arbete för internationellfred och säkerhet hänger ihop. De kan inte ses ellerbehandlas helt åtskilda. Fred och rättvisa är beroendeav varandra. Det är också utgångspunkten i regering-ens skrivelse om konfliktförebyggande som presente-rades för den 24 oktober.I arbetet med att förebygga väpnade konflikter ärinsatser för en rättvis, global, ekonomisk och socialutveckling en huvuduppgift liksom demokratiutveck-ling, respekt för de mänskliga rättigheterna och rätts-statens principer. Fattigdom och brist på demokratiorsakar konflikter och mänskligt lidande. Konflikteroch vanstyre är hinder för utveckling som måste un-danröjas. Centrala frågor för utvecklingssamarbetet ärdärför också konfliktförebyggande åtgärder och attfrämja försoning och återuppbyggnad.Väl genomförda insatser bidrar till en positiv ut-veckling mot varaktig fred och säkerhet. Också underpågående konflikter är det viktigt att bistånd ges somförsvarar de humanitära principerna. Det gäller sär-skilt skydd av civilbefolkningen när det behövs sommest. Vi måste ställa upp men också vara medvetnaom risken att humanitärt bistånd i konfliktsituationerkan manipuleras av krigförande parter. Vi måstefortsätta att hävda de krigförande parternas ansvar föratt den humanitära hjälpen når fram, men samtidigtockså förbättra vår risk- och maktanalys. Sida hardärför tagit fram en strategi för hur biståndet bästanvänds och kanaliseras i konfliktsituationer.Fru talman! Fattigdom handlar inte enbart ombrist på materiella resurser - lika lite som ett rikt livkännetecknas enbart av materiell rikedom. Fattigdomär mycket mer än så. Att vara fattig är att inte kunnagöra sin röst hörd och att sakna inflytande. Det är attkänna sig otrygg och gång på gång tvingas fatta kort-siktiga, livsavgörande beslut för sig själv och sinfamilj. Att vara fattig är att ha mycket liten eller ing-en möjlighet att påverka sitt eget liv.Kampen mot fattigdomen måste utgå från alladessa dimensioner och ha som främsta uppgift att gealla människor bättre levnadsvillkor samt makt ochinflytande genom demokratisering och att skapa sä-kerhet och ekonomiska möjligheter. Det här är en synpå fattigdom som också delas av en allt större delav det internationella samfundet. Årets rapport frånVärldsbanken, , tar förförsta gången sin utgångspunkt i det mångdimensio-nella fattigdomsbegreppet. Det gör också FN.Fru talman! Det svenska medlemskapet i EU hargivit biståndet en ny dimension. EU är en av världensstörsta finansiärer av utvecklingssamarbete. över ordförandeskapet, och det är minambition att bidra till att EU även i sitt utvecklingsbi-stånd blir den internationella aktör som vi har förut-sättningar att vara.Vi befinner oss just nu i ett mycket spännande ochviktigt reformarbete i fråga om EG-biståndet. Re-formprocessen inleddes , och ett viktigt stegtogs på höstens utvecklingsråd då en gemensam nydeklaration om EG:s utvecklingspolitik antogs.Fattigdomsbekämpning är det övergripande måletoch definieras utifrån den internationella samsyn somnu växer fram kring fattigdomsbegreppet. I deklara-tionen lyfts också partnerskapstanken fram, liksombetydelsen av att länder själva tar ansvar för sin ut-vecklingsprocess. Demokrati och mänskliga rättig-heter, med speciellt tonvikt på kvinnors och barnsrättigheter, understryks som viktiga mål men ocksåsom medel för att uppnå en hållbar och stark utveck-ling.Under det svenska ordförandeskapet kommer viatt ha ett krävande men spännande arbete med attsamordna EU:s positioner under fyra världskonferen-ser i FN:s regi som äger rum i vår. Låt mig nämnatvå:· om de minst utveckladeländerna, som hålls i . Det är förstagången någonsin som EU står värd för en av FN:svärldskonferenser.