prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Framför allt gällerdet att minska på , som slukarenorma pengar och blockerar alltutvecklingsarbete.För det tredje vill vi att Försvarsmakten ges i upp-drag att ta fram ett särskilt stödprogram för denövertaliga civila personalen. Jag vill här i korthet gemotiven till våra förslag.Först gäller det en uthållig finansiering av den in-ternationella krishanteringen. En av försvarets hu-vuduppgifter framöver är internationella insatser.Detta blir den mest operativa verksamheten i framti-den. Det är viktigt och självklart att det militära för-svaret inom sin budgetram tillser att resurser finns fördenna verksamhet. Därför föreslår attplaneringsförutsättningarna och 2003inkluderar en omfördelning av 500 miljoner kronorper år i försvarsanslaget inom kostnadsområdenaFörbandsverksamhet och beredskap samt Materiel,anläggning. Syftet är att inom budget för det militäraförsvaret säkerställa resurser för internationell verk-samhet.Intressant är att notera att regeringen sedan bud-getpropositionen har lagts fram har anslutit sig tillsamma uppfattning som vi har och så sent som för treveckor sedan sökt stöd hos utskottet för sin nya upp-fattning. Tyvärr fick de nobben den här gången, menvi utgår ifrån att de återkommer med ungefär sammaförslag som vi har lagt fram.Sedan gäller det reducering och ominriktning avmaterielförsörjningen. Det pågår en omvärdering ochett nytänkande när det gäller materielförsörjningen.Materielförsörjningsutredningen och Riksdagensrevisorer arbetar med frågan och har lämnat delrap-porter där man ifrågasätter den tidigare politiken.Samtidigt lever tyvärr idén om att man ska kunnatillföra landet stora exportinkomster genom försälj-ning av dyra vapensystem som t.ex. JAS. Stor energiinriktas på detta. Vi menar att det är dags att bytaaffärsidé.Därför vill vi att ,helst förstärkt med civil ekonomisk kompetens, fårtilläggsdirektiv om att dels analysera hur försvarsin-dustrin kan ges en mer civil inriktning, dels göra enanalys av ansträngningarna i fråga om krigsmaterie-lexport i deras helhet för att dra lärdomar av gångnatiders misstag. Det gäller allt från vapenexporttill till de exportansträngningar som lagts nedpå JAS; Sydafrikaresan, Polenåret, osv. Inomparentes kan man säga att det är märkligt att det intefinns någon plussida, någon inkomstsida för de härexportansträngningarna i budgeten. Det finns ingaavtryck någonstans. Ändå tror man att de ska kunnatjäna stora pengar på de här affärsidéerna.Vi vill också ha ett program för reducering avöverbeställningarna. pågår ett omfattande pro-gram för att skrota produkter och tömma förråd avmateriel som levererats under invasionstänkandetstid. Men fortfarande återstår ej levererade beställ-ningar. Vi föreslog i förra årets budgetmotion att manskulle tillsätta en arbetsgrupp med hög juridisk kom-petens som skulle se över gjorda men ej levereradebeställningar i syfte att reducera dem eller omvandladem till mer behovsanpassade order.Även här kan naturligtvis JAS vara ett belysandeexempel. Som jag nämnde återstår ca 7 miljarderkronor att lösa in. Det är pengar som rimligtvisborde kunna användas bättre. Vi vill därför upprepavårt krav på tillsättande av en arbetsgrupp.Till sist har vi den avslutande reservationen. Dengäller särskilda insatser för övertalig personal. Vi fårnu in rapporter om att omstruktureringarna flyter bravad gäller den militära personalen. Trygghetssystem-en är där tillfyllest. Officerarna är efterfrågade påarbetsmarknaden. Det är relativt lätt för dem att finnanya arbeten. Samhällsekonomiskt är vinsten uppen-bar. Efterfrågad personal flyttar över från lågproduk-tiv verksamhet till tillväxtbranscher.För den civila personalen kan det däremot te sigannorlunda. Ofta har man en lägre utbildningsnivåoch är av olika anledningar mer stationär. Det handlarofta om lågbetalda kvinnor i olika servicefunktionersom aldrig fått chansen till kompetensutveckling ellervidareutbildning. Trygghetssystemen är sämre än påden militära