prot · GN09102 · 2000-04-28 00:00:00 — Har det redanskett?Att forskningen uppehåller sig kring biotek-nik har politiska konsekvenser men det är inte dekonsekvenserna vi ska debattera , utan det ärpatent på bioteknik som är föremål för den här de-batten.Någon kanske undrar varför den är problematisk.Jo, genom att det beviljas patent till den här verksam-heten så legitimeras den på samma gång. Vi i Väns-terpartiet känner en oro inför ett samhälle som legiti-merar en verksamhet där växter, djur, vävnader ochkroppsdelar från människor genmanipuleras för vin-nings skull.Alltsedan slaveriets avskaffande vänder vi ossemot tanken på en egendomsrätt förknippad medmänniskan och hennes kropp. Det finns också enallmän konsensus mot kommersiell hantering avorgan för ändamål som rör transplantation. Frågan ärhur vi ska kunna vidhålla detta som majo-riteten i utskottet intar den ståndpunkten att det ärlegitimt att bevilja patent på mediciner framställda urmänsklig vävnad eller på t.ex. genetiskt förändradebenmärgsceller.Herr talman! För mig ter sig ord som kloning ochgenmanipulering som illavarslande. De väcker min-nen av bilder från filmer som från Brasili-en. Filmen förmedlar onda nazistiska avsikter att taöver världen. Hur troligt är det att regeringar ellerorganisationer kommer att använda kloning ellergenmanipulering som ett verktyg för att bygga fram-tida samhällen med medborgare framavlade för attuppfylla specifika behov? Förhoppningsvis kommerinte utvecklingen att gå mot det scenario som IraLevin målar upp i filmen från Brasilien.Men jag och känner oro inför vadstaten legitimerar genom lagstiftningen.Herr talman! Den stora frågan som vi bör förhållaoss till är om patentsystemet är lämpligt för gentekni-ken. Som kanske framgått av vad jag sagtställer gentekniken många och svåra frågor om livoch död, moral och ansvar. Givetvis öppnar den ock-så för många fantastiska möjligheter, möjligheter ipositiv bemärkelse. Men anser att detfinns för många nackdelar och djupa gropar att falla i.Vänsterpartiet anser att ett skäl mot patentbarhetpå mikroorganismer, växter och djur är hänsyn tillsydländer. Denna debatt rör alltså även relationenmellan nord och syd. Länder i syd är i allmänhetberoende av exportvaror, vilket gör dem oerhört sår-bara. Nya genförändrade och patenterade grödor kanbli alltför dyra för länder i syd. Om dessa nya pro-dukter konkurrerar ut de gamla sydprodukterna kandetta bidra till att klyftan mellan nord- och sydländervidgas ytterligare. Hur bra är det? Hjälper vi till attgräva deras grop?Jag skulle även vilja rikta fokus mot det lidandesom djur utsatts och alltjämt utsätts för - allt i syfteatt erhålla ett patent för skull. Onkomusenfår t.ex. mycket lättare tumörer än andra möss. Vis-serligen innebär uppfinningen av onkomusen att manbehöver färre försöksmöss för just detta ändamål somonkomusen används till.Herr talman! Den fråga vi måste ställa oss är omdetta ska legitimeras av staten genom patentlagstift-ningen. Tydligen anser majoriteten i utskottet attpatentlagstiftningen ska skydda denna verksamhet.Vänsterpartiet gör det inte.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servation 3 som innebär att de nationella reglerna ochde internationella överenskommelserna ska ses övermed inriktningen att det inte ska vara möjligt att tapatent på och äga livsformer.Ytterligare några viktiga frågor behandlas i da-gens betänkande, i vilka vi i står bak-om utskottets ställningstaganden.Anf. 7 ():Herr talman! Flera av de frågeställningar som tasupp i det betänkande som vi nu debatterar fanns medockså vid förra årets motsvarande debatt. Jag tänker ihuvudsak ägna mitt anförande åt ett par mycket aktu-ella och viktiga frågor som fanns med också förraåret, nämligen de som handlar om förenklade patentoch biotekniska patent.Först vill jag emellertid yrka bifall till reservationnr 3 under mom. 5.Jag står givetvis bakom också övriga reservationerdär finns