prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Jag tror att många svenskar uppfattardet som lite märkligt att regeringen inte är beredd attgöra någonting åt att de företag som kommuner ärmed och äger ska slippa betala skatt och att dessapengar i stället ska kunna gå direkt in i kommunalverksamhet i just den kommunen. Vi har ju ändå ettsystem för hur staten ska kunna fördela de ekonomis-ka resurserna mellan kommunerna. Vi kan i och försig ha olika synpunkter på hur väl avvägt detta sys-tem är. Jag skulle vilja råda attsamråda lite grann med . När han varskatteminister framgick det nämligen att han tyckteatt det var ett problem att vissa kommuner - bådeborgerliga och socialdemokratiska, så man behöveralltså inte ta någon sådan hänsyn - enbart i syfte attslippa betala statlig skatt genomför olika transaktio-ner och koncernbildningar.I detta fall med Jämtkraft och så fram-går det av kommunstyrelsehandlingar att det uppen-barligen är fråga om en ren skentransaktion när detgäller ägandeförhållandena för att en viss specifikkommun ska komma åt pengar som annars skulle hagått in i form av statlig skatt och som vi på demokra-tiska grunder sedan hade kunnat bestämma hur deskulle användas.Jag vill verkligen uppmana ochregeringen att tänka om i den frågan.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! och Socialdemokraternahar olika uppfattningar om kommunala bolag överhuvud taget. Om jag förstår saken rätt så vill ju Folk-partiet förbjuda kommunerna att bedriva verksamhet ibolagsform. Det är inte Socialdemokraternas ochregeringens uppfattning. Om man ska tillåta kommu-ner att driva verksamhet i bolagsform så bör de rim-ligtvis få göra det på samma villkor som gäller inomden privata företagsamheten. Det är grunden för mittavvisande besked. Regeringen planerar inga ändring-ar i detta avseende.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tror inte att jag är ensam om atttycka att det är en väldigt udda linje från en social-demokratisk regering att tycka att det är helt rimligtatt kommuner rent kommersiellt och vinstdrivandeska kunna bedriva företagande och sedan, i stället föratt betala skatt, flytta vinsterna in i annan kommunaltdriven verksamhet, som kommunerna också driver ibolagsform med alla de problem som det innebär ifråga om insyn och demokratisk kontroll, för attkomma undan den statliga skatten. Jag tycker verkli-gen att det finns all anledning för regeringen att tänkaom i den frågan.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång vill jag säga att vi har oli-ka syn, i alla fall programmässigt, när det gäller möj-ligheterna för kommunerna att bedriva verksamhet ibolagsform.Jag konstaterar att i praktisk handlingibland kan tänka sig att bedriva verksamhet i bolags-form. Som exempel kan jag nämna diskussionen omakutsjukhusen i man ska tillåta kommunerna att bedriva verk-samhet i bolagsform så bör ju samma regelverk gällaför kommunerna som för den privata företagsamhe-ten.Rekrytering av utländska läkareAnf. 52 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Västra Götalandsregi-onen har brist på läkare och rekryterar därför läkarefrån och . Det handlar om läkareinom områdena psykiatri, radiologi, urologi, gyne-kologi och för ögonsjukdomar. Och för utländskaläkare finns det ett särskilt utbildningsprogram.I finns det en gynekolog från Armeniensom med sina två pojkar har flytt till . Hon hartillträde till detta utbildningsprogram, och hon talarsvenska, men hon kan inte delta därför att hon intehar fått uppehållstillstånd.Jag läste en artikel av den 21juli med rubriken öppnar ny invand-ring. Men säger där att god för-ankring kan räcka som skäl även för andra grupper attkomma hit och få uppehållstillstånd.Jag undrar om det finns några möjligheter fördenna läkare att få stanna och få börja arbeta.Anf. 53 TALMANNEN:Säkert kommer både ledamoten och statsrådetihåg att vi inte diskuterar enskilda fall här utan prin-ciper.Anf. 54 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först säga att det inte är jagsom