sidan.Därför finner vi det angeläget att staten som ar-betsgivare tar sitt ansvar för den stora omstrukture-ringen även vad gäller civil personal och upprättar ettspeciellt riktat handlingsprogram för att hanteraövertaligheten på den civila sidan.Fru talman! Med hänvisning till vad jag här harsagt vill jag yrka bilfall till reservationerna 7 och 11.Anf. 21 ():Fru talman! Totalförsvaret genomgår nu en om-fattande förändring för att utvecklas till ett flexibeltinsatsförsvar med anpassningsförmåga. Viktiga frå-gor är under utredning inför nästa års försvarspolitis-ka beslut. Jag yrkar bifall till reservation 3, som jagska redogöra för. Jag ska också redogöra för innehål-let i vårt särskilda yttrande gällande Kristdemokrater-nas budgetförslag för utgiftsområde 6, Totalförsvar,år 2001.Målet för säkerhets- och för-svarspolitik är att bidra till fred, frihet och säkerhetför alla människor i vårt samhälle samt att solidarisktbidra till en fredlig utveckling i vår omvärld. Dethandlar om att både främja och försvara människorsfri- och rättigheter. Såväl civila som militära medelmåste finnas till förfogande för detta.Fred kan inte byggas utan aktiva och skapandeansträngningar. Då stater misslyckas med att skyddamänniskors säkerhet har vi en förpliktelse att ställaupp för utsatta medmänniskor. Ingen har rätt, i enattityd av passiv neutralitet, att överge människor somutsätts för kränkningar av sitt människovärde.Det är då hot uppstår i närområdet som svenskamedborgares säkerhet främst sätts i fara. Samtidigtinnebär globaliseringen, de nya säkerhetspolitiskahoten och politisk instabilitet, att oroligheter i om-världen kan få direkta konsekvenser för ochmedborgarnas säkerhet. I dagens värld angår allt alla.Den tekniska utvecklingen gör samhället mer sårbartoch möjliggör även för relativt resurssvaga aktörer attfå tillgång till kunskap eller att skaffa vapen som kanutgöra allvarliga hot och åstadkomma stor skada.Tydligast framstår detta inom informationstekniken.Fru talman! säkerhetspolitik inlemmasnu i ett allt bredare internationellt samarbete förmänsklig säkerhet. Det eurpeiska samarbetet är igrund och botten ett fredsprojekt i syfte att uppnå enstabil fred i Europa.Denna politik bör i första hand drivas genom enförebyggande, stabilitetsskapande politik och huma-nitära insatser, men i andra hand även med fredsbeva-rande eller fredsframtvingande medel. Det handlarom att slå vakt om det okränkbara människorvärdet,inte bara i ord utan också i handling, även då dettainnebär uppoffringar.Den personal som skickas ut i världen i freds-främjande missioner sänds ut på uppdrag av detsvenska folket för att bidra till att skapa och upprätt-hålla internationell fred och säkerhet. Verksamhetenutomlands kan komma att utövas i mycket komplice-rade och farliga situationer, vilket kräver stor kom-petens, initiativförmåga och handlingskraft hos allpersonal. Internationell övnings- och utbildningsverk-samhet och deltagande i fredsfrämjande insatser krä-ver god omsorg om den personal som tjänstgör ut-omlands.Eftersom 11 av de 15 medlemsstaterna i EU ärmedlemmar i , kommer Nato att vara den domi-nerande säkerhetspolitiska och militärstrategiskaorganisationen i talman! Utgiftsområde 6 - Totalförsvar sombehandlas i detta betänkande omfattar politikområdetFörsvarspolitik, som gäller handhavandet av totalför-svarsresurserna, och politikområdet Skydd motolyckor, som bl.a. omfattar den del av Kustbevak-ningens verksamhet som gäller miljöräddningstjänsttill sjöss, sjöräddning samt eftersökning med flyg. Jagska först ta upp politikområdet Försvarspolitik.Försvarets fredsbevarande funktion är central.Hög kompetens och kvalitet ska fortsatt prägla total-försvarsresurserna. Genomgående för försvaret skavara dess flexibilitet och förmåga att verka i olikasituationer och med olika grad av insatser. Särskiltviktig är därvid förmågan till samarbete med andraländers försvarsresurser och förmåga till snabba ochresoluta insatser både vid direkt försvar eller vidinternationella