prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Det kan knappast ha undgått honom attjag sedan vi sjösatte det nuvarande system-et - det trädde i kraft nu -har hävdat att det finns en negativ marginaleffekt isystemet som innebär att vissa kommuner med lågskatt och kraftig tillväxt av sitt skatteunderlag kanhamna i en situation där de får någon tiondel lägretillväxt av skatteunderlaget efter utjämningen ängenomsnittet i landet.Det är den här marginaleffekten som vi siktar inoss på att undanröja. Jag har ibland kallat den enskönhetsfläck; det har upprört några. Vi vill behållaen långtgående utjämning i systemet även framövermen se till att den här orimligheten undanröjs. Enlångtgående utjämning ska bibehållas i systemet föratt hela ska få del av den tillväxt som sker ilandet.I det här avseendet skiljer vi oss delvis från mode-raterna. Det finns ju moderater som går extremt långtoch inte vill vara med om någon inkomstutjämningöver huvud taget, men partiets linje är väl . Menvi skiljer oss alltså från i det här avseen-det. Vi vill behålla en långtgående inkomstutjämningmen reducera den negativa marginaleffekt som finnsinbyggd i systemet.Man kan knappast hävda att det finns brister i till-växten i . Det kan väl inteens hävda. Det vi har problem medär ju en framväxande stark regional obalans i Sverige.Det är en stark dragning till vissa tillväxtorter och enutarmning av och utflyttning från andra delar av lan-det. Det tror jag är den stora dramatiken under dekommande åren, och det är det stora problemet föross att hantera . Det bordekanske ägna en viss uppmärksamhet åtockså.Sedan ska jag gå över till frågan om sammansätt-ningen av delegationen. Det är formellt sett ingenparlamentarisk utredning. Jag har gett den här dele-gationen vissa direktiv som handlar om att man skatitta på träffsäkerheten i systemet och göra en fortlö-pande uppföljning av olika faktorer i systemet, mendet är ingen bred parlamentarisk utredning. Det äringen bred utvärdering av hela utjämningssystemet.Systemets grunder ligger fast. Men det finns vissasaker som bl.a. pekade på i sittremissyttrande om det nuvarande systemet och somLandstingsförbundet tog upp i sitt remissyttrande somdet finns anledning att borra lite djupare i tillsammansmed den expertis som finns på . Det är alltså ingen bredöversyn av hela utjämningssystemet. Tanken är inteatt vi ska skapa ett nytt utjämningssystem efter det attvi nu äntligen har gått igenom en process och skapaten hygglig parlamentarisk enighet kring det nuvaran-de systemet.Varför är det ingen renodlad expertutredning? Vihar ju tillsatt en renodlad expertutredning som skafundera på den lite större problematiken, nämligenom vi kan hitta ett utjämningssystem som är mindrekomplicerat. Det ska vara ett rättvist system men inteså komplext och svårgenomträngligt som det nuva-rande systemet är. Men det är en renodlad expert-grupp som ska ge oss ett underlag för det. Det ärmöjligt att vi, om det visar sig att man skulle kunnaha lite öppningar till ett system som är lite mer ge-nomträngligt, måste följa upp det med en parlamenta-risk utredning kring ett sådant system. Då handlar detju om utjämningssystemet i grunden.Anf. 134 PER ():Fru talman! Statsrådet säger att det inte ärnågon parlamentarisk utredning. Det är just att deninte är det som jag kritiserar. Jag säger detta för attingen som lyssnar på det här ska missförstå och tro attjag har beskyllt den för att vara en parlamentariskutredning eller något liknande. Jag är snarare bekym-rad över regeringens och statsrådets användning avutredningsväsendet i detta fall. Jag håller mig nu tilldet formella. Jag skulle i och för sig gärna ocksådebattera det innehållsmässiga, men det överlämnarjag åt , så här långt i alla fall.Jag tänker alltså på den viktiga process som ett ut-redningsarbete utgör vad gäller kunskapsinhämtning,faktaredovisning, kontakter med experter, utred-ningsmöjligheter, utredningsbesök, öppen diskussionoch inte minst för demokratins och regeringens skullen vital opposition. Dessutom har tillsättningen avpolitiker en sned geografisk rekryteringsprofil. Detbrukar ju annars vara viktigt i dessa sammanhang. Nutycks det inte bekymra något.Statsrådet var, fru talman, inne på att det enbartgäller små justeringar av tidigare fattade beslut osv.Det skulle kunna hävdas att det är så, men det ärrimligtvis inte små justeringar som beskrivs i direkti-ven. Uppgifterna är inte betydelselösa på något sätt.Det är ett stort antal experter. För vår del har vi dör-ren öppen vad det gäller kostnadsutjämningar, ochnär det gäller inkomstutjämningen är vi för en långt-gående utjämning, men den ska vara statlig och inteinomkommunal. Detta är allting som kan rymmasinom en sådan här, i och för sig, utredning.