prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Det finns en ljus bild alldelessjälvklart, och den ljusa bilden är den som är denprimära. Men det finns också en mörk bild. Trots attArbetsdomstolen har gjort klart att man kan stå utan-för fackliga organisationer, finns det ändå verksam-heter eller tillfällen som ställer upp hinder för densom vill utträda eller som skapar svårigheter för ar-betsgivare som vill anställa någon som inte är fackligtansluten. Det är därför, , som vi begärförstärkt skydd för den negativa föreningsrätten.Den ljusa bilden är den vanliga. Men det före-kommer alltså också en negativ bild, och det är densom vi vill utrota, skulle man kunna säga.Anf. 90 () replik:Fru talman! Helt kort till : Jag är fak-tiskt uppriktigt glad över att det blev en mer nyanse-rad bild av hur förhållandet mellan fackliga organisa-tioner och dess medlemmar samt arbetsgivare funge-rar . Det tycker jag var nödvändigt.Till själva huvudfrågan: Som jag refererade till ti-digare anser den kommitté som har sett över detta attde personer och organisationer mot vilka en skydds-regel i grundlagen för den negativa föreningsfrihetenskulle verka borde ha rätt att någorlunda detaljerat fåveta vilka handlingar från deras sida som är förbjud-na. Det vore trevligt att få höra om det finns någraexempel som kan ta upp.Detta att man fördröjer a-kassa för att man hargått ur facket osv. är definitivt inte något som jagförsvarar. Det tycker jag är helt fel, och det voredessutom regelvidrigt om man skulle gå vidare medden saken. Men det finns ju andra mer töjbara fråge-ställningar som jag tog upp i mitt anförande, t.ex.arbetskamrater som vill övertyga om att alla ska varamed i facket av solidaritetsskäl. Var går gränsen? HarInger någon uppfattning om det?Anf. 91 ():Fru talman! Nej, , jag har naturligt-vis inga exempel som jag kan stå och dra här i talar-stolen. Men vi vet att det förekommer trakasserier påarbetsplatser, och vi begär en utredning i detta ämne.Det är inte något som vi tillsammans kan lösa ,utan en utredning bör titta på frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )9 § Offentlig upphandlingFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU16Offentlig upphandling.Anf. 92 ():Fru talman! Detta betänkande behandlar 20 mo-tioner från den allmänna motionsperioden som påolika sätt berör offentlig upphandling. Det borde varaen fråga av stor vikt mot bakgrund av att den offentli-ga sektorn upphandlar varor och tjänster förca , vilket motsvarar närmare enfjärdedel av bruttonationalprodukt. En ef-fektiv och väl fungerande konkurrensupphandlingkan därför spara väsentliga summor har utvärderatlagen om offentlig upphandling och kommit fram tillatt den bidragit till en årlig nettobesparing på 3,3miljarder kronor med bibehållen kvalitet. Nämndenför offentlig upphandling anser dock att det fortfaran-de finns en betydande besparingspotential på ytterli-gare . Detta belyser hur viktigtdet är med en väl fungerande konkurrensupphandlingoch att en större del av den offentliga sektorn utsättsför konkurrens.För att ta ett belysande exempel har man i minegen hemkommun, , som vi besökte iförra veckan, frångått denordning som innebar att i princip all verksamhet medundantag för myndighetsutövning upphandlades ikonkurrens. Resultatet av detta visar sig i formav ett kraftigt ökande underskott i den kommunalaekonomin. I mitt landsting, , har man istället satsat på en ökad konkurrensupphandling,vilket lett till att man har fått god ordning på entidigare dålig ekonomi.I flera avseenden har upphandlingskommittén isitt delbetänkande lagt fram förslag om förändringarav lagen som kommer att bidra till en bättre funge-rande upphandling. Idéerna om affärsmässighet, kon-kurrens och icke-diskriminering, som ligger till grundför lagen om offentlig upphandling, måste förverkli-gas. Därför är det ytterst angeläget att åstadkomma enskärpt lagstiftning med effektiva sanktionsmöjlighe-ter, vidgade möjligheter att överklaga felaktiga beslut,talerätt för sammanslutningar av företagare samt entillsynsmyndighet som har erforderliga resurser, initi-ativrätt och befogenheter att ingripa då fel begås vidoffentlig upphandling.Lagen om offentlig upphandling ger möjlig-het att dela upp större upphandlingar i mindre delarför att öka möjligheten för företag av olika storlek attdelta i anbudsgivningen och därmed öka konkurren-sen. Det är också viktigt att den pågående översynenav lagen leder fram till regelförenklingar i upphand-lingar under tröskelvärdena och klargöranden om hurman i upphandlingar kan underlätta för små och me-delstora företag att delta.Drygt hälften av alla anmälningar till riktar sig mot kommuner, landsting ochstatliga organ. En del handlar om hur kommuner ochlandsting gynnar sina egna förvaltningar och bolagvid upphandlingar. En allt större del gäller den of-fentliga sektorns ohämmade expansion på den öppnamarknaden, hur skattesubventionerade kommunalabolag med dumpade priser konkurrerar ut