prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 35 kd, 15 c, 13 fpFör res. 2: 14 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU14 WTO-frågorMom. 1 (WTO-förhandlingar på jordbruksområdet)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter i fråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottets hemställan2. hemställan i res. 2 (kd, c)3. hemställan i res. 3 (v, mp)4. hemställan i res. 4 (fp)Förberedande votering 1:51 för res. 314 för res. 4229 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:51 för res. 251 för res. 3192 avstod55 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Tredje vice talmannen anmodade ()och () att fungera som kontrollanter vidlottningen samt () att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 3.Huvudvotering:122 för utskottet51 för res. 3121 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 10 mFör res. 3: 37 v, 14 mpAvstod: 58 m, 35 kd, 15 c, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 1 (m)Votering:126 för utskottet68 för res. 1100 avstod55 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 3 v, 1 kd, 10 c, 1 fpFör res. 1: 68 mAvstod: 1 s, 34 v, 34 kd, 5 c, 12 fp, 14 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU23 Prövning av fråga om tillämpligheten av2 kap 12 § tredje stycket regeringsformen i visstfallI skrivelse som inkom hade Per Unckeloch ytterligare nio ledamöter begärt att i konstitu-tionsutskottets betänkande 1999/2000:KU15 fram-lagda lagförslag jämlikt 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen skulle vila i minst tolv månader.Kammaren beslutade att hänvisa lagför-slagen till för sådan prövningsom avsågs i 2 kap. 12 § tredje stycket regeringsfor-men.Konstitutionsutskottet hade anmält att enligt utskot-tets mening var bestämmelsen i regeringsformentillämplig på lagförslagen i sin helhet.Enligt samma bestämmelse kunde lagförslagen ändåantas om minst fem sjättedelar av de röstande förena-de sig om beslutet.Om så inte skedde skulle ärendet hänvisas till kon-stitutionsutskottet för att där vila i minst tolv månaderfrån det datum det anmäldes i kammaren - minst tolvmånader från den 7 april.Beslutet skulle fattas genom omröstning.Med hänsyn till kravet på fem sjättedels majoritetföretogs rösträkning utan föregående uppresning.Votering:194 för att lagförslagen skulle antas83 för att lagförslagen skulle vila i minst 12 månader17 avstod55 frånvarandeTredje vice talmannen konstaterade att mindre än femsjättedelar av de röstande hade röstat ja och kamma-ren hade således beslutat att hänvisa lagförslagen tillkonstitutionsutskottet för att där vila i minst tolvmånader räknat från den 7 april.Partivis fördelning av rösterna:För att lagförslagen skulle antas: 112 s, 37 v, 13 kd,15 c, 3 fp, 14 mpFör att lagförslagen skulle vila: 68 m, 5 kd, 10 fpAvstod: 17 kdFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpKonstitutionsutskottets anmälan lades till handlingar-na.8 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeUbU14 Vissa högskolefrågorMom. 5 (viktiga faktorer för en god studie- och forsk-ningsmiljö)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (fp)Votering:280 för utskottet14 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 37 v, 35 kd, 15 c, 14 mpFör res. 2: 1 s, 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 8 (fristående universitet och högskolor)1. utskottet2. 3 i motsvarande del (m)Votering:213 för utskottet68 för res. 313 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 37 v, 35 kd, 15 c, 14 mpFör res. 3: 68 mAvstod: 13 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 10 (förändringar av resurstilldelningssystemetför att främja decentraliserad utbildning och di-stansutbildning)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (c)Votering:278 för utskottet16 för res. 555 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 35 kd, 12 fp, 14 mpFör res. 5: 15 c, 1 fpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 16 (utbyggnad av digital infrastruktur)1. utskottet2. 