prot · GN09116 · 2000-05-25 00:00:00 — Samtliga partier i riksdagenär nu uttalat för en lärlingsutbildning - så har det intealltid varit. Både LO och SAF, som är de två storaparterna när det gäller lärlingsutbildning, har deklare-rat att de är intresserade av en lärlingsutbildning.Skälet till att försöket med lärlingsutbildning hargått väldigt långsamt - det är alltså få skolor som hardeltagit i försöket; det är under 100 som går i en lär-lingsutbildning - är naturligtvis att det tar tid att fåfram riktlinjer och normer för hur det ska organiseras.Där är det speciellt svårt i , delvis på grund avlyckliga omständigheter, därför att vi i vanliga fallöverlåter åt arbetsgivarparten och de fackliga organi-sationerna att avgöra sådana frågor som har att göramed t.ex. lön för den som är lärling, ersättning tillarbetsgivaren för kostnader för att ha en lärling osv.Kommunerna och skolorna har också haft andraproblem att prioritera. Vi vet att det fortfarande ärresursbrist som orsakar att elever med behov av sär-skilt stöd inte kan få det. Det är huvudproblemet bådei och i gymnasiet. Det behövs alltså flerlärare och specialpedagoger för att man ska kunna gåin och ge det här stödet. Innan det är gjort har skolanproblem att hantera som gör att man antagligen av-vaktar lite grann med att ge sig i kast med lärlingsut-bildningen.Lärlingsutbildningen har också en naturlig plats itvå andra delar i skolans verksamhet som är underutveckling. Den ena är APU, den arbetsplatsförlagdautbildningen. Den har utvecklats på ett väldigt brasätt, men det finns fortfarande en del att göra där. Jagtror att man egentligen skulle utveckla APU först ochsedan gå vidare med lärlingsutbildningen. En välutvecklad APU lägger också grunden för rutiner församverkan mellan skola och företag som man direktskulle kunna utnyttja när man sedan fortsätter medlärlingsutbildningen.Vi har fått ett nytt inslag i gymnasieutvecklingenmed projektarbetet om 100 poäng, som för de pro-gram som har yrkesinriktade ämnen innebär att manockså kan göra en stor del av det projektarbetet ute påföretag eller i den offentliga sektorn, alltså i verk-samhetsförlagd form. Det är också en del i det här.Jag tror att man även skulle titta på projektarbetet ochlåta det utvecklas först innan man får ett slutförslagpå lärarutbildningen.Jag tror att alla är överens om att behovet av attförlänga försöksperioden är stort och självklart medden information vi har fått.Om vi tittar på försöket med föräldrars val avskolgång för barn med utvecklingsstörning har detkommit rapporter från utvärderingen av det försöket -det har ju rullat kontinuerligt - som är oroande. Delshar elever som har placerats i på föräld-rars begäran inte lyckats såsom man förväntat sig.Dels har föräldrar fått dålig information. Det är fleratyper av brister i försöksverksamheten. Det är natur-ligtvis bra att de har upptäckts, och de måste tillrätta-läggas.Skälet är, som jag nämnde i inledningen, att sko-lan har för små resurser just på den här punkten. Detsaknas specialpedagoger ute på skolorna. Det är justde personerna som ska ta hand om informationen, tahand om de här eleverna i . Så länge densvagheten finns där ligger det en broms för möjlig-heterna att utveckla försöksverksamheten på ett brasätt.En försöksverksamhet av den här typen, som visarpå brister men där alla är överens om att vi skullevilja ha det här, bör naturligtvis fortsätta. Jag kan inteförstå när säger att vi ska sättastopp för försöksverksamheten och gå direkt på beslutoch omsätta det här i verkligheten. Det betyder ocksåatt man släpper lite grann på kontrollen av arbetet.Jag tror att det är bra att man fortsätter ett försök somhar fått den här starten.Det finns ett förslag i propositionen från regering-en och i betänkandet om att ha den vanliga betygs-sättningen på projektarbetet om 100 poäng i gymna-siet. Projektarbetet är tidigare beslutat, men betygs-sättningen kvarstod.Miljöpartiet har alltid varit motståndare till