prot · GO0938 · 2000-12-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:38Fredagen den 1 decemberKl. 9.00 - 11.39Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:131Till riksdagenInterpellation 2000/01:131 av () om Dublinkonventionen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagen.Stockholm den 29 november 2000UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 2000/01:138Till riksdagenInterpellation 2000/01:138 av omcentralisering av kriminalvårdsanstalter.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagen.Stockholm den 27 november 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:143Till riksdagenInterpellation 2000/01:143 av omklimatfrågan och nollemissionsfordon.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns någon tidi december för interpellationssvar i kammaren.Stockholm den 28 november 2000MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:104Till riksdagenInterpellation 2000/01:104 av skatterna på riskkapital.Interpellationen kommer att besvaras den26 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte funnits någon tid som passat finans-ministern.Stockholm den 27 november 2000Nils DexeEnligt uppdrag2 § Hänvisning av ärende till utskott och beslutom förlängd motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition2000/01:42 till konstitutionsutskottetKammaren biföll talmannens förslag att motions-tiden för ovanstående proposition skulle förlängas tillfredagen den 19 januari 2001.3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkanden /01:UU1, UU2och UU54 § Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingarFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU2Anslag inom utgiftsområde 8 Invandrare och flyk-tingar (prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! Jag inleder med att yrka bifall till re-servation 1. Jag vill också passa på att uppmärksam-ma vårt särskilda yttrande där vi ytterligare utvecklarvåra ståndpunkter.I det här anförandet kommer jag att uppehålla migvid det som i betänkandet kallas integrationspolitikoch storstadspolitik. När det gäller våra ståndpunkterpå migrationsområdet kommer det som vanligt atthanteras av står vi alltså här i kammaren igen, och det ärdags för debatt om integration. Och det är uppenbar-ligen same procedure as every year. Precis som förraåret finns det inte något ansvarigt statsråd i kamma-ren. Precis som skriver regeringen i propo-sitionen att tillståndet inom området inte är tillfreds-ställande i förhållande till de mål som be-slutat.Det framgår av texten i betänkandet att regeringenavser att fortsätta på den inslagna vägen - alltså merav samma politik som har misslyckats, detta trots skriver att målen för integrationspolitiken emel-lertid endast i begränsad del uppnås genom insatserinom politikområdet. Insatser som sker inom dengenerella politiken är avgörande.Regeringen och utskottsmajoriteten gör en korrektanalys, men man drar inte några slutsatser av det här.Man fortsätter med s.k. storstadspolitik, utvecklings-avtal, projekt högt och lågt samt fortsatt drift av . Däremot lyser förändringar av dengenerella politiken helt med sin frånvaro.Jag vill därför i statsrådets frånvaro fråga AnitaJönsson: Varför drar ni socialdemokrater inga slutsat-ser av den egna analysen? Varför accepterar ni tyst attden nya fattigdomen breder ut sig i förorterna medökande klassklyftor som följd? Varför framhärdar ni ien politik som låser in människor i maktlöshet ochutanförskap?Varför visar ni inte verklig solidaritet och låtermänniskorna i utanförskapet få riktig makt över sinaegna liv? Verklig solidaritet innebär att även denfattige ges en möjlighet att välja och bestämma översitt eget liv. Verklig solidaritet innebär att den fattigeges förutsättningar att ta sig ur maktlösheten och attta sig ur fattigdomen.Kan det vara så, , att bristen påverklig solidaritet faktiskt handlar om makt - makthos "omhändertagandebyråkratin" att bestämma