5 i motsvarande del (c)Votering:279 för utskottet15 för res. 555 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 35 kd, 13 fp, 14 mpFör res. 5: 15 cFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 17 (funktionshindrades studiesituation i hög-skolan)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (kd)Votering:245 för utskottet35 för res. 114 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 37 v, 1 c, 13 fp, 14 mpFör res. 1: 35 kdAvstod: 14 cFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpMom. 42 (utbildning om homo- och bisexualitet)1. utskottet2. 8 (v)Votering:250 för utskottet42 för res. 82 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 112 s, 68 m, 35 kd, 14 c, 12 fp, 9 mpFör res. 8: 37 v, 1 fp, 4 mpAvstod: 1 c, 1 mpFrånvarande: 19 s, 14 m, 6 v, 7 kd, 3 c, 4 fp, 2 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.9 § (forts. från 6 §) Vissa skolfrågor (forts.UbU15)Anf. 147 ():Fru talman! Jag vill börja med att ställa tre frågor.Den första är: När lär vi oss? Den andra är: Hur lär vioss? Och den tredje är: Vad är det som är viktigast attvi lär oss? Det är några spännande frågor för dagensmen framför allt för morgondagens skola, som visocialdemokrater vill vara med om att föra en aktivdebatt om.Jag tycker att debatten om den gamla skolan ochdess beprövade men också föråldrade och förkastademetoder hör till skolans bakgård och skräphög. Jagvill fråga: Varför envisas ni i den borgerliga opposi-tionen med att ständigt hämta in detta mossbelupnaskräp? Det blir inte bättre eller nyare av att ni försö-ker gömma det i ständigt nya motioner och reserva-tioner. Det har ni återigen gjort i dagens betänkande.Ni vill ha fler betygssteg, och ni vill ha betyg tidi-gare. Det är gammal skåpmat som leder till merstress, till utslagning och som flyttar blicken från ettlärande för livet till att hastigt och tillfälligt tankakunskap, styckevis och delat, som sedan bränns avoch glöms bort för att man ska kunna lära in ny sådankunskap igen.Moderaterna och vill återvända till enskola som sorterar och delar upp eleverna i ett A- ochett B-lag och som utestänger ungdomar från vidarestudier.Folkpartiet kallar skolans elever och medarbetareför skolans amatörer, som enligt inte skaha något verkligt inflytande på skolan.Att ni sedan befinner er i gårdagen genom att fö-reslå sådant som redan genomförts eller genomförs,eller sådant som kommunen och den enskilda skolanhar friheten och ansvaret att besluta om, gör ju intedebatten roligare.Förslag om att göra en översyn av gymnasiesko-lan och dess program, som förs fram i moderaternasreservation, och som också framförs som krav avFolkpartiet i den offentliga debatten, får ett löjetsskimmer när detta redan presenterades som ett förslagi regeringens utvecklingsplan sedan.Ett annat exempel är reserva-tion. De skriver bl.a. om värdegrunden i skolan ochatt det för detta arbete bör finnas en plan och att ut-värdering bör ske. Om detta är vi ju helt överens. Detfanns också med i utvecklingsplanen. Där skriverregeringen bl.a. att utvärdering av arbetet med värde-grundsfrågorna bör finnas med i den årliga kvalitets-redovisningen.Ett ytterligare exempel är när ,yrkar på att våldsbrottsom begås i skolan polisanmäls. Detta är ju självklartoch finns redan med i den allmänna lagstiftningen. Vibehöver inte ha några särregler just för skolan.Det finns gott om ytterligare exempel. Men jagväljer att för stunden lämna exemplen och i ställettitta framåt.Vad vi behöver är en skoldebatt som lyfter blick-en från backspegeln och tittar bortom motorhuven,vågar titta framåt vägen, vågar och har viljan att bidratill att forma framtidens skola och den framtid somvåra barn och ungdomar möter efter sin skoltid.Fru