prot · GO0922 · 2000-11-07 00:00:00 — Undersökningar av barns tandhälsa tyderockså på skillnader som beror på föräldrarnas socialasituation. Därför är det viktigt att utredaren föreslåråtgärder för att öka möjligheterna att följa upp tand-hälsan i olika grupper. Detta står också i direktiven.Utredningen ska sammanställa tillgänglig infor-mation om tandhälsan i m.m. och kommer dåatt få den överblick som krävs för att bedöma hur detillgängliga resurserna för tandvårdsstödet ska använ-das på bästa sätt. Regeringen kommer att avvaktautredningens förslag och därefter ta ställning till vilkaåtgärder som ska vidtas.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka socialmi-nistern för svaret.I dag har vi det så väl ordnat att tandvården förungdomar upp till är kostnadsfri. Men visardet sig att många ungdomar, när de fyller ochska börja betala för tandvården, väljer att prioriteraandra utgifter än just utgiften för tandläkarbesöket.Detta är naturligtvis olyckligt och bakgrunden till attjag aktualiserat frågan.Jag och anser att det måste till någonform av speciellt riktade åtgärder för denna grupp avunga vuxna. Vi vill bl.a. utveckla ett system och riktaen tandvårdsrabatt direkt till ungdomarna, i stället föratt skicka pengarna via vårdgivarna.När man fyller har man ofta just flyttathemifrån, kanske för att arbeta eller studera på annanort. som inkomsterna är låga är utgifternadesto fler. I det läget är det lätt att förlora kontaktenmed den tandläkare man haft genom skol- och ung-domsår, som dessutom varit gratis. Det kan kännassvårt att söka upp en helt ny tandläkare i en ny stadnär man vet att det kan kosta tusenlappar att gå dit,och så blir det inte av.Olika rapporter visar nu på att unga alltmer sällangår till tandläkaren. Tandhälsan bland yngre riskerardärför att försämras. Ekonomin anges som en huvud-orsak.Den fria tandvården för ungdomar upp till ,som haft till syfte att alla ska ha samma möjlighetertill tandhälsovård, har inte helt, men till stor del,lyckats. Men övergången till vuxensystemet, då varoch en får betala en större del av tandvården själv, harinte lyckats lika bra. När vi nu ser tydliga tecken påatt dessa grupper väljer att inte gå till tandläkarentycker jag att det är vår uppgift att diskutera vad somkan göras.När det gäller det svar som socialministern hargett mig har jag ingenting alls att invända vad beträf-far bedömningen att höga behandlingskostnaderfrämst drabbar äldre och att det också är naturligt attden gruppen prioriteras. Det ställer jag mig helt bak-om, och det har vi från också föreslagit.När det gäller tilläggsdirektiv om ett specielltungdomsstöd kan jag säga att vi märker att det hante-ras olika i olika landsting och att det i många lands-ting inte kommer den grupp som det är avsett för tilldel. Socialministern säger att han förutsätter att di-rektiven till den utredning som ska tillsättas ocksåska innefatta att man tittar på det. Det tycker jag ärbra. Det är jag helt tillfreds med.Sedan kan jag ta upp det förslag som vi har skissatpå. Det handlar just om ett speciellt riktat stöd, somgår i form av ett rabattsystem direkt till ungdomar.Det har dubbla syften. Det ska dels vara en morot föratt verkligen få dem att gå till tandläkaren, dels inne-bära ett subventionerat pris.Min fråga är om socialministern, på samma sättsom han förutsätter att utredningen ska titta på detspeciella ungdomsstödet, förutsätter att utredningentittar även på ett ungdomsstöd som går direkt tillungdomarna och inte via landstingen.Anf. 79 Socialminister ():Fru talman! Jag tror att de flesta är överens om attdet nuvarande tandvårdsstödet - det är egentligen felatt tala om tandvårdsförsäkring därför att stödetegentligen inte har så mycket av försäkringskaraktär- har allvarliga brister. Jag har i en lång rad offentligadebatter sagt att det långsiktiga målet måste vara atthitta samma principiella lösning för tandvården somvi har för sjukvården. Man kan ha någon form avhögkostnadsskydd gemensamt med