insatser.I en svårförutsägbar omvärldsutveckling är detnödvändigt att ha beredskap också för att dagensgynnsamma säkerhetspolitiska läge kankomma att försämras. Vi måste därför fortsatt ha enbetryggande försvarsförmåga för att kunna mötanärtida hot mot vårt land och framtida hot vid om-världsförändringar.Fru talman! Det svenska systemet för planeringoch insättande av truppförband måste kunna hanteraen internationell fredsfrämjande insats av dignitet påkortare tid än efter beslut. Detta ökartrovärdigheten till som truppbidragare ochsäkerställer att våra förband används på ett effektivtsätt.Då man effektiviserar rekryteringen och ut-bildningen, ställer vissa förband till förfogande ochupprättar register över tillgängliga styrkor och för-bättrar snabbinsatsförmågan, är det absolut nödvän-digt att inte det politiska beslutsfattandet ytterligareförsenar en operation.Kristdemokraterna anser att finansiseringsfråganbör vara löst som det fattas ett politisktbeslut om deltagande för att inte ytterligare försenainsatsen. upprepar därför vad somframfördes vid vårens grundorganisationsbeslut omfinansieringsfrågan, nämligen att "regeringen snaraståterkommer med ett förslag till efter vilkaprinciper som utlandsinsatser bör finansieras". För-svarsmakten behöver en fungerande operationsbudgetför effektiva krishanteringsinsatser.Deltagandet i internationella fredsfrämjande insat-ser får inte urholka det nationella totalförsvaret.Pengar ska vara öronmärkta för de fredsfrämjandeinsatserna.Fru talman! Beträffande inriktningen av förbands-verksamheten vill jag ta upp några saker där Kristde-mokraterna för fram kritik.Framtida insatser kommer att ställa höga krav påkompetens hos all personal. Våra operativa insats-styrkor ska kunna sättas samman av förband ur allaförsvarsgrenar och typer av stridskrafter och kunnaagera integrerat med stor operativ rörlighet. Dettakräver hög samverkansförmåga inom insatsstyrkorna.Behovet av samträning blir därför än mer centralt iframtidens försvarsmakt.Försvarsmaktens viktigaste kompetensbas finns iinsatsorganisationen och grundorganisationen, ochhär finns de kompetenser som behövs för anpassning,tillväxt och handlingsfrihet att möta militärtekniskaförändringar. Kompetensbrister påverkar kärnverk-samheten negativt liksom möjligheterna att medverkai internationella insatser.Kristdemokraterna anser att förbandsverksamhe-ten måste förstärkas för att bl.a. kunna upprätthållaoch vidareutveckla den unika kompetensen att ge-nomföra kvalificerad väpnad strid både nationellt ochvid multinationella fredsfrämjande insatser. Förmå-gan till väpnad strid, som successivt har minskatunder , måste tränas genom realistiskaförbandsövningar under varierande förhållanden samtgenom deltagande i internationell verksamhet. Då gesmöjligheter att anpassa förbandens beredskap ochtillgänglighet till nationella och internationella behov.Internationellt säkerhetssamarbete är ett medel föratt även utveckla och stärka vår nationella försvars-förmåga. En väl utvecklad förbandsverksamhet kompetens som krävs för att förbanden ska kunnanå hög operativ förmåga i framtida insatsmiljöer.Förmåga har uppnåtts när man har erforderlig kom-petens och dessutom resurser för att kunna lösa engiven uppgift.Genom ett fördjupat PFF-samarbete förbättras desvenska förbandens internationella samarbets- ochsamverkansförmåga. bör sådan samverkans-förmåga nås att alla operativa insatsförband kan ingå iNatoledda krishanteringsinsatser.Det är nu viktigt att vi får en totalbild över desatsningar som krävs för svensk medverkan i interna-tionella insatser. Enbart beredskapskostnaderna församtliga anmälda förband uppgår till 210 miljonerkronor , och kraven på samverkansförmågauppgår till 602 miljoner kronor.För att stärka förmåga att bidra till fredoch säkerhet i och dess närhet genom att deltai internationell fredsfrämjande och humanitär verk-samhet har vi kristdemokrater avsatt 500 miljonerkronor utöver regeringens förslag till just för-bandsverksamhet och beredskap. I vårt