talman! Återigen: När lär vi oss? Jo, när vivill lära oss. För att vilja lära måste du känna att dulyckas. Du måste dessutom uppleva att det är någonnytta och mening med lärandet, och du måste tyckaatt det är roligt.När jag möter barn och ungdomar som lär sigmöter jag en skola och elever som arbetar och stude-rar på ett nytt sätt och inte på det gamla sättet. De ärnu rätt många, och de blir alltfler. Det bara sprudlarav de goda exemplen. Lärare, skolpersonal och eleversom lär in på ett nytt sätt ökar faktiskt från dag tilldag. Det är detta som vi nu ska lyfta fram för att på-skynda så att vi kan lägga den gamla skolan bakomoss.Frågan när jag lär mig och hur jag lär mig kanbl.a. få utgå från några minnesbilder, även om vi hörtdem förut.Vi utgick från var och ens intressen. Då blev detroligt. Vi fick själva söka kunskapen. Då stimuleradesupptäckarglädjen och egna hinder övervanns. Jaglärde av nyfikenhet och inte på någon annans order.Jag vågade fortsätta att ställa frågor, och har jaglärt mig att för mig själv ställa de väsentliga frågornasom gör att jag nu vet hur man lär sig. Ingen kommernu att kunna hindra mig från att lära mig det jag villeller behöver veta.Fru talman! Dessa upplevda exempel från livetoch skolan säger oss att det inte finns några genvägartill bestående kunskap och till det goda livet. Detmåste starta med glädje, att det är roligt, och detmåste få utgå från var och ens intressen. Det är ge-nom att jag själv söker och prövar som jag lär.Alla kan lära sig engelska, matte och svenska,men vi måste inse att alla inte lär på samma sätt. Menalla kan lära sig kärnämnena engelska, svenska ochmatte. För några är det naturligt och lätt att utgå frånboken och teorin. Andra lär sig när de praktiskt utgårfrån en verklighet, exempelvis i ett praktiskt arbete.De som är i svårigheter lär sig inte lättast genomatt bara uppmärksamma svårigheterna och utgå fråndessa. kan svårigheter övervinnas om skolanuppmärksammar min begåvning och mina intressenoch jag i stället får ägna mig åt just dessa. Utav barafarten kan jag då övervinna mina svårigheter och läramig läsa, skriva och räkna.Slutligen, fru talman: Vad är det vi behöver läraoss? Jag brukar ibland ställa frågan till företagsledareeller personalansvariga: Vad tycker du är det vikti-gaste att ungdomarna har med sig i ryggsäcken när duska anställa dem i ett jobb? Svaret blir: De ska varagoda människor.Så är det. Det viktigaste vi har att lära oss i skolanär de grundläggande och gemensamma värden somstår bl.a. i läroplanen. För att vi ska kunna värnademokratin och solidariteten i vårt samhälle måste visom den viktigaste och främsta uppgiften i skolan gevåra barn och ungdomar förutsättningar att få ut-vecklas till medborgare som har en positiv inställningtill sig själva, till sina medmänniskor och till livet ochsom har självförtroende och initiativförmåga.Av dessa kommer det som biprodukt att bli ung-domar och vuxna som lär sig allt det som måste kun-nas för att de ska bli goda tekniker, sjukvårdare, upp-finnare, byggnadsarbetare, humanister och en gene-ration som bär fram det goda livet.När vi så ska diskutera hur det går fastnar vi oftasti att värdera undersökningar som mäter procentför-ändringar av ämnesbetygen. Vi diskuterar styckevisoch delat i stället för att se till sammanhang och hel-het.När vi sedan ska titta framåt och försöka ge bättremöjligheter för skolan att nå målen, ja då kommeroppositionen dragandes med mer betyg och detalj-styrning som recept. Det duger inte. Det är bådegammalt och unket.Vi vill i stället öka friheten, inflytandet och de-mokratin i skolan och genom politiska beslut stödjaarbetet i våra skolor att nå målen.För detta har vi, som jag ser det, fyra verktyg.1. Mer pengar till skolan för fler lärare och flervuxna i skolan.2. Tydligare och vassare beskrivning av våra mål.3. Mer stöd till medarbetarna