· En första världskonferens om hiv/aids hålls iNew . Min förhoppning är att den kommeratt leda till en slagkraftig politisk deklaration somstöder genomförandet av de strategier och hand-lingsplaner som finns.Kommissionens samarbete med andra aktörer,som t.ex. FN, är en prioriterad fråga för . Detpågående reformarbetet inom kommissionen och enhöjning av EG-biståndets effektivitet och kvalitet ärnågra av de viktigaste frågorna under det svenskaordförandeskapet i vår.Fru talman! Det är roligt att kunna presentera enbiståndsbudget som besparingar nu tarett rejält kliv uppåt. Biståndsramen ökar successivtfram till 2003, då den uppgår till av BNI. Ipengar innebär det en ökning till nästan 19 miljarderkronor. Större än så har bistånd till männi-skor och samhällen i den fattiga delen av världenaldrig varit. Ambitionen är att åter ska nåenprocentsmålet. Ökningen till av BNI år2003 är ett tydligt uttryck för regeringens vilja att nåenprocentsmålet. I budgeten höjs ramenför utvecklingssamarbetet med 1,6 miljarder kronortill nästan 16 miljarder.Vi kommer bl.a. att öka stödet till ochfördjupa vårt engagemang i Stora sjöregionen. Vikommer att fokusera på miljösamarbete, demokratioch mänskliga rättigheter i . I Latinamerikaliksom i västra har stöd till freds- och förso-ningsprocesser fortsatt hög prioritet. Inom det multi-laterala utvecklingssamarbetet ges också särskildprioritet åt ökade miljöinsatser, konfliktförebyggandeinsatser i olika former, god samhällsstyrning ochförbättrad sexuell och reproduktiv hälsa bland kvin-nor och män.Vårt främsta mål är att bekämpa fattigdomen. Detligger också i linje med det internationellt övergri-pande målet att halvera andelen extremt fattiga i värl-den , som bekräftades av världens stats-och regeringschefer på iseptember.En grundläggande förutsättning för att lyckas meddetta är att förbättra kvinnors villkor, att öka jäm-ställdheten mellan könen. Fattigdomen har ett kvinn-ligt ansikte. Det vet vi. Men vi vet också att kvinnor imånga fall är nyckeln till utveckling. Att investera ikvinnor är att investera i hela familjer och i samhäl-len. Genom skuldlättnader till de fattigaste ländernaoch stöd till ekonomiska reformer ska vi bidra tilltillväxt och sysselsättning, som är viktiga förutsätt-ningar för att våra samarbetspartner ska kunna be-kämpa fattigdomen.Fru talman! Världen har förändrats snabbt de se-naste tio åren. sade 1995, när hanpresenterade rapporten globala grannskap, att"planeten har blivit vårt grannskap". Bilden av värl-den som grannskap är ett positivt uttryck för att vårtömsesidiga beroende har blivit mer uppenbart ochvåra gemensamma problem och utmaningar fler, menockså för att vårt gemensamma ansvar har blivit stör-re och för att det finns en global samhörighet mellanmänniskor.Globaliseringen får också konsekvenser för ut-vecklingssamarbetets utformning. Den kräver enhelhetssyn och delvis nya arbetsmetoder. För att glo-baliseringen också ska gynna fattiga människor måstevi se hur det ökande internationella utbytet kan stärkaockså utvecklingsländernas deltagande på mer jäm-bördiga villkor. Globaliseringen erbjuder möjligheter,men det går inte av sig självt. Vi behöver en politiksom kan garantera att vår ökade tillväxt och våratekniska framsteg kommer alla till del. Biståndets rollär att ta till vara fattigas intressen och bidra till attderas inflytande i det internationella samspelet ökar.Förra hösten tillsatte regeringen en parlamentariskutredning som ska göra en översyn av vår samladepolitik för global utveckling utifrån den förändradeverklighet som globaliseringen medfört. Målet är attstärka förutsättningarna för utveckling och undanröjade hinder som omöjliggör eller försvårar ut-veckling. Fokus måste också riktas på de problemsom är globala och som måste lösas på global nivå.Det gäller bl.a. flera miljöfrågor - inte minst fråganom klimatet.För utvecklingssamarbetet handlar det om attmöjliggöra för att ta sin del av ansvaret förden globala miljön.Det ska bli mycket intressant att ta del av det re-sultat som ska presenteras , och jag ärövertygad om att utredningen kommer att få storbetydelse för ställningstagande till bistån-dets roll i en modern politik för global utveckling.Globaliseringen drivs på av den revolution somskett inom informations- och kommunikationstekno-login. Den har ökat möjligheterna att överföra kun-skap mellan människor och kan också vara ett viktigtmedel för att minska fattigdomen och