sjukvården ellerockså ett särskilt högkostnadsskydd för tandvården.Det betyder att det är viktigt förriksdag och regering att hitta utrymme och vägar föratt skapa en heltäckande tandvårdsförsäkring som gerskydd mot höga kostnader för alla medborgare.Att föra in tandvården totalt i sjukvårdssystemetoch låta sjukvårdens högkostnadsskydd också täckatandvården skulle uppskattningsvis kosta mellan 8och . Det är svårt för regeringen,och sannolikt också för , att omedelbarthitta ett sådant utrymme. Frågan blir vad vi kan göranär vi ska ta reformer i steg.Jag har sagt att det första steget, och det som ärabsolut viktigast, är att införa ett skydd mot högakostnader för den äldre befolkningen. Det är huvud-syftet med denna utredning. Men när vi ändå tillsätteren utredning vill vi också att utredaren ska se överhela tandvårdsreformen och kunna presentera enstrategi som innebär att vi vet hur vi ska ta nästa stegför att nå målet om en heltäckandetandvårdsförsäkring.Om jag ska svara alldeles rakt på fråga om ett särskilt riktat ungdomsstöd måstejag säga så här: Om vi har begränsade resurser dekommande två eller tre åren skulle jag ändå välja attfortsätta bygga ut för den äldre befolkningen. Jag troratt problemet är störst där. Först därefter, när vi harett fungerande högkostnadsskydd för den äldre be-folkningen, tar vi ett steg som gäller övriga. Om jagtvingas prioritera skulle jag ändå välja att användaresurserna för de äldre.Anf. 80 ():Fru talman! Som jag sade redan i det förra inläg-get är vi överens om att det är de äldre som bör prio-riteras, och vi är också av samma uppfattning när detgäller att den långsiktigare målsättningen bör vara ettsamordnat högkostnadsskyddssystem. Munnen äronekligen en del av kroppen. Där har vi precis sammauppfattning.Det som jag ändå tycker att det finns anledning attaktualisera utöver detta är det som jag har nämnt ochsom jag har interpellerat om. Man märker så tydligtoch klart att det finns en tendens till att det går åt felhåll med de fina tänder och den tandhälsa som vårabarn och ungdomar har efter de många investeringarsom har gjorts i detta. Då är det väldigt angeläget tar i det medan tid är, så att de inte får en kraftigförsämring när de kommer upp . Detär det jag tycker att det finns anledning att peka på.Här krävs det åtgärder även för denna grupp.Det som vi har skissat på är ett försök att hitta litenya grepp för att nå just denna grupp. Vi tror som jagsade att en form av tandvårdsrabatt fungerar som enmorot när det gäller att få dessa grupper att gå tilltandläkaren. Man skulle kunna skicka ett rabatterbju-dande direkt till den enskilde, att lösas in hos valfrivårdgivare - privat eller offentlig. Det kan röra sigom åldersgruppen 20-27 år.Vi har i vårt budgetalternativ, utöver att vi accep-terar och tillstyrker den satsning som görs från rege-ringens sida, lagt på denna spe-ciella ungdomssatsning. Och det tror jag skulle varaväl värt pengarna. Vi får helt enkelt inte slarva bortden stora investering som har gjorts för att våra ung-domar ska ha fina och hela tänder.Fru talman! Jag tycker att jag har fått en viss för-ståelse för att detta kan bli aktuellt för en insats närresurser finns. Det som är speciellt angeläget är attden här utredningen - och det gäller de direktiv somhar fastställts för den - också har till syfte att titta påungdomsgruppen. Jag tycker att jag har fått ett klar-läggande, och det är jag tacksam för.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:59 om niko-tinläkemedels tillgänglighetAnf. 