be-tygssystemet. Vi tror alltså inte på betygssystem i enmodern skola som motivationsbärare. Vi har sagt attvi vill se en skola som är till för alla men också förenvar. Det ska vara individualiserad undervisning,och undervisningen ska utformas i samverkan mellanlärare och elev, så att den passar varje enskild elev.Man ska studera för att man tycker att det är roligtoch intressant, inte för att få betyg. Betygen är ettsnett instrument, som leder fel när det gäller motiva-tionen, och det är ett oerhört dåligt pedagogiskt in-strument. Den som läser av eget intresse lär sig tiogånger så fort som den som läser för att få ett högrebetyg.Nu har väckt en motion där maninte vill gå med på att ha den här betygssättningen ifyra grader som finns i de övriga kurserna i gymnasi-et. stöder inte den motionen. Vårt argu-ment har inte blivit helt tydligt i diskussionen. Vi äralltså mot betyg, men vi tycker att när man har betyg igymnasieskolan på de andra kurserna och de betygenanvänds som urvalsinstrument för högre studier -vilket vi tycker är olyckligt - kan vi inte gå med påatt man skulle låta projektarbetet vara betygsfritt.Om vi tittar på hur gymnasieeleverna har anpassatsig till betygssystemet ser vi att de lägger ned storenergi på att välja kurser och satsa på sådant som gerbetyg, som sedan kan leda till inträde i högre utbild-ning. Vi tycker att projektarbetet är en bra sak. Det ärnågonting som vi tror kan vara ett mycket värdefulltinslag i gymnasieutbildningen. Men vad händer dåom det skulle vara betygsfritt? Jo, det betyder natur-ligtvis att skaran av elever i gymnasiet inte lägger nedett dugg kraft på projektarbetet. Det skulle alltså varaatt direkt motarbeta intresset för projektarbetet ute påskolorna och bli olyckligt.Därför föreslår vi, trots vår negativa inställningtill betyg, att man låter betygsskalan gälla rätt över,även för projektarbetet.Ändringen av benämningen hemkunskap till hem-och konsumentkunskap är bara en liten glädjandesignal. har länge begärt att konsument-kunskapen skulle in i . Den har plockatsin, och står den också förtydligad, och man vet varden finns. Det är ingen större reform.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att försöksverksamhetenhar drivits med för vagt intresse. Det behövs mer avdirekt handlingskraft.Jag skulle vilja ställa en annan fråga till GunnarGoude, som talade om APU-delen. Det är 60 %som får den APU som man är berättigad till, ochskillnaden mellan programmen är mycket stor.Vi kristdemokrater tycker att det är viktigt attAPU-delen omspänner alla program - också de na-turvetenskapliga och samhällsvetenskapliga pro-grammen, dvs. de teoretiska programmen. Jag undrarvilken inställning är. Nog måste detvara väldigt viktigt också för elever på samhällsve-tenskapsprogrammet att komma ut i arbetslivet och fåkänna den verkligheten.Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är lätt att svara på det. Miljöparti-ets inställning är att APU ska finnas på alla ställen. Vibeklagar att det dessutom är förseningar inom vissabranscher. Man har svårt inom elbranschen, t.ex. Menvi ser det som ett mål att man får en väl utbyggd APUsom alla elever kan få delta i.Anf. 37 () replik:Fru talman! kunde vi flera gångerhöra säga att skolan har alldeles för små resurser. Jag tycker att skolan ska ha mer pengarför att bl.a. kunna ge stöd för läs- och skrivutveck-ling. Det var därför i sin vårbudgetavsatte 4,2 miljarder extra kronor till skolan.Min första enkla fråga blir följande. Anta att Gun-nar tycker att dessa projekt är bra, att skolan ärviktig och att skolan behöver mer resurser. KommerMiljöpartiet i budgetarbetet att agera föratt skolan ska få tillräckligt goda och ökade resurser?Anf. 38 () replik:Fru talman! har agerat i den riktning-en och kommer att agera i den riktningen. Vi kankonstatera att resurserna också kommer ut i kommu-nerna. De statliga kommunanslagen har ökat dras-tiskt, skulle jag vilja säga. Men man har en bra bitkvar.Sedan är det naturligtvis