prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — Det togs bort.Sedan har vi nu en situation då vi ju ser att manbedriver en politik - och som harreagerat på - som leder fram till en segregation fram-för allt i våra storstäder. Det blir inte kvar några hy-resrätter.Om det här är det bästa sättet att hantera den härfrågan på återstår att se. Det är ett utredningsförslag.Låt oss titta vidare på det utan att för den skull bindaoss.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för signalenom tveksamhet vad gäller förändringen till ett majo-ritetsskydd mot förändringar.Jag måste ändå ställa frågan eftersom det myckethandlar om praktiskt politik. Jag skulle vilja få enbredd på svaret när det gäller demokratin. Är det inteså att kommuninvånarna i , Katrineholmoch ska kunna få besluta om sina egna ange-lägenheter? Det är faktiskt möjligheten att utövademokratiskt arbete, att kunna ta ansvar och att kunnautkräva ansvar av sina förtroendevalda som jag upp-lever är det viktiga.Anf. 60 Statsminister ():Fru talman! Där delar vi naturligtvis grundläg-gande värderingar men aldrig så långt att exempelvisskolan kan se ut hur som helst beroende på i vilkenkommun du bor - det finns ju också ett krav på natio-nell likvärdighet i ett skolsystem - och aldrig så långtatt vi ser att det ansvarstagande med skatteuttagsrättsom ligger exempelvis på äldreomsorgen kan se uthur som helst. Här måste det också finnas ett utrym-me för den här församlingen, , att lägga fastkvalitetskrav, att sätta upp nationella mål. Det vill jagbestämt hävda.Sedan är jag glad över den principiella ansats vadgäller valgenomslaget som har. Detfinns ju nu en tendens att utgående majoriteter i vissadelar av landet vill teckna långa avtal som omöjliggörför inkommande majoriteter att under sin fyraårsperi-od bedriva en politik som väljarna har gett dem man-dat för.Det sättet att skriva avtal som undanröjer valre-sultatet är någonting som vi också ska titta på. Detvore ju oerhört välgörande om var med ochstödde den renhållningen vad gäller de-mokrati.BarentssamarbetetAnf. 61 ():Fru talman! För att underlätta det regionala Ba-rentssamarbetet i norra har regeringen,om jag har läst rätt, avsatt 30 miljoner att användasunder . Det är bra. Arbetet på den lokala ochregionala nivån är ju helt avgörande för om man skalyckas.Men det behövs ju också ett nationellt och ettstatligt engagemang i den här frågan.Min fråga till statsrådet blir: Hur och påvilket sätt kommer att lyfta fram Barenstfrå-gorna under ordförandeskap nästa halvår?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Vi är ju nu inne i ett skede när vi för-bereder ordförandeskapet för de olika ministerråden.Vi går igenom vilka dagordningar vi kommer attjobba med för de olika mötena och vilka projekt viska driva.Vi har bestämt att alla ministerråd under detsvenska ordförandeskapet ska ta upp frågor om detsom kallas för den nordliga dimensionen i EU - vårarelationer med våra grannar i norr i alla möjliga olikaavseenden. Samtliga ministerråd kommer att be-handla detta.Ett antal av ministerråden kommer under den härrubriken att prioritera frågor kring samarbete i . Ett mycket viktigt exempel är miljö-ministrarna som kommer, i alla fall enligt vad som nuplaneras, att diskutera de mycket angelägna mil-jöproblemen kring de militära föroreningarna i Ba-rentsområdet, t.ex. i . Där ligger det gamlaatomreaktorer på gamla ubåtar och andra fartyg ochrostar i hamnen.Det är bara ett exempel men jag räknar med attganska många av ministerråden kommer att ta uppden här typen av frågor i sina arbetsprogram.Anf. 63 ():Fru talman! Det är bra att miljöfrågor lyfts frampå ministerrådsmötena. En god och levande miljö ärju en förutsättning för att vi ska kunna leva i den härregionen.En annan förutsättning är att vi har vettiga och brakommunikationer. har vi fått veta att deöst-västliga kommunikationerna över Kvarken hotas.Den regionen är i sig en viktig del i Barentsregionen.Det finns i den regionen liksom i andra regioner ettnationellt ansvar för