prot · GN0966 · 2000-02-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:66Tisdagen den 15 februariKl. 14.00 - 15.41Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8 och 9 februari.2 § AvsägelserTalmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i konstitutionsut-skottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att () av-sagt sig uppdraget som suppleant i konstitutionsut-skottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i justitieutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i socialförsäk-ringsutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Talmannen meddelade att ()avsagt sig uppdraget som suppleant i bostadsutskot-tet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om kompletteringsval till vissautskottTalmannen meddelade att på grund av uppkomnavakanser hadedels Moderata samlingspartiets riksdagsgruppanmält som suppleant i konstitu-tionsutskottet efter och suppleant i justitieutskottet efter ,dels liberalernas riksdagsgrupp anmältKerstin som suppleant i konstitutionsut-skottet efter , somsuppleant i socialförsäkringsutskottet efter HelenaBargholtz och som suppleant ibostadsutskottet efter förklarade valda tillsuppleanter i konstitutionsutskottetChristel ()()suppleant i justitieutskottetKarin ()suppleant i socialförsäkringsutskottetJohan ()suppleant i bostadsutskottetHelena ()4 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av Kristde-mokraternas riksdagsgrupp skulle aktuell debatt omkvaliteten i den svenska skolan anordnas torsdagenden kl. 12.00.Från regeringen skulle statsrådet delta.Den inkomna skrivelsen hade följande lydelse:Till talmannenBegäran om en aktuell debatt om skolanDebatten om den svenska skolan har tagit ny fart.Skolrådet vid har nyligeni en debattartikel slagit larm om att andelen eleversom inte når målet i ett eller flera ämnen ökat till22,7 %.Debattartikeln är skriven mot bakgrund av som offentliggjordes under månda-gen. Det framgår att det finns skolor där bara varan-nan elev får godkänt. Men det finns också skolor därbara av eleverna inte når målen för godkänt.Skolverket uttrycker en stor oro över att skolansresultat blir allt sämre och kräver att staten ska gripain med en nationell handlingsplan för att höja stan-darden i skolan.Det finns mot denna bakgrund goda skäl för riks-dagen att diskutera frågan under annorlunda formerän de som betänkandebehandlingen erbjuder. Jagbegär mot denna bakgrund att anordnar enaktuell debatt om kvaliteten i den svenska skolan.Stockholm den 7 februari 2000Göran HägglundGruppledare för kristdemokraterna5 § Svar på interpellation 1999/2000:106 omstatliga kreditinstitutAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! har frågat om rege-ringen avser att avveckla eller utveckla ägandet avSBAB och andra kreditinstitut. Han anser bl.a. attSBAB gjorts om till ett nytt offentligt kontrolleratbolåneinstitut som ersättning för det numera har bidragit till mångfaldenpå bolånemarknaden och uppnått det av-kastningskrav som ställs på verksamheten. Under år1999 väntas avkastningen sjunka något under avkast-ningskravet bl.a. till följd av generellt lägre utlå-ningsmarginaler och den låga korta räntan. Detta harföranlett ett omfattande effektiviseringsarbete under1999 och som planeras fortsätta . Vida-re pågår ett betydande strategiarbete i syfte att vida-reutveckla företagets verksamhet. Tillsammans vän-tas insatserna leda till att ställning stärks ochresultatet når den nivå som krävs för att uppnå av-kastningskravet . Regeringen ser positivtpå effektiviserings- och strategiarbetena och avserinte att avveckla engagemanget i SBAB.