särskildayttrande på s. 144 i betänkandet finns det som jag nuframfört om Försvarsmaktens verksamhet angett.Hemvärnet firar och är nu den enda mi-litära enhet som finns i varje kommun dygnet runt.Hemvärnet är en del av Försvarsmakten och utgörmed sin anpassade beredskap en gripbarresurs, bl.a. när det gäller stöd vid svåra påfrestning-ar. Årets översvämningar visar på Hemvärnets bety-delse inom räddningstjänsten i det fredstida samhäl-let.Vårt territorialförsvar, där Hemvärnet ingår, ut-vecklas mot nationella skyddsstyrkor. Eftersom denationella skyddsstyrkorna bl.a. ska stödja de operati-va förbanden måste de organiseras och utvecklas moten breddad hot- och riskbild till allsidigt användbaraförbandsenheter.Fru talman! Utskottsmajoriteten anser att rege-ringens redovisning och förslag till försvarsbesluthösten ska inväntas när det gäller Kristdemo-kraternas motionsförslag att undersöka möjligheternaatt behålla ytterligare två ubåtar i drift. Och jag vill gevår bakgrund till detta.Ubåtssystemet är ett av landets strategiska systemmed hög beredskap som klarar hela skalan av upp-gifter från väpnat angrepp till stöd till samhället. I dagutnyttjas systemet för dold militär underrättelsein-hämtning och genomför även spanings- och under-rättelseuppgifter till sjöss för olika svenska myndig-heter. Det är positivt att ubåtsförband nu ställs tillförfogande som stöd vid krishanteringsinsatser. en krishärd som riskerar att eskalera kan en ubåtgenom framskjuten övervakning och spaning doltövervaka utvecklingen.Kristdemokraterna anser att fem ubåtar är en kri-tisk gräns när det gäller operativ verksamhet. Det harvisat sig att rekryteringsbasen fem ubåtar är otillräck-lig för att tillgodose nödvändig personalförsörjning.Det blir bl.a. svårt att personalförsörja ubåtsrädd-ningsorganisationen med räddningsfartyget ubåtsräddningsfarkosten , den s.k. URF-en.För att ubåtssystemet ska kunna fortsätta att fun-gera säkerhetsmässigt och organisatoriskt borde möj-ligheterna att behålla ytterligare två ubåtar i drift haundersökts inför nästa års försvarsbeslut.Helikopterförbandens förmåga har inte förbättratsunder 1999. Huvudproblemet är stor brist på tekniker,vilket medför ett lågt flygtidsuttag. Dessutom före-kommer allvarliga materielbrister främst avseendehelikoptrarnas tillgänglighet. Och detta har bl.a. ne-gativt påverkat flygtidsproduktionen och förbandsut-bildningen avseende de sjöoperativa förbanden.Helikopterförbanden är en viktig del i insatsorga-nisationen eftersom deras styrka är god operativ rör-lighet och förmåga att samverka med mark-, sjö- ochflygstridskrafter. anser att denintensifierade teknikerrekryteringen måste fortsätta;detta för att säkerställa helikopterförbandens operati-va förmåga. Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 3.Fru talman! När det gäller politikområdet Skyddmot olyckor har i en separat kom-mittémotion utvecklat sin syn på Kustbevakningensverksamhet. För att långsiktigt kunna fullgöra fast-ställda uppgifter och möta utökade krav på interna-tionell verksamhet, gränskontroll och miljörädd-ningstjänst till sjöss bör resurserförstärkas. har därför avsatt 50miljoner kronor utöver regeringens förslag ochjag vill redovisa skälen till detta.Sveriges geografiska förhållanden är från över-vakningssynpunkt i många avseenden speciella. Sve-rige har en lång kust i förhållande till landets yta.Territorialgränsen i havet är betydligt längre än Sve-riges landgräns.Förutom att är en av unionenslängsta med två yttre gränser - en längs kusten och enrunt - är den dessutom en av de mest svår-övervakade genom vidsträckta skärgårdsområden ochglesbygd.I uppgifter ingår att utförasjöövervakning och annan kontroll- och tillsynsverk-samhet till sjöss. svarar bl.a. förgränskontroll och polis- och tullverksamhet till sjössoch har då också ansvar för miljöräddningstjänsten.Genom en ständig närvaro till sjöss bidrar Kustbe-vakningen till ökad säkerhet och trygghet.Genom medlemskap i ställs det vä-sentligt större krav på beträffandesåväl