kommunikationerna. Min följd-fråga blir därför: Kommer man att ta upp frågan omde öst-västliga förbindelserna över Kvarken på någotav ministermötena som rör kommunikation?Anf. 64 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska vara ärlig och säga som detär: Jag vet inte om transportministrarna kommer attdiskutera just färjeförbindelsen mellan ochVasa vid sina möten.Jag ser två alternativ: Jag kan ta upp detta medBjörn och fråga hur planerna ser ut, ellerockså kan riksdagsledamoten vidnästa frågestund ställa frågan till se om han kan ge ett klart och redigt svar.I första hand är väl detta ett svensk-finskt pro-blem. Vi har satsat 40 miljoner tillsammanspå den här färjelinjen. Det kanske finns EU-programdär det kan vara angeläget att stödja just den här för-bindelsen.Annars har vi i EU-sammanhang inriktat oss påkommunikationerna med , som t.ex. attförkorta vägen mellan och genomatt öppna en ny tullstation som förkortar vägen väl-digt mycket. Vi samarbetar också i EU-kretsen för attgå vidare på det området.SkogsnäringenAnf. 65 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica Messing.Statsrådet har ju fått en relativt ny lott med regio-nalpolitiska frågor och uttalat att regionalpolitikenhittills har varit ganska oprofilerad, och att den nu skafå en starkare profil.En av de starka profiler som finns i glesbygden ärju skogsnäringen. Det är en näring som tillsammansmed många andra brottas med stora konkur-rensproblem från flera av våra grannländer.Den höga dieselskatten är ett allvarligt problem.Vi har ju tidigare hört statsministern säga att dieselninte har framtiden för sig. Därför passar min frågaväl: På vilket sätt kommer statsrådet att verka för attden svenska skogsråvarans konkurrenskraft ska hö-jas?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Den svenska skogen står sig ganskabra i konkurrens med många andra näringar. Vi leverju i en värld som präglas av öppnare gränser, av ökadhandel både när det gäller varor och självklart ocksåutbytet av personliga kontakter. Det är en rörelse somkommer att fortsätta. Vi välkomnar den varmt.När det gäller skogsfrågorna finns det inget sam-arbete på EU-nivå som begränsar eller försvårar denhandeln. Där är det en fri marknad. På de delar där visamarbetar på europeisk nivå, där skogen ibland be-rörs, handlar det om en ingång utifrån jordbrukspoli-tiken. När det är en viktig fråga att ta upp för oss, föratt underlätta för den svenska skogsnäringen att verkatillsammans med andra näringar i EU, bereder jag ochMargareta självklart de frågorna tillsam-mans. När det gäller villkoren för skogen här hemmadiskuterar jag självklart de frågorna med företrädarnaför skogsorganisationerna.Anf. 67 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, men jag blevinte riktigt klok på vad statsrådet egentligen menade.Statsrådet är ju själv bosatt i , om än inedre delen, och är väl medveten om de problem somvår skogs- och jordbruksnäring har. På vilket sätttänker statsrådet vara med och verka exempelvis närdet gäller dieselskatterna? Vi har ju nu hört att dieselninte har framtiden för sig. Vad ska man då användaför sina transporter? är ett långt land och manhar långa transporter.Samma sak gäller energiskatterna, där det ju harskett en förändring, men där är jord- och skogsbruketinte inkluderat, vad jag förstår. Tänker statsrådet pånågot sätt vara med och försöka förändra där?Anf. 68 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill understryka vad jag sade re-dan i mitt förra inlägg. Jag tror att Anne-KatrineDunker inte lyssnade på det. Jag för en dialog medföreträdare för skogsorganisationerna - små och storaskogsägare. Det är viktigt att komma ihåg att majori-teten av skogsägarna i vårt land har oerhört lite skog.De bedriver sitt skogsbruk vid sidan av annat arbete.Sedan har vi några stora bolag som är starka, somhar möjlighet att expandera, och som ska få förutsätt-ningar att göra det på en öppen marknad. Det är vik-tigt.Skogen är en viktig näring för , och denkommer att fortsätta att vara det. För att