81 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig hurregeringen motiverar sin hållning att begränsa till-gängligheten till nikotinläkemedel och om regeringenär beredd att vidta några åtgärder för att förbättratillgängligheten av dessa. Särskilt anser att det vore betydelsefullt att låta inte baraapotek utan även apoteksombuden sälja nikotinläke-medel.Liksom anser jag att rökningenär ett stort folkhälsoproblem och välkomnar förslagsom kan bidra till att rökningen minskar. Läkemedel,som innehåller nikotin, kan vara ett hjälpmedel i vissafall.Läkemedel är avsedda att enligt läkemedelslagensdefinition lindra eller bota sjukdom eller sjukdoms-symtom. Vid godkännandet av läkemedel som inne-håller nikotin har det, som för övriga läkemedel,ingått ett bedömning av doseringsregim, kontraindi-kationer, varningar och försiktighet vid vissa sjukdo-mar samt vid graviditet och amning. Liksom för övri-ga läkemedel får dessa enbart säljas genom apotek,vilket ger möjlighet till information om läkemedlenoch rådgivning på ett annat sätt än om de säljs viaombud.Mikael föreslår att även apoteksombu-den ska få sälja läkemedel innehållande nikotin. Den-na möjlighet finns när det gäller vissaläkemedel avsedda för akuta sjukdomar. Apoteksom-buden, som är en del av distribu-tionsvägar, tillhandahåller ett begränsat sortiment avakutläkemedel. Nikotintuggummin kan dock knap-past rubriceras som akutläkemedel eftersom de äravsedda att vara en del av ett avvänjningsprogramsom i regel löper , och de ingår förnärvarande inte i apoteksombudens sortiment. Mendet finns möjlighet att genom apoteksombuden be-ställa receptfria läkemedel som innehåller nikotin.Nationella folkhälsokommittén har i sitt slutbe-tänkande (SOU 2000:91), Hälsa på lika villkor, dis-kuterat olika åtgärder för att minska tobaksbruket.Dock har kommittén inte berört frågan om tillgäng-ligheten av nikotinläkemedel. Betänkandet ska gå utpå en bred remiss, och regeringen kommer därefteratt lägga fram förslag till åtgärder bl.a. för att minskatobaksbruket. Jag kommer vid beredningen av försla-gen bl.a. att uppmärksamma frågan om det finns skälatt diskutera en ökad tillgänglighet av läkemedel sominnehåller nikotin.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka socialmi-nistern för svaret.Trots att det är väl känt att rökningen är farlig förhälsan är det fortfarande 1,4 miljoner människor somröker i . Var femte svensk röker.I de nationella målen för folkhälsan, SOU2000:91, sägs det att rökningen är den största enskil-da hälsorisken i och att var fjärde rökare dör imedelåldern av sin rökning.Rökningen är den vanligaste orsaken till ohälsaoch för tidig död. Tobaksrökning skördar långt fleroffer än vad trafikolyckor, alkohol- och narkotika-missbruk gör tillsammans. Den vållar ett stortmänskligt lidande och innebär betydande samhäll-skostnader.Om 100 personer slutar röka minskar sjukvårds-kostnaderna med ca 1 miljon kro-nor på grund av färre fall av hjärtinfarkter, stroke ochlungcancer, enligt beräkningar från Socialstyrelsen.Det finns olika sätt att sluta röka. Det mest effek-tiva är när läkare och sjukvårdspersonal föreslår denvårdsökande att han eller hon borde sluta röka. Det ärden absolut effektivaste metoden.Om man nu ser på metoder och hjälpmedel finnerman ett hjälpmedel som är säkert, effektivt och välbeprövat, och det är nikotinläkemedel. I en rapportfrån också att hjälpmedel för rökavvänjning för-dubblar rökarens chanser att bli permanent rökfri.Men är tillgängligheten av nikotinläkemedelmycket låg. Nikotinläkemedel får ju, enligt läkeme-delslagstiftningen, endast säljas via apoteken.I finns ca 900 apotek men ca 34 000 stäl-len som säljer tobak. Jag tycker att det rimmar illamed folkhälsomålet. Man kan titta på mitt hemlän,län. Där finns det 924 ställen att köpa ciga-retter på men bara 29 ställen där konsumenterna kanköpa nikotintuggummi.Socialministern sade i sitt anförande att han väl-komnar förslag som kan bidra till att rökningen mins-kar. Mitt förslag och min utmaning till socialminis-tern är att regeringen ska ta initiativ till att de ca 1000 apoteksombud som finns runtom i landska få nikotinläkemedel i sitt sortiment.Anf. 83 Socialminister ():Fru talman! Jag vill erinra omde sista formuleringarna i mitt svar. Jag ska upprepadem: "Jag kommer vid beredningen av förslagen bl.a.att uppmärksamma frågan om det finns skäl att dis-kutera en ökad tillgänglighet av läkemedel som inne-håller nikotin. "Detta