i skolan att få läranytt, och ständigt få lära nytt.4. Stöd till inflytande, samarbete och lagarbete iskolan.Vi socialdemokrater ser tiden an med tillförsikt.Vi är övertygade om att de stöd och de åtgärder somnu riktas till skolan - det som vi nu lägger fast underdessa år - kommer att bli den hävstång och den sko-lutveckling som är nödvändig för framtiden för att fåen skola som bättre når målen.Oppositionens förslag innebär att ni backar in iframtiden med gårdagens lösningar. Om de genom-fördes skulle de bidra till och konservera en skolamed korvstoppning, stress och konkurrens. En an-passning till skolan skulle uppstå, men ej till livet.Snabbt försvinnande kunskaper, knäckta självförtro-enden och utslagning skulle i stället öka. Det är ingenskola för alla. Det är en skola som sorterar. Det ärvarken solidaritet, omsorg eller hushållning medbegåvningar och mänskliga resurser.Fru talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillhemställan i betänkande 15, Vissa skolfrågor, ochavslag på samtliga reservationer och samtliga 216motioner.Anf. 148 () replik:Fru talman! började nästanomgående med att säga att de borgerliga partiernasreservationer är oerhört mossiga och gammaldags,liksom hela deras utbildningspolitik.Men något som verkligen är mossigt och nästanruttet är att som representant för Socialdemokraternastå och säga att man nu vill vara med och föra enaktiv debatt. Det är ju klart - det kan alla vilja. Mendet viktiga är att komma med något konkret, att visaen positiv glädje, tala om att man vill lägga si eller såmycket och att man har vissa konkreta förslag.Jag skulle vilja fråga vadmer som ingår i den här aktiva debatten? Att prata ommer pengar till skolorna? I vårbudgeten kunde vi seatt det inte var så värst mycket mer. Är det så att detdiskuteras och planeras ? Är det då denstora handlingsplanen för skolan ska komma?Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Till vill jag först sägaatt jag med tillfredsställelse kan konstatera att vi äröverens på tre viktiga områden i debatten i dag.Det första är att ingen av oss vill ha någon centralskola, en återgång till något som i mitt försök tillbeskrivning är gammalt och passerat. Vi vill att sko-lan precis som ska finnas kvar under kommunaltinflytande. Det är bra.Jag tycker också att det är bra att precis som vi säger nej till en skoladär man skulle dela upp våra barn och ungdomar i ettA-lag och ett B-lag genom att säga att inte alla behö-ver kärnämnena.Det tredje som vi är överens om är oerhört centraltoch viktigt, nämligen att det var vårt samarbete medsaneringen av ekonomin som grundlade förutsätt-ningarna för den ökade anvisningen av statsbidrag tillkommunerna. Tillsammans skapade vi förutsättningarför att steg för steg kunna leverera ett ökat statsbidragtill kommunerna, vilket kommer skolan till del.Dessa tre saker är oerhört viktiga. Jag måste ändåställa en fråga till : Vad är det som gör att vi idagens debatt också på lista över re-servationer kan se att det mesta rör sådant som inteska hanteras här utan ute i vårt decentraliserade skol-system? Det finns en lång rad frågor som vi inte skabehandla här. I stället ska kommunerna ha en frihetatt hantera de frågorna.Anf. 150 () replik:Fru talman! tar upp ett parfrågor som har arbetat för. Det är bl.a.detta med en decentraliserad skola, att flytta ut maktoch beslut så långt som möjligt. Det är bra att ocksåSocialdemokraterna går med på den linjen.Men jag vill fråga om man skulle kunna gå ettsteg längre? Kan man se till att varje skola får enlokal skolstyrelse, där man kan arbeta? Det vore enriktig decentraliserad skola.Min andra fråga är: Ser be-tygsdiskussionerna som något såpass viktigt att manskulle kunna samla alla riksdagspartier till en diskus-sion? Då skulle vi framgent kunna få en bred ochstark överenskommelse som håller fram-över, så att elever och lärare kan få en bra planeringför skolan.