stötta det görvi en rad olika saker. Statsministern har redan svaratnär det gäller vår syn på dieselskatten.Vi tittar också över förvärvslagstiftningen. Vi harett transportstöd där vi försöker gynna de delar avverksamheter i vårt land som på grund av sitt läge ochlokalisering har sämre möjlighet att konkurrera änandra näringar. Det är ett stöd som vi kommer attfortsätta med också i framtiden.Jag utgår ifrån att i den mån som skogsnäringen upplever stora problem med de lagstiftningar somfinns kommer man att lyfta fram dem tillsammansmed mig som ansvarig skogsminister. Vid de kon-takter vi har haft har man inte gjort det. Manmenar att det finns möjligheter att fortsätta att växautifrån de regler och lagar som gäller i dag.Den öppna arbetslöshetenAnf. 69 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-tern.För sedan kom nyheten att den öppnaarbetslösheten nu är . Den öppna arbetslöshetenhar därmed halverats . Det är viktigt att denmålsättning som regeringen satt upp . Men detallra viktigaste är att konstatera att tiotusentals män-niskor lämnat arbetslöshetens gissel, människor som har återfått självförtroende och framtidstro.Nu påstås det från olika håll att minskningen avden öppna arbetslösheten beror på att regeringen hargömt arbetslösa i olika arbetsmarknadspolitiska åt-gärder.Min fråga till statsministern är: Finns det någonsaklig grund för dessa påståenden?Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Nej, det är osakligt och lite sorgligt,tycker jag också. Jag tycker att vi en sådan här dagskulle kunna kosta på oss att vara glada - inte nöjda,men glada. Det är ett nytt som har växt fram.Det är inte bara arbetslösheten som har halverats.Också de åtgärder vi har i arbetsmarknadspolitikenhar halverats under den här perioden.Detta har varit möjligt därför att det har skapats såoerhört många nya jobb i . ska vi se till attvi går vidare mot full sysselsättning och mot regionalbalans. Det kan vi bara göra om vi fortsätter att drivaen framgångsrik ekonomisk politik, och enarbetsmarknadspolitik som riktar sig till de människoroch regioner som fortfarande inte upplever att det harvänt och att det går bra också för dem.Rättviseaspekten och ambitionen ska hållas le-vande, och så ska vi vara glada för att vi har kommitså här långt och att politiken har fungerat. Det är enframgång. Det är klart att vi känner glädje, men detsporrar också att gå vidare. Det är full sysselsättningsom är målet.Anf. 71 HANS ():Fru talman! Jag vill tacka för dessa klarlägganden.Samtidigt vet vi, precis som statsministern säger, attdet är många som ännu inte har fått jobb - mångavars högsta önskan är att få ett arbete.Min följdfråga till statsministern blir: Vilka åtgär-der planerar regeringen för att pressa tillbaka arbets-lösheten ännu mer?Anf. 72 Statsminister ():Fru talman! handlar det mer om kvalitativa in-satser. Det handlar om en extra satsning på arbets-förmedlingarna så att de kan möta varje individ uti-från hans eller hennes behov. Det handlar om ensatsning utifrån individens behov av kunskap ochvidareutbildning för att passa in i en ny arbetsmark-nad.Det är också en satsning på de delar av Sverigesom inte har känt att det har vänt. Det är insatser viaskatteutjämningssystem. Det är insatser via kommu-nakut och en lång rad andra åtgärder.Det är också sådant som vi nu vet är viktigt för atti storstadsområden och på andra ställen få arbets-kraften att strömma till, och att underlätta för barnfa-miljerna att kombinera exempelvis arbete och ansvarför familjen. Det är en lång rad insatser. Välfärdsinsatser, arbetsmarknadspolitis-ka insatser och ekonomisk politik samverkar för att viska få kakan att växa ännu mer. Vi inser att när dengör det får vi förutsättningar att bedriva en allt rättvi-sare fördelning som i sin tur stimulerar fler människoratt vara med.Vi är nu som land inne i den goda cirkeln. Sverigegår åt rätt håll. ska vi se till att den cirkelrörelsenblir så långvarig som möjligt och att den fortsätter attgå uppåt och åt rätt håll. Det ska vi göra tillsammans.Det är klart att jag känner glädje en sådan här dag.SpökgarnAnf. 