med, men jag nöjer migmed detta yrkande.Herr talman! Jag tar inledningsvis upp den viktigafrågan om förenklade patent, vilka brukar benämnasbruksmodellskydd. En viktig anledning till att vikristdemokrater är så angelägna om att få till stånd enordning i med möjlighet till förenklade patentär det faktum att sådana möjligheter redan finns imånga andra länder. I dessa finns det alltså möjlig-heter att snabbt få nya idéer och uppfinningar för-verkligade och omsatta i framställning av produkter,vilket så länge vi i inte har samma möjlighe-ter är en konkurrensnackdel för oss. Dessutom ärdenna typ av skydd billigare än vanliga patent ochkan därmed lättare finansieras även av enskilda upp-finnare och småföretagare som inte har samma eko-nomiska förutsättningar som de stora företagen.Det är oerhört angeläget att vi i inte gen-temot andra länder hämmar nyföretagande, småföre-tagsutveckling och nya arbetstillfällen genom attskilja oss från omvärldens förutsättningar.Förenklade och mindre kostsamma lösningar avtyp bruksmodellskydd och en patentprocess som göratt patenten kan snabbas på är viktigt. Det är därförsom vi kristdemokrater tillsammans med andra partierhar en reservation där vi begär att den svenska rege-ringen ska verka för att arbetet både inom EU och iSverige skyndas på vad gäller denna typ av skydd ochatt utformningen av bruksmodellskyddet blir effektivtoch ett i praktiken användbart verktyg för små ochmedelstora företag.Herr talman! Jag går över till det avsnitt i be-tänkandet som behandlar biotekniska uppfinningaroch patent.Först kan man konstatera att tekniska framsteg,forskning och upptäckter inom det biotekniska områ-det och inom medicinsk forskning som har anknyt-ning till livsformernas innersta beståndsdelar i daghar nått mycket långt. I kölvattnet av denna utveck-ling ställs dock politiker och beslutsfattare inför svåraetiska överväganden och ställningstaganden. Man kanockså konstatera att utvecklingen lett till eller är påväg mot utsuddning av gränsen mellan upptäckt ochuppfinning.Under inverkan av stora multinationella företagsekonomiska intressen är det lätt att de etiska ochmoraliska aspekterna blir negligerade eller åtminsto-ne inte får den tyngd som vore önskvärd för att mot-verka riskerna för att utvecklingen går över styr ochblir ohanterlig ur ett etiskt perspektiv.Därutöver kan man med fog befara att patent pålivsformer, som gener, i många fall kommer att gynnai-världen ekonomiskt men missgynna . Detär dessutom högst relevant att också ifrågasätta om enupptäckt av denna typ verkligen kan klassas som enuppfinning och vara patenterbar. Man bör kunnapatentera tekniska metoder men inte livsformer.Vi kristdemokrater menar att när det gäller ut-veckling och manipulerande med liv och livsformermåste oerhörd försiktighet iakttas. Det borde vara ensjälvklarhet att det inte ska vara möjligt att patenteragener och andra livsformer. Däremot är gentekniken isig bevisligen mycket användbar och av stort värde,inte minst inom medicinska områden, där den redanmed framgång använts.I en av motionerna anförs ett exempel på oönska-de effekter av att tillåta patent på liv. Det handlar omett patent som ett amerikanskt företag tagit på upp-täckten av gener som orsakar bröstcancer. I harsamma företag redan monopol på analys av blodpro-ver som kan hjälpa till att förutsäga vilka patientersom löper risk att insjukna.Med hänvisning till etiska aspekter och oförutse-bara effekter av lagar som tillåter patent på liv ochlivsformer menar vi kristdemokrater att den svenskaregeringen måste driva frågan om att riva upp detEG-direktiv som gör det möjligt att ta patent på livoch att detta i stället omarbetas inom EU. Detta kravframförs i reservation nr 3.Herr talman! Jag går över till ytterligare någramotionsyrkanden. Jag börjar med frågan om piratko-piering av datorprogram och skydd av upphovsrätteninom IT-sektorn.När det gäller upphovsrätten delar utskottet mo-tionärernas