bidra till stärktdemokrati.Samtidigt riskerar den ojämlika tillgången till in-formationsteknologin att ytterligare öka klyftorna.För att alla människor ska kunna ta del av globalise-ringens möjligheter är det viktigt att , som ettföregångsland på IT-området, bistår världens fattiga.Och här vill jag understryka att IT är mer än Internet.Bra exempel på IT-utveckling är utbyggnad av mo-bila telefonnät på landsbygden. Det kan också vara attdatorisera myndigheter och företag. Via Internet kansmå och medelstora företag i utvecklingsländer hållareda på råvarupriser och nå marknader som tidigarevarit utom räckhåll. För dem kan Internet bli ett me-del för integration i världsekonomin.Fru talman! Utveckling handlar om människor.Alla människors lika värde och rätt till ett liv i vär-dighet är den självklara utgångspunkten för ett brautvecklingssamarbete.Mänskliga rättigheter är en normativ grund för vårutrikespolitik. Detta har slagits fast i två regerings-skrivelser 1998. arbetar både Utrikesde-partementet och Sida med metodutveckling och ut-bildning för att öka kompetensen och kapaciteten pådetta område.Jag anser att en nyckelfråga för att uppnå univer-sell respekt för de mänskliga rättigheterna är att prio-ritera arbetet för barns rättigheter. Barnkonventionenhar i många avseenden bäring på hela samhällslivet.Förbättrade uppväxt- och levnadsförhållanden förbarnen medför positiva utvecklingseffekter för helasamhället. På uppdrag av arbetar regering-en för att utveckla ett barnperspektiv i utvecklings-samarbetet.Sverige ska vara en stark röst för rättvisa och soli-daritet. Vi ska vara ett föredöme när det gäller inter-nationellt utvecklingssamarbete, inte bara när detgäller storleken på vårt bistånd, utan också när detgäller genomförandet. Vår strävan att som partnerarbeta för utveckling är ett uttryck för större ömsesi-dig respekt, men också för ömsesidiga rättigheter ochskyldigheter. Erfarenheten visar att ett land alltidsjälv måste ta ansvar för sin utvecklingsprocess för attden ska bli långsiktigt hållbar.I en allt mindre värld är vårt gemensamma ansvarstörre. I ett globalt grannskap ställs högre krav påsolidaritet. Det är en utmaning, men det är också enmöjlighet.Anf. 87 ()replik:Fru talman! Jag vill först instämma i mycket avdet som biståndsministern har framfört här. Det skri-ver jag under på. Men jag vill ställa två frågor förklarläggande. Biståndsministern sade att det ena rörpengar och att det andra rör själva biståndspolitiken.Biståndsministern sade att vi ökar biståndet succes-sivt . Successivt låter som om det är enregelbunden ökning. Men tittar man på pengarna såvisar det sig att man gör ett skutt . Man startarväldigt försiktigt och , och sedangår man 2003. har en an-nan inriktning på detta. Vi ökar successivt med börjannästa år.Jag vill fråga: Vad är det som gör att biståndsmi-nistern bedömer att ekonomi 2003 är sågod? säger ju biståndsministern att det skaske när ekonomin så tillåter. Vad är det som säger attden tillåter just 2003 och inte 2001 och 2002? Det ärmin första fråga.Den andra frågan berör det som jag ställde en frå-ga till om och inte fick svar på. Menjag skulle vilja höra biståndsministerns kommentarom konditionalitet i biståndet. Jag gav då exempelfrån och hur det ser ut där, och där vi pumpar inen hel del pengar. Jag skulle också ha kunnat ta ex-empel från . I den bok som biståndsministernsjälv har varit med och gett ut står det att harsom mål att bibehålla enpartisystemet. Det står ocksåi boken att det är partiet, alltså det kommunistiska,som ytterst kontrollerar rättsväsendet och sätter ra-marna för t.ex. yttrandefrihet. Konkurrens om denpolitiska makten tillåts inte. Sedan fortsätter AmnestyInternational på samma tema. När tycker biståndsmi-nistern att smärtgränsen är nådd för bistånd till Viet-nam och ?Anf. 88 Statsrådet () replik:Fru talman! Först beträffande biståndsbudgeten:Med den ökning av anslagen som sker och underde kommande åren tillsammans med utbetalningen avreserverade medel har vi en utbetalningstakt som ökarför och som ger ett ökat utrymme