prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Ett exempel är demens-boendet som på flera håll i landet håller på att ut-vecklas. Däremot kan jag hålla med om att de bedömningar som görs avseendede demenssjuka är dåliga. De kommer inte heller tillstånd så snabbt som behövs.Vi vill inte ha en äldreomsorg där vinsterna sättshögst och går ned i aktieägarnas fickor, utan vi vill haen äldreomsorg där behovet styr och där eventuellavinster går tillbaka till verksamheten så att kvalitetenkan förbättras. Det gäller också kompetensutveck-lingen för personalen.Under en lång tid har det varit uppmärksammadefall av vanvård av äldre. Vi har sett detta också iprivat regi. Jag tar inte kommunerna i försvar, utanjag tycker att det även där är anmärkningsvärt. Detbehövs en ansiktslyftning även hos kommunerna.Förra veckan såg jag att personal sade upp sig sominte tyckte att man höll vad som utlovats i det avtalsom hade skrivits med företaget. De äldre fick inteden hjälp som de behövde. Jag kommer också ihåg enintervju där en journalist frågar en man om han intetyckte att han var illojal mot arbetsgivaren. Jo, svara-de mannen, jag kan vara illojal mot min arbetsgivaremen jag har väldigt svårt att vara illojal mot de äldre.Vidare har vi fått kännedom om hur man får skri-va på papper om att hålla tyst. Också detta tycker viär anmärkningsvärt.Med anledning av allt det som jag här har sagttycker vi i att det nu är dags att se överlagarna så att de äldre ges den vård, omsorg och per-sonaltillgång som behövs för att en hög kvalitet skauppnås. Alla har ju talat sig varma fördet.I reservation 18 säger vi att vi vill ha ett tilläggs-direktiv till Äldreberedningen Senior 2005 där manser över lagstiftningen om ett minimikrav - vad mansom äldre har rätt att kräva. Det kan handla om pro-menader, om social stimulans eller om rehabilitering.Vi tycker att det är dags att sätta ned foten. Jag harhört om detta under alla år som jag jobbat inom äld-reomsorgen men det har inte hänt särskilt mycket.I reservation 24 säger vi att vi vill att regeringenska se över hur man bäst kan hjälpa de ekonomisktsämst ställda pensionärerna. Vi tycker att regeringenska se över möjligheterna för de kommuner som villhjälpa dessa pensionärer utan att bli stoppade.I reservation 32 tar vi upp tillsynsverksamhetenoch möjligheten att samla regler som styr äldreom-sorgen under en lag. Det har framkommit att detta ärsvårt och att det är en omfattande förändring men detfinns uppenbara problem med den delade regleringen.Därför anser vi att en översyn behövs.Herr talman! Vi i tycker, som sagt,att äldreomsorgen ska vara demokratiskt styrd ochsolidariskt finansierad. Man ska ha rätt till en braäldreomsorg, oavsett plånbokens tjocklek. Vi väl-komnar utredningarna, som vi delvis själva initierat,när det gäller att förbättra för de äldre. Senior 2005har direktiv att komma med förslag på ett flertal om-råden som berörs i detta betänkande. Givetvis väl-komnar vi också de ökade resurserna till kommuner-na. har varit med om att arbeta framvårdmiljarden som ska gå till primärvård,äldreomsorg och psykiatri.Naturligtvis ställer vi oss frågan om de här peng-arna kommer att räcka till att ge äldreomsorgen denkvalitetshöjning som den så väl behöver och så attden mängd personal finns som behövs - med anstän-diga löner och kompetens. Utbrändheten bland vård-personalen är omfattande; det vet vi. Det finns allvar-liga problem när det gäller personalfrågan. Precis somCristina Husmark ser jag en risk här. Manmåste ta krafttag kring omvårdnadsprogrammet föratt de här yrkena ska få en bättre status.Vidare görs det en hel del för att förbättra äldre-omsorgen och det är bra men vi i kon-staterar att mycket mer återstår.Anf. 193 () replik:Herr talman! I ett TT-meddelande från den 9 marsläser jag att finansministern kräver nedskärningar ikostnaderna för sjukpenning och läkemelsförmånerosv. - sammanlagt 20 miljarder under de tre kom-mande åren. Jag är också medveten om att det inte ärett färdigt förslag och vet att