ambition att på bästa möjliga sätt värnadenna. Utskottet konstaterar att det inom EU pågår ettomfattande arbete med att anpassa de upphovsrättsli-ga reglerna till de nya krav som digitaliseringen ochinformationstekniken ställer. Utskottet noterar attfrågan om skydd för tillfälliga kopior på Internet ärföremål för uppmärksamhet inom ramen för dettaarbete. Utskottet utgår från att de synpunkter somförts fram motionsvägen övervägs av regeringen isamband med de fortsatta överläggningarna inom EU.Jag instämmer i detta ställningstagande men villpåpeka att den snabba utvecklingen inom IT gör attfrågorna måste följas kontinuerligt, så att beredskapfinns för snabbt införande av nya åtgärder när såbehövs.Nästa fråga rör kopiering av kurslitteratur. Det ärfaktiskt ett reellt hot mot produktion av bl.a.läroböcker att kopiering av kurslitteratur är så omfat-tande som tycks vara fallet. tyckeratt det är angeläget att utreda de faktiska förhållande-na och har därför ställt sig bakom en reservation somutmynnar i ett krav på kartläggning av dels omfatt-ningen av den otillåtna kopieringen, dels vilka kon-sekvenser som denna får.I övrigt anser vi att man bör avvakta vad det på-gående arbetet inom EU med direktivet om upphovs-rätten i informationssamhället kommer att medföra.Slutligen, herr talman, har vi kristdemokratersamma uppfattning som vi hade vid förra åretsdebatt vad gäller statens roll vid tillsättande avSTIM:s styrelse, dvs. att staten borde avstå från attutse ledamöter i styrelse.Med detta är jag klar med mitt anförande.Anf. 8 ():Herr talman! Jag vill börja med mom. 3 beträffan-de bruksmodellskydd. Alla partier har de senaste årentalat varmt om småföretagens stora betydelse förlandets välfärd. Det är bland alla de små företagensom de nya jobben ska växa fram. Det är småföreta-garna som är dagens hjältar. Flera politiska partier hartalat om att reglerna för småföretagen måste förenk-las. Ett sätt att underlätta för innovatörer och småfö-retagare är att gå från ord till handling och införa ettpatentskydd för enklare uppfinningar.Genom införande av s.k. bruksmodellskydd, somfinns i de flesta andra europeiska länder, kan bådehandläggningstiderna och kostnaderna minskas.Framför allt ökar möjligheterna till ett snabbt ekono-miskt utnyttjande av uppfinningen. Utöver detta kandet också medföra att fler uppfinningar förverkligas.Dagens system är så komplicerat och trögt att detavskräcker många innovatörer som inte har storaekonomiska resurser bakom sig från att söka patent. Isnitt tar det från patentansökan till dess attbeslut har meddelats. Risken finns att många godaidéer aldrig kommer så långt som till patentansökan,alternativt att idén säljs till företag som kanske har sinverksamhet i andra länder. Det här är inte bra - var-ken för uppfinnaren eller för arbetsmarknaden.Bruksmodellskydd är speciellt av intresse försmåföretag, och jag kan förstå att stora företag, t.ex.inom industrin, ställt sig negativa till ett sådant skydd,men det är ju inte för dem som det är anpassat. Vi äralla medvetna om småföretagens betydelse, och detvore klokt att ta parti för de mindre företagen ochinföra en modell som gynnar småföretagande, ävenom industrin inte gillar det.Bifall till reservation 1!Herr talman! Jag vill nu ta upp frågan om biotek-niska uppfinningar. Detta område tas upp i flera mo-tioner. Den moderna biotekniken rymmer enormtstora möjligheter, men vi ska också vara medvetnaom att den inrymmer miljömässiga och sociala risker.Biotekniken är antagligen det starkaste tekniska red-skap som människan någonsin hållit i sina händer. Ensådan kraftfull teknik rymmer självfallet såväl storalöften som faror. Framför allt är det svårt att över-blicka och förutsäga utvecklingen.Den biotekniska revolutionen drivs till stor delframåt av privat forskning. Men dagens regelverk gerobalans därför att de tekniska vinsterna oftast tillfallerföretagen, medan riskerna till största delen får