prot · GO093 · 2000-09-20 00:00:00 — Men närdet gäller att kompensera för den höjning av diesel-skatten som läggs på bord som ettförslag har regeringen ännu inga förslag. Det är gans-ka naturligt. Här tycks regeringen vara splittrad ochförvirrad; man både gasar och bromsar . Hurska ni ha det? Är det bra att dieselskatten går upp,eller är det bra att ni nu kompenserar effekterna fördetta? En större förvirring över hur de ekonomiskainstrumenten ska användas än detta är svår att tänkasig.Fru talman! Det är bekymmersamt att rättssam-hället tillåts i praktiken fortsätta att förfalla. Påslagentill polisen och åklagarna täcker knappt ens de svartahål som har uppstått. De växande vardagsbrottenavskrivs i praktiken direkt på polisstationerna. Kon-junkturen är god, men rättsväsendet är delvis satt urfunktion. Omfattningen av skolans kris uppgår nu tillatt gälla alltfler. kom en ny larmrapport.Regeringens aviserade åtgärder kommer för sent förmånga barn. Regeringens verklighetsfrämmandepolitik på skolans område har redan drabbat alldelesför många barn.I äldreomsorgen, där många pensionärer faktisktskinnas av skyhöga taxor är det tydligen inte likabråttom som på dagis med en maxtaxa. Pensionärernahamnar som vanligt i strykklass. En liten förbättringav bostadsbidragen sker, men pensionärerna får näs-tan ingen del av de skattesänkningar som föreslås -för de lyckligt lottade. Det är baradagens löntagare som kompenseras för inbetaldaegenavgifter. Konfiskationen av änkepensionernaåterställs inte, trots upprepade löften från Vänsterpar-tiet.Nej, behöver en ny riksdagsmajo-ritet och en ny regering som tydligt vill myndigför-klara medborgarna och anförtro dem mer ansvar försina egna resurser, som vill ge i grundengoda förutsättningar för att klara enrejäl chans. Den offentliga sektorns funktioner somrättsväsendet, en fungerande skola, en värdig vård avvåra gamla och sjuka, måste tillförsäkras bättre möj-ligheter än att fungera. Det handlar inte baraom pengar, det handlar om mycket mer. Här har rege-ringen misslyckats. Kristdemokraternakommer att lägga fram sitt alternativtill regeringens budgetproposition.(Applåder)Anf. 7 ():Fru talman! Ledamöter, åhörare och tittare! Fi-nansministern säger att han presenterar en reform-budget. Det är inte sant. Det spenderas pengar, menreform betyder förändring. Det här är en budget sombevarar gamla strukturer och som dessutom är fördel-ningspolitiskt sned. De reformer som föreslås - 12minuter i minskad arbetstid om några åroch i sänkt arbetsgivaravgift - äringa stora reformer. Det är fel ord för att beskrivadetta.Många människor tycker att de lever ett liv utanlivskvalitet, utan grundtrygghet och utan möjlighettill självbestämmande i sin egen vardag.I onsdags ringde till mig. Hon har precisslutat studera, med bra betyg. Hon har läst på hög-skola. Hon är ung och hon letar nu efter arbete. MenMaria har blivit kär, och det är väl jättehärligt att varaung och kär. Men hon har också blivit gravid och skaha en bebis snart. har hon tittat på hur hon skaklara sig. Den föräldraförsäkring som vi har gerhenne därför att hon är ung, hon ärstuderande och inte lyckats kvalificera sig för fastarbete . Försök tänka er in i hur det är att försökaklara sig själv och en liten bebis på den summan. Honär inte ensam. Många familjer runtom i i daghar det svårt och upptäcker att det ibland är omöjligtatt få pengarna att räcka och att få vardagen att gårunt. Välkommen till verkligheten!I helgen publicerades en undersökning som sägeratt av de aborter som görs i sker avekonomiska skäl. Tänk er in i det !Innan jul publicerades statistik som visade att en-samstående föräldrar är överrepresenterade i socialbi-dragsstatistiken. Undra på det! Välkommen till verk-ligheten!Regeringens egen uppföljning av arbetet medbarnkonventionen som kom i förrgår visar att nästan260 000 barn nu finns i familjer som lever i den härsituationen.Hur ser livskvalitet och grundtrygghet ut i de härfamiljerna? Hur mycket makt kan de ha över sinvardag?Vi i