somligt läcker ut medflit.När det gäller äldrepengen, som härpratade om, kan jag säga att jag är glad att Folkpartietnu följer den moderata linjen. har kan-ske läst de av våra motioner som ligger till grund fördet här betänkandet. Där finns det med en äldrepengjust för att garantera att det som styr är de äldresbehov, inte politikers behov. Det tycker jag är en klarkvalitetsförbättring.När jag talar om kvaliteten undrar jag ifall inteLena kan hålla med om att det vore bättre attvi hade ett kvalitetsinstitut i än ha tillsynenav äldreomsorgen liggande hos ochlänsstyrelserna. Vi ser nu att det finns länsstyrelsersom inte sköter sin uppgift.Jag har en annan fråga till . Jag läser ivälfärdsprogrammet, som kommer från , där många av persona-len inom vården tillhör. Jag fastnade för en rubrik.Det står så här: stöd för att bryta utanför-skapet. Det står som en punkt: Övergång mellan ar-betsliv och pensionärsliv behöver göras mjukaregenom att äldre får större möjlighet att påverka ar-betstiden. Det står också att kollektivavtalsregler somhindrar arbetstagare måste upphävas.Äldre ska alltså få möjlighet att helt enkelt arbetalängre eller kortare om man vill. Hur stämmer dettamed Vänsterns och synsätt om att läggafram ett förslag om att lagstifta om arbetstiden föralla? Min tolkning av välfärdspunkter äratt äldre själva ska kunna få påverka sin arbetstid.Vilken inställning har ?Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag börjar med det sista. Vi har haftuppe det också i Äldreberedningen att man ska för-länga det så att man får jobba längre. Jag är lika ihär-dig som borgarna i den här beredningen att påstå attså länge som vi har så mycket utbränd personal i sålåg ålder, och det gäller vårdpersonal, är det väldigtsvårt att se hur det ska kunna förlängas så att man fårjobba längre. Vi har så stora kategorier som har pro-blem med att jobba tills de blir 65. Det är låglöne-grupperna.Sedan hade en frågaom dessa 20 miljarder. Jag kan bara upplysa henneom att jag reagerade lika som hon på det. Men jagtrodde att hon hade en bättre källa därför att det härvar en tidningsanka. Det är vad jag har fått reda på.Jag vet inte om vi behöver något sådant institutsom talar om. Det viktigaär att hålla koll på att det här följs upp och att detockså finns pengar ute hos länsstyrelserna, och ävenhos kommunerna, så att de kan sköta det här. Jag kanta hemkommunerna uppe i mitt län som exempel. Jagtror inte att någon bedriver en dålig äldreomsorg medvett och vilja, utan det har varit resursbrist. Tyckerinte också att det är braatt dessa pengar tillförs framöver så att man kan för-bättra inom områdena äldreomsorg, vård och skola?Anf. 195 () replik:Herr talman! säger att vi inte skatvinga äldre att jobba vidare. Det var, om lyssnade på vad jag sade, inte heller min mening.Jag sade att de som vill och kan ska vi underlätta för.Problemet är att vi inte kan ha en pensionsålder somär . Vi måste få en mjuk övergång. Vi måste geflexibla lösningar. Vi kan inte lagstifta om en arbets-tid. Då kommer man inte att orka.Låt mig återkomma till , sominte kommenterade precis. viceordföranden i säger så här: Ur fackligtperspektiv är vi inte ett dugg rädda även om all kom-munal verksamhet skulle privatiseras. Det sägerKommunals andre vice ordförande under en konfe-rens i . Han förklarar med att enfacklig organisation också måste arbeta med produk-tiviteten så att den ska kunna öka. Annars blir facketnästa krisbransch. Han tillägger vid samma tillfälleoch samma kongress: Ur fackligt perspektiv finnsinga gränser för hur mycket som kan privatiseras.Lena erkände i en replik på mitt anförandeden under den allmänpolitiska debattenatt vården låg henne varmt om hjärtat och sade: "Jaghar träffat ganska mycket vårdpersonal - vårdenligger mig rätt varmt om hjärtat och det gäller då bådeoffentlig och privat vård." Då undrar jag vilken LenaOlssons inställning är till den privata vården och vadLena säger om inställning, att detär vården som är viktigast, inte organisationen ellerdet