rutinmässig civil övervakningsverksamhet somförmåga att snabbt, korrekt och samordnat verkställaingripanden över större ytor och då även på fleraställen . Det operativa inträdet i Schengen-samarbetet kommer att ställa ökade krav på patrulle-ring med fartyg som har lång uthållighet och som kanoperera såväl inomskärs som inom territorialvattnetoch svensk ekonomisk zon.En ständigt pågående och utökad övervaknings-och kontrollverksamhet kräver hög beredskap förmiljöräddningstjänst till sjöss och sjöräddningstjänst.Detta kan lösas med kombinationsfartyg, dvs. ut-hålliga fartyg med förmåga till kvalificerad självstän-dig miljöräddnings- och sjöräddningsinsats.Snabba ingripanden är nyckeln till framgång bådeför att begränsa utsläppen och för att kunna identifie-ra fartyg som har orsakat utsläpp. Det är 50-100gånger dyrare att sanera en strand än att ta upp oljantill sjöss.Kristdemokraterna anser att målen för miljörädd-ningstjänsten till sjöss samt för utsjöbevakning måstekunna uppnås längs hela den svenska kusten. För attlösa dessa uppgifter behöver ytterligare två fartygtillföras, s.k. kombinationsfartyg - det ena för norraÖstersjön, och södra och detandra för västkusten.Fru talman! har således enmängd uppgifter inom olika lagområden, och myn-dighetens kontrollverksamhet och övervakning ge-nom hög närvaro till sjöss har en förebyggande effektmot brottslighet av olika slag.Anf. 22 ():Fru talman! Jag satt i min bänk här och liksomutanför protokollet lyssnade på mina vänner i för-svarsutskottet. Jag kan inte låta bli att nämna att jag på mitt rum satte på en skiva - jag letade näm-ligen efter en text - och då hörde några skolbarn imin skola hemma i sjunga: Jag har endröm om en värld utan krig där vi lever tillsammans ifred i en värld där vi hjälper varandra hand i hand.Jag skulle vilja inleda anförandet från Folkpartietmed dessa ord eftersom jag hoppas att det här är må-let för oss alla; detta trots att det heter försvarstal.Inledningsvis yrkar jag bifall till reservationerna 1och 12 från men naturligtvis står jag bak-om samtliga reservationer från i betän-kandet.Folkpartiets politik har länge sammanfattats medorden ett smalare men vassare försvar. Försvarsbe-slutet gör försvaret smalare men tyvärrinte tillräckligt mycket vassare. Vi har accepteratsänkningen i försvarsramen men anser - i likhet medvad vi gjorde när försvarsförhandlingarna avbröts -att det s.k. omställningsbidraget måste vara större.Utöver regeringens föreslagna anslag vill Folk-partiet anslå ytterligare i omställ-ningsbidrag . Detta skulle möjlig-göra den modernisering av försvaret som vi anser ärnödvändig. Viktiga delar i en sådan modernisering ärmateriell förnyelse - t.ex. elektroniska motmedel, ettnytt robotsystem för luftförsvaret och attackhelikopt-rar - och, kanske en mycket viktig sak från Folkparti-ets synpunkt, ett nytt könsneutralt värnpliktssystem.Ett sådant värnpliktssystem skulle öka möjligheternaatt ha personal med specialkompetenser snabbt till-gängliga för internationella insatser och kraftigt ökaresurserna för internationella fredsbevarande insatseri t.ex. FN- eller EU-regi.Produktionen av skyddsrum bör begränsas och in-riktas mot områden där riskerna bedöms vara störst.Bemyndigandet av anslaget 6:6 Funktionen Befolk-ningsskydd och räddningstjänst bör därför begränsastill sammanlagt för år 2001.Fru talman! Det är uppenbart att den tid är ute dåbeställningar från det svenska försvaret utgör etttillräckligt underlag för en allsidig inhemsk för-svarsindustri. Det svenska försvaret kommer i framti-den att köpa allt mindre serier av olika materielslagän tidigare, som möjligheterna till uppgra-dering av elektronik m.m. gör att livslängden förolika vapenbärare och vapensystem tenderar att blilängre. Med färre enheter och längre mellanrum mel-lan nybeställningar blir det allt svårare att baserautveckling och produktion på huvudsakligen svenskabehov.Den svenska försvarsindustrin håller på att om-struktureras från att i huvudsak ha varit nationell tillatt bli