har länge sagt att föräldraför-säkringen, som den är , inte fungerar. Den lämnargrupper utanför, och den släpper ansvaret för demsom bäst behöver vår hjälp. Vi har först föreslagitvårdnadsersättning och sedan gått vidare och utvidgatdet till att bli ännu bättre, ett s.k. barnkonto: en mo-dell som ska ge barnfamiljerna mer tid med sina barn- det vet vi att de behöver; mera pengar - det vet viatt de behöver; större valfrihet - det vet vi att de be-höver.Jag är jätteglad att de andra borgerliga partierna iden principiella överenskommelsen om familjepoliti-ken har köpt vår tanke på barnkonto, är beredda att gåvidare på den vägen. Det känns som en framgångefter år av arbete med de här frågorna. Det behövsverkligen en familjepolitisk reform i dag.Vad väljer då socialdemokraterna att satsa refor-mutrymmet på inom familjepolitiken? Maxtaxan - ettförslag som ger föräldrar med låg avgift i barnomsor-gen samma låga avgift, men ger föräldrar som tjänarmycket pengar stora avdrag med lättnader på 1 000kr, , . Det minskar valfri-heten, men det här förslaget stämmer in i regeringensambitioner att styra och tillrättalägga. Det är sammaambition som makarna hade . Dåliksom nu bygger socialdemokratisk familjepolitik påatt samhället vet bättre än föräldrarna vad deras barnbehöver. För många är det klart jätteskönt att få ensänkning i avgifterna till barnomsorgen, men att lotsaigenom den förändringen med argument som handlarom arbetsmarknaden tycker jag känns besvärande.Det är väl barnen som ska sättas först och familjerna igrunden för barnens trygga uppväxt.Tittar man runt knuten på folkhemsbygget finnsdet skamfläckar som borde ha åtgärdats för längesedan. Varför har antalet sjukskrivningstimmar ökatmed ? Varför har av antaletlångtidssjukskrivna inte fått någon rehabilitering alls?Varför växer vårdköerna? Varför kan väntetiden fören gråstarrsoperation vara ända ?Varför fungerar inte bostadsmarknaden? Varför fårpensionärer ständigt höjda sjukvårdskostnader? Var-för säger finansplanen ingenting om företag, företa-gande och de människor som driver företag?Varför tar vi inte vara på människor som Khalen-ja, en kvinna från , utbildad gymnasielärare? Honkom hit , till ett land som behöverkunniga och duktiga gymnasielärare. Men hon fickinte hjälp att komplettera sin utbildning för att utövasitt yrke här. I stället fick hon genomgå arbetsmark-nadsutbildning. är hon inne på sin tredje ar-betsmarknadsutbildning, den här gången till under-sköterska. Hon har varit arbetslös . Varför tarvi inte hand om sådana här människor?Centerpartiets rättesnöre är alla människors likarätt och lika värde. Det är därför som vi tycker att detär rimligt att alla människor i hela ska kunnakänna grundtrygghet, veta att skolan fungerar, attsjukvården är bra, att pensionerna kommer, att kom-munikationerna fungerar och att vi ska kunna väljavar vi vill bo i det här landet och ha en garanteradgrundservice där.I livskvalitet ingår både grundtrygghet och fri-hetskänsla. anser att vi måste ha ettgemensamt finansierat trygghetssystem, ett trygghets-system som fungerar med våra villkor.Det folkhem som min föräldrar och farföräldrarvar med och byggde fick grunden av Per och , väggarna av Gun-nar och , taket av ,kretsloppet av och möjligheten attbetala skulderna av och . Det huseträcker inte . Våra barn är för olika. Vår arbets-marknad behöver flexibilitet. Vi pressas av konkur-rens från alla håll. Våra pensionärer är många fler ochdet föds för få barn.Centerpartiets grundinställning innebär att vanligamänniskor faktiskt ska ha makt över sin egen vardagoch själva kunna styra sina liv. Det förutsätter bådeverktygen och utrymmet att vara fri. Det förutsätterskola, sjukvård och omsorg men också valfrihet ochpengar över i plånboken.Det budgetförslag som vi har fått presenterat föross har helt andra perspektiv. Det är en budgetsom försvarar det system som byggdes på 40-talet.Den bygger på systemet, inte på människan. Denförsvarar kollektivet, inte individen. borde detvara tid att