offentliga monopolets ställning.Anf. 196 () replik:Herr talman! Jag har träffat mycket personal, bådeoffentliganställd och privatanställd. Jag kan direktsvara på frågan: Jag vill inte ha någon privat äldre-omsorg alls, utan jag vill att den ska vara i offentligregi. Jag har aldrig påstått något annat heller.Vad andre vice ordföranden i har sagtreagerade jag också för. Jag har faktiskt talat medhonom, och han säger att han är felciterad. Jag harinte hört vad han har sagt, och jag måste tro på vadhan säger.De flesta som jag träffar av äldreomsorgspersonalär inte intresserade av privatiseringar. De är intresse-rade av att ha en välfungerande offentlig sektor. Vi ärberedda att satsa pengar på det, men det är inte mode-raterna.Anf. 197 ():Herr talman! Jag känner mig glad att bo i ett landdär antalet äldre ökar, där antalet äldre äldre ökar,därför att äldre är en oerhörd resurs för hela samhäl-let.Herr talman! blir jag beklämd i olika de-batter när det uttrycks som att äldre enbart är en be-lastning. Jag tycker att det känns ovärdigt att manuttrycker sig så, ändå förstår jag vad man menar. Detär i livets sista år som man har det största behovet avhjälp och stöd på olika nivåer.Det är mål i äldreomsorgenatt alla äldre ska få så god vård och omsorg som manbehöver och som är möjlig. För att nå det målet måstevi hitta lite olika vägar. Vi måste lägga fram förslagsom gör att vi når upp till det målet. Jag tycker att denhär skillnaden är oerhört viktig. När man diskuteraroch har en politisk debatt måste man kunna skilja påvad som är mål och vad som är medel för att nå ettmål. Där kan vi ha, och där har vi, som olika företrä-dare för olika politiska partier lite olika syn.Huvudfrågan för våra äldre är inte i förstahand vilken organisationsform som styr. Det är inteheller vem som betalar ut lönen till personalen, utandet är faktiskt mötet med personalen, sättet man blirrespekterad på, den möjlighet våra äldre har att fåsjälva önska saker och ting och den tid som de harmed personalen. Kvaliteten ligger heller inte enbart ibyggnaderna, som många tycks tro, utan kvalitetenligger i det mänskliga mötet.Herr talman! Jag är nästan förbluffad och nästangenerad över att använde nästan halvasitt anförande till att ondgöra sig över privat verk-samhet. Det känns som att Vänstern är allergisk motandra driftsformer. Jag kan inte påverka era allergiskasymtom, men jag tycker att vi ska vara på en nivåsom de äldre i första hand är intresserade av. Det ärväl så, , med handen på hjärtat, att detinte har fungerat när det offentliga har styrt all vårdoch omsorg . Jag har också varit vårdarbe-tare . Om allt hade fungerat bra hade detförmodligen inte byggts upp några andra alternativ,utan då hade vi kört i de gamla vanliga hjulspåren.Men oavsett vad vi tycker har det inte fungerat.Det som håller på att blomma upp i äralternativa former som ändå använder sig av samhäl-lets resurser. Jag tycker att det är bra. Jag tror att detfinns väldigt många brinnande själar som har arbetat ivården under stor del av sitt liv och som gärna startareget och erbjuder ett eget alternativ. De får stimulansi arbetet när de själva kan påverka sin arbetssituationoch när de kan forma annorlunda sätt att arbeta på.Det har gjorts undersökningar av varför persona-len väljer att lämna den offentliga vården och arbeta iandra vårdformer. Ingen har sagt att det enbart var föratt de har fått några ytterligare kronor i plånboken,och det är ganska lätt att få. Om man t.ex. är anställd ilandstinget som sjuksköterska tjänar man mindre än om man är anställd i en kommun.Man behöver alltså inte byta till en privat vårdgivareför att höja sin lön.Jag tycker också att det är viktigt att komma ihåg- och det sade också - att det var deäldre som byggde upp vår välfärd. Vi har dem mycketatt tacka för. Men det är trots allt inte det som ärhuvudskälet till att de ska få en god vård och omsorg,utan det är det faktum att de är människor.Det är inte det som vi människor har produceratoch åstadkommit i samhällsbyggandet