åtmänniskor, makt hos politiker och gravt medelåldersvita manliga projektledare att styra människors liv?Jag vill i stället införa en verklig egenmakt sominnebär att besluten flyttas från makthavarna tillmänniskorna själva. Konsekvensen torde bli att t.ex.Integrationsverkets byråkrater avvecklas till förmånför största möjliga makt till de enskilda människorna.Utskottets majoritet skriver att integrationspoliti-ken förs i integrationsmålens riktning. Jaha - i integ-rationsmålens riktning. Man tycker alltså, trots inte når målen, att riktningen är rätt. Hur vet mandet? Den enda större utvärdering som gjorts av olikaprojekt gäller Blommanpengarna. Den utvärderingenvisar att det är mycket få om ens några resultat somhar varit positiva.Herr talman! Det står i betänkandet att målen förstorstadspolitiken är att ge storstadsregionerna godaförutsättningar för långsiktig hållbar tillväxt. Men detenda som vuxit till genom den förda politiken är endjungel av projekt, oftast helt utan långsiktighet ochsamordning. skrivs det bevars utvecklingsavtalhär och där i landet. Resultatet av de här avtalen harblivit mer av centralstyrning men fortsatt dålig sam-ordning och absolut ingen långsiktighet.Den nya integrationsministern repli-kerade till mig i en interpellationsdebatt att hon vartrött på alla projekt som inte gav någonting. Hon hölldessutom med om att sfi-undervisningen inte funge-rade. Detta finns i protokoll.Herr talman! Jag frågar därför omhon och hennes kumpaner i majoriteten är beredda attompröva projektpolitiken i utanförskapsindustrin. ÄrAnita liksom den frånvarande ministernberedd att ompröva sfi-undervisningen och kanskerent av införa en sfi-check, så att makten flyttas tillden enskilda invandrade?Det finns ett otal exempel på hur hela sfi-systemetspårat ur och hur enskilda byråkrater använder testeroch regelverk för att långvarigt hålla människor kvar iåtgärder i stället för att se till att de får arbete. Kravetpå godkänt sfi-prov har kommit till för att garanteraen bra språklig kunskapsnivå. Men som systemet äruppbyggt fungerar det faktist ofta precis tvärtom.Jag kan berätta om en absurditet som jag sprangpå för lite sedan. Det gäller en gästforskare frånEgypten - alltså en person som har kommit hit för attstudera och forska. Han berättade att han ordnatsvenskundervisningen på egen hand. Han jobbar förövrigt på ett universitet i . Han talar väl-digt bra svenska. Den här killen är anställd på univer-sitetet och i anställningen ingår undervisnings-plikt. Han undervisar svenska studenter. Det går na-turligtvis bra eftersom han talar språket bra. Hanskulle söka en liten kurs, men det gick inte för hanhade inte godkänd sfi. Han får alltså undervisa svens-ka studenter men inte gå en enkel liten kurs. är till hinder.Herr talman! En annan maktfråga är naturligtvismakten över pengarna. Varför, , är detfortfarande mängder av kommuner som inte användersig av möjligheten till introduktionsersättning tillnyanlända? I stället gör man sina nyinvandradekommunmedlemmar till beroende socialbidragstaga-re. Det här är ingenting annat än ett uttryck för denvälvilliga maktfullkomlighet som präglat den s.k.integrationspolitiken under en lång följd av år. Varförvill inte socialdemokraterna medverka till att gamlainvandrade får, det är förstås förbjudet att kalla detpension, men någonting som liknar pension, någonform av pensionsliknande bidrag, i stället för att för-nedrande behöva gå med mössan i hand till socialby-rån där någon annan har makten över pengarna ochlivet?Varför, , skulle vi inte kunna bliöverens här i dagens debatt om att det faktiskt skullevara bättre om den s.k. aktivitetsgarantin breddadestill att omfatta även de i utanförskapet som inte om-fattas av a-kassan, samt att man i stället för bidragoch aktiviteter garanterade riktiga jobb eller kompe-tensutveckling och utbildning?Ta nu chansen, våga släppa lite av makten och geden verkliga makten till människorna!Anf. 