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.I en interpellationsdebatt angavfinansministern som skäl för att inte privatisera ettannat statligt företag - fastighetsbolaget att det var så framgångsrikt. medger BosseRingholm att inte går så bra, men det statligaägandet ska inte avvecklas i alla fall.I början av 1990-talet genomfördes på den bor-gerliga regeringens initiativ en spridning av ägandet iStadshypotek. Motivet var framför allt att detta bolå-neinstituts offentliga prägel bidrog till en lägre finan-sieringskostnad, vilket snedvred konkurrensvillkorenpå marknaden.Men parallellt med denna avveckling av ett of-fentligt engagemang på bolånemarknaden har statenbyggt upp ett nytt institut med samma inriktning.Statens Bostadsfinansieringsaktiebolag, , star-tades 1985 för att hantera de statliga bolån som finan-sierades över statsbudgeten. Men sådan långivningupphörde . hade gettsmöjlighet att lämna fastighetskrediter i konkurrens påden öppna marknaden, och det gick ju inte så bra.Bankkrisen medförde ett behov av ett statligt kapital-tillskott 1994, och året därpå överfördes nödlidandeoch riskfyllda lån till likaledes statsägda VenantiusAB. bedriver utlåning inte bara tillflerbostadshus utan också till småhus och bostadsrät-ter, och detta är alltså frikopplat från den gamla ord-ning som fanns när staten själv medverkade till bo-stadsfinansiering.Statens svårigheter att med framgång driva kre-ditinstitut är väl dokumenterade. Investeringsbanken,i salig åminnelse, fick avvecklas. Nordbanken måsteförses med rejäla kapitalinjektioner. En slutlig för-säljning av det statliga aktieinnehavet i denna bankhar länge varit utlovad, men så sent som i höstasföreföll finansministern ovillig att stå för den utfästel-sen, och inget har ännu skett. Det skulle i och för sigvara intressant att höra om det planeras någontingunder . När Postgirot gick så dåligtatt en ändring måste till var regeringens första tankeatt utveckla rörelsen till en fullvärdig bank i statensägo. Drömmen om socialiserade banker lever fortfa-rande.Kan finansministern ge något gott skäl till attSBAB ska ägas och drivas av staten? Trots den kon-kurrensfördel det innebär att ha staten bakom ryggen- det ska normalt ge en lägre kostnad för upplåningen- medger att företaget går dåligt.Han skyller på lägre utlåningsmarginaler och den lågakorta räntan. Men det är ju förhållanden som gällerkonkurrenterna också.Förklaringen till svårigheter är den gamlavanliga - staten är inte bra på att driva företag ochaffärsverksamhet. I detta fall finns det inga socialamotiv för att staten ska stå för ägandet. Finansminis-tern säger att bidrar till mångfalden på bolå-nemarknaden. Men det skulle företaget göra även omdet överfördes i privata händer.Regeringen föreslog i budgetpropositionen i hös-tas, och beslöt, att det ska säljas statligaföretag för ca . Huvuddelenav detta var tänkt att komma från fusionen av Teliaoch . Vi känner alla till hur dessa planer harmisslyckats. Är det då inte skäl att sälja en så naturligprivatiseringskandidat som och att göra detsnabbt medan företaget ännu faktiskt representerar ettvärde?Anf. 3 Finansminister ():Fru talman! Först vill jag gärna säga att hargett ett betydande överskott och har nått sina avkast-ningskrav under större delen av andra halvan av 90-talet. Det enda år som inte har nått upp tillavkastningskravet är , 1999. Jag tycker där-för inte att man generellt ska döma och generaliserapå det sätt som gör och säga att SBABinte går bra. Det har varit ett framgångsrikt företagunder en stor del av andra halvan av 90-talet. Jag ärväl medveten om det resultat som man presenteradeför . Man jobbar intensivt i bolaget för attförsöka åstadkomma en förändring för ochtiden framöver.Jag tror att även har uppmärksam-mat att exempelvis har gett sig in i ett intres-sant Internetprojekt som kan vara endel av den konkurrens och mångfald som kanbidra till på bolånemarknaden. Därför är jag överty-gad om att företagsledningen i har en mycketstark inriktning på att bidra också med konkurrens-kraftiga produkter och därmed kunna uppnå de av-kastningskrav som staten har skäl att ställa på dettabolag för tiden framöver.Jag vill inte hänge mig åt den specifika frågan omen mer allmän privatisering, som interpellationenhandlar