har satt rubriken. Och jag tror knappast heller attdet fanns någon täckning i själva artikeln för dennarubrik. Så den kanske vi kan bortse från.Men låt mig bara allmänt säga att vi har bristpå arbetskraft inom vissa yrkeskategorier. Den kaninte tillgodoses i , och den kan inte hellertillgodoses bland EU:s medlemsländer. Det gör attalltfler personer faktiskt får arbetstillstånd. En del fårpermanenta arbetstillstånd, även om de inte är såmånga. Men framför allt får många temporära arbets-tillstånd.Grundregeln för att få ett sådant arbetstillstånd ärju att man söker det i det land som man kommer från.Sedan vet vi att det finns möjligheter i den svenskalagstiftningen att där det finns särskilda skäl göraundantag från den regeln. Men jag vill ändå under-stryka att huvudregeln är att arbetstillstånd ska sökas idet land som man kommer från.Anf. 55 ():Fru talman! Jag vill vidare hänvisa till en propo-sition /84 som skrevs av . Honsäger:Om sålunda arbetskraftsinvandringen i normal-fallet inte längre bör tillåtas bör undantag dock kunnaske främst beträffande nyckelfunktioner inom indust-rin och näringslivet i övrigt samt inom vissa andrasamhällsområden.Sedan fortsätter hon:Även andra undantag bör under särskilda förhål-landen vara möjliga, inte minst i fall då arbetstagaremed den utbildning och erfarenhet som behövs i ettviss fall inte finns att tillgå i . Det får liksomhittills ankomma på AMS att i samråd med arbets-marknadens parter genom praxis klarlägga i vilka fallundantag kan ske.År 1999 hade en tredjedel av de läkare som ficksvensk legitimation utländsk bakgrund. Man tyckeratt det är väldigt ologiskt att rekrytera läkare frånandra länder när det finns läkare som gåroch väntar på att kunna träda i tjänst och som har entioårig erfarenhet.Anf. 56 Statsrådet ():Fru talman! har mycket välreda på den lagstiftning som vi har och hur dengäller och att det också finns möjligheter i den nuva-rande lagstiftningen till undantag i särskilda fall.Men det som vi ser framför oss nu är att det blirallt större brist bl.a. på läkare. känner jagockså till att när det gäller dem som har kommit hitoch fått uppehållstillstånd och har en utbildning inomett sådant område där vi verkligen efterfrågar arbets-kraft så finns det mycket goda möjligheter att fåarbete och att kunna komma in i de yrken som mantidigare har arbetat inom.Den erfarenhet jag har från mitt eget hemlandstingÖstergötland är att man har tagit till vara alla utländ-ska läkare som har kommit hit och fått stanna.ÖstrogenforskningAnf. 57 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till utbild-ningsminister . Frågan om östrogen-behandling är en vardagsfråga för många av oss kvin-nor. behandlas miljontals kvinnor världen övermed östrogen. I använder ca hälften av allakvinnor i klimakteriet östrogen. Andelen kvinnorliksom längden på östrogenbehandlingen ökar dra-matiskt utan att vi känner till de långsiktiga hälsoef-fekterna. Summan av riskerna och nyttan hos denenskilde är okänd.Vad som är värre är att vi saknar vetenskap-ligt underlag för att informera om hur östrogenbe-handlingen påverkar risken för att utveckla cancerm.m. Vi kvinnor utsätts för medicinska fullskaleför-sök utan de krav på kontroll, uppföljning och utvärde-ring som adekvat forskning innebär.Min fråga till utbildningsministern är: Varför skerinte adekvat forskning på detta så viktiga område föross kvinnor?Anf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! tar upp ett viktigtforskningsområde. Jag känner till att man har arbetatmed det här området på . Mendet är säkert som säger, att det äralldeles för lite forskning som är inriktad på det härområdet. Regeringen går naturligtvis inte in och de-taljstyr enskilda forskningsinriktningar, men jag delarhelt uppfattningen om att detta är ett viktigt område.I ett bredare perspektiv tror jag också att dettabelyser jämställdhetsfrågornas vikt i hela vårt hög-skoleväsende. Så länge vi inte har en jämställd hög-skola kommer vi också att se det i form av att viktigafrågeställningar