så att man ute i kommu-nerna fortfarande har eftersläpningar när det gällerekonomin, så att man av skäl som vi kan diskutera påannat håll inte har fört över resurser till skolan. Det ärnaturligtvis viktigt att kommunalpolitikerna - vårapartikamrater från de olika partierna - ser till att re-surserna hamnar på rätt ställe. Det är ingen fråga förriksdagen. Men pengar ska gå ut i kommunerna, gär-na med en formulering om att de ska användas i skolaoch äldreomsorg. Det är de två frågor vi driver.När det gäller resurserna som ni har i budgetentycker vi att det ser trevligt ut, men vi ser också atthelheten haltar lite grann eftersom ni tar in pengarnapå att föreslå en minskad utbyggningstakt avgrundutbildningsplatserna på högskolorna. Det tror jag inte är någon bra politik. Detär naturligtvis en fördelningsfråga, men i statsbudge-ten vill vi nog gärna se till att pengar kommer tillbåda ändamålen.Anf. 39 () replik:Fru talman! Vi ska inte fastna i budgetdiskussio-ner, men för att elever och studenter ska kunna gå tillden högre utbildningen gäller det att ha en grundut-bildning och en grundskola som har tillräckligt medresurser och där eleverna kan få godkända betyg. Jagtycker att det är roligt att höra ochMiljöpartiet säga att skolan kommer att bli ett priori-terat område till hösten.Jag blev lite konfunderad när jag hörde GunnarGoude prata om examensarbetet och betygen ochkopplingen däremellan. säger att Miljöpartietär emot betyg, men eftersom det finns betyg ska ock-så examensarbetet ligga till grund för betyg. Hur ärdet egentligen? Diskuterar så i andrafrågor också, dvs. att det ska fortsätta på ett sätt där-för att det redan är på det sättet? Kommer Miljöparti-et kanske fortsättningsvis att prata om att betygen ärviktiga och att de är en motivationsfaktor, precis somGunnar sade? Examensarbetet är viktigt, ochbetygen är en faktor för att det ska kunna bli bra.Anf. 40 () replik:Fru talman! När det gäller första frågan vill jagsäga att det är klart att vi kommer in på budgetfrågornär tar upp just satsningarna på kommunerna.Det är ju en budgetfråga.Det tar tid av andra skäl också. Pengar ska dit,men det saknas också lärare. Vi måste få i gång lärar-utbildningen, och vi måste få i gång framför allt spe-cialpedagogutbildningarna. Det tar tid. Man kan talaom underlåtenhetssynder hos tidigare regeringar,osv., men det är någonting som är i gång. Propositio-nen om den nya lärarutbildningen läggs fram i daginför . Det är ett steg på väg i den riktning-en.När det gäller betygssättningen av projektarbetettror jag att jag gjorde klart att det är på det sättet inte kan införa en betygslös bit i ett gymnasiumnär alla elever har anpassat sig till betygssystemet ochdet antagningssystem som vi nu har till högre utbild-ning och jobbar för att få bra betyg strategiskt place-rade så att de ökar sannolikheten för att komma in.Lägger man en sådan bit där kan man vara rätt säkerpå att dessa elever inte satsar på projektet. Trots att vihar ett tokigt betygssystem är det bra att låta det gällaäven projektarbetet.Miljöpartiet har en rad exempel på hur verklighe-ten skiljer sig från den vision som vi har för framti-den. Vi måste naturligtvis anpassa våra beslut så attvägen till den visionen inte blir alltför stenig.Anf. 41 ():Fru talman! Skolan måste erbjuda eleverna flervägar till framgång. Jag tror att vi alla är överens omden inställningen. Jag tror att det är vad vi alla vill närvi använder oss av uttryck av typen "individuellastudieplaner" och när vi utgår från själva det faktumetatt alla elever är unika. Men då handlar det också omatt vi ger eleverna en skola som tar vara på respektiveelevs möjligheter och ger honom eller henne de bästaförutsättningarna att växa.Hur ser det då ut? Ett av de grundläggande felenvi ser med den nuvarande gymnasieskolan tar siguttryck i att gymnasieutbildningen ska leda till hög-skolebehörighet för alla. Blotta faktumet leder till attdagens utbildningssystem skapar ett A- respektive