73 ():Fru talman! Jag ställer min fråga till jordbruksmi-nistern. Den handlar om något så udda som spökfiske.Jag bor i . har jag bli-vit kontaktad av fiskare som undrar varför vi inte kangöra något åt de s.k. spökgarnen.Spökgarnen är inga spöken. De finns verkligen.Det handlar om nät som har glömts kvar av olikaanledningar, oftast efter en storm. Dagens fiskenät ärgjorda av syntetmaterial. De klarar sig och kan fort-sätta att fiska , troligtvis flera år.Många av spökgarnen kommer från fiskare frånde baltiska länderna som av olika anledningar inte harintresse och möjlighet att leta rätt på garnen.Tidningen har tagit upp problemetunder året. Det är möjligt att organisera draggningefter sådana här garn. Det sker framgångsrikt bl.a. iNorge.Som jag sade i början är det här en udda företeelse.Jag vill först fråga om jordbruksministern kännertill detta. Det kan man ju inte fordra att alla männi-skor ska göra.Är jordbruksministern beredd att ta initiativ till attvi vidtar åtgärder i motsvarande dem man hari ?Anf. 74 Jordbruksminister ():Fru talman! drabbas man av den här typenav frågor som man inte kan svara på. I den belägen-heten är jag . Det har att göra med att fiskarna ivåra kontakter inte har tagit upp det med mig.Skriv gärna en skriftlig fråga så att jag får tillfälleatt bereda svaret lite bättre än vad jag kan göra omjag bara skulle svara allmänt just nu.Utsläpp från danska kolkraftverkAnf. 75 ():Fru talman! Enligt uppgifter i massmedier förs detdiskussioner mellan den svenska och den danskaregeringen om den fortsatta stängningen av Barse-bäck. Jag skulle vilja fråga miljöministern om densvenska regeringen är beredd att i de samtalen krävanågot slag av motprestationer från sida.Jag tänker främst på motprestationer i form av avgas-renare på de danska färjorna och i form av rening avrök och avgaser från kraftverk som drivs med fossilabränslen. Finns den typen av motkrav med från densvenska regeringen i samtalen?Anf. 76 Miljöminister ():Fru talman! Jag är inte medveten om att det förssådana samtal, i varje fall inte på politisk nivå. Där-emot träffar jag ofta min danske kollega , som är såväl miljö- som energiminister, och vitalar naturligtvis ofta om detta. Han är glad över att vihar stängt . Jag påminner honom då ochdå om att det naturligtvis förutsätter att han medver-kar till att minska användningen av kol för produktionav el i . Han är fullständigt medveten omdetta och lägger såvitt jag kan bedöma också ned ettväldigt bra arbete på att utveckla till ennation med förnybar energi i allt högre grad.Anf. 77 ():Fru talman! Det gavs i någon av TV-kanalerna förungefär en månad sedan uppgift om att det skullevara den svenske näringsministern som förde de härsamtalen med den danska regeringen. Att den svenskaregeringen är angelägen om att den danska politikenfår den här inriktningen borde vara självklart, menfinns konkreta krav på avgasrenare på färjorna, somfaktiskt utgör ett stort miljöproblem, med i dessasamtal?Anf. 78 Miljöminister ():Fru talman! Vi har diskuterat den frågan. I vadmån de här kraven är konkreta kan jag inte gå in på.Också den frågan är egentligen näringsministerns.Man ska inte tro på allt som står i tidningarna, ochden här gången var det kanske inte riktigt korrekt attdet pågår sådana här samtal.Jag skulle vilja berätta för kammaren från dendag, pingstaftonen, när man kunde gå över . Då vandrade jag från den svenska sidan, och jagmötte min kollega mitt på bron. Jaghade med mig en budkavle från , som skulleföras vidare med Dansk Vandrelaug till Strasbourg.Vi höll var sitt kort tal till varandra.Jag såg den fantastiska synen av nedtilltill höger och de danska kolkraftverken nedtill tillvänster. Jag tog naturligtvis det tillfället i akt attskryta lite grann med att vi har avvecklat ett kärn-kraftverk, och jag ställde till kravet attse till att minska kolkraften.PensionernaAnf. 