om.När jag hör kan jag bara konstateraatt det alltid finns ett skäl och ett argument för LarsTobisson att sälja de statliga företagen. Vare sig degår bra eller de inte går lika bra som han föreställt sighar han alltid anledning att av ideologiska skäl säljaut alla statliga företag. Jag tror inte att det är bra meden privatiseringsideologi som drar ett sådant argu-ment för utförsäljning av all statlig verksamhet.Vi har statlig verksamhet där det finns särskildaskäl och en särskild historisk bakgrund och vi prövarnaturligtvis från tid till annan i fråga om de statligaföretagens framtid. Jag är övertygad om att den in-riktning som har valt kommer att kunna visaatt man även i fortsättningen, liksom skett under del av 90-talet, kommer att klara sina avkast-ningskrav.Anf. 4 ():Fru talman! Det är riktigt att jag anser att merpar-ten av de statliga företagen ska privatiseras, helt en-kelt av det skälet att företag sköts bättre när de är iprivata händer. Vidare blir det en orimlig rollsam-manblandning när staten ska uppträda som både do-mare och regelsättare på marknaden och dessutomsom en av aktörerna. Detta snedvrider konkurrensen.Nu säger finansministern att när det finns särskil-da skäl ska man ändå kunna ha statlig företagsamhet.Men vilka är de särskilda skälen i fallet eller,som jag tidigare tagit upp, när det gäller Vasakronanoch för den delen också Nordbanken? De finns intepresenterade.När var ordförande i drevhan kravet på en socialisering av bankväsendet. Mendå han tillträdde finansministerposten sade han siginte ångra något från tiden. Det är tydligt att hanfortfarande anser att statligt ägande i sig är bra, förhan kan inte ge ett begripligt svar på min fråga omvarför inte bör säljas.Jag nämnde i interpellationen, och finansministernmedger detta, att har dålig lönsamhet. Företaget har ju en fördel vid upplåningen isin statsgaranti. Ändå har haft högreupplåningskostnader, vilket vittnar om marknadensmisstro.Marknadsföringen gentemot allmänheten harpräglats av allehanda jippon. nämn-de det senaste, att man får lägre ränta de tre förstamånaderna om man tecknar lånet via Internet. Mendetta strider mot regelverk somsäger att man inte ska sälja krediter med lockpris.Sådana här åtgärder medverkar till de låga marginalersom kännetecknar utlåning; de innebär riskersom endast den som har skattebetalarna bakom sigkan ta på sig.I slutet av förra året utfärdade ratingföretagetStandard & Poors en varning för , en s.k. ne-gative outlook. Det brukar vara ett förebud om enstundande nedvärdering, om sänkt rating. Som skälangavs weak performance, vilket kan översättas medatt företaget betecknades som svagpresterande. Finansmi-nistern har tydligen kikat i det eftersom han varnarför att det kommer att se dåligt ut. Det finns all an-ledning att läsa detaljerna i detta. När finansministerngör det, fundera då också över frågan om det inte kanvara läge att sälja! Det är en offentlig hemlighet attföretagsledningen gärna låter sig privatiseras.Försäljningen behöver naturligtvis inte ske till nå-got av de nuvarande hypoteksinstituten. En tänkbarinvändning skulle kunna vara att konkurrensen be-gränsades med en aktör. Men jag skulle kunna tänkamig att det vore nyttigt att få in en utländsk operatörpå marknaden; köpare från det hållet lär för övrigtkunna uppbådas. Även svenska friare utan tidigareverksamheter på området sägs förekomma.För några år sedan uppskattades värdet på SBABtill 6-7 miljarder. Det tror jag kan vara svårt att få ut , med den utveckling som varit. Men ju längrefinansministern dröjer, desto sämre förefaller det bli.Mångfalden på marknaden behöver alltså inteminska. råder en knivskarp konkurrens mellantolv aktörer på bolånemarknaden. Håller inte finans-ministern med om att denna konkurrens borde ske pålika villkor, med samma utgångsläge vad gäller finan-sieringen och samma företagsrisk i händelse av felbe-dömningar och missgrepp? Det åstadkommer mangenom att sälja möjligt. Dessutomförbättras situationen från statsfinansiell synpunkt.