bärasav samhället.Centerpartiet ställer sig i huvudsak positivt till enutveckling av bioteknik som kombineras med ständigvaksamhet, en öppen debatt och tydliga gränser förvad som är tillåtet. Inom det medicinska området harbiotekniken varit mycket betydelsefull. Men eftersommånga har begränsad kunskap om bioteknik anser viatt försiktighetsprincipen bör användas vid prövningoch tillämpning av modern bioteknik.Vad kan människan tillåta sig gentemot sig självoch andra varelser? Vi lär oss snabbt alltmer omhur den levande cellen kan manipuleras, men vetfortfarande väldigt lite om hur detta påverkar denkomplicerade väven i de ekologiska systemen.Biotekniken kan tyvärr också användas för fram-ställning av biologiska vapen. Genetiskt modifieradebiologiska stridsmedel är en realitet och kansnabbt resultera i nya hot. På det här området är detspeciellt viktigt att internationella konventionerkommer till stånd för att kunna begränsa användandetav biologiska vapen.Patenträttigheter är på väg att ge några fåstora kemiföretag ensamrätt till en allt större del avdet genetiska materialet på jorden. Det är fullt rimligtatt utfärda industripatent på tekniska instrument ochmetoder, men patent på gener och levande organismerbör absolut inte vara tillåtet. Inom anser vi attpatentsystem inte är lämpat för det levande området.Vi accepterar inte patent på liv.Det skapar osunda maktförhållanden och riskerardessutom att bli en hämsko för teknikens positivautveckling. Patent på liv är oetiskt. Det kommer ävenmed stor säkerhet att begränsa det fria utbytet inomforskningen. Gränserna för vad som är patenterbartdras redan med tolkningsproblem. Vi anser därför attregeringen måste aktivt arbeta för att motverka patentpå liv i EU, i WTO och inom EPO. Jag vill därförinstämma i tidigare yrkande angående reservation 3.Herr talman! Jag går över till att behandla fråganom offentliga framföranden och verksamhet.Jag anser att det är beklagligt att vi har sådana be-stämmelser att ideella organisationers arrangemangmed musikinslag ska belastas med avgifter. Upp-hovsmännens krav på ersättning för musikarrange-mang som genomförs utan kommersiellt intressehämmar de ideella organisationernas verksamhet. Detborde i stället vara så att vi underlättar för människoratt mötas och uppleva musik tillsammans. Nuvarandesystem är både ekonomiskt och administrativt enbelastning för de ideella organisationerna. Vi borde istället införa en lagstadgad inskränkning i upphovs-rätten så att de befrias från redovisning och ersätt-ning. Jag yrkar därmed bifall till reservation 5.Slutligen vill jag också ta upp att ävenbör besluta att staten ska avstå från att inneha styrel-seposter inom verksamhet. Det är inte fören-ligt med det moderna samhället att staten utser leda-möter som ska ingå i en organisation som förvaltarupphovsmännens privata förmögenhet. Det är ettmisstroende mot verksamheten att styrelsen inte ärbeslutsför om inte minst två av statens tre ledamöterär närvarande. Jag ger stöd till reservation 6. Förövrigt står jag bakom övriga reservationer.Anf. 9 ():Herr talman! Jag skulle gärna vilja försöka mig påen ideologisk diskussion. Jag ställer gärna upp bakomde reservationer och särskilda yttranden som Folk-partiet redan har anslutit sig till. Men jag skulle gärnavilja att vi för en gångs skull för en politisk diskus-sion, en politisk dialog.Med det vill jag återkomma till mom. 5 i dettabetänkande, som handlar om biotekniska uppfinning-ar. Små barn tycker om att skrämma varandra. Demålar upp spöken. De hittar på monster. Ju längreleken pågår desto farligare blir spökena, monstrenoch demonerna.Hos vuxna kan denna lek mycket lätt urarta. Vikan hamna i mycket konstiga situationer när vi tar tilldet vapen som rädslan är i mänskliga relationer. Vikan utlösa irrationella, okontrollerbara reaktioner.Väldigt ofta leder rädslan till våld.Varför tala om rädsla och våld? Därför att jagtycker att själva uttrycket patent