modernisera trygghetssystemen så att deutgår från dig och mig och inte från hur reglerna skabevaras.Den enskilt viktigaste framtidsfrågan och den en-da vägen till verklig social utjämning och tillväxt ilandet är utbildning. En skola som ger alla tillräckligakunskaper borde stå högst på varje partis dagordning.Men så är det inte. Skolan fungerar inte , det vetvi. Undantag finns och eldsjälar finns, men mer änvar tionde elev lämnar högstadiet utan att ens varabehörig att söka till gymnasiet. Dessa elever är ut-slagna och satta åt sidan redan i den åldern. Det är vi idenna kammare som har ansvaret. Det viktigaste somvi kan ge våra barn och ungdomar är en bra utbild-ning som grund inför livets fortsatta äventyr.I våras föreslog vi i en jättesatsningpå skolan. Det handlade om pengar, nytt arbetssättoch nya metoder. verkar pengarna ha kommitfram, och det är jättebra, men pengar är inte allt.Stålar utan styrning löser inte många problem, somjag hörde . För att skolan ska fungerabehövs det framför allt ledarskap, nya tankar och detviktigaste av allt: en tilltro till elevernas möjligheteroch lärarnas förmåga att skapa en skola som ger vårabarn godkända kunskaper.När näringsministern ska göra en IT-satsning en lina till kommunerna. När skolministern skasatsa på skolan ger hon pengarna till . Detvisar också inställningen i budgeten.Vi i säger i stället: Avskaffa dennioåriga ! Häng inte upp er på systemen!Sluta upp med att försvara dem, de är inte systemensom är det viktiga. Vissa barn är kanske klara meddet som de behöver redan efter åttonde årskursen.Andra barn kan behöva årskurserna nio, tio och kan-ske årskurs elva på sig för att få grundläggande ochnödvändiga kunskaper med sig ut i livet. Det kan jubero på så mycket - ett annat språk från barndomen,svårare att lära sig teoretiska ämnen, kris i familjensom stjäl eller en allvarlig sjukdom som ocksåkan drabba barn ibland.Se barnet och den unga människan ur hans ellerhennes behov! Systemet är bara en pappersprodukt.Det är barnen och ungdomarna som är verkliga, det ärde som ska ha handlingsutrymme.Nu ligger det också ett förslag till ny forsknings-organisation på vårt bord här i kammaren. Men hur ser regeringen på studenterna, de somska forska? Det är ju så ironiskt att systemet för dessaunga människors löner i många fall är konstrueradesom stipendier i stället för som forskartjänster. Detinnebär att de unga människorna inte får del avtrygghetssystemen - föräldrapeng, sjukpenning ochpension. Det blir mycket svårare och krångligare fördem. Jo, högskolorna har inte råd attbetala arbetsgivaravgifter för riktiga tjänster. får ta smällen för systemets skull, och det kaninte vara rätt.På samma sätt blir jag orolig när det gäller diskus-sionen om friskolorna. Människor behöver kunnagöra ett val. Inte bara de som har mycket pengar utanalla människor behöver kunna välja mellan olikaskolformer och olika sjukvårdsformer.Vi måste öppna fönstren i folkhemmet och släppain luft, ljus och valfrihet inom de gemensamt finansi-erade trygghetssystemen. finns det pengar föratt göra det. Finns viljan?Finansministern har tydligen läst kvällstidningar-na i vilka det stod om min hemkommun därjag slutade som kommunalråd för att börja i riksda-gen. Massor med människor har gemensamt verkli-gen lagt ned sin själ i att förändra Valdemarsvikskommun. Det är många som har slutit upp, alltifrånarbetslösa till företagare, till politiker, till bankdirek-törer, till polisen, till lärare. Allihop har ställt upp föratt visa att vi ska klara vår hembygd. Och det är intetack vare regeringens insatser, utan trots dessa. Vifick bli stödområde, men sedan har det hängt på en-skilda initiativ.Jag är förstås jätteglad över att mina vänner hem-ma nu har arbete och att arbetslösheten är så låg somden är, . Men bor också där. Jagkänner henne och vet hur hon har det. Där finns pen-sionärerna, kvinnor som har jobbat hemma och somhar låg eller ingen ATP. Där finns småföretagarna,lantbrukarna, som har stoppat in sina löner i företageti