79 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-ter har haft samtal med sä-kert 20 äldre kvinnor som var och en har en uniksituation och ett unikt liv att se tillbaka på. Men dehar också en gemensam nämnare: De har ägnat del av sina liv åt att fostra och vårda barn, de hardeltagit i familjejordbruk eller i familjeföretag och dehar en väldigt dålig pension. De har gjort en storsamhällsinsats, som har belönats ringa.Det går bra så länge man är två, men när man blirensam blir det svårt. De fick nästan ingen pensions-höjning , och de kommer enligt regeringens för-slag att få i pensionshöjning . Det ärsvårt att få det att räcka till julklapp till barnbarnen,och det blev ingen ny kjol . Varför, , får de inte mer än ?Anf. 80 Statsminister ():Fru talman! Det beror på att vi har ett pensions-system som är kopplat till prisindex. Det resulterar nui låga pensionsökningar, eftersom priserna liggerstilla. Det var annorlunda och på 70-talet.Då hade vi den omvända situationen, med kraftiginflation och med svårigheter för löntagarna att skyd-da sig mot urholkning av köpkraften, medan däremotpensionssystemen täckte fullt ut.Det är bakgrunden. Vi gör en insats som fråge-ställaren går förbi, och det är att vi kraftigt förbättrarbostadstilläggen, som ju framför allt når gruppen medlåga pensioner. Det är en förbättring både genomborttagande av grundhundralappen, vilket innebär enökning med för den enskilde, och en höjningav procentandelen av hyresbeloppet från till90 %. Det kan bli ett rätt ordentligt utfall av detta fördem som har en hyreskostnad.I det nya pensionssystemet har vi delvis löst detproblem som frågeställaren tar upp, och fr.o.m. 2002har vi också en annan uppräkning i det gamla pen-sionssystemet, där vi delvis väger in den utvecklingsom ekonomin har totalt, inte bara prisutvecklingen.Anf. 81 ():Fru talman! De kostnadsökningar som har sketttäcks säkert inte av de . Hyrorna harhöjts, de kommunala taxorna har gått upp osv.Kristdemokraterna vill återställa änkepensionen.Varför vill inte regeringen göra det?Kristdemokraterna vill ha en längre omställ-ningspension för änkor, från nuvarande sex månadertill . Varför vill inte regeringen det?Kristdemokraterna vill höja pensionstillskottetmed . Varför vill inte regeringenställa upp på det?Kristdemokraterna vill höja grundavdraget så att1,3 miljoner pensionärer skulle kunna få mer imånaden. Regeringen säger nej till det.Det finns en pensionsöverenskommelse där vi harställt upp, och den kommer att innebära höjda pen-sioner, men pensionärerna, de som har det svårast,behöver en förändring nu.Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! Vad gäller änkornas pensioner skerdet en förbättring med 30 miljoner i den budget somhar lagts fram. Det upplevs kanske inte som tillräck-ligt mycket, men det är en förbättring.Kristdemokraterna vill väldigt mycket, och det ärbra. Det är i regel också så att man vill mycket mernär man sitter i opposition och inte behöver ta detfulla ansvaret. Den vilja som frågeställaren utstrålarstår i bjärt kontrast till de praktiska insatser somkristdemokraterna gjorde när de var med om att styraSverige. Men detta är politikens villkor, och därvid-lag kan vi kanske vara lite generösa mot varandra.E 4:an förbi SundsvallAnf. 83 ():Fru talman! Jag vänder mig till miljöministerKjell Larsson.Regeringen kommer att få enfråga på bordet om ny dragning av söder omSundsvall. Majoriteten i ochlänsstyrelsen har förordat en dragning över en storvattentäkt. Det är en vattentäkt som försörjer12 000 människor med vatten och som dessutom ären stor resursvattentäkt.EU har lagt fram ett nytt vattendirektivdär man är väldigt tydlig om att bra vattenresurser skabevaras. Direktivet kommer också att implementeras isvensk lag.Hur kommer miljöministern att hantera frågan närden kommer till regeringen? Kommer ministern attstödja kommunens och förslag, ellerkommer ministern att stödja EU:s vattendirektiv?Anf. 84 Miljöminister ():Fru talman! har med ett endapenndrag avskaffat hela . Om jagkan svara på den frågan utan någon beredning ellerutan någon diskussion blir det naturligtvis väldigtrationellt, men