Även om det här skulle begränsas enligt det beslutsom fattades är oppositionen viktig. Dethandlar om insynen osv. Med tanke på frågans allvaroch vikt för hela landet och på betydelsen av just ettvaraktigt utjämningssystem som kan hålla flera man-datperioder är jag förvånad och något indignerad överatt fyra oppositionspartier inte är representerade. Manskulle ju som oppositionsparti själv kunna välja attinte vara med om man inte tycker att det är angeläget,om man tycker att det är så på fel spår.Jag efterlyser sålunda den här breda parlamenta-riska förankringen, och jag uppfattar det som att detär någon typ av hemlighetsmakeri. Statsrådet har, frutalman, i alla fall inte dementerat det.Regeringen har naturligtvis möjligheter att styrafullt tillräckligt när det gäller val av ämnen, direktivosv. Men den här styrningen skulle i värsta fall såsmåningom kunna spegla sig i en bristande allsidighetoch i att sakförhållanden om verkligheten inte i till-räcklig utsträckning kommer fram i utredningensslutdokument. Detta samspel mellan, i det här fallet,en majoritet och tjänstemän kan vara en känslig affär.Anf. 135 ():Fru talman! Jag har uppfattat det som att den härutredningen kommer att se över kostnadsutjämningenoch se om den kan förbättras. Vid sidan av det görman också en särskild utredning när det gäller all-männa förenklingar i det här systemet.Den moderata uppfattningen är ju att hela det in-omkommunala utjämningssystemet bör förändras.Man bör övergå till ett statligt utjämningssystem. Detär av olika skäl orimligt att kommunerna betalarpengar till varandra. Det strider bl.a. mot grundlagen.Fru talman! Jag tänker använda min tid till att dis-kutera inkomstutjämningens princip i största allmän-het. Det handlar om dess konstruktion, inte utjäm-ningen i sig, eftersom den är nödvändig. Jag menaratt statsrådet har missuppfattat den moderata stånd-punkten om han tror att vi förespråkar en 80-procentig utjämning. Det är mycket sannolikt attutjämningen ska vara mycket mer långtgående, ca95 % som den är i dag.Vår kritik har gällt vad som händer när vi får entillväxt. Man kan få en tillväxt i iVästmanland. Man kan få en tillväxt i . Manfår en tillväxt i . Man får en tillväxt i iVästerbotten. Var än tillväxten kommer till ståndkonfiskeras den. Jag menar att det inte hjälper att mantar bort en skönhetsfläck som gör att , Li-dingö och andra kommuner i får behålla2 % av tillväxten i stället för att betala över 100 %.Det gäller att få ett incitament till alla kommuner, såatt de får behålla en ökad del av själva tillväxten. Detleder nämligen till att man anstränger sig för att få entillväxt inte minst i regionalt svaga delar. Jag troddeatt det som statsrådet hade skrivit i Finanstidningenskulle kunna tolkas så här, men hör jag att så inteär fallet.Anf. 136 Statsrådet ():Fru talman! Än en gång Per : Delegatio-nens uppgift är inte att göra en total översyn av ut-jämningssystemet. Då hade vi naturligtvis behövtdriva det arbetet i parlamentariska former för att ska-pa en parlamentarisk bas för ett nytt utjämningssys-tem. Delegationens uppgift är, som jag säger i svaret,att göra en fortlöpande uppföljning av systemet ochutvärdera träffsäkerheten hos de enskilda delarna ikonstnadsutjämningen. Det är naturligtvis också där-för som den är sammansatt med tolv sakkunniga ochexperter som har kompetens på området från , och från annathåll.Vid sidan av det, som jag sade i mitt förra inlägg,har vi tillsatt en renodlad expertgrupp för att bedrivaett mer genomgripande tankearbete kring förenkling-ar av utjämningssystemet och skapa ett utjämnings-system som är mer genomsiktligt. Skulle den kommafram till några stora revolutionerande idéer om ettframtida utjämningssystem som vänder upp och nedpå det nuvarande måste vi naturligtvis bedriva detfortsatta arbetet efter expertgruppens arbete i parla-mentariska former. Det sade jag också i mitt tidigareinlägg. Då har vi att göra med en ny