på liv vädjar till dedunkla känslorna - rädslan och agressiviteten.För det första har patent på liv funnits före biotek-niken. Det som kallas för växtförädlingsrätt existeraroch är ett faktum.För det andra har människan manipulerat naturensedan urminnes tider. Det är ingenting nytt. Det sombiotekniken inför är en oerhört mer raffinerad, merexakt kunskap om det som tidigare gjordes mer ellermindre på måfå med växter och djur.För det tredje pågår en intensiv och mycket väl-grundad diskussion i världspolitiken om just var denetiska gränsen bör gå när det gäller biotekniken. Den-na diskussion är mycket nödvändig. Det finns ingengrupp i samhället som har monopol på etiken.Det finns förresten inga klara definitiva principiellaställningstaganden.Med dessa frågor om det goda och det onda i kun-skapen bör vi kämpa , precis på samma sättsom vi måste kämpa med frågorna om det goda ochdet onda i politiken när vi försvarar demokratin. I EUfinns ett mycket utvecklat arbete kring de frågorna.Det är väldigt intressant att gränsen går just mellanuppfinning och upptäckt.Det skulle verkligen vara mycket destruktivt omkunskapen om människans inre strukturer skulleläggas under patent. Då skulle vi också hämma sprid-ningen av kunskap. Vi vet att de nya upptäckterna omden mänskliga genstrukturen har lagts ut på Internetså fort som de nya sanningarna har blivit kända.Men att tala om patent på liv i allmänhet och attförsöka ta bort denna möjlighet att tillämpa en visserövrad principiell kunskap till praktiska ändamålskulle vara mycket skadligt.Det skulle vara skadligt därför att den nya kun-skap som utvecklas och som ingen kan överskåda , ingen kan se vart den leder, kräver mycket storaresurser, både mänskliga och materiella, och de pri-vata investeringarna skulle stängas bort från dettavetenskapliga arbete. Då skulle det hela hamna i enväldigt svår situation.Vad jag vill är att vi alla tillsammans försöker taställning till de här frågorna, att vi försöker lära oss såmycket som möjligt om dem och att vi försöker ute-sluta den irrationella rädslan från den politiska de-batten. Vi är trots allt vuxna. Vi kan se farorna i an-siktet. Det är helt nödvändigt att titta rakt i ansiktet pådet som är farligt, för då kan vi veta hur vi kan för-svara oss och hur vi kan försvara andra. Tala inte omFrankenstein eller monopol på etiken när det gällerbiotekniken. Det finns väldigt många krafter i dendemokratiska svenska politiken och den demokratiskaEU-politiken som vill försvara livet, mänsklig vär-dighet och som anstränger sig för att hitta de bästalösningarna på de svåra problemen.Detta är vad jag vill säga, och med detta yrkar jagbifall till utskottets hemställan under mom. 5.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillAna angående det spännande områdesom hon har berört i sitt anförande. Var går den etiskagränsen för patent på biotekniska uppfinningar förAna och ?Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag har redan sagt att den grundläg-gande kunskapen om den mänskliga kroppen ochcellens konstitution och struktur bör det inte läggaspatent på. Där kämpar vi tillsammans med mångaandra politiska organisationer för att detta inte ska fåförekomma. Men tillämpningar är en helt annan sak,och där kan patent, behöver patent, accepteras.Anf. 12 ():Herr talman! Så har vi återigen kommit till dendag då lagutskottets betänkande rörande de immateri-alrättsliga frågorna ska debatteras. I likhet med före-gående år är det med ett starkt igenkännande man serpå flera av motionernas innehåll.Jag vill inledningsvis yrka bifall till lagutskottetshemställan i betänkande nr 18 och avslag till samtligareservationer.Betänkandet behandlar motioner rörande såväl detupphovsrättsliga skyddet som det industriella rätts-skyddet. De immateriella rättigheterna kan samman-fattningsvis beskrivas som det förmögenhetsrättsligaskydd som finns för den mänskliga kreativiteten ochuppfinningsrikedomen. Det