det kan jag tyvärr inte göra.Det jag kan säga nu är att vi kommer att utsättadet här ärendet liksom alla andra ärenden för en tuffmiljöprövning. Vi ska titta på de faktorer som BirgittaSellén pekar på. Vi kommer också att fortsätta attarbeta aktivt med det nya vattendirektivet och införadet i . Jag tror att det kommer att betyda gans-ka mycket för våra möjligheter att ytterligare förbätt-ra kvaliteten på det svenska vattnet.Det är en viktig tanke bakom direktivet. Man skatitta på vattenflödena i hela vattenavrinningsområdenför att på det sättet kunna sätta in de allra bästa ochmest effektiva åtgärderna för att förbättra vattenkva-liteten.Anf. 85 ():Fru talman! Miljöfrågorna är så viktiga. Därförtänkte jag att miljöministern får väldigt tungt vägandeord med i diskussionen som kommer att ske. Jaghoppas innerligt att det miljöministern säger även gårhem hos näringsministern, som också ska vara medoch ta ställning till detta.Det står uttryckligen i den miljöbalk som vi har iSverige att utsläpp till mark, vatten eller luft kaninnebära miljöpåverkan. regler skadärför alltid följas i dessa sammanhang. Det finnsmånga andra skrivningar i om detta medvatten.Eftersom vi i har en stark miljöprofilinom EU skulle det se väldigt illa ut, tycker jag, omregeringen skulle gå emot EU:s vattendirektiv. Vikommer dessutom att implementera det i vår svenskalag.Jag hoppas innerligt att miljöministern ställer upppå ett annat alternativ och att vi kan rädda dennavattentäkt. Jag skulle vilja veta hur ministern kommeratt arbeta för att få övriga regeringen med på det.Anf. 86 Miljöminister ():Fru talman! Jag vet inte om jag behöver arbeta föratt få övriga regeringen med mig. Det framgår av detjag sade tidigare.Vi har en stark miljöbalk. Det innebär att vi har enmycket starkare miljölagstiftning nu än innan deninfördes i början av förra året.Jag ser positivt på vattendirektivet och de verk-ningar det kommer att få. Vi tycker att vårt ordföran-deskap i EU är viktigt, eftersom det mycket starktfokuserar på miljöfrågorna.Vad gäller det här speciella ärendet, och om vitycker att det stämmer med och vattendi-rektivet, måste jag få lite tid på mig för att sätta migin i det.Ny kärnkraftsreaktor i FinlandAnf. 87 ():Fru talman! Min fråga är till statsministern.Det finländska energibolaget villbygga en femte kärnkraftsreaktor i . I gårlämnade bolaget in en ansökan om ett principbeslutom en ny reaktor till den finländska regeringen.Vad är ståndpunkt i detta ärende, ochkommer statsministern att framföra den till den fin-ländska regeringen?Anf. 88 Statsminister ():Fru talman! Vi kommer inte att engagera oss i definska besluten. Det är deras sak. Vi har vår energi-politik, och den driver vi. I vilken utsträckning denpåverkar andra såsom ett föredöme återstår att se. Detfinska beslutet är upp till de finska valda demokratis-ka organen att hantera och inte de svenska.Anf. 89 ():Fru talman! Varför engagerar sig i ryskkärnkraft, baltisk kärnkraft och riskerna med svenskkärnkraft men inte i riskerna med finsk kärnkraft?Anf. 90 Statsminister ():Fru talman! Vad gäller svensk kärnkraft har viuppfattningen att det inte är ett hållbart energisystem.Det är vår grundläggande energipolitiska och miljö-politiska ingång i diskussionen. Det är den här för-samlingen som har bestämt det, och vi har räckvidd ivårt land.Sedan har vi alla ansökarländerna till EU och inteminst . Där finns utöver hållbarhetsresone-mangen en säkerhetsaspekt som är påträngande. Vi ärnaturligtvis oerhört angelägna om att se till att deanläggningarna bedrivs på ett sådan sätt att de inteförorsakar fara för närboende eller för andra i närom-rådet, dit faktiskt får räknas. Det är grundenför det engagemanget.Vad gäller den finska kärnsäkerheten har vi aldrigfrån svensk sida haft någon anledning att ha någrauppfattningar.Nedsatta sociala avgifterAnf. 91 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetUlrica Messing.Riksdagen fattade beslut den 19 december 1999om att nedsättning av socialavgifter i skogslän skulleupphöra fr.o.m. .