ska faktiskt läsas precis som det står. Fråganom tillgängligheten av läkemedel som innehållernikotin, dvs. alla de instrument eller medel som vi harför att försöka minska rökningen, har inte behandlatsav , vilket man kan beklaga, menden hade inte möjlighet att diskutera det här. Detinnebär alltså att vi under hand som vi diskuterarFolkhälsokommitténs betänkande även får diskuteraden här frågan. Då förklarar jag att jag är beredd attdiskutera det.Jag kommer att möta representanter förläkemedelsföretagen som just har framfört synpunk-ter på detta och som önskar att vi ska tillåta apoteks-ombuden att ha nikotinläkemedel i sitt sortiment.De invändningar mot detta som har kommit frånnågra håll gäller att det naturligtvis också finns enrisk för en sorts nytt icke önskvärt bruk, dvs. att ni-kotintuggummi används även av dem som inte harrökt eller inte har använt tobak på annat sätt. Jag vetinte i vilken mån det verkligen är en risk, och jag vetinte hur man ska mäta den risken mot att människorfortsätter att röka.Jag vill än en gång förklara att jag är beredd attdiskutera detta och kommer att diskutera det medläkemedelsindustrin. Och när vi lägger fram ett för-slag med anledning av betän-kande kommer jag att redovisa ett ställningstagande,men jag är öppen för en diskussion om en sådan för-ändring.Anf. 84 ():Fru talman! Det gläder mig att höra socialminis-terns villighet att lyssna på de här sakerna, eftersomjag ser att det här är någonting som kanske är meraktuellt än vad vi tror. kom det nämligensiffror på att andelen dagligrökare bland män i Sveri-ge ökar på 20 år.I de nationella målen för folkhälsan som jag lästeur förut fastslås det att vi ska halvera antaletrökare bland de grupper som röker mest. Hur ska detgå till? Jag skulle vilja fråga socialministern vilkaplaner han har. I har be-slutat att satsa 1,3 miljarder under en treårsperiod,bl.a. på en nationell kampanj där det också ingår ensatsning på nikotinläkemedel.Det finns mycket som vi kan göra, men det skullevara väldigt fint om vi kunde komma till det läget attvi skulle kunna ta det lilla steget att införa nikotinlä-kemedel i de här apoteksombudens sortiment. Detsäger sig självt att ingen ska behöva åka många milför att köpa nikotintuggummi när man kan köpa ciga-retter i den lokala livsmedelsbutiken. Det här är enfråga om sunt förnuft. Jag tycker inte att det ska be-höva vara någon partipolitik.Anf. 85 Socialminister ():Fru talman! Kampen mot tobaken och kampenmot rökningen handlar framför allt om att se till attunga människor inte börjar röka och inte börjar an-vända tobak över huvud taget. Det är det viktigaste.Den redovisar ettprogram för hur vi ska skärpa kampen mot tobaken,och det ska vi ta ställning till, och vi ska redovisa detför . Jag tror att vi kan komma mycket läng-re än vad vi har kommit.Det har varit glädjande att notera att rökningenfram till minskade mycketdramatiskt, beroende på en ökad kunskap om rök-ningens hälsorisker inte minst på unga människor.Det är allvarligt att vi nu ser tendenser till att rök-ningen ökar, inte minst att unga flickor röker i störreutsträckning än tidigare.Vi kan också konstatera att de ekonomiska intres-sena bakom tobaken, de stora tobaksbolagen, uppträ-der på ett sätt som jag tycker är förkastligt och inte tarsitt ansvar för folkhälsan.Vi ska således inte överdriva vad nikotinläkeme-del kan betyda. Det väsentliga ligger inte i att uppma-na folk att använda nikotinläkemedel, utan det vä-sentliga är att uppmana folk att inte börja röka.Jag har egen erfarenhet av att försöka bli kvittrökningen. Jag har inte rökt , men jag haranvänt olika andra metoder för att bli kvitt den. Jagkan inse att det finns ett problem i detta: Om intenikotinläkemedel är åtminstone något mer tillgängli-ga än vad de är kan möjligheten minska för demsom vill prova att sluta röka med hjälp av nikotinlä-kemedel.Jag är alltså beredd att pröva detta. Men jag villockså uppmärksamma på att detnaturligtvis kan vara ett problem att