2 ():Herr talman! Inledningsvis yrkar jag bifall till re-servationerna 2 och 4 liksom också till reservation 5av och . I övrigt står jagsjälvfallet bakom samtliga kristdemokratiska reserva-tioner.Vi ska diskutera utgiftsområde 8 Invandrareoch flyktingar, med betoning på integration. Vi krist-demokrater har i de frågorna förordat en annan inrikt-ning än regeringen.Kristdemokraterna har motsatt sig regeringensförslag att inrätta en ny integrationsmyndighet. Trotsett kompakt motstånd från fem av partiergenomdrev socialdemokraterna beslutet att inrättaIntegrationsverket . Vi föreslår nu attIntegrationsverket helt avvecklas den 1 juli 2001.För oss är integration en process som omfattarhela livet, och den kommer inifrån. Den börjar dag ettnär man kommer till . Det kan ta ellerlång tid att integrera sig i samhället. Alla har olikabakgrunder och utgångspunkter.Vi välkomnar kompletteringen av integrationspo-litikens mål att alla har lika rättigheter, skyldigheteroch möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund,med betoning på ordet "skyldigheter", som fogastill integrationsmålen. Vi kristdemokrater är mycketnöjda med just detta förtydligande och denna kom-plettering av målen.Vi ser att den negativa segregationen till stor delberor på bristande delaktighet. Den enda möjlighetentill verklig delaktighet är att behövas, att man har ettjobb, kan ta ansvar för sina barn och sin försörjningoch deltar i samhällsdebatten. Vi måste kunna kommatill rätta med detta problem.Herr talman! För att man ska förstå hur det svens-ka samhället fungerar är det nödvändigt att ha grund-läggande kunskaper i det svenska språket. Svenskaför invandrare, sfi, är en mycket viktig insats förintegrationen i samhället. Det måste finnas utbild-ningar som passar olika behov. blandas perso-ner som har en lång utbildning bakom sig med perso-ner som inte har nått så långt med sina utbildningar.Undervisningen i svenska för invandrare måste varaav hög kvalitet.Vi är övertygade om att förbättringar i arbets-marknadspolitiken ger jobb även för invandrare. Efterutbildningen måste det finnas arbetsplatser som kanta emot arbetskraften. Det är viktigt att tillvarata allaskompetens.Herr talman! Reglerna för dem som inte nått sfi-nivån är krångliga. Många har studerat i mångaår och kan prata och göra sig förstådda, men vissaarbetsförmedlingar vägrar att låta dem vara arbetssö-kande. De bollas tillbaka till skolbänken i stället föratt få en chans att prova på ett jobb. Vi måste se överoch åtgärda de regler som hindrar dessa personer.Möjligheten till egen försörjning anser vi vara enavgörande fråga för ett effektivt arbete inom integra-tionsområdet.En annan viktig fråga i detta sammanhang är in-vandrarnas valdeltagande. Utländska medborgare fickår 1976 möjlighet att delta i kommunala och lands-tingskommunala val, men deras valdeltagande hardärefter varit sjunkande. av dem deltog idet senaste kommunala valet. En del av lösningen avdetta problem är att låta invandrare vara delaktiga ipartierna och att sätta invandrare på valbara platser.Herr talman! Jag vill också betona att integrationinnebär samförstånd, tolerans och samordning medalla som lever i . För uppnående av dettakrävs större och mer genomgripande insatser frånsamhället och även från den enskilde. En av de vikti-gaste bristerna är att samhället inte har kunnat tillgo-dose invandrares rätt till arbete och den värdighetsom en egen försörjning ger.Jag vill med dessa ord understryka vikten av attintegrationsarbetet ska genomsyra alla myndighetersdagliga verksamhet. Integration kan aldrig kommauppifrån. Man måste ges mycket information, ochman måste få möjligheter och förutsättningar att gåvidare. Man måste känna sig trygg i det nya samhälletinnan man klarar detta.Herr talman! En annan fråga som jag vill lyftafram är de ensamkommande barnen. För att bemötaalla dessa barn på ett bra sätt krävs det många åtgär-der. tas barnen om hand på