ettB-lag. Det bekräftas av lärare, och det bekräftas avelever.Då kan vi göra någonting åt det, eller så kan vifortsätta att göra som vi gör nu och blunda. Men jagtycker inte att vi ska blunda. Vi måste bejaka att olik-heter finns och att människor vill olika saker beroen-de på i vilket livsskede de är i.Att då ställa kravet att alla ska ha högskolebehö-righet är just att förneka att människor är olika. Det ärjust att förneka att människor har olika vägar tillframgång och vill olika beroende på i vilket livsskedede är.När har diskuterat lärlingssystem, bl.a.,har man just försökt att lite stapplande göra någontingåt detta. Men tyvärr har man fortsatt att hävda attäven lärlingssystemet ska leda till högskolebehörig-het.Vad är resultatet? Inte ens socialdemokraternaförsvarar resultaten av den verksamhet som vi ser. Vikan i budgetpropositionen läsa att 150 elever förnärvarande är involverade i lärlingssystemet.Går någonting dåligt ska man inte köra vidaremed det, utan då ska man ta fasta på vad Moderatasamlingspartiet säger i sin motion. Vi behöver ett nyttlärlingssystem - en helt ny modell. Den måste byggapå flexibilitet och mångfald när det gäller formernaför utbildningen. En fungerande lärlingsutbildningska bygga på en likvärdig ställning mellan skola ochföretag och också erkänna att företagen har kostnaderför lärlingsutbildningen och att företagen också själv-klart ska ha ersättning för de kostnader som de får pågrund av att de gör denna insats.Agneta sade att vi kan vänta oss beskedom den framtida utformningen av lärlingssystemet.Det kommer någonting , sade hon.Men hon kunde inte visa den öppenhetenatt hon talade om vad innehållet skulle vara. Det är juganska märkligt, med tanke på att vi nu diskuterarjust utbildningsutskottets betänkande som bl.a. be-handlar lärlingsutbildning. Den här informationenhade kanske redan när utskottetbehandlade frågan. I så fall kan vi bara konstatera attden brist på öppenhet som regeringens företrädare iden här kammaren visar är rent bekläm-mande. Detta visar i så fall att socialdemokraterna defacto anser att de själva har svaret på alla frågor. Detär ett grundläggande fel i den socialdemokratiskautbildningspolitiken.Det är först med en dialog och en studie av resul-taten inom de utbildningssystem som vi diskuterarsom vi kan nå framgång. Socialdemokraterna har enlång väg att gå för att komma dithän.(forts. 8 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 42 vill hälsa er välkomna till dagens frågestund.I denna frågestund deltar följande statsråd: , justitieminister , socialminister , finansministerBosse och statsrådet . Stats-ministern besvarar allmänpolitiska frågor. Frågor tillövriga statsråd förutsätts beröra deras ansvarsområdeinom regeringen. Varsågod att ta plats.Välkomna också alla ni åhörare !Hela ska levaAnf. 43 ():Fru talman! Vid den förra landsbygdsriksdagenlovade statsministern att det skulle tillsättas en lands-bygdsutredning. blev det i stället en regionalpoli-tisk utredning. Här i kammaren har statsministernutlovat höjda anslag till vägarna. blev det i ställeten begränsning.Fru talman! När statsministern gästaroch talar vid landsbygdsriksdagen undrar jag om handå kommer att kunna ge löften och ge besked som göratt människorna ute på den svenska landsbygden kankänna förtröstan och tilltro till framtiden.Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Det kanske är att vara lite för preten-tiös att säga att man ska ge besked så att människorkänner förtröstan och framtidstro. Men något ska viväl kunna liva andarna.Jag har haft tillfälle att tala med den föreslagnenye ordföranden i Hela ska leva, Bo Docke-red, och jag vet att han kommer att ta upp vägfrågor-na. Det passar mig bra. Vägfrågorna måste vi i dennakammare lösa under den här mandatperioden.Det rör inte bara landsbygdens vägfrågor. Det rörockså trafiksäkerhetsfrågor och en del väldigt svåratrafikknutar som måste lösas i anslutning till vårastora tillväxtcentrum. Ett