man öppnar fören annan form av bruk av nikotinläkemedel också hosdem som aldrig använt tobak. Men den risken får somsagt vägas mot risken av att alltför många börjaranvända tobak, vilket är den stora folkhälsorisken.Anf. 86 ():Fru talman! Som vi sade inledningsvis är rökningden vanligaste orsaken till ohälsa och för tidig död.Det var vi överens om. Den vållar stort mänskligtlidande och innebär betydande samhällskostnader.Det är detta jag har för ögonen när jag diskuterar denhär frågan - alla dessa människor som far illa genomrökningen, inte minst anhöriga, lungcancern, allergi-erna, hjärt- och kärlsjukdomarna m.m.Att öka tillgängligheten av nikotinläkemedel ärbara ett litet steg på vägen, men ändå ett steg i rättriktning och ett steg som kan rädda människoliv ochförskona från sjukdomslidande. Jag hoppas och troratt jag kan ta socialministern på orden när han sägeratt han ska ta med sig de här sakerna och att detta kanfå till följd att den här lilla förändringen kan kommatill stånd.Som socialministern också var inne på kommerabstinensbesvär akut. Återfall sker oftast när röksugetblir för starkt, när endast den egna viljan finns där.Det är då som det måste finnas en möjlighet att påinte alltför långt avstånd köpa nikotinläkemedel.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 2000/01:62 om reha-bilitering av synskadadeAnf. 87 Socialminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen avser att vidta för att för-bättra rehabiliteringen av synskadade.Kerstin framhåller hur viktigt det äratt synskadade får tillgång till träning i punkt-skriftsläsning och käppteknik som en del av rehabili-teringen. Jag instämmer i betydelsen av sådan trä-ning, men jag har också förstått att det tyvärr bristerpå sina håll.Med det hälso- och sjukvårdssystem vi har i vårtland är det i första hand en uppgift för sjukvårdshu-vudmännen att uppfylla målet för hälso- och sjukvår-den: en god hälsa och en vård på lika villkor för helabefolkningen. De beslutar själva hur de ska organise-ra sin verksamhet för att det ska ske.Regeringen har i proposition 1999/2000:149 Na-tionell handlingsplan för utveckling av hälso- ochsjukvården, som behandlas i riksda-gen, föreslagit åtgärder för att utveckla den grundläg-gande strukturen och inriktningen. Det övergripandesyftet med handlingsplanen är att åstadkomma positi-va effekter för hälso- och sjukvården som helhet, dvs.att skapa bättre förutsättningar för primärvården ochdärmed också den specialiserade vården vid och utan-för sjukhus att i samverkan förbättra vårdens kvalitetoch tillgänglighet. Ett resurstillskott om 9 miljarderkronor avses med anledning av detta tillföras lands-ting och kommuner . Genomett avtal om utvecklingsinsatser mellan staten, och haråtgärder och inriktning för insatserna, bl.a. förbättradtillgänglighet till vården, slagits fast. Inriktningen för2001 års Dagmaröverenskommelse ligger också ilinje med handlingsplanens grundläggande mål.Om huvudmännen själva saknar nödvändig kom-petens bör de enligt min mening utnyttja de rehabili-teringsaktörer som finns på marknaden.Under åren 1994 fick landstingen delapå som stimulansbidrag för attutveckla habilitering och rehabilitering. Dessutomkunde landsting, kommuner och organisationer ansö-ka om särskilda medel för projekt med samma inrikt-ning. Syftet var att utjämna skillnaderna i tillgångentill habilitering och rehabilitering mellan olika delarav landet och mellan olika grupper av funktionshind-rade, bl.a. för synskadade. De projekt som riktade sigtill vuxna synskadade behandlade i stor utsträckningjust de frågor som tar upp, t.ex.orientering och förflyttning samt läsning och skriv-ning. Enligt , som ansvarar för upp-följningen, bör projekten kunna fungera som förebil-der och exempel för andra verksamheter.Exempel på hur staten försöker stödja punktskrift-sanvändandet är även bidragen till SRF för verksam-het på punktskriftsområdet samt produktion av tid-ningar och tilläggsinformation på punktskrift.Kerstin menar att framförallt tillgodoser synsvagas behov. har precissamma ansvar för arbetslivsinriktad rehabilitering tillgravt synskadade som man har gentemot synsvaga.Dess insatser kan gälla såväl färdighetsträning för attfungera i arbetslivet som anpassning av arbetsplatsenoch utbildning.Jag är, som jag sagt, medveten om att detfinns brister i rehabiliteringen för synskadade. Jagkommer att följa utvecklingen och om det finns skälåterkomma i frågan.Anf. 88 ():Fru talman! Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min interpellation. Naturligtvis är jag med-veten om att det är sjukvårdshuvudmännen som iförsta hand har att se till människors behov av vårdoch rehabilitering. Men när jag blev uppmärksammadpå de problem som faktiskt gäller för de synskadade,inte minst de som blir synskadade i vuxen ålder, an-såg jag det ändå motiverat att på något sätt uppmärk-samma kanske speciellt socialministern. Det var an-ledningen till att jag skrev den här interpellationen.Det är ungefär 50-100 personer i åldern20-65 år som tillkommer i gruppen av gravt synska-dade. Det är alltså personer . Attde bara kan få en grundläggande rehabilitering tyckerjag är väldigt bekymmersamt. På de flesta syncentra-ler ges bara en introduktion till punktskriften och hurden fungerar, men det räcker absolut inte för att manska kunna återgå till arbetslivet. Av landets ca 7 000blinda är det inte mer än 1 500 som läser och skriverpunktskrift.Punktskriften är mycket viktig, men som social-ministern tog upp i sitt svar måste man också kunnaröra sig utomhus, kunna använda allmänna transpor-ter och liknande. Det handlar naturligtvis om att dehär personerna, som är , i bästafall ska kunna återgå till det gamla arbetet, eller ocksåfå ett arbete som kan passa med tanke på det handi-kapp man har.Jag tycker att det är klart att frågan om de synska-dades rätt till rehabilitering måste aktualiseras, ominte annat för att sjukvårdshuvudmännen ska upp-märksammas på att de har ansvaret att hjälpa dessamänniskor att kunna leva ett så bra liv som möjligt.Det är naturligtvis bra att socialministern är medvetenom de problem som finns. Jag är tacksam för hanslöfte att följa utvecklingen och om det finns skälåterkomma i frågan. Jag tror faktiskt att det finns skälatt göra det. Jag hoppas att min interpellation trots allthar haft en viss effekt när det gäller den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 2000/01:31 omIUC:s fortsatta verksamhetAnf. 89 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilketframtidsscenario regeringen har för IUC-verksamheten och vilka åtgärder som ska vidtas föratt förbättra framförhållningen vid förlängningen avavtalen mellan IUC-bolag och regeringen.Industriella utvecklingscentrum, IUC, är ett kon-cept som utvecklats på initiativ av den socialdemo-kratiska regeringen. IUC-verksamheten har visat sigvara ett efterfrågat och kostnadseffektivt instrumentför att stödja småföretagsutveckling. För år 2000uppgick antalet IUC till totalt 22 stycken, spridda frånMalmö i söder till i norr. Statens insatser fördenna försöksverksamhet har uppgått till totalt . Regering-ens stöd har i huvudsak utgjorts av beställda tjänsterför uppsökande, produktutveckling och avknoppning,s.k. UPA-uppdrag.I budgetpropositionen för angavs bl.a. attden nya myndigheten för företagsutveckling övertaransvaret för att beställa tjänster inom ramen för dets.k. UPA-uppdraget från IUC-nätverken. Det blirdärför en viktig uppgift för den nya myndigheten attvidareutveckla IUC-verksamheten på de sätt ochvillkor som regeringen banat väg för.Regeringen kommer att ge myndigheten för före-tagsutveckling i uppgift att tillsammans med IUC-nätverken, i samråd med andra aktörer, lämna förslagom hur verksamheten ska utvecklas och samordnas.Anf. 90 ():Fru talman! Jag vill tacka försvaret. är den som hanterarIUC-frågorna.IUC är, tycker jag, ett mycket spännande konceptjust därför att de är initierade underifrån. De är etab-lerade underifrån och de drivs underifrån.