Migrationsverketsolika grupphem. De enda instruktioner som grupp-hemmen har är att dessa barn ska ha mat och tak överhuvudet. Det räcker inte långt, för de barn som kom-mer hit är i en mycket utsatt situation. Självmordsför-sök är mycket vanliga bland dessa barn. Deras belä-genhet skulle kunna förbättras genom att man över-låter handhavandet av dessa frågor till exempelviskommuner och frivilliga organisationer.Handläggningstider är ett annat område där detkrävs en uppstramning. Trots att barnen ska ha förturi hanteringen kan det ta och ibland upp till tre årinnan ett barn får besked om första beslut frånMigrationsverket. Handläggningstiden inom och är upp till åtta till tio månader.Jag vill också betona vikten av anlitandet av tol-kar och advokater. Det krävs auktoriserade tolkarmed hög kompetens. Samma sak bör gälla beträffan-de advokater. Det är önskvärt att man ges möjlighetatt få en advokat eller en tolk av sitt eget kön.Avslutningsvis vill jag hålla fram en mycket vik-tig fråga. Ta professionellas uttalanden på störstaallvar! I de fall där en psykolog eller en kurator ärinblandad måste man ta större hänsyn till dennesintyg, uttalanden m.m. Det finns en tendens hosMigrationsverket och att under-skatta deras utsagor.Anf. 3 ():Herr talman! anser att EU-ländernahar ett stort ansvar för att ge en åt de männi-skor som flyr från förtryck och förföljelse och anserdärför att flyktingfrågor bör behandlas som en ge-mensam europeisk angelägenhet. strä-var efter en öppen och generös asyl- och flyktingpo-litik inom hela Europeiska unionen, grundad bl.a. påGenèvekonventionen och . Storaskillnader i asylregler mellan länderna riskerar attleda till ett kraftigt ökat asyltryck på de länder somhar den mest generösa asylpolitiken.Att nu integreras i EU är en-ligt uppfattning positivt. Det skaparförutsättningar att kombinera två viktiga målsättning-ar, nämligen vidgade möjligheter till fri rörlighet förmedborgarna och ökat samarbete för att förhindragränsöverskridande brottslighet. Detta är ett avgöran-de led i arbetet med att skapa ett område för frihet,säkerhet och rättvisa i enlighet med de riktlinjer somfastställdes vid i Tammerforsi oktober 1999.Det finns alltså ett stort värde i en gemensam asyl-och flyktingpolitik. En grundläggande förutsättning ärdock naturligtvis att den ges en utformning som över-ensstämmer med våra värderingar om en human ochgenerös flyktingpolitik. Från sida tyck-er vi att det finns anledning för att tydligtmarkera att vi vill ha en generös asyl- och flykting-politik. Vi ska inte låta de länder lägga ribban somhar de minst generösa reglerna. bör aktivtverka för en harmonisering av reglerna tillsammansmed de länder i som har en tradition medgenerös syn på asylpolitiken.I slutdokumentet från sade EU:sstats- och regeringschefer, och det kan finnas anled-ning att påminna regeringen om formuleringarna idokumentet: Frihet bör inte betraktas som ett privile-gium uteslutande för unionens egna medborgare. Attdenna frihet över huvud taget finns fungerar som enmagnet för människor över hela världen som inte kanåtnjuta den frihet som unionsmedborgarna tar förgiven. Det skulle stå i strid med europeiska traditio-ner att förvägra människor denna frihet när de leverunder omständigheter som får dem att på goda grun-der söka tillträde till vårt territorium. Men detta krä-ver att unionen utarbetar en gemensam politik förasylfrågor och invandring, som den beaktarnödvändigheten av en konsekvent kontroll av de yttregränserna för att stoppa olaglig invandring och be-kämpa dem som organiserar och därmed begår sam-manhängande internationella brott. Denna gemen-samma politik måste vara grundad på principer sombåde är tydliga för våra egna medborgare och gergarantier till dem som söker skydd i eller tillträde tillEuropeiska unionen.När nu denna gemensamma asyl- och flyktingpo-litik håller på att utformas finns det anledning att taupp den aktuella frågan om hur