en del av europeisk industri. Denna omstruktu-rering måste bejakas. Den får dock inte stå i motsats-ställning till att svensk försvarsindustri också fram-gent kan finna samarbetspartner inom amerikanskförsvarsindustri. Alternativet till europeisk samverkanär för del inte inhemsk försvarsindustri utansnarare ingen försvarsindustri alls.Fru talman! Däremot vill jag upprepa de krav somtidigare ställts av om att regeringen måsteanstränga sig så att den restriktiva svenska lagstift-ningen rörande krigsmaterielexport får genomslagockså i olika former för europeiskt samarbete påområdet. Det gäller såväl inom ramen för det nyligenbeslutade medlemskapet i WEAG som inom det ram-avtal för krigsmaterielsamarbete som ingåtts.Sveriges säkerhet kan bara ses i ett europeiskt ochett globalt sammanhang. Det är därför naturligt attSverige deltar med totalförsvarsresurser i internatio-nella fredsbevarande och fredsfrämjande insatser.Folkpartiet liberalerna anser att därförbör besluta om en ökning för anslaget 6:2 Fredsbeva-rande truppinsatser; detta för att anslaget bättre skasvara mot verksamhetens omfattning. Sålunda bör500 omfördelas från anslaget 6:1Förbandsverksamhet och beredskap m.m. till anslaget6:2 Fredsfrämjande truppinsatser.Fru talman! har en lång tradition när detgäller att delta i fredsbevarande militära insatser iFN:s regi. Det svenska försvaret har fått värdefullaerfarenheter genom att ha bidragittill de fredsbevarande och fredsskapande insatserna iKroatien, , Bosnien och, nu senast, Ko-sovo.Dessa insatser i europeiska konflikthärdar är ock-så ett mer påtagligt sätt att skapa förutsättningar ävenför vår egen säkerhet i . De illustrerar att Sve-riges fred och säkerhet främjas genom ett aktivt del-tagande i internationella insatser, särskilt i Europaoch dess närområde. Internationella insatser är sålun-da en integrerad del av svensk försvarspolitik och enav dess huvuduppgifter.Det svenska försvaret måste enligt Folkpartietsmening redan i närtid ges förutsättningar för att kunnadelta i internationella insatser i en omfattning som ärtvå till större än de nuvarande. Sverigemåste vidare vara berett att kunna utförafredsbevarande och fredsfrämjande insatser om kon-flikter uppstår i vårt närområde.Därför välkomnar ansträngningarna attskapa förutsättningar för krishantering på alla nivåerockså inom ramen för den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken i EU. Vi ser det som ett komple-ment och inte som ett alternativ till det oundgängligatransatlantiska samarbetet inom Nato. Detta måsteSverige klargöra i syfte att aktivt motverka varje formav anti-amerikanism eller anti-Natoopinion såväl iSverige som i Europa.Fru talman! De anmälda styrkorna i EU:s kris-hantering stöds av , men vi anser att viskulle kunna erbjuda mer och öppnare möjlighetergenom att klart uttala ett mål som leder till ett Nato-medlemskap i nära samverkan med ochFinland. Natomedlemskap för de baltiska staternaligger helt i svenskt säkerhetspolitiskt intresse. Detgäller oavsett vad svenska generaler kan få för infallvid morgonfikat. Svenska generaler som polemiserarmot regering och riksdag i frågor utanför deras kom-petensområde har aldrig varit någon tillgång försvensk demokrati. En klar deklaration i Natofrågan iden riktning som här nämndes som upp-fattning skulle ge stöd och trovärdighet för svensksäkerhets- och försvarspolitik.Anf. 23 ():Fru talman! Vi diskuterar nu totalförsvarsbudgeten för år2001. Det finns naturligtvis mycket att säga om de150 sidor text som utskottet har producerat. Men jagtänkte fokusera mitt inlägg på två stycken frågeställ-ningar.Det första är försvarsbudgetens storlek. Vi vet att det fortfarande inte finns något militärt hotmot . Det är den bedömning man samfällt hargjort ute i . Det existerarinte längre något militärt invasionshot. Också militä-ren och den militära underrättelsetjänsten står bakomden bedömningen. Det har inneburit att ute i Europahar militärutgifterna halverats . I Ryss-land har de minskat med under sammatidsperiod.