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! Det pågår nu en försöksverksamhet,som vi var oerhört angelägna om att få till stånd.Själv upplever jag att den visar hur man kan demo-kratisera skolarbetet på ett bra sätt. Det är positivt. Viska låta den försöksverksamheten löpa ut och därefterutvärdera den. Sedan går vi vidare. Det är så vi hante-rar de frågorna.Att ha fler steg i betygsskalan och att ge betyg ti-digare - det är just detta som jag i min inledningbeskrev som gammal skåpmat. På vilket sätt skulledet aktivt kunna användas för att uppnå skolans mål,som vi väl borde vara överens om? På vilket sättskulle de betygen aktivt kunna bidra till det, SofiaJonsson? Jag kan inte se det.Och återigen: Vad är det som gör att man lyfter inen hel rad frågor som faktiskt inte har relevans här iSveriges riksdag, utan som man jobbar med ute i detkommunala skolarbetet?(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.9 § (forts.) Vissa skolfrågor (forts. UbU15)Anf. 152 (m) replik:Fru talman! Jag tycker att äroförskämd när han säger att elever skulle slås ut medvåra förslag. och hans partikam-rater bär ansvaret för en gymnasieskola där antaletavhopp och studiemisslyckanden aldrig har varitstörre. Vi ligger på 70-talsnivå, och det är allvarligtnog.Jag instämmer i resonemanget om detta med när,hur och vad vi lär oss. Det är när man inser nyttanoch glädjen med kunskaperna. Men många av deungdomar som inte lyckas i gymnasieskolan har inteförutsättningarna. De orkar inte med att tatag i kärnämnen och det som de uppfattar som svårakurser.Vi kan lära mycket av folkhögskolorna som ge-nom att de erbjuder ett annat sätt att jobba på intealltid ställer samma krav som den traditionella utbild-ningen. Folkhögskolorna lägger en bättre grund förvidareutbildning för många. Många av dem som hargått i folkhögskola går ju vidare till universitet ochhögskolor. Jag tror att det skulle vara precis på sam-ma sätt om man vågade erbjuda alternativ inom ra-men för gymnasieskolan.Sedan sade att när man frå-gar arbetsgivare vad som är viktigast hos de ungdo-mar som de ska anställa får man till svar: värdena ochden sociala kompetensen. Då undrar jag: Vilka slut-satser drar av det? Kanske kandet bli - som uttryckte det -"goa" människor av dem som till en början läser enlättare kurs i ställer för att slås ut från en svårare.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! vill tillsammans medFolkpartiet medverka till att vissa 15-åringar inte skafå chansen att läsa samma kärnämnen som alla andra,alltså att 15-åringar skulle sorteras i ett A- och B-lag.Att man redan skulle sorteras undanär naturligtvis alldeles vansinnigt.I stället handlar det om att möta var och en på justdens villkor och försöka att skapa förutsättningar föratt alla tar till sig det som behövs av kärnämnen. Dethandlar inte om att inte alla kan, utan det handlar omatt vi är olika och att vi lär oss saker och ting på olikasätt, precis som jag sade i mitt anförande.Hur långt är beredda att gå när detgäller att fixera allting vid betyg? hartillsammans med avgett reservationer därman säger att det ska vara fler steg och att det skasättas betyg tidigare. Är ni beredda att gå så långtsom att införa betyg t.o.m. inom barnomsorgen och iförskolan? Tror ni att det är en metod för att klara denprocent som är kvar och som vi har som mål att ge enordentlig start i livet?Jag tycker att beskrivningen av hur det står tillmed den svenska skolan är en vrångbild. Inte minstden rapport som vi har diskuterat här visar attsituationen är mycket bättre i jämförelse med vilketannat land som helst.Anf. 154 (m) replik:Fru talman! Till att börja med handlar det inte omatt sortera 15-åringar, eftersom vi har en allmängrundskola. pratar vi om gymnasieskolan. Dethandlar inte om sortering, utan det handlar faktisktom respekt