som är avgö-rande för att vi ska ha vård och omsorg. Hur skulledet då gå med människor som aldrig har kunnat göraett handtag i samhället? Jag tänker då på de gravtfunktionshindrade och sådana som haft osynliga han-dikapp, och de är precis lika berättigade till en godvård och omsorg. Jag vill gärna säga det.Kristdemokraterna har ställt sig bakom ett antalreservationer till det här betänkandet. Jag vill beröranågra av dem.Den första gäller anhörigas insatser i vård ochomsorg. Jag är glad över att man tar till vara de anhö-riga bättre nu än vad jag tycker att man gjorde för tioår sedan. Man erkänner att de anhöriga är viktiga. Jagär helt säker på att anhörigas insatser för äldre intekan ersättas av något annat. Det har en annan dimen-sion. Det finns en annan relation och en trygghet somär ett komplement till den goda vård som duktigvårdpersonal kan ge.Men det är också viktigt att anhöriga tillerkännsatt de har en stor betydelse för de äldre. Det behöverinte alltid handla om ersättningar. Det kanske handlarom utbildning, om att läkaren som har ansvar för denäldre visar hur man kan hjälpas åt och om att de an-höriga blir delaktiga. Jag vill ytterligare för framtidenbetona de anhörigas oerhört stora betydelse för äldre-vården.I en annan reservation, nr 13, har vi utvecklat vårtkrav på att den medicinska kompetensen bör öka. Vivet alla att så är fallet. Alla utvärderingsrapporter somhar kommit från sedan ädelreformenträdde i kraft har påpekat detta. Tyvärr har det häntväldigt lite.Ett jätteproblem som vi har är juatt det inte finns tillräckligt med geriatriker, tillräck-ligt med läkare och sjuksköterskor med geriatriskkompetens. Varför är det så viktigt? Jo, därför att enäldre människa som insjuknar i vilken sjukdom somhelst beter sig ofta på ett annorlunda sätt. Det är storskillnad på symtomen på hjärtinfarkt om man får detnär man är eller om man är . Det är mycketspeciellt. Därför tror vi som är med på den här reser-vationen att man måste se till att utbildningsplatsernapå läkarlinjen för specialister i geriatrik ökar.Vi har också i en reservation tagit upp de demens-sjuka, nämligen i reservation nr 36. Detta är en gruppmänniskor som inte alls kan tala för sig själva. Mångaav dem har närstående som kan tala för dem, och detär jättebra. Men i övrigt är de helt oförmögna attuttrycka vad de själva skulle vilja ha hjälp med. Jagtror att det var som taladeom hur viktigt det var att de demenssjuka blev utred-da på ett adekvat sätt.Det är en nyckelfråga för framtiden att alla har rätt- även om man får symtom i form av glömska osv. -att bli utredda, inte efter det att man harinsjuknat utan med en gång. Man tjänar så oerhörtmycket inom alla områden om den enskilde får ensnabb diagnos. Det finns många fysiska sjukdomarsom ger ungefär samma symtom. Jag är säker på attmånga som bor i särskilda boendeformer i vårtland tyvärr inte är utredda trots att det kanske finnsbot för dem.Herr talman! Därför vill jag lyfta fram den reser-vationen speciellt och yrka bifall till reservation nr36. I övrigt står vi naturligtvis bakom alla reservatio-ner där vi finns med. Jag hoppas att det här årtusendetska innebära en god icke materiell välfärd för allavåra äldre.Anf. 198 () replik:Herr talman! sade att är allergisk mot privata alternativ. I ärdet av äldreomsorgen som drivs i privat regi.Den allergiska reaktionen börjar nu också att smittaav sig till det gäller valmöjligheter skrev man i den5 februari att det är tre vårdjättar som dominerar. Vardet inte meningen att det skulle finnas valmöjlighe-ter? Skulle man inte låta tusen blommor blomma?Men det blev väl inte så många kvar såvitt jag förstår,utan det är de vinstdrivande företagen som har tagitöver. De mindre har stora problem och många harslagits ut.Undersökningar som har gjorts i visar attmellan 60 och av befolkning vill attvård, skola och omsorg ska drivas i offentlig regi.Anf. 199 () re-plik:Herr talman! Jag vill påminna att detär fler än ett landsting och en kommun som har levtöver sina tillgångar och