stället för att ta ut dem i pensionsgrundande in-komst. De har ett elände att klara sig.Där finns vägar som ser ut som puckelpister.Postkontoret försvinner. Vad händer med ,och all annan statlig grundservice?Där finns lantbrukarna som har svårt att klara sinekonomi och som skulle behöva få hela ryggsäckenbortlyft. Där finns småföretagarna som undrar varförde inte nämns i finansplanen.Där finns alla kulturintresserade människor somhar sett hur anslagen har dragits ned på Riksutställ-ningar, på och på Länsmusiken - de endainstanser som för ut kultur till människor i hela lan-det. Och där finns ungdomar som undrar varför deinte får samma chans som andra att jobba med datoreroch skaffa sig kunskap.En av anledningarna till att det har gått så bra iden kommunen är att vi mycket tidigt lade ned ettfiberoptiskt nät i centrum som har kunnat klara kom-munen och de företag som finns där. Men utanförfinns det andra som inte har fått chansen. Ute på en öi skärgården bor två datakonsulter som vill göra alltför att kunna driva ett ganska stort företag därifrån.De behöver en bra lina. Bredband är kört för derasdel. De försöker att få en uppkoppling genom ISDN,dvs. genom att dubbelkoppla gamla koppartrådar somredan finns i telefonlinjerna. De fick ett brev frånTelia - och detta är en ö där mobiltelefoner inte fun-gerar, där man fick vänta på , alltsåsnabbkoppling av telefoner och bättre växlar, och därman inte nu kan använda sina datorer - där det stod:Ni får inte ens en offert på de här tjänsterna. Men vihoppas att ni i övrigt är nöjda med Telias sortimentoch utbud av tjänster.Där finns , som är keramiker och som skullevilja jobba hemma och som skulle kunna jobba medIT på halvtid och ägna den andra delen åt det somhon vill egentligen. Hon får inte en lina dragen. Honfår inte heller ens en offert. De bor inte i glesbygd, debor ganska nära till.Så här ser det ut. Och det är det som gör att vi ärså kritiska mot regeringens regionalpolitik. Den finnsju inte.Det som vi har gjort är att vi tagit till vara enskildamänniskors engagemang och slitit fram EU-pengar.Men slut gärna upp runt regionalpolitik, BosseRingholm, och välkommen ned till oss så ska vi åkarunt i skärgården och på våra puckelpister. Då ska jagvisa hur verkligheten ser ut.Efter att ha varit med och lagt grunden till dengoda ekonomiska utveckling som vi ser i ,vill vi i gå vidare med reformer som gerökad livskvalitet, grundtrygghet och självbestäm-mande för vanliga människor. Det var därför som vivar med och tog ansvar för budgeten och de reformersom vi ser resultatet av . Det var inte för att få enpolitik av toppstyrning, detaljreglering och löftespo-litik. Att se dagens budgetalternativ ger för mig, somansvarig i för den ekonomiska politiken,väldigt delade känslor, måste jag säga. Jag är ocksåglad att ekonomin går bra, men vi måste ju ha refor-mer för framtiden.Det här känns ungefär som en av våra högskole-förbundsmedlemmar sade när vi satt ochjobbade med materialet: Det är som att se min rektorsusa ned för en mycket brant backe på min cykel.Vi vill bygga om och renovera folkhemmet, ochvi i vill göra det med en ny regering.(Applåder)Anf. 8 ():Fru talman! Det går bra för . Det går näs-tan lika bra för som det gör för , , och . Och det är bra, jättebra.Det här är ett resultat av att vi har en internationelltsett mycket god konjunktur och att vi har genomförten lång rad reformer under de senaste tio åren.Därför kan jag förstå att det är lätt att beskäftigtslå sig för bröstet över vad som har åstad-kommits av regeringen själv, av andra politiker, menframför allt av människor runtom i vårt land. Det kanvara frestande att försöka ta åt sig äran av den godainternationella konjunkturen, OS-medaljer i lerdu-veskytte eller det vackra höstvädret. Och det kankännas mer angeläget att förtjust låta sig fotograferasmed de olika entreprenörerna för att se om det kanstänka lite guldglans. Men det är inte vår uppgift sompolitiker, för vår uppgift är att se till att förutsättning-ar för