spelplan.Vi fattade beslut om det nuvarandeutjämningssystemet, och det ligger fast. Det kan fin-nas anledning - och det är därför som vi har tillsattdelegationen - att titta på enskilda moment i utjäm-ningssystemet och enskilda faktorers träffsäkerhet.Men något stort nytt utjämningssystem finns inte ifaggorna, om inte expertgruppen kommer fram till attdet finns skäl att titta på andra former.Så än en gång till frågan om inkomstutjämningen.Vår utgångspunkt är - och den debatten har vi haftmånga gånger - att vi måste garantera alla kommuneri landet samma tillväxt av skatteunderlaget, en likvär-dig tillväxt. Det är basen för inkomstutjämningen. Viskapar samma förutsättningar inkomstmässigt, lik-värdiga förutsättningar inkomstmässigt, i alla delar avlandet. Vi har , som jag sade tidigare, en fram-växande regional obalans.När jag tittar på och de pro-tester som har varit i mot in-komstutjämningen för att den skulle vara tillväxt-hämmande tycker jag att det stämmer väldigt dåligtöverens med verkligheten när jag ser vilken kraftigtillväxt vi just nu har i . Det är enmycket stark och kraftig tillväxt som också skaparkommunalekonomiska förutsättningar.Nu kan man välja olika modeller för att användade kommunalekonomiska förutsättningarna. Jag kon-staterar att många moderater i använder deökade kommunala intäkterna till att sänka skatten.Likväl är det starka skatteinkomster som genererastill följd av den starka tillväxten i Stockholmsregio-nen, den låga arbetslösheten och de sjunkande social-bidragskostnaderna.Anf. 137 PER ():Fru talman! När det gäller argumenteringens sub-stans oavsett vikten av frågan är det kanske lite syndatt formen gör att man inte riktigt kan komma framtill någon typ av gemensam hållning om vilken argu-mentering som håller. sade statsrådet att det inteär fråga om någon total översyn. Det var då argu-mentet för att det inte skulle vara en bred parlamenta-risk representation.Det är inte fråga om en total översyn. Det var detinte förra gången heller. Jag vet inte om man skatolka det som ett trendbrott eller något liknande. Mendet är någonting som gör att statsrådet och regeringeninte vill ha med övriga partierna. Jag tycker att det ärbekymmersamt att man hanterar utredningsväsendetpå det sättet.Nu ska det ändå leda fram till lagförslag och la-gändringar. Då behövs hela den process som jagnämnde tidigare. Också öppenheten att oppositionenkan vara med om detta leder rimligtvis inte till att detblir en sämre produkt i sig även ur regeringens per-spektiv.Argumentet i förra inlägget var att det inte var nå-gon total översyn den här gången. Det var det inteförra gånger heller. Men då var det en parlamentariskrepresentation. Argumentet höll alltså inte.Anf. 138 Statsrådet ():Fru talman! Per har tillgång till direkti-ven till delegationen. De finns att hämta från Rege-ringskansliet eller via webbsida.Av de direktiven framgår det att det inte är fråga omnågon stor genomgripande översyn eller revidering avutjämningssystemet.Vad det handlar om är att utvärdera träffsäkerhe-ten hos enskilda delar i kostnadsutjämningen och tittapå en del frågor som väcktes under remissarbetet. Detgäller frågan om befolkningsförändringarnas betydel-se framför allt i landstingsmodellen och att hitta eninkomstutjämning utan de negativa marginaleffekter-na.Det handlar inte om en bred översyn av hela sys-temet. Skulle det vara motiverat framöver till följd avexpertgruppens arbete får det arbetet bedrivas i par-lamentariska former. Då har vi ett nytt läge.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenAndre vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag från finska ordförandeskapet till samarbets-ordning för medlemsstaternas finansunderrättelse-enheter avseende utbyte av information28 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden /2000:165 av () till social-minister /2000:166 av Per () till näringsmi-nister /2000:167 av () till närings-minister på landsbygden1999/2000:168 av () till stats-rådet ställning på arbetsmarknaden1999/2000:169 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSkolornas resurser1999/2000:170 av (c) till jordbruks-minister samlevnadsfrågor i skolan1999/2000:171 av () till statsrådetLars-Erik LövdénMomsbeläggning av hyra för ideella föreningar1999/2000:172 av () till miljö-minister avgifter1999/2000:173 av () till stats-minister