sådant grepp måste vi ta ochkommer vi att ta.Jag kommer naturligtvis i övrigt att glädja mig åtvid framträdandet i att den rena lands-bygdsbefolkningen nu växer i Sverige.Anf. 45 ():Fru talman! Det kan vara att människor flyttar utfrån de mindre orterna till den rena, som statsminis-tern säger, landsbygden. Men tappar mer än200 av landets 289 kommuner i befolkningen. Detfinns andra siffror och andra samband.Jag har tagit upp några av de frågorna tidigare ikammaren och också på annat sätt agerat för det jagvet oroar människor. Det gäller kommunikationerna,möjligheten att över huvud taget förflytta sig till ar-betet och till andra aktiviteter. Det gäller naturligtvismöjligheterna att få en grundservice och inte en ned-lagd kassaservice på posten. Det gäller också att över-föra delar av vattenkraftsvinsterna till dem som harproducerat dessa vinster.Fru talman! Jag skulle på dessa tre punkter kunnafråga statsministern om han har något positivt att sägaom människors reskostnader på landsbygden, dengrundservice som alla behöver och hur han ser pådetta med att återföra vinster till de människor ochregioner som genererat dem.Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Jag tar den sista frågan först. Jag troratt det är en dålig politik att på så sätt koppla en åter-föring av resurser till en viss bygd eller region. Detkommer att utlösa en lång rad krav av motsvarandeslag från andra delar av . Det är en dåligtpolitik.När det gäller posten och den typen av service harvi självklart ett samhällsansvar. Den ska hållas öppen.Det gäller att hitta olika typer av lösningar som gördetta möjligt. Avdrag för resekostnader är sådant somjag vet kommer att diskuteras i samband med höstensskattesamtal.I övrigt sätter fingret på den viktiga punk-ten. Hela minskar i befolkning, eller stårprecis still. Det är ett uttryck inte för dåliga vägar,indragen kassaservice på posten eller uteblivna vat-tenkraftsvinster. Det är ett uttryck för att det föds förfå barn i . Den debatten rör alla, också demsom bor i glesbygd. Där tror jag att vi har den storaframtidsfrågan som vi gemensamt ska hantera.Ersättning till förmyndare, god man och förvaltareAnf. 47 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern angående förmyndare- och godmansinstitutet.År 1995 ändrades reglerna för bl.a. arvodering avförmyndare, god man och förvaltare. Vid gränsvärdettvå basbelopp går numera skiljelinjen huruvida det ärkommunen eller huvudmannen som ska betala årsar-vodet till gode mannen. Huvudmannen är den som fårhjälp.Detta gränsvärde är alldeles för lågt. Är huvud-mannens inkomst eller tillgångar lägre än två basbe-lopp betalar kommunen. Är de högre ska arvodetbetalas av huvudmannen. Det bör sägas att från de tvåbasbeloppen görs avdrag för skatt, varför nettobelop-pet kan vara ganska mycket lägre.Det händer därför inte då sällan att gode mannenmåste hjälpa sin huvudman att söka socialbidrag föratt han ska ha så pass mycket pengar att han kanbetala arvodet till gode mannen. Detta är otillfreds-ställande. Det är t.o.m. kränkande. Därför tycker jagatt det bör ändras.Lagutskottet har uttalat sig om att det pågår en ut-värdering av systemet. Min fråga är bara: Hur går detmed uppföljningen och utvärderingen?Anf. 48 Justitieminister ():Fru talman! Den utvärderingen tillkom mot bak-grund av att man uppmärksammade en del problem ianslutning till det nya regelverket när det gäller god-manskap och förvaltare. Det arbetet pågår. Arvodes-frågorna är en del av den utvärderingen. När den ärklar får vi se i vilken utsträckning vi behöver ändra pådet system vi har i dag.När det gäller just den fråga som tar upp kan jag inte uttala mig om hur det lig-ger till och om den har blivit särskilt uppmärksam-mad. Men jag utgår ifrån att om detta är ett problemär det säkerligen en av de frågor som tas upp i utvär-deringen.Anf. 49 ():Fru talman! efterlyste lagutskotteti förra årets betänkande en tidsplan för uppföljningen.Man skriver: Det är enligt