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! har visat godaresultat och varit framgångsrikt och också uppfylltsina avkastningskrav, så när som på det senaste året.Lars tycks inte riktigt ha bestämt sig för påvilket ben han ska stå. Å ena sidan vill han påstå attSBAB har överkostnader. Å andra sidan kritiserar hanSBAB:s försök att minska dessa kostnader för att justbli ännu mer konkurrenskraftigt.Jag får bara bekräftat av att det förhans del handlar om att till varje pris sälja ut statligaföretag, oavsett vilken situation de statliga företagenbefinner sig i. Det vittnar inte om någon större känslaeller aktsamhet om skattebetalarnas pengar om manhar en sådan dogmatisk uppfattning som har om statlig företagsamhet.Jag tror att de initiativ som tagit har bidra-git till konkurrensen på den här marknaden. Det finnsinget skäl att tro annat än att också i fortsätt-ningen med framgång kommer att kunna utvecklasina produkter i den ena eller den andra formen.Anf. 6 ():Fru talman! Finansministern säger här att SBABhar visat att man kan minska sina kostnader - någotsom jag skulle vara kritisk till. Vad man gör när mansänker räntan är ju att man minskar sina intäkter.Detta leder till den dåliga lönsamheten. Det här ärbara ett av flera jippon som jag menar att man begåttjust därför att man inte känner det tryck som en nor-mal företagsrisk utgör - man har alltid staten att fallatillbaka på.För några år sedan lanserades ett djärvt grepp.Man skulle "värdepapperisera" sin låneportfölj. Detskulle göra det hela så mycket billigare men det komfullkomligt av sig. Det blev ingenting av det. Jag ärrädd att det kan bli detsamma också med Internetsats-ningen nu.Finansministern har byggt årets statsbudget på in-komster från försäljning av statliga företag på ca 100miljarder. Sammanslagningen blev inteav så som det var tänkt. Regeringen verkar inte hanågon brådska med att sälja det som återstår. BosseRingholm har motvilligt lovat att stå fast vid utfästel-sen att sälja statens återstående innehav i MeritaNordbanken och att staten därmed skulle lämnabankmarknaden. Vi fick inget höra om hur det ska gåtill. Postgirot går så dåligt att enda utvägen är enförsäljning. Vad ska det då tjäna till att behålla ettsvagpresterande bolåneinstitut i statens ägo?Jag förstår att det till nöds går att anföra socialtbetonade argument för statligt ägande av Systemetoch regionalpolitiska för att t.ex. ska varastatsägt. Jag anser inte att den argumentationen hållermen det är ändå ett försök till en rimlig förklaring.Kan det finnas något skäl socialt, regionalpolitiskteller sysselsättningsmässigt för att staten ska driva etthypoteksinstitut på en redan hårt konkurrensutsattmarknad?Även i den här debatten har visatatt han inte förstår det olämpliga i att staten uppträderi två roller . Återigen har han misslyckatsmed att förklara varför staten ska binda resurser iverksamhet som andra kan sköta bättre. Staten har såväldigt mycket annat att svara för då resurser saknas,om inte annat kan likviden användas för att amorterastatsskulden och minska räntekostnaderna. Det bordeen finansminister vara förtjust i att göra.Anf. 7 Finansminister ():Fru talman! är förutsebar och förut-sägbar i sina skrivna repliker. När att de statliga företagen till varje pris ska säljasut kan man erinra sig att hade staten följt det råd somLars och gett exempelvis närdet gäller för skulle väl intäk-terna av den försäljningen bara varit en bråkdel avvad som kan åstadkommas om en försäljning avteleaktier blir aktuell för framtiden. Detta visar att detinte i första hand är värnet om skattebetalarnas pengaroch om allas vår gemensamma förmögenhet hosstaten som vägleder handlande, utandet är ren och skär privatiseringsvilja av ideologiskaskäl. Det tycker jag att vi i det här läget inte har skälatt ha någon förståelse för eftersom det ändå är skat-tebetalarnas pengar som finns i de olika statliga bola-gen.Jag vill upprepa att det arbete somSBAB gjort har varit framgångsrikt. Det finns skäl atttro, , att både kan sänka sinakostnader och, naturligtvis, öka kundkretsen via olikatyper av insatser. Jag nämnde bara ett enda exempelför att visa hur man från sida också försökerpigga upp konkurrensen på den här marknaden.