kanske inte beforskas på det sätt somde skulle ha gjort om vi hade haft en mer jämställdhögskola. Därför blir det också viktigt att fortsättaarbetet med att stärka jämställdheten i det svenskaforskarsamhället och på våra högskolor.Anf. 59 ():Fru talman! Det utbildningsministern säger låterlovande. har ju register. I kombinationmed våra personnummer ger det oss unika förutsätt-ningar att klarlägga hälsoeffekterna av östrogenbe-handling. Vi har byggt upp dessa system med motive-ringen att möjliggöra forskningsinsatser. Jag tyckeratt det förpliktar. Det är bra att utbildningsministerndelar våra synpunkter att det är en viktig kvinnofråga,men det är också en viktig fråga för hela samhället.Anf. 60 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar bedöm-ning. Man kan inte utesluta att en debatt om de härfrågorna också väcker intresset bland forskare för ettså här centralt område. Det välkomnar jag verkligen.Beslutsregler vid nedläggning eller försäljning avsjukhusAnf. 61 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLena . Jag har förstått att statsrådettycker att sjukvård är viktigt. Mot bakgrund av dendiskussion som har förts om den grade-rade rösträtten skulle jag vilja ställa en fråga till stats-rådet.Det är uppenbarligen så att när ett socialdemokra-tiskt styrt landsting vill lägga ned ett sjukhus räckerdet med enkel majoritet, enligt statsrådets resone-mang. Men när samma landsting skulle vilja räddaverksamheten och bygga ut den genom att överlämnaansvaret för driften till ett företag som går med vinstska det krävas graderad rösträtt, dvs. kvalificeradmajoritet i , för att göra detta. Jag skullevilja veta logiken bakom ett sådant resonemang frånstatsrådets sida.Anf. 62 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker, med förlov sagt, att dettaär ett ganska ologiskt resonemang av handlar om att försöka rädda de sjukhus somfaktiskt finns från att säljas ut till det kommersiellaoch därmed kommersialisera vården.En annan sak är vad man behöver göra därför attvårdutvecklingen är som den är. Man kan centraliseraen hel del av vården för att effektivisera. Man kanhitta andra modeller för vårdcentraler osv. Det görman ju i alla landsting, vare sig de är socialdemokra-tiskt eller borgerligt styrda.Anf. 63 ():Fru talman! I de landsting där man lämnat överdriften av ett sjukhus till ett företag lever de eftersamma lagar och regler som egna sjuk-hus. Det kostar lika mycket att gå till det sjukhusetsom det gör att gå till sjukhus.Jag vill bara veta hur logiken ser ut hos statsrådet.Det krävs alltså enbart enkel majoritet för socialde-mokrater att lägga ned ett sjukhus i ett landsting. Menskulle ett landsting vilja rädda verksamheten genomatt överlämna driften till ett företag, för att få sjukhu-set att leva vidare och därmed se till att man får enbra sjukvård för invånarna i , ska detplötsligt krävas kvalificerad majoritet. Var finns logi-ken bakom detta, statsrådet? Det krävs enkel majori-tet för att lägga ned sjukhus, men för att rädda sjuk-huset ska det krävas kvalificerad majoritet.Anf. 64 Vice statsminister ():Fru talman! Det är ju inte så att de börsnoteradeföretag som vi talar om här står på kö för att ta överde nedläggningshotade sjukhusen i glesbygden. Härär det frågan om någonting helt annat. Landstingspo-litikerna agerar utifrån den ekonomiska och vårdpoli-tiska utveckling de kan se. Det är smärtsamt att lägganed sjukhus, men ibland måste det ske.Det kommersiella övertagandet av akutsjukhus istorstadsområden är någonting helt annat. Det ärnågonting som vi vill motverka. Vi tror inte att det ärbra för de vårdbehövande.InkomstskillnaderAnf. 