ger kompositören rättentill en inkomst från sitt skapande, och det ger ingenjö-ren en långsiktig avkastning på sin uppfinning. Överhuvud taget kan sägas att dessa rättigheter på flerasätt garanterar dig och mig möjlighet att skörda fruk-ten av vetenskapliga framsteg och konstnärliga ska-pelser. Dessa rättigheter är något som vi med en kloklagstiftning ska värna och skydda. På detta sätt kan vigarantera framtidens medborgare en hög tekniskutveckling och nya konstnärliga upplevelser av högkvalitet.Herr talman! I det föreliggande betänkandet be-handlas ett tjugotal motionsyrkanden. Jag kommerhär enbart att koncentrera mig på de reservationersom avgetts i anledning av betänkandet.Jag inleder med kommentarer rörande de motio-ner som berör frågan om införande av bruksmodell-skydd som ett komplement till det industriella rätts-skyddet. Bruksmodellskyddet innebär, som mångatalare tidigare mycket riktigt påpekat, en billigareform för att på ett tidigt stadium garantera ensamrät-ten till en innovation. Främst har det anförts att dettakan garantera de små och medelstora företagens kon-kurrenskraft genom att det möjliggör ett tidigareekonomiskt utnyttjande av uppfinningen. I sak är visocialdemokrater överens med reservanterna om attinföra ett snabbt, billigt och effektivt sätt att skyddauppfinningar, vare sig det handlar om bruksmodell-skydd eller att ytterligare förenkla patentansöknings-processen.De signaler som vi socialdemokrater erfarit ärdock inte så entydiga vad gäller fördelarna med ettbruksmodellskydd. Om de tolv medlemsstater inomden europeiska unionen som tillämparett regelverk med denna möjlighet kan konstateras attreglerna skiljer sig åt. Ifrån industrins sida har storatveksamheter uttalats om införandet av ett bruksmo-dellskydd i vårt land. För inte så länge sedan upp-märksammade lagutskottet just pådessa omständigheter genom en skrivelse till lagut-skottet.Som framgår av betänkandet pågår ett arbete inomramen för EU att harmonisera de regelverk sommedlemsstaterna har för bruksmodellskydd. Vårståndpunkt är således att den skaavvakta detta arbete. har således ingenanledning att vidta några särskilda åtgärder i nuläget.Ifrån sida har motionerats om attgöra informationstillgängligheten rörande beviljadepatent större. Som framgår av betänkandet kan kon-stateras att ett betydande arbete pågår såväl ifrånsvenska patentmyndigheters sida som inom ramen fördet europeiska patentverket för att uppnå just dessamål. Det är ett arbete som säkerligen kommer atttillgodose motionärens önskemål om en ökad till-gänglighet vad gäller beviljade patent. Vi socialde-mokrater ser fram emot denna förbättrade informationom patent och delar motionärens syn om önskemåletatt förbättra tillgängligheten inte minst genom demöjligheter som den nya datakommunikationen inne-bär. Just av denna anledning ser vi heller ingen an-ledning av förorda att skulle ta några sär-skilda initiativ i denna fråga.Herr talman! Jag går vidare och kommenterarden reservation som berör patent på biotekniska upp-finningar. Gemensamt för de motioner som lagts frampå detta område är att de uttrycker en stor oro införden utveckling som forskningsframstegen inom detbiotekniska området resulterat i de senaste åren.Inledningsvis vill jag slå fast att jag känner en storrespekt för den oro som många människor kännerinför den utveckling som den moderna biotekniskaforskningen inneburit. Just därför finns det också skälatt närma sig denna diskussion med största möjligaöppenhet och stor ödmjukhet inför de argument somframförs i debatten. Vi socialdemokrater delar denuppfattning som kommer till uttryck i betänkandet, attdet krävs en tydlig etisk gränsdragning vad avser detsom ska kunna patenteras. I den nuvarande svenskapatentlagstiftningen finns det etiska gränsdragningarför vilka patent som kan medges. I det EU-direktivsom arbetats fram finns också gränsdragningar förvad som anses godtagbart ut etisk synvinkel.