för vårtbiståndssamarbete. ligger vi ungefär 3 miljarderöver föregående års anslag i utbetalningar. Och för2001 kommer vi att ligga ungefär på 4,6 miljarder iförhållande till utbetalningarna . På detta sättväxer budgeten . Det somhänder 2003 är att det blir en direkt ökning av an-slagsramen, och den kommer så att säga att ligga i fasmed den ökning av utbetalningarna som vi gör underåren 2000 och framåt just med tanke på att vi då ock-så tar i anspråk reservationer förutom anslagen.Detta är alltså en jämn ökning av biståndsbudge-ten och får då ses som det reella uttrycket i regering-ens ambition att kunna nå tillbaka till enprocentsmå-let.När det sedan gäller villkoren i biståndet är ju intevårt bistånd, vårt samarbete, på något sätt kravlöstutan bygger på en dialog med våra partnerländer. Detär oerhört viktigt att i detta partnerskap hitta gemen-samma värden och bygga på dem i det fortsatta ut-vecklingssamarbetet.Anf. 89 ()replik:Fru talman! När det först gäller pengarna blir jagändå inte riktigt klok på svaret. Enligt budgeten ärregeringens förslag för , för år , och sedan gör man ett skutt till år2003. Där börjar vi och har en succes-siv uppräkning. Det gör det trovärdigt att vi kan nådetta mål . Eftersom det är eko-nomi som ska avgöra detta kvarstår frågan: Vad ärdet som gör att man gör ett plötsligt skutt ?När det gäller konditionaliteten fick jag inte hellersvar på frågan: Var går smärtgränsen? I hardetta pågått . har man sittenpartisystem, och det finns allt det som jag lästeupp, kritik från regeringen själv och från AmnestyInternational. Någonstans måste ju smärtgränsen gå.Hur länge kan vi stå och titta våra skattebetalare iögonen och säga att vi pumpar in pengar i diktatur-stater? Det måste finnas en gräns. Var går den fördessa länder?Anf. 90 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är inte så att vi , sett tillutbetalade pengar, gör en sorts stor förändring, utandet som händer är att vi får en anslagsram påen väldigt bra nivå som medger att vi det året kanbetala ut ännu lite mer pengar än än vi gör de tidigareåren. Detta har helt enkelt att göra med vårt ian-språktagande av reservationerna. På det här sättet fårvi alltså en jämn ökning av de medel som går till detinternationella utvecklingssamarbetet. Detta liggernaturligtvis i en samlad bedömning av ekonomin ,, året därpå och . Det här ryms i densocialdemokratiska regeringens budget och är ettförsta viktigt steg när det gäller att kunna nå tillbakatill enprocentsmålet.När det sedan gäller en del av de länder som jagvet att riktar kritik mot i frågaom vårt utvecklingssamarbete vill jag understryka attdet är väldigt viktigt att vi har en öppen dialog och attvi kan stödja en demokratisk utveckling.Karl-Göran Biörsmark brukar, och har också gjortdet i debatten , tala sig varm för demokratin somett viktigt mål i vårt internationella utvecklings-samarbete. Så är det förvisso. Det är det, tycker vi,bästa sättet att arbeta för att utveckla ett land, detbästa sättet för människor att få inflytande i sitt egetlands utveckling. Därför är det viktigt att vi finns t.ex.i ett land som , med vars nationalförsamlingSveriges riksdag nu samarbetar och där vi har priori-terat fattigdomsbekämpning, mänskliga rättigheteroch demokrati. Det handlar väldigt mycket om kapa-citetsuppbyggnad och kapacitetsutveckling och detfinns ett direkt projekt där stö-der lagstiftningsarbetet.Anf. 91 () replik:Fru talman! Jag vill föra fram ett tack till bi-ståndsministern för att vi nu för faktisktfår vad vi förvägrades av , nämligen enredovisning av MR-förhållandena i våra samar-betsländer. Det är bra men jag har en önskan och detär att den kommer tidigare. Det hade varit värdefulltför oss när vi skrev motioner att få den i god tid.Det är ett bra material och vi uppskattar att vi fårdet. Det är alltså bara kring tidtabellen som vi har ettönskemål.Vidare gläder jag mig över biståndsministerns en-gagemang för detta med hiv och aids. Detta tror jag ären nyckelfråga i Afrikasammanhang.Så till min fråga. WTO har utsatts för mycket kri-tik både här i