utskottets mening angelä-get att det arbete som påbörjats mynnarut i ställningstagande.Nu har det passerat . I årets betänkandeställs ånyo frågan: Hur kommer det sig att det tar sålång tid?Anf. 50 Justitieminister ():Fru talman! Det är en ganska omfattande fråga,och det är många aspekter som har aktualiserats. Frånbörjan tror jag att inställningen från dem som arbeta-de med frågan var att det var en ganska begränsadfrågeställning som skulle granskas. Men problemati-ken har växt . Det är en fråga som tar sintid. Men så fort vi har underlaget kommer vi också attta ställning till det.Hyressättningen på lokaler i Stockholms skärgårdAnf. 51 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern. Jag vet att finansministern somlandstingsråd engagerade sig mycket för Stockholmsskärgård. Jag hoppas att det intresset fortfarande ärstort.Finansministern skriver i ett brev till Sjöfartsver-ket : Nyckelordet för ett gott resultat är sam-arbete. Det var med anledning av indragning av lots-utkikarna på Landsort, och Söderarm.I det läget gjordes det satsningar från staten,och kommunerna för att bibehålla vårlevande skärgård. Satsningarna har slagit väl ut. Menför att skärgården ska utvecklas och nya företag star-tas behöver nya direktiv förhyressättningen.Ett exempel är de militära baracker på Landsortsom förvaltas av . Barackernaskulle säkert ha rivits om inte lokala entreprenörerstartat verksamhet i dem. Vid hyressättning på ba-rackerna gäller marknadsmässig prissättning, dvs. iprincip samma kvadratmeterhyra som i land.Min fråga är: Vilka åtgärder tänker finansminis-tern vidta för att ska kunnagöra avsteg från den generella hyressättningen?Anf. 52 Finansminister ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att den somvill bedriva näringsverksamhet i Stockholms skärgårdeller i andra skärgårdar har möjlighet att skaffa siggoda lokaler. Jag tror att inom den ram som jobbar så finns också den möjlig-heten. ska i första hand försede statliga myndigheterna med lokaler. I den ut-sträckning som och fastigheter som de statliga myndigheternainte efterfrågar så ska, på samma sätt som sade, det ges möjlighet också för andra attsöka dessa lokaler, och det kan ske på marknadsmäs-siga villkor. Såvitt jag kan förstå så är det en bra affärbåde för och för den som efter-söker lokalerna att man kan komma överens om enrimlig hyresnivå.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, och jag tolkaratt finansministern är beredd att se över Statens fas-tighetsverks direktiv. säger man att man utanmandat från regeringen inte kan övergå till självkost-nadshyra i ett initialskede när nya företag ska startautan att dessa fastigheter ska behandlas precis somalla andra fastigheter som förvaltas av . Det handlar om sådana lokaler som staten inte behöver, alltså sådana som inte är tänkta attanvändas till det som man hade tänkt från början,utan de bara står där. Det är segslitna förhandling. Jaghoppas därför att finansministern tar med sig detta, såatt de nyetablerade företagen på våra öar faktiskt kanöverleva.Granskning av säkerhetspolitikenAnf. 54 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Sveriges säkerhetspolitik under åren 1949-1969granskades av en . Den till-sattes av den dåvarande borgerliga regeringen eftersamråd med oppositionen. Oppositionen hade bety-dande inflytande och påverkade både utredningensuppdrag och sammansättning. Det var naturligt därföratt man bör söka samsyn när det gäller att granska detförflutna.Min fråga till statsministern är: finns det frånmoderat och borgerligt håll ett intresse för att tillsättaen kommission som granskar säkerhetspolitiken från1969 fram till slut.Min fråga är då: När kommer regeringen att inle-da samtal om uppläggningen av denna undersökning?Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! har ju motionerat omden saken, och motionen behandlas väl just nu i utri-kesutskottet. Några samtal var det tydligen inte någotsom helst behov av från moderat sida.