65 ():Fru talman! Jag har en fråga till . kom en rapportbok, Denglömda krisen. I en kommentar till den skriver denförre LO-utredaren :"Inkomstskillnaderna i ökar mycket mer än iandra länder. Bara är värre. I andra västlän-der som , och är föränd-ringarna mycket små eller inga alls . . I harhushåll med gifta högre tjänstemän med barn under90-talet fått en marginal som är tio gånger större änensamstående arbetarhushåll med barn. - - - Rege-ringen måste nu ta den dramatiska förändringen påallvar och formulera konkreta mål för en förändring. "Min fråga blir då: Väcker detta tankar och idéerinför kommande budgetarbeten?Anf. 66 Vice statsminister ():Fru talman! Det är alldeles självklart. Jag upp-skattar den här debattboken mycket. Jag tycker att detär riktigt man sätter fokus på det 90-tal som förvissointe har inneburit någon utjämning av klasskillnaderutan snarare tvärtom. I det ligger naturligtvis en heldel självkritik, men vi var tvingade att vidta väldigtmånga av de här åtgärderna.Nu har utvecklingen vänt. kan vi igen bedrivaen politik som är mer för rättvisa. Det gäller natur-ligtvis framför allt att människor nu har jobb på etthelt annat sätt . Vi kommer att fortsätta attdriva kampen mot arbetslösheten. Men det handlarockså om att barnfamiljer får ökade resurser och omatt vi har en mer rättvis sjukförsäkring, arbetsmark-nadsförsäkring osv. Vi ska självfallet gå vidare på dehär områdena för att göra vad vi kan för ett mer rätt-vist och jämlikt Sverige.Anf. 67 ():Fru talman! Synen på jobben delar vi naturligtvis.Det är det allra viktigaste, men vi vet också att allainte kan leva på sin lön på grund av de villkor sområder.Jag ska ge ett exempel. Finansministern har uttalatsig om att vi nog har råd med skattesänkningar på 5-10 miljarder på inkomster. säger socialmi-nistern att han är upprörd över allt som har kommitfram när det gäller tandvården och att man hamnarhos kronofogden därför att man inte klarar dessaräkningar. Socialministern säger att vi inte har rådmed att få in detta som en del i högkostnadsskyddet isjukvården. Den här reformen motsvarar ungefär desänkningar av skatter som man gör. Jag får inte dettaatt gå ihop riktigt. Vi har råd med en skattesänkningmen inte med en reform som bevisligen handlar omhur man ser på detta med klassklyftor.Anf. 68 Vice statsminister ():Fru talman! Just därför att vi har sanerat statensfinanser har vi nu så pass mycket ordning på ekono-min att vi kan göra reformer, t.ex. på tandhälsoområ-det. nu kommer vi att lägga ytterligare500 miljoner på det området.Samtidigt kan vi underlätta för låg- och medelin-komsttagarna vad gäller deras totala inkomster genomatt sänka skatten på det sättet att det kompenserar förde egenavgifter som vi tidigare under krisåren tog ut.Det går alltså att göra både-och, tack vare att vi harvarit så pass hårdförda under de väldigt besvärligaekonomiska åren.Återvändande kosovoalbanerAnf. 69 ():Fru talman! Min fråga är egentligen en följdfrågatill en skriftlig fråga som jag har ställt till statsrådetMaj-Inger tidigare. Bl.a. frågade jag omstatsrådet avsåg att verka för att kosovoalbanernaskulle få stanna i över vintern. När jag ficksvaret hade regeringen redan bestämt att de skulle fåstanna. I svaret kunde man bl.a. läsa: "I arbetet medåtervändande tillämpar ett individu-ellt perspektiv där man haft som inriktning att åter-vändande i första hand ska ske med samtycke. "frågar jag här i salen för mångas räkning, fördet är många som har sett läskiga reportage i TV ochläst i tidningar om hur utvisningarna har gått till: Hurkunde , och tillsyvende och sist regeringen vänta så länge som ändatill med att bestämma att kosovoal-banerna skulle få vara kvar över vintern? Många hannbli tillbakaskickade.Statsrådet sade i en intervju att humanitet var led-stjärnan i svensk flyktingpolitik. Hur stämmer det?Hur kunde regeringen vänta ända tills lade två ärenden på regeringens bord medatt låta flyktingarna stanna?Anf. 70 Statsrådet ():Fru talman! Återvändandet till Kosovo har byggtpå att vi satsar väldigt mycket på återvändandet, väl-digt mycket på dels ett individuellt omhändertagande,dels återuppbyggnadsinsatser i Kosovo. Det är natur-ligtvis därför att vi upplever att vi har väldigt godaskäl att vara aktiva i våra insatser där nere för attskapa en bättre framtid för Kosovo och för männi-skorna där. Det har varit ledstjärnan för oss att på allasätt stödja ett gott återvändande för kosovoalbanerna.Anf. 71 ():Fru talman! Då ska jag fråga apropå återuppbygg-naden: Hur ser det ut i Kosovo nu? Hur är det medbostäder och sjukvård? Vad är det som skiljer förhål-landena före och efter? Hur ser det utför dem som tvingades i väg, som skickades tillbaka?