ett framtida välstånd och framtida dynamikskapas . Och det är vår uppgift att oavsett vilkaförutsättningar det är, vare sig det gäller väder ellerOS-medaljer, se till att göra det bästa möjliga avsituationen. Det är vår uppgift att skapa spelregler fördem som skapar välståndet, inte att vara ute och spelasjälva.Fru talman! Finansministern inledde förut med attsäga att det här är en budget för framtiden. För allasom inte har hunnit läsa den finns det ju en snabb-version av den i . Men det in-tressanta är, om man tittar i innehållsförteckningen,att det finns ett kapitel som faktiskt handlar om fram-tiden, som heter politiken på lång sikt. Men bläddrarman fram till det kapitlet så ser man att de tydligeninte hade någonting att skriva i budgeten, för detsaknas.Oroväckande nog är det inte bara det kapitlet somsaknas, utan det verkar också som om Socialdemo-kraterna inte har lärt sig någonting av historien. Delsär de inte alls stolta över det som de har gjort och somhar medverkat till att vi har så god utveckling ,utan de förklarar det alltid som något nödvändigt ont.Men då får ju människor ett helt felaktigt intryck.Det är inte bara det som är allvarligt, utan ocksåatt de verkar intala sig själva att det stämmer att detvar ett nödvändigt ont och att vi, nu när det går bra,kan återgå till att styra landet på det sätt som ledde tillöverhettning, krasch och arbetslöshet. I och för sig,och det är ju lite betryggande, ser det ut som om detär mest socialdemokratisk retorik och att förslagenbara finns i debattartiklar, inte i propositioner. Deflesta utfärdade löftena har ju inte gjort några särskiltdjupa avtryck i den här budgeten.Socialdemokraterna säger att det här är det bästasedan 60-talet. talar om att det här ärtillbaka . Jag vet inte riktigt vilket som ärvilket. Själv minns jag 80-talet, och det var inte roligt.Nu talar ni bara om att återinföra, återgå och återställaallting, som om det vore bättre . Det var det inte.Det blir aldrig som det var förut. Det var det inte ensdå, lär ha sagt. Och det är i alla fall helträtt.Vi kan ägna hur mycket tid som helst åt att de-battera vad som var vems fel. Det brukar sannerligensomliga göra här. Men det blir ju helt meningslöst omvi inte försöker lära oss vad det var som faktiskt varfel.Den nu avlevererade budgeten är ett dokumentfyllt av självberöm och tvärsäkra prognoser. Men,som sade, i denna värld kan ingetsägas vara säkert utom döden och skatterna. Låt migdå påminna om att det inte är särskilt länge sedannäringsministern lovade att det skulle bli iuppgång på folkaktien , och har den gått nedmed 25 %.Fru talman! Eftersom vi har så otroligt känsligastatsfinanser som påverkar människor så otroligtmycket, är överskottsmålen viktiga; att vi betalar avpå statsskulden och lägger en bättre grund för framti-den. Vi har varit överens med regeringen om att måletska vara överskott i genomsnitt. Men alla somhar haft Hej matematik och även läst annan typ avmatematik vet att om man ska kunna ha över-skott i genomsnitt, så måste man ibland ha mer för attkunna ha mindre när det är lite sämre tider - manbehöver ha lite fallhöjd. Eftersom prognoserna är såosäkra, är det bra att ha lite rejäl fallhöjd. Därför ärdet lite märkligt, som påpekade härtidigare, att det står 2 ½ %. Egentligen ska det nogvara 3 ½ %. Vi har från sida talatom att man måste ha större säkerhetsmarginaler ochatt dessa ska bestämma. Det ska inte råkabli på ett visst sätt, utan ska bestämmavilket mål vi ska sätta upp och sedan ska vi strävamot att faktiskt uppnå det också. För vem som helstsom läser det här, vare sig man handlar på finans-marknaden eller sitter hemma i något hushåll i enförort, är det helt oklart vad majoriteten har för målpå den här punkten, och det är inte alls bra.Fru talman! I en sådan här debatt är det lätt att för-falla till en exercis i BNP-siffror, överskottsprogno-ser, siffror för den öppna arbetslösheten och skatte-kvoter. Men, som redan den gamle greken , det är människan som är alltings mått. Och