regeringen hanterarasyl- och flyktingpolitiken. Regeringens inställning iflera enskilda delfrågor har emellertidgett olyckliga signaler. Låt mig nämna några exempeldär utvecklingen inom EU går i enligt vårt tyckefelaktig riktning.Jag tänker t.ex. på regeringens otydlighet när detgäller det franska ordförandeskapets förslag om attkriminalisera de som gömmer flyktingar. Regeringen,och för den delen även , tycks nu varaberedda att ingå en ohelig allians för att anpassa densvenska lagstiftningen om transportöransvar så attSverige nu ovanpå det transportöransvar vi redan harska tvingas att införa sanktioner och EU-harmoniserade böter mot bolag som transporterarpersoner utan giltiga dokument. Jag tänker vidare påden åtstramade viseringspolitiken.Tänker moderater och socialdemokrater ingå enohelig allians och tillmötesgå krav om attacceptera sanktioner mot dessa bolag? Varför vill intem och s att EU:s gemensamma asyl- och flyktingpo-litik ska kännetecknas av humanitet och generositet?Allt detta sänder fel signaler. Alla enskilda delför-slag bildar tillsammans en helhet som utgör en re-striktiv flyktingpolitik, vilket också många frivilli-gorganisationer, inte minst inom människorättsområ-det, reagerat mot. Om vi menar allvar med att intemedverka till Fästning måste vi också ha denpolitiska viljan och förmågan att visa detta i praktiskhandling.Sverige har en oerhört viktig roll i och ovanligtgoda möjligheter att påverka detta arbete, eftersomdet är nu som den gemensamma asyl- och flykting-politiken utformas. ska om exakt en månadöverta ordförandeskapet i EU. Jag vill därför gå sålångt som att säga att det måste vara en huvuduppgiftför regeringen att under ordförandeskapet intensifieradetta arbete så att det är möjligt för EU-länder attgemensamt besluta om en ram för flyktingpolitikensom är öppen och generös så att vi inte får ett Fäst-ning . Den gemensamma asyl- och flykting-politiken är planerad att slutligen antas under detbelgiska ordförandeskapet som följer på det svenska.Vi har ingen tid att förlora, utan tvärtom är det hög tidatt agera.Herr talman! Vi har en rad åtgärder som vi måsteta itu med i . En sådan viktig fråga är hand-läggningstiderna hos och . Människor vår vänta alltför längeinnan de får besked om uppehållstillstånd. Handlägg-ningstiderna är en speciellt bekymmersam fråga. Detha föranlett att utskottet har granskat frågan extranoga. Det finns dock mer att göra än att enbart grans-ka frågan.Utlänningsnämndens vara eller inte vara är ocksåen fråga som bör diskuteras. Det finns uppenbarabrister i den nuvarande asylprocessen. Vi har frånCenterpartiets sida föreslagit att Utlänningsnämndenska läggas ned och ersättas av en asylprocess i för-valtningsdomstolarna. Det är bekymmersamt att rege-ringen förhalar frågan att förbättra asylprocessen ochgöra den tydligare och säkrare för människor.Centerpartiet har väckt en speciell motion om in-tegrationspolitiken. Vår grundläggande uppfattning äratt integration ger tillväxt. Invandrade personer harmånga gånger ett kulturellt band till nya marknadersom kan främja tillväxten i . Integrationspoli-tiken måste bli en del av tillväxtpolitiken.Regeringens storstadssatsning har mestpräglats av en kortsiktig politik med enstaka insatser.Den har karaktären av gåvogivande i stället för attutnyttja människors kraft och möjligheter. Vi vill låtamänniskor växa i stället för att bli omhändertagna.Utvecklingen måste komma underifrån. Vi trorinte att regeringens centralt dirigerade projekt ledertill långsiktig förbättring. Som regeringen påpekar isin analys riskerar projekten att bli en del av en pro-jektverksamhet vid sidan av kommunernas ordinarieverksamheter. Vi anser att det finns anledning attminska resurserna och låta utvecklingsinsatserna blien del av kommunernas ordinarie verksamhet.Till sist, herr talman, finns på grund av budget-processen delar i våra motionsyrkanden som vi harmed i ett särskilt yttrande. Jag vill