för de enskilda eleverna, och det är nå-gonting helt annat.Det är bra att tar upp fråganom betygen. Den översyn som vi moderater har be-gärt är i mångt och mycket samma översyn somskolministern begär, nämligen att man ska tittapå förhållandet mellan betygen och kursernas längdm.m.Ni försöker pådyvla oss den fåniga inställningenatt betyg skulle vara det viktigaste i världen. Det ärrätt osakligt. Jag tycker att betyg egentligen är tämli-gen oviktiga i en mening. Uppföljning och utvärde-ring är viktigt, men det är inte instrumentet. Däremotär utvärdering väldigt centralt, och ska betygssys-temen fungera. Därför är det angeläget med dennaöversyn.I det första inlägget sade atthan tyckte att det var löjligt av att reser-vera sig för någonting - t.ex. översyn av gymnasie-skolan - som fanns med redan i regeringens utveck-lingsplan. För det första tyckte vi det innan utveck-lingsplanen presenterades. För det andra lovar ni ochlovar, men ni kan inte hålla det. Vi måste driva det iutskottet i alla fall.Regeringen har lovat att det skulle komma ett för-slag till gymnasieexamen. Det bidde inget. Det ärmycket som det inte bidde något av. Det finns enlärlingsutbildning för gymnasieelever som över hu-vud taget inte har fungerat. Det bidde ingenting hel-ler. Då är det klart att oppositionen måste påminnaom sådant som har utlovats. Det är inte löjligt, det ärkonsekvent och det är ett målmedvetet politiskt arbe-te.Anf. 155 () re-plik:Fru talman! talar om skolministernsuttalanden om kursbetygen. Hon har sagt att detmåste till en städning i kursbetygen. Det är alldelesuppenbart att hela systemet är i stort sett ett fiasko.Man måste göra en städning så att systemet blir rim-ligt. Det ska inte vara ett antal moment med fyra ellerfem olika betyg i samma ämne och där de förstakursbetygen speglas i slutbetyget.Det som är det intressanta är diskussionen ombetygen som ett instrument för att förbättra skolan. Vitror mycket mera på att stärka utvecklingssamtalen,stärka dialogen om vad som händer under hela skolti-den. Man måste se till att få en löpande avstämningav hur det går för eleven i skolan. Där tror jag att mankan göra det ännu bättre än vad det är , inte ge-nom att bygga upp en ny administration och byråkratigenom att vi från kammaren lägger fast exakt hur detska gå till med - som oppositionen har föreslagit -med skriftliga omdömen och sådant. Man måste föraen ordentlig dialog för att få det instrumentet att bliännu bättre.Det som är genomgående märkligt är att ni före-slår grundskoleexamen och att ni tror att det är enmetod att säkerställa att eleverna får den hjälp som debehöver för att uppnå de nationella målen. Det är juinget annat än trams. Inte är det detta som är avgö-rande utan det är arbetssättet och antalet vuxna i sko-lan som stöttar och hjälper till. Man måste också varaberedd att ställa upp för att stärka personalens möj-ligheter till kompetensutveckling. Det förbättrar sko-lan.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! gick till angreppmot borgerligheten. Han frågade: Varför lär ni eraldrig? Befinner ni er i gårdagen? Nikommer med samma mossiga argument och sammamossiga motioner.Om socialdemokraterna lyssnade någon gångskulle vi inte behöva skriva dessa motioner. Men somvanligt yrkar man avslag på samtliga 216 motionsyr-kanden.Jag skulle vilja fråga : Reage-rar inte socialdemokraterna över att det snart sagtvarje vecka kommer nya larmrapporter både frånSkolverket och från andra institutioner?Nils-Erik säger att kristdemokraternakommer , om och om igen, med frågan omvärdegrunden. Men, , visar intedagens debatt att värdegrundsfrågan är viktig att hållavid liv, när det finns partier som vill förneka vårhistoria och göra oss historielösa?Jag vill fråga : Står ni fast vidformuleringarna i läroplanen om tradition ochvästerländsk humanism, eller delar ni er samar-betsparts åsikt?