kammaren och ute i samhället. WTO äri grunden en frihandelsorganisation. Dess uppgift äratt skapa en global frihandel. Kritiken mot WTO harfrån många håll gällt just att WTO vill öppna våramarknader för u-världens produkter. Jag menar att detär något som vi alla måste ta avstånd från och villgärna höra ett uttalande från ministern om att Sverigefortsatt kommer att vara en aktiv förkämpe för globalfrihandel.Anf. 92 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är inte svårt att säga att WTO ären viktig organisation. arbetar aktivt inomWTO för en ökad frihandel. Vi arbetar också aktivtinom EU för att påverka de handelsrestriktioner somfortfarande finns. Jag är väldigt glad över det senasteinitiativet från när det gäller till-trädet för de allra fattigaste länderna, de minst ut-vecklade länderna, till EU:s marknader. Jag tror attdet kommer att ha stor betydelse.Jag är även väldigt glad över somockså innebär att vi ska kunna börja medregionala förhandlingar om handelsavtal med AVS-länderna.Det här är alltså ett område där jag verkligen serframför mig både stora möjligheter och förhoppning-ar om att vi ska kunna göra förändringar.Vi har ju också behandlat en annan fråga inomEU, dock inte lika lyckosamt som vi från svensk sidahade önskat, nämligen Uruguayrundans tredje stegnär det gäller textilrestriktionerna. Där var vi tre län-der som var av en annan uppfattning och som tyckteatt det tredje steget skulle vara betydligt mer omfat-tande.Det här är alltså frågor som är mycket en-gagerat i och där vi verkligen försöker verkligen varamycket aktiva och drivande.Anf. 93 () replik:Fru talman! Detta är ett mycket viktigt ställnings-tagande som jag tror kommer att få stor betydelseframöver.Vi är alla måna om att biståndet ska fungera bra,och bättre, och om att vi ska ge ett effektivt bistånd.Sida har självfallet - det kan inte biståndsminis-tern undgå frågor om - intern-controllers. Det haralla företag och det är bra att man har. Man har ocksåett diskussionsforum, seminarieanordnare, som jagtycker ordnar alldeles utomordentliga möten - EGDI- och som även publicerar värdefullt material som vihar stor glädje av.Men om man ska optimera en verksamhet är detnog bra med extern granskning - någon som är obun-den och som faktiskt har ett ansvar för attutvecklingen går åt rätt håll. Jag tycker att det ärolyckligt att SAU avvecklades och tror att det skullevara en stor fördel om biståndsministern kunde fun-dera över frågan och om vi eventuellt kunde fåtilläggsdirektiv om att titta på möjligheterna att skapanågon form av extern granskning när vi i GLOBKOMska se över vårt samarbete för framtiden.Anf. 94 Statsrådet () replik:Fru talman! I frågan om en utvärdering lämnadeju regeringen beslut i budgetpropositionen. Vi harredan satt i gång ett arbete för att se över utvärde-ringsinstrumentet och för att se över EGDI och EG-DI:s roll . När det gäller frågan om enutvärdering kommer vi tillbaka 2002.Anf. 95 () replik:Fru talman! Biståndsministern talar om kvinnor-nas nyckelroll i biståndsarbetet och det är viktigt ochrätt. Detta skulle behöva lyftas fram ännu mer. Myck-et annat av det som biståndsministern sade är ocksåriktigt och naturligt och av det slaget att det kännsnaturligt att lyssna till det. Jag har dock några frågor.När dragit ned på biståndet ända ned motden miniminivå som FN rekommenderat har det ock-så påverkat vårt internationella anseende. har viinte samma status som . Hur ser biståndsmi-nistern på det?Sedan till min andra fråga. går bra, fram-håller ofta regeringsföreträdare. Hur kommer det sigdå att man inte höjer biståndet snabbare och mer änmed några hundradels procent under de närmasteåren? När uppnår vi egentligen enprocentsmålet?Kristdemokraterna och andra partier har visat påen väg dit men regeringen skyndar inte precis. Vårambition och strävan är också viktiga signaler tillomvärlden. När når vi alltså enprocentsmålet?Anf. 96 Statsrådet () replik:Fru talman! anseende i världen är, villjag bekräfta, mycket stort. Det märks inte minst när viär ute i olika internationella sammanhang.