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:120 omenergibeskattningenAnf. 8 Finansminister ():Fru talman! har frågat näringsmi-nistern om vilka åtgärder han avser vidta för att intedriva jobb ur landet genom straffbeskattning av elin-tensiv industri och kraftproduktion.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på frågan.Jag är medveten om att elpriserna har stor bety-delse för den svenska elintensiva industrins konkur-renskraft. Den öppnade elmarknaden har satt press påelpriserna och har också medfört sänkta elpriser,vilket även kommit tillverkningsindustrin till del.Den gröna skatteväxling som beslutadeom innebar bl.a. att energiskatten på el höjdesmed . Höjningen har dockinte belastat tillverkningsindustrin, som i enlighetmed tidigare regler får fortsätta att tillämpa en noll-skattesats på el.Produktionsskatten på el höjdes med perkilowattimme nu som ett led i den grönaskatteväxlingen. I vilken utsträckning som produk-tionsskatten på el, som endast tas ut på kärn-kraft, påverkar prissättningen på den öppnade el-marknaden är svårt att avgöra. Ju bättre marknadenfungerar, desto mindre bör en produktionsskatt påbasproduktionen påverka priserna. Marknadspriset påel bestäms av den produktionsform som går in påmarginalen. Endast under de tider då kärn-kraften utgör marginalproduktion kommer produk-tionsskatten att påverka marknadspriset.För att motverka att produktionsskatten på kärn-kraft medför snedvridningar i elproduktionssystemetanges i budgetpropositionen för att skattenska omformas till en fast skatt som baseras på dentermiska effekten i kärnkraftsreaktorerna. Skatten skautformas så att den begränsar störningar i driften avkärnkraftverken.Sammantaget kan konstateras att den grönaskatteväxling på elområdet, som har genomförts,endast till mindre del bör ha belastat tillverkningsin-dustrin. Industrin kommer att kunna dra nytta avskatteväxlingen eftersom skatteintäkterna är avseddaatt finansiera kompetensutvecklingen i arbetslivet.I sin interpellation tar också uppden nya nätavgift på somhar beslutats. Avgiften ska endast tas ut under inneva-rande år för att tillfälligt finansiera stödet till småska-lig elproduktion. Bakgrunden till den tillfälliga av-giften är att systemet med leveranskoncession avskaf-fades i samband med att ett system med scha-blonavräkning har införts i syfte att underlätta byte avelleverantör. I systemet med leveranskoncessionfanns det en skyldighet för den som hade koncessio-nen att köpa in småskalig kraft. Hur det framtidastödet till småskalig elproduktion ska utformas utredsför närvarande av den arbetsgrupp inom Regerings-kansliet som har tillsatts för att ta fram förslag tillåtgärder som främjar elproduktion från förnybaraenergikällor.Jag tror att är överens med migom att ett tillfälligt stöd är nödvändigt för att bibe-hålla den småskaliga elproduktionen i väntan på attdet kan utredas hur de förnybara energikällorna kanfrämjas . Det är därför inte orimligt attdetta tillfälliga stöd belastar alla elförbrukare.Anf. 9 ():Fru talman! Finansminister be-kräftar i sitt svar att produktionsskatten på el höjdesmed nu vid årsskiftet sam-tidigt som en ny nätavgift på per kilowattim-me infördes. I sitt svar säger finansministern att ivilken utsträckning som produktionsskatten på elpåverkar prissättningen på den öppnade elmarknadenär svårt att avgöra. Enligt kraftproducenterna betyderdetta höjda elkostnader med per kilowattim-me. Det är ingen tvekan om att dessa nya kostnadertvingas kraftproducenterna att slussa över på elkun-derna. För den som inte är insatt i frågan låter det intemycket, men