fått underskott i sin budget.Men det tillskjuts pengar nästan oavsett hur skötselnhar varit. Jag tycker inte att det är så konstigt att intealla privata alternativ lever kvar. Jag tycker snarareatt det är naturligt att det blir så.Jag vet inte om har som mål attkommuner och landsting ska ha budgetunderskott.Det är i så fall väldigt allvarligt.Det som vi har varit dåliga på är att bygga upp så-dana alternativ som människor behöver, mellanvårds-former och andra olika former. Det har funnits entendens i till att lösningarna har varit fyrkan-tiga, att alla ska ha precis samma boende och vård. Såär det ju inte. Vi människor är olika och har olikabehov. Därför tycker vi kristdemokrater att det skafinnas bra alternativa vårdformer. Om man får vårdpå rätt vårdnivå blir också vården bäst.Anf. 200 () replik:Herr talman! Då måste jag fråga om detär bättre med ett privat monopol. Hon får det attframstå som om det inte finns några valmöjligheter iden offentliga vården. Det är en direkt lögn. Det finnsdet visst. Det har jag sett själv. harju jobbat där jag har jobbat. Visst finns det valmöjlig-heter. Men är intresserad av attutveckla dem? Är vi intresserade av att lägga en riktigpolitisk tyngd bakom att den offentliga sektorn skafungera?Vad gäller då för vinsterna? Vården är offentligfi-nansierad. Ja, vi betalar. Men vad har vi för koll se-dan? Kan vi kolla upp vart överskottet går? Går dettill kvalitetsförbättringar? Går det till kompetensut-veckling för personalen? Vad har vi för koll på hurstor personalen är?Det kan jag tala om för . Jag har försöktatt ta reda på det. Inom barnomsorgen kan man kollaupp personaltätheten, men inte här. Men jag hoppasatt jag ska få till stånd en sådan möjlighet.Anf. 201 () re-plik:Herr talman! Kvalitetsuppföljning och kvalitets-kontroll sker på samma sätt för offentlig som förprivat vård. Det är som kontrollerardet. Det är viktigt att komma ihåg. Det är för patien-tens trygghet - för den äldres trygghet.Vi vet också att alternativen ökar kvaliteten över-allt. Det har vi sett många exempel på. Ingen av osssom är här i parlamentet skulle väl acceptera att detbara finns Åhléns att handla mat på. Vi vet att helakvaliteten blir bättre om det finns andra alternativ.Sedan reglerar det sig självt. Om det är så att detinte är en bra verksamhet kommer de äldre förmodli-gen inte att vilja bo där. Det handlar då om att man istället ser till att det blir kvaliteten som blir det allraviktigaste för den äldre, och det är den också.Det första de äldre frågar är inte varifrån hem-tjänstpersonalen får sin lön - i alla fall inte de jag harträffat på. De frågar hur ofta de kan få hjälp och omde kan få hjälp med det eller det. Att låta de äldre fåvara med och bestämma vad de vill ha hjälp med harSverige sannerligen inte varit bra på, har funnits regler som någon socialnämnd harantagit någonstans. Det får ni hjälpa till med, meninte det. Att göra morgontoalett ska ta ,t.ex.Vi har nog mycket att lära. Vi ska se till männi-skans behov och se till så att det är människorna somstyr organisationen, så att inte någon organisation styrmänniskors behov. Människor är olika, och vi ska allarespekteras med våra olika behov. Det är för mig ochför ledstjärnan.Anf. 202 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation nr 5, men jag står självfallet också bakomövriga reservationer där förekommer.Herr talman! Äldrepolitiken tenderar ibland attenbart handla om vård och omsorg och om stödjandeinsatser och omhändertagande. Vi måste självfalletvidga perspektivet och behandla äldre - en växandeandel av befolkningen - som en resurs, precis somövriga individer i . De är dessutom en viktigresurs som kan tillföra mycket i samhällsutvecklingenoch vars livserfarenhet är av stort värde. Pensione-ringen får inte betraktas som en gräns för deltagande isamhällslivet. Samhällsplaneringen måste utgå ifrånatt skapa träffpunkter för människor ur olika ålders-grupper.Ett kännetecken för ett välfärdssamhälle är med-mänsklighet. Frivilliga insatser bör bättre