denekonomiska politiken är ett medel. Det viktiga är vadvi faktiskt vill åstadkomma med hjälp av den ekono-miska politiken och vilka begränsningar som finns.Vi liberaler vill ha en ny frihetstid för människor.Vi vill att människor ska kunna växa själva, formasina liv och sin vardag själva, ha makten i sin egenvardag. Vi kräver en bra skola. Vi kräver jobb därman tjänar egna pengar, och vi kräver möjlighet attbestämma vad man vill göra med pengarna. Dethandlar om makt över sitt eget arbetsliv, sitt egetarbetsinnehåll och sin egen arbetstid och om möjlig-het att faktiskt kunna kombinera ansvar för barn medjobb efter sina egna och inte några mästrande politi-kers önskemål. Det handlar om tryggheten att veta attvård och äldreomsorg finns när man behöver det ochpå det sätt man själv vill. Ett öppet samhälle vill viha, där vi fortsätter att riva gränser mellan människoroch riva hinder för dem att själva bestämma över sinframtid.Därför vill vi använda den ekonomiska politikentill att skapa förutsättningar för ökat välstånd ochdynamik och se till att de goda tiderna varar ,blir uthålliga och kan nå fler. skördar nufrukterna av många års tidigare reformarbete. Det ärinte tid för kontemplation, det är tid för att fortsättaframåt.Socialdemokraterna talar om reformer, men dåhandlar det bara om mera pengar. Reformer om 18miljarder, sade . Men vem som helst kanlova ut mera pengar. Det är jättelätt. Men det krävslite mer om människor ska få valuta för pengarna. Detär faktiskt inget självändamål att beskatta människoroch sedan betala ut pengarna efter eget skön. Man fårintryck av att det enda som man inom majoritetenriktigt kan komma överens med varandra om är ökadeutgifter.Fru talman! har världens mest konjunk-turkänsliga statsfinanser. På toppen av högkonjunktu-ren är politiken expansiv. Det är sannerligen interiktigt bra. behöver i stället en ny skattere-form. Regeringen verkar som jag ser det vara i totalavsaknad av en strategi för att möta globaliseringenoch även de nya förutsättningarna här hemma; om-ställningen från industrisamhälle till kunskapssam-hälle.Det är bra att man föreslår höjd brytpunkt. Jag villsäga det först. Men sedan är skatteförslaget faktiskträtt så löjligt. Att kompensera för egenavgifterna, detär för det första en historieförfalskning. Pensionsav-gifterna är en del i ett nytt och hållbart pensionssys-tem. Pensionsavgifterna är i stort sett den enda skattsom människor inte behöver kompenseras för. Dengår ju till den egna pensionen. Däremot behöver såvälinkomstskatter som kapitalskatter och företagsskatterreformeras och sänkas så att det lönar sig att arbeta,spara och ta risker och att göra det i Sverige.Sverige behöver ha ett internationellt konkurrens-kraftigt skattesystem. Vi har ju tidigare hört att detgår jättebra att ha höga skatter och att företagenkommer ändå. Visst, men låt mig bara påminna omatt när det gäller den här s.k. IT-boomen är det för detförsta så att väldigt många företag över huvud tagetinte går med något överskott. Då är knappast skattennågot problem. För det andra har väldigt många skaf-fat sig säte utomlands. De betalar inte sin skatt här iSverige. För det tredje är det så att företag efter före-tag säljs ut och köps upp av människor eller företag iandra länder. Det faktum att vi nu har en växandearbetsmarknad betyder alltså inte alls att man kanblåsa faran över och tro att det är långsiktigt förenligtmed en god utveckling att ha väldigt mycket högreskatter än alla andra.Ta det här exemplet med energiskatter. Det är fördet första obegripligt. Det låter verkligen som enöverenskommelse ni har gjort med ska man höja koldioxidskatten, sedan ska manhöja den en gång till i nästa stycke. Sedan ska mansänka elskatten, och så ska man höja den lite. Det ärinte så där alldeles lätt att begripa hur ni resonerar.Låt gå för det. Sedan sätter ni i gång att återföraolika saker och se till att olika specifika näringarkanske ska få någon liten lättnad som kompensationför det här. Man pratar om ryggsäckar.