för de företag som använder elkraftensom en nödvändig del i produktionen betyder detmånga miljontals kronor.Ingemar , vd i , är upprörd:"I vår planering har vi räknat med att regeringenslöften skulle vara genomförda . I värstafall motsvarar kostnadseffekten av löftesbrottet, föross, per anställd och år. Detta är kon-sekvensen av höjd skatt i stället för en avveckling.Och vad för förslag väntas ? "I min egen hemstad förbrukar de trepappersbruken - , och Fiskeby -drygt /år. Enbart använder ianläggningen i hela , vilket är merän av elproduktion. En höjning avelkostnaderna med /kWh medför för nya kostnader på 23 miljoner . Baraför den anläggning som har i Bravikenbetyder det ytterligare i kostnadper år.Oron för framtiden delas också av kommunalrå-den i de berörda kommunerna. I många av dessakommuner är arbetslösheten stor, och man är mycketorolig för vad elskattehöjningen kommer att medföra.I hela landet är det 123 714 förvärvsarbetandesom arbetar inom de elintensiva basindustrierna.Lägger man därtill de indirekt berörda blir summan338 800 människor. Bara papper och pappersmassaberör direkt och indirekt 150 000 människor i Sveri-ge. Mot bakgrund av detta är det inte märkligt att detblivit upprörda stämningar i landet när regeringen nusviker sitt löfte om sänkta produktionsskatter på eloch i stället föreslår höjning av dem. För cirka ett årsedan sade regeringen bl.a. följande:"En säker tillgång på el till ett rimligt pris är enviktig förutsättning för den svenska industrins inter-nationella konkurrenskraft. Det är angeläget att denelintensiva industrin ges konkurrenskraftiga villkor.Beskattningen av el i produktionsledet utgör ett pro-blem i en situation där förhållandena på elmarknadenär sådana att beskattningen leder till ökade kostnaderför elanvändarna. Inom ramen för den översyn avhela energibeskattningen som pågår inom regerings-kansliet och där förslagen sammantagna skall ge ettoförändrat skatteuttag på området, prövas därför ivilken takt beskattningen av el i produktionsledetskall avvecklas. "Fru talman! Förtroendet för regeringens energipo-litik är genom sveket körd i botten för den elintensivaindustrin här i landet. En direkt följd av detta kan bliatt nödvändiga investeringar uteblir. Vad våra basin-dustrier minst av allt behöver är en ryckig energipoli-tik. Ska industrin våga göra nyinvesteringar fordrasdet långsiktiga och goda spelregler.Anf. 10 ():Fru talman! Jag går upp i debatten avflera skäl. Jag vill instämma i finansministerns myck-et försiktiga och sakliga redovisning av läget. Densaknar man ju - tack och lov, höll jag på att säga - iden vokabulär som använder sig av.I sin fråga talar om en straffbe-skattning av elintensiv industri och kraftproduktion.Vilken skatt är inte straff enligt moderat ideologi?kan man fråga sig. Ert intresse för skattefrågor ärnärmast maniskt. Vid den senaste stämman fanns detantydningar enligt medierna om att ni skulle öka detsociala engagemanget. Jag ser fram emot den dagen.Till sakfrågan. Förutom höjningar finns det ocksåen minskning på . Avgiften för hantering avkärnkraftsavfallsbränsle till framtiden sänks med0,. Det är ingen skatt utan en avgift men denpåverkar ändå kostnadsbilden, föreställer jag mig.Det är en mycket kortsiktig lösning, tycker vi frånVänstern, att enbart tala om sänkta skatter, att göraindustrin, speciellt den elintensiva industrin, till skat-tefrälse . Det gäller egentligen att ordnaen rättvis konkurrenssituation mellan svensk ochutländsk industri. Därför tycker vi att det är viktigtmed det arbete som pågår, och som säkert skullekunna intensifieras , med att harmoniseraskatterna på det här området. Det skulle vara förstaprioritet och inte att tänka kortsiktigt och nästan liteintrovert - för är en liten del av världen ochäven en mindre del av EU. Rikta intresset i stället pådet som och längd skulle kunna ge lösningar,nämligen en handel med t.ex. klimatmiljöcertifikateller gröna certifikat.