Är det uppkollat hur det gick för dem?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Det som har varit viktigt i arbete med återvändande är naturligtvisatt se till att alla har kunnat återvända och fått taköver huvudet och kunnat återvända på ett rimligt sätt- därav också att vi dels haft en person nere i Kosovofrån som tagit hand om dem somhar kommit dit, dels gett ett stort stöd till återupp-byggnad.Jag var själv i Kosovo och hade möjlighetatt se en del av det arbete som vi bedriver. Jag träffa-de också återvändare från bl.a. flyktingförläggningeni och hade möjlighet att tala medfamiljer därifrån. Det gav mig både en bild av ett imånga stycken förstört land, ett förstört område i detgamla men också en väldig kraft att viljavara med och ta ansvar för en återuppbyggnad. Trotsalla bekymmer var ändå människor som hade längtattillbaka nu tillbaka i Kosovo.SkoluniformAnf. 73 ():Fru talman! Mobbning och dess verkan och orsakär ett ämne som kommit att debatteras mycket, medrätta och verkligen . I mina kontakter medelever, oavsett ålder, får jag ofta höra att kläder, detjag har på mig, kan vara orsak till att jag blir mobbad.Med anledning av detta skulle jag vilja fråga stats-rådet om ministern har funderat över attgöra en översyn av skoluniform, om det skulle kunnavara någonting för skolorna?Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Jag brukar då och då få den fråganäven från eleverna. Det svar som jag ger och det somjag har gett till dem är: Jag tänker inte på nationellnivå säga att vi ska ha en gemensam skoluniformöver hela Sverige.Jag tycker däremot att det är positivt om föräldraroch elever på varje enskild skola diskuterar hur maneventuellt ska kunna motverka precis det som fråge-ställaren tar upp. För att nu titta tillbaka på historienhar det ibland förekommit att man infört en skoltröjaeller en T-shirt med skolans emblem på som allaelever på skolan burit. Det är ett sätt att motverkamobbning - men inte någon form av nationell uni-form som alla elever i hela ska bära.Anf. 75 ():Fru talman! Min uppfattning är inte heller den attden skoluniform som eleverna diskuterar ska vara denengelska klassiska modellen med plisserade kjolar,kavajer och slips. Men om jag tolkar skolministernrätt skulle det vara fritt fram för de skolor som såönskar att ha någon form av skoluniform - om mannu ska kalla det för uniform.Jag skulle vilja höra från skolministern vilka för-och nackdelar som hon skulle se med en skoluniform.Skulle det kunna vara en liten, om ändå en ganskaviktig, del i att förhindra att man börjar att mobba?Mobbningen i sig är ju ett mycket större område.Finns det några för- och nackdelar med att man fak-tikst skulle ha en skoluniform?Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Det finns säkert många både för- ochnackdelar. En av fördelarna är att man skapar ettmedvetande hos eleverna, inte bara i vad kläder stårför utan man kan också föra in ett ekonomiskt per-spektiv. Vem påverkas av reklamen? Vad är vi villigaatt lägga våra pengar totalt sett på? Givetvis skulledet uppskattas av föräldrarna om en sådan diskussionskulle föras och också om vad det är som gör att vibörjar angripa någon och utsätta någon för mobbning.Är det verkligen så att kläder i sig är någonting såviktigt för oss att denna enskilda sak kan göra attmänniskor utsätts för ett kränkande beteende?Nackdelarna kommet alltid att finnas där. Detfinns de som säger att var och en ska ha sin egenfrihet att själv bestämma. Därför tycker jag att det ärviktigt - om man funderar över att titta på några klä-der som skulle kunna användas och som de flestaskulle använda på skolan - att det just är elever, för-äldrar och personal på skolan som tillsammans skakomma fram till vad som är rimligt. Jag tror aldrig kommer att kräva att alla ska bära dem, men jagtror att det kan finnas en bra samsyn.Diskrimineringslag på universitet och högskolorAnf. 