yrka bifall tillreservation 5 under mom. 8. Vi kommer också attstödja reservationerna 4 och 6.Anf. 4 ():Herr talman! Integration är någonting som måstekomma underifrån. Det går inte att ovanifrån driva pådetta annat än genom smarta och kloka strukturer somuppmuntrar människor att kunna växa och utvecklas.Folkpartiet har aldrig varit en varm anhängare avIntegrationsverket. Även om det sannolikt förekom-mer en hel del bra s.k. tänk där är det systemet i sigsom avgör om människor upplever sig integreradeeller inte. Det gäller allt från en kraftfull kunskaps-skola för barnen till att deras föräldrar får sina utbild-ningar från sina hemländer validerade.När det gäller den s.k. sfi-undervisningen är detett mysterium att man inte kan göra någonting åt denröra och de brister vi har hört talas om här.I andra ändan av den s.k. integrationsprocessenligger någonting som kallas medborgarskap. Jag sittersjälv på en bunt ärenden i min kammare som visar påobegripliga tillämpningar av reglerna för vilka somhar rätt att bli medborgare. När man inte får bli med-borgare är det svårt att känna att man är välkommenoch att man ska bli integrerad. Alla dessa viktigafrågor får vi återkomma till en annan gång.I dagarna har det tagits nya steg på vägen mot ut-formandet av en gemensam europeisk flyktingpolitik,inom ramen för det s.k. Schengenavtalet.Men det är ingen önskvärd utveckling vi kan beskåda.Tvärtom utlovas att man ska genomföra förslag för attytterligare försvåra för människor på flykt att finna enfristad i . Denna utveckling borde regeringensföreträdare kraftfullt försöka motverka.I stället får vi höra och läsa att svenska ministrarär nere i och lovar att beställa ett lagförslag ienlighet med det franska socialistiska ordförandeska-pets extrema restriktiva riktlinjer. Detta ska dessutomske i en utredning som från början skulle handla omanhöriginvandringens regelverk. Det är en viktigutredning. verkar denna vid en snabb betraktelsefått till uppgift att vara en bastion för någon sorts FortEuropa. Man kan fråga sig vad detta är för ordning,eller snarare oordning.Folkpartiet liberalerna kan inte ställa upp på attytterligare skärpa den nuvarande regleringen när detgäller transportöransvar. Redan dagens regler omtransportöransvar, första-asyllands-princip och med-lemsländernas stränga aviseringsregler utgör bok-stavligen en dödlig blandning för de människor somsöker sig till den här delen av världen för att få sinasylrätt prövad. Regleringarna innebär sammantagetatt det i praktiken krävs människosmuggling medeller utan vinstsyfte eller falska pass för att kunna tasig till ett EU-land och söka asyl. Ingen i dennakammare lär väl på allvar tro att människor som är ibehov av asyl har utrustats med fullständiga rese-handlingar eller pass genom en naturlag.Under det svenska ordförandeskapet måste rege-ringen med all sin kraft ta initiativ till att öka huma-niteten i det som vi har sett av den gemen-samma flyktingpolitiken. Varför inte driva en libera-lisering av de mest knäppa reglerna i Schengenavta-let? Effekterna av den samlade regleringsnivån måstegranskas. är läget ytterst allvarligt.Herr talman! De människor som trots allt kommertill vårt land möts av en svensk asylprocess som interiktigt håller måttet. Först och främst gäller det att nuavskaffa på riktigt.Den specialtillsatta utredningen efter NIPU harföreslagit en ny processordning med tvåpartsförfa-rande och en större möjlighet för den asylsökande attvara med och yttra sig när besluten fattas. Men utlän-ningsärenden ska fortfarande behandlas av en myn-dighet, om än med domstolsliknande arbetsformer.Återigen försöker man hitta särlösningar på utlän-ningsrättens område, och i praktiken är det endast enfråga om att man byter skylt på fasaden utanför - åtminstone att döma av det somman har sett hittills.Folkpartiet avvisar förslaget från arbetsgruppentillsammans med andra partier. Vi föreslår andra, ochstörre, förändringar.