inom Näringsdepartementetden /2000:174 av () till miljömi-nister utsläpp från fordonstrafiken1999/2000:175 av () till socialmini-ster stöd till äldre1999/2000:176 av () till statsrådetBritta LejonUngdomsfrid1999/2000:177 av () till social-minister psykiska hälsan bland barn och ungdomar1999/2000:178 av () till statsrådetBritta LejonLokal demokrati för ökad trygghet1999/2000:179 av () till statsrådetLars-Erik LövdénBostadssociala frågor1999/2000:180 av () till justi-tieminister tingsrättsorganisation1999/2000:181 av () till statsminis-ter för alla1999/2000:183 av () till stats-rådet och kulturell mångfaldden /2000:184 av () till justitiemi-nister för fängelsedömdaden /2000:185 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonInformation till föräldrar om elevers prestation1999/2000:186 av Per () till statsminister interpellationer redovisas i bilagasom fogas till dagens snabbprotokoll.den 17 januari 20001999/2000:187 av () till justitiemi-nister roll i trafiksäkerhetsarbetet1999/2000:188 av (c) till socialmini-ster långtidssjukas situation1999/2000:189 av () till socialmi-nister och andra hörselskadorInterpellationerna 187-189 redovisas i bilaga somfogas till snabbprotokoll tisdagen den25 januari.29 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 21 december19991999/2000:405 av () till statsrådetUlrica MessingIdrottsföreningars integrationsarbete1999/2000:406 av () till statsministerGöran PerssonFolkbildning om samerna1999/2000:407 av () till näringsmi-nister /2000:408 av ()till miljöminister /2000:409 av () till justitie-minister i regeringskansliet1999/2000:410 av () till utrikes-minister i regeringskansliet1999/2000:411 av () till jord-bruksminister i regeringskansliet1999/2000:412 av () till kultur-minister i regeringskanslietden /2000:413 av () till nä-ringsminister /2000:414 av (c) till justitiemi-nister /2000:415 av () till stats-rådet av samarbetsländernas behovden /2000:416 av () till näringsmi-nister /2000:417 av () till statsrådetIngela ThalénBostadstillägget1999/2000:418 av () till vice stats-minister förföljelse av de funktionshindrade1999/2000:419 av () tillstatsrådet roll i förskoleverksamhetenden /2000:420 av () tillstatsrådet av skatte- och socialförsäkringssystem1999/2000:421 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBiståndet till Tanzaniaden /2000:422 av () till statsministerGöran PerssonÖstersjömiljardenden /2000:423 av () till justitieminis-ter /2000:424 av () till justitie-minister i Dalarna1999/2000:425 av de ()till finansminister och /2000:426 av () till finansmi-nister av livförsäkringsbolag1999/2000:427 av () till justitieminis-ter vid kriminalvårdsanstalterden 11 januar 20001999/2000:428 av Skånberg (kd) till statsmi-nister tillämpning i Sverigeden /2000:429 av () till justitiemi-nister av kretskort1999/2000:430 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonMusiklärarutbildningarnas ställning i framtiden1999/2000:431 av () till statsrådetLars-Erik LövdénKommunsammanslagningar1999/2000:432 av () till justitiemi-nister /2000:433 av () till finansmi-nister /2000:434 av () till justitiemi-nister av polisens uppgifter1999/2000:435 av () till miljö-minister /2000:436 av () till nä-ringsminister på svenska vägar1999/2000:437 av () till justi-tieminister permissioner för grova brottslingar1999/2000:438 av () till statsrå-det för bostadsbyggande1999/2000:439 av () till nä-ringsminister i Stockholmsområdet1999/2000:440 av () till för-svarsminister /2000:441 av () till utbild-ningsminister /2000:442 av () till statsrådetUlrica MessingAsyl för ryska judar1999/2000:443 av () till utrikesminis-ter linje mot dödsstraff1999/2000:444 av () till kulturministerMarita UlvskogJämställdheten i församlingarnaden /2000:445 av () till nä-ringsminister /2000:446 av () till näringsmi-nister finansieringOvanstående frågor redovisas i bilaga som fogastill dagens snabbprotokoll.den 17 januari 20001999/2000:447 av () till utrikesmi-nister vapenembargo mot Indonesien1999/2000:448 av () till miljömi-nister och /2000:449 av () till finansmi-nister pensionden /2000:450 av () till närings-minister förbi Uppsala1999/2000:451 av () till näringsmi-nister på Södertörn1999/2000:452 av () till socialmini-ster spädbarnsdöd1999/2000:453 av () till försvars-minister av bandvagnarFrågorna 447-453 redovisas i bilaga som fogastill