77 ():Fru talman! Jag skulle vilja vända mig till utbild-ningsminister gladde mig djupt när jag hörde på ra-dion där ministern tog upp frågan om en diskrimine-ringslag bland studenter på högskolan, att införa enliknande lag som finns i arbetslivet också påuniversitet och högskolor. Jag tycker att det är rimligtoch rätt att vi betonar att högskola och universitet skavara till för alla, att det ska bli en mångfald och att viinte ska diskriminera människor, studenter på grundav sexuell läggning, funktionshinder eller annat.Min fråga till ministern är: Kommer den lagen attinnefatta också tillgänglighet? Då menar jag denfysiska tillgängligheten, att man faktiskt ska kunnakomma in på ett universitet och en högskola för attkunna studera. Det är ändå det som är grunden.Anf. 78 Utbildningsminister ():Fru talman! Vi har jobbat hårt föratt verkligen öppna våra högskolor för nya grupper,för människor som i vanliga fall inte har sökt sig tillhögskolan. Det är väldigt viktigt för enskilda männi-skor som får den chansen men också för hela vårsamhällsutveckling. Då är diskrimineringsfrågornaväldigt viktiga. Därför arbetar vi med en sådan lag-stiftning på departementet. Vi är inte klara ännu, såjag kan inte gå in i dess detaljer. Men jag vet att detfinns en stark opinion bland studenter för att få tydli-gare lagstiftning kring att det faktiskt är förbjudetmed diskriminering på högskola.Många studenter upplever sig som arbetstagarefastän man inte är arbetstagare, man är en student påen högskola. När man är student på en högskola om-fattas man inte av arbetsmarknadslagstiftningen.Därför behövs det en särlagstiftning.Tillgängligheten är viktig både i det här perspek-tivet och också när det gäller resurser och insatser föratt konkret öppna upp högskolorna också för männi-skor med olika typer av funktionshinder. Här görs detmycket, men absolut inte tillräckligt. Det ser vi pårekryteringen . Vi har en alldeles för låg andel avmänniskor med funktionshinder som kommer vidaretill högskola.Anf. 79 ():Jag håller fullständigt med ministern om att det äralldeles för få människor med invandrarbakgrund ochmed funktionshinder som går på högskolor och uni-versitet. Därför gläder mig det här initiativet mycket.Jag tror att både den fysiska tillgängligheten, denpedagogiska tillgängligheten och den sociala till-gängligheten behövs.Jag jobbar mycket för att vi ska ha en generelldiskrimineringslagstiftning som ger ett vidare be-grepp i hela samhället att man inte får diskrimineramänniskor i näringsverksamhet eller på övriga stäl-len. Jag tycker att det här är en god börjanJag är ju ordförande i . Där har vi kunnat kon-statera att vi saknar den kreativitet och anda som blirnär människor möts och när man kan gå samman.Anf. 80 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag delar engage-mang i de här frågorna.Vi kan också hämta kraft i det faktum att det hän-der väldigt mycket. Om vi ser på landets 350 000studenter finner vi att hälften av dem kommer frånhem utan akademisk tradition. Det är åtminstone150 000 som kommer från hem där föräldrarna intehar akademisk bakgrund.Det trodde vi nog inte var möjligt för tio . Det händer mycket. Det är tack vareutbyggnaden och tack vare att vi har starka högskolori varje län. Det har det ju varit stark debatt kring i denhär kammaren. Socialdemokraterna och Centerpartiethar varit med och drivit den utvecklingen, medanandra har motsatt sig den starkt.Det går att förändra verkligheten. Det är en erfa-renhet vi har från högskolefrågorna som jag vill fort-sätta att arbeta med framöver.SärskolanAnf. 81 ():Tack, fru talman! presenterade RäddaBarnen sitt bokslut . Temat var diskriminering.Med anledning av en del av det skulle jag vilja riktamig till statsrådet rör det faktum att allt fler barn placeras påsärskola. Särskolan är en bra skolform för de barnsom ska gå där.