uppskattasoch uppmuntras av samhället. Likaså måste vi för-bättra dialogen om äldres möjligheter till inflytande.Olika former av pensionärs- och brukarråd är bety-delsefulla.Centerpartiet anser att det finns ett ökat behov avflexibilitet och respekt för den enskildes önskemålinom äldreomsorgen. En allt större andel äldre medolika bakgrund ställer nya krav. Vi anser att det finnsskäl att förstärka de nationella målen för äldrepoliti-ken till ett mer individbaserat förhållningssätt. Denenskilde vårdtagaren måste ges reella möjligheter attsjälv eller genom sina anhöriga påverka var och hurvården ska utföras. Därför bör rätten till valfrihet förhemtjänst, dagverksamhet och särskilda boendefor-mer regleras i lag. Den enskilde ska i större utsträck-ning än ha rätt att välja vårdgivare.Centerpartiet anser dessutom att ytterligare ett na-tionellt mål för äldrepolitiken bör införas om att äldreska ha rätt till egen identitet och social gemenskap iäldreboende.Herr talman! Ädelreformen gav kommunerna an-svaret för den vård, undantaget läkarinsatserna, somges i särskilda boendeformer och i vissa kommunerför hemsjukvården. Utvecklingen går mot allt kortarevårdtider, och alltmer av insatserna utförs i hemmet.Vi vet, precis som sade, att de me-dicinska insatserna och främst läkarinsatserna i denöppna vården är bristfälliga på sina håll, och så fårdet naturligtvis inte vara.Den medicinska kompetensen och resursernainom äldreomsorgen behöver förstärkas och förbätt-ras. I överenskommelsen mellan ochSocialdemokraterna om försvarsmiljarder till vårdoch omsorg är detta ett prioriterat område. Landsting-en och kommunerna ska genom samverkan säkra välfungerande vårdkedjor inom äldrevården. Den medi-cinska kompetensen, liksom kvaliteten i övrigt, skaförbättras i särskilda boendeformer och i hemsjukvår-den.Tillgången till läkarmedverkan i fråga om all-mänmedicin och geriatrik ska garanteras. Kommu-nernas stöd till anhöriga ska förstärkas. En bättrefungerande primärvård och äldrevård innebär attöverbeläggningar vid medicinklinikerna motverkas.Vården i livets slutskede ska särskilt uppmärksam-mas. Så långt överenskommelsen.En väg för en mjukare övergång till den kommu-nala omsorgen är att inrätta en mellanvårdsform iavvaktan på omsorg. Vi ser det som engemensam uppgift för kommuner och landsting. Ettgott samarbete mellan specialister, primärvård ochhemsjukvård tillsammans med god tillgång till reha-bilitering, korttidsvård och ett aktivt anhörigstöd ärnågot som vi centerpartister vill vara med och bidratill.Grundläggande för god kvalitet i vården och om-sorgen är att personalens erfarenheter och kunskapersätts i förgrunden. Beslutsvägar måste kortas ochpersonalen ges ett ökat inflytande över sin egen ar-betssituation. Forskningsvägarna måste öppnas förvård- och omsorgspersonal. stöder detankar som finns på bildandet av nationella kunskap-scentrum med regional placering för kunskapsupp-byggnad och erfarenhetsspridning. Vi måste allahjälpas åt att öka vårdyrkenas attraktivitet. En ökadmångfald av arbetsgivare bidrar till att arbetsinsatser-na får ett högre värde.Ett annat område som självt, eller isamverkan med andra partier, har lyft fram är hem-tjänstens betydelse. Vi har påtalat hur viktigt det är attpersonalen ges förutsättningar att göra ett bra jobboch att arbetet inom organiseras så attservicemottagarna träffar samma personal och att demöts med respekt och integritet. Vi har även föresla-git initiativ för att särskilt belysa såväl kvinnors sommäns alldeles specifika besvär och behov. Dessutomstår bakom en flerpartireservation omdemensvården. Den handlar bl.a. om en utökad forsk-ning som visar möjligheter att fördröja och bota olikaformer av demenser.Herr talman! vill jag uttrycka förhopp-ningen att den äldreberedning som arbetar för attskapa förutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken ska ha framgång och i nära samrådmed berörda ta fram ett bra underlag för många klokaställningstaganden inom ett för oss alla mycket vik-tigt område.Anf.