snabbprotokoll tisdagen den25 januari.30 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden /2000:344 av () till social-minister /2000:333 av () till statsrådet på entreprenad1999/2000:349 av () till jordbruks-minister reklam1999/2000:350 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSkolornas arbete mot mobbning1999/2000:351 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSkolor på entreprenad1999/2000:354 av () till finansmi-nister /2000:359 av () till för-svarsminister von på flygplatserna under nyårsnatten1999/2000:361 av () till soci-alminister av artikel 12 i barnkonventionen1999/2000:363 av () tillstatsrådet i arbetsskadeförsäkringen1999/2000:364 av () till statsrådetMona SahlinÖkad kompetensutveckling1999/2000:369 av () till närings-minister för avveckling1999/2000:376 av () till social-minister till hjälpmedel1999/2000:388 av () till nä-ringsminister /2000:389 av () till näringsmi-nister årskortden /2000:338 av () till finansmi-nister vid försäljning via Internet1999/2000:352 av () till justitiemi-nister vid de mindre tingsrätterna1999/2000:365 av () till utrikesmi-nister rättigheter i Iran1999/2000:366 av () till utrikesmi-nister /syrianers situation i Turkiet1999/2000:370 av andre vice talman () till utrikesminister till FN:s insatser i Västsahara1999/2000:377 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBalanserna hos Invandrarverket1999/2000:378 av () till utrikesmi-nister /syrianer1999/2000:380 av () till för-svarsminister /2000:386 av () till jord-bruksminister vid universiteten1999/2000:387 av () till utri-kesminister i Turkiet1999/2000:390 av () till stats-rådet på förändrad arbetsrätt1999/2000:391 av () till stats-rådet /2000:397 av () till för-svarsminister för värnpliktigaden /2000:375 av () till jord-bruksminister sammanhållen svensk hästpolitik1999/2000:394 av ()till näringsminister /2000:395 av () till jordbruksmi-nister /2000:396 av () till jordbruksmi-nister odling av sockerbetor på Gotland1999/2000:399 av () till näringsmi-nister till småskalig vattenkraftden /2000:367 av () till justi-tieminister kostnader för bevakning av gruvhål1999/2000:368 av () till justi-tieminister rättden /2000:374 av () till miljömi-nister /2000:381 av () till miljö-minister triclosanden /2000:403 av () till statsministerGöran PerssonFörtroendet för näringsministernden /2000:373 av () till näringsmi-nister anställningsstöd1999/2000:379 av (m) till finansmi-nister /2000:384 av () till finansminis-ter /2000:385 av () till finans-minister av tjänstebilar1999/2000:404 av () till för-svarsminister från Skåne1999/2000:408 av ()till miljöminister /2000:400 av () till statsmi-nister /2000:372 av () till justitiemi-nister /2000:382 av () till justitie-minister /2000:409 av () till justitie-minister i regeringskanslietden /2000:371 av () till statsrådet kunskaper i svenska1999/2000:383 av () till närings-minister angående vinterdäck1999/2000:405 av () till statsrådetUlrica MessingIdrottsföreningars integrationsarbete1999/2000:413 av () till nä-ringsminister /2000:418 av () till vice stats-minister förföljelse av de funktionshindradeden /2000:347 av () till justitieminis-ter /2000:393 av () till social-minister på grund av platsbrist1999/2000:398 av andre vice talman () till utrikesminister /2000:401 av () till socialmini-ster boendeplacering1999/2000:402 av () till statsrådet om expedierade läkemedel1999/2000:410 av () till utrikes-minister i regeringskansliet1999/2000:412 av () till kultur-minister i regeringskansliet1999/2000:414 av (c) till justitiemi-nister /2000:417 av () till statsrådetIngela ThalénBostadstillägget1999/2000:423 av () till justitieminis-ter /2000:392 av () till justi-tieminister av utländska kvinnor1999/2000:415 av () till stats-rådet av samarbetsländernas behov1999/2000:421 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBiståndet till TanzaniaOvanstående svar redovisas i bilaga som fogas tilldagens snabbprotokoll.den 17 januari 20001999/2000:416 av () till näringsmi-nister 40den /2000:440 av () till för-svarsminister /2000:445 av () till nä-ringsminister 416, 440 och 445 redovisas i bilaga somfogas till snabbprotokoll tisdagen den25 januari.31 § Kammaren åtskildes kl. 22.06.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 20 § anf. 89(delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.