privatasmåföretagare.Konkurrensverkets möjlighet att ingripa med hjälpav konkurrenslagen är i det närmaste obefintlig. Kon-kurrenslagen gäller för företag och är inte tillämpligför den offentliga sektorns konkurrenssnedvridning.Det finns stora brister i konkurrensneutralitet mellanoffentlig näringsverksamhet och privata bolag. Dessabrister kan och behöver åtgärdas genom skärpta kravpå upphandlingar, redovisningar och affärsmässighet.Offentlig verksamhet har ofta inte anpassat sinkostnadsredovisning till vad som krävs i en konkur-renssituation. Det är därför vanligt att olika verksam-heter drivs integrerat inom samma förvaltning ellerbolag. Risken är då påtaglig att den konkurrensutsattadelen av verksamheten subventioneras av den ickekonkurrensutsatta verksamheten. I vissa fall tycksmyndigheters agerande främst syfta till att öka myn-dighetens intäkter. Det gäller t.ex. när kommunalaaktörer säljer tjänster på den konkurrensutsatta mark-naden utan att låta den del av verksamheten somtillhandahålls av kommunen eller utsättasför konkurrens.Det finns flera åtgärder som kan och bör vidtas föratt råda bot på dessa felaktigheter. För det första bören lagstadgad utmaningsrätt införas i lagen om of-fentlig upphandling. Den ska innehålla en skyldighetför kommunen att upphandla all verksamhet förutommyndighetsutövning i konkurrens när en företagare såbegär. ges på så sätt en möjlighet attutmana den offentliga sektorns verksamheter. Förut-om ökad effektivitet och bättre hushållning medskattebetalarnas pengar öppnas stora möjligheter tillfri företagsamhet inom det som har varitoffentliga monopol.Vidare bör inte skattesubventionering av offentlignäringsverksamhet få förekomma. En lag om konkur-rensneutralitet vid offentlig prissättning bör införasmed krav på att offentlig näringsverksamhet redovi-sas skild från annan verksamhet.I lagen om offentlig upphandling bör det införasen regel som gör offentlig näringsverksamhet olagligom den inte formellt beslutats av riksdag, landstings-fullmäktige eller kommunfullmäktige. Lagen omoffentlig upphandling bör vidare kompletteras så attdet införs ett lagkrav om att all verksamhet där förut-sättningar finns ska upphandlas i konkurrens.Genom dessa förändringar kan vi både åstad-komma en offentlig upphandling som leder till enbättre hushållning med skattemedel och ett bättreklimat för företagande. Jag instämmer därmed både iden gemensamma fyrpartireservationen och den mo-derata reservationen. Men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till den förstnämnda, reservation 1.Anf. 93 PER ():Fru talman! Vi vet alla att den offentliga upp-handlingen i kommuner och landsting och i statenbetingar ett mycket stort värde. Det har talats om 400miljarder kronor i betänkandet. Det finns också enoerhört stor besparingspotential om den kan ske på etteffektivt och bra sätt. Det behövs också en begripligoch lättfattlig svensk policy för offentlig upphandlinglikaväl som det behövs enhetliga regler inom hela dengemensamma marknaden EU. Affärsmässighet ochkonkurrens ska kunna komma till stånd utifrån enetisk bas med förbud mot s.k. otillåten direktupp-handling och mot diskriminering. Det ska dessutomfinnas ett stöd för enhetliga miljökrav inom hela dengemensamma marknaden.Nu gällande regler är svåröverskådliga och har enhög detaljeringsgrad. En god redovisning måste krä-vas av offentliga upphandlare - kommuner, lands-ting, bolag etc. - för valet av leverantör. Kvalitetsas-pekter, och inte bara det lägsta budet, bör ges störretyngd. De små och medelstora företagens möjligheteratt delta i upphandlingen behöver också underlättas.En samordning av inköp snöper de mindre företagensmöjligheter att delta.Den offentliga upphandlingen behöver också följamed i den tekniska utvecklingen och ske elektronisktså att små företag i kommunerna har goda möjligheteratt ta del av förfrågningar och anbud. instruk-tioner om tröskelvärden och lagenliga möjligheter tilluppdelning av delkontrakt behöver vidare presenterasi lättfattlig form, också på nätet. Utvidgningen avkretsen som har rätt att klaga på upphandlande enhe-ter behöver lagfästas.Nu finns det en utredning som betänkandet hänvi-sar till, och den utredningen är på god väg. Den visargoda ambitioner att förbättra regelverket och få eneffektiviserad praxis över hela landet. Men de för-hoppningarna hindrar inte att det från börfinnas ett rejält tryck på regeringen som ska läggafram förslaget så att det också blir bra efter en sed-vanlig remissbehandling av utredningen.Sedan tycker jag också som jag har sagt förut, detär något av en favorit i repris, att den offentliga upp-handlingen och besparingspotentialen osv. måste ses iett större sammanhang än det svenska. Det är dengemensamma marknaden som gäller, och där handlardet om att den integrerade ekonomin, den samman-flätade ekonomi som vi vill ha i , är ett medeloch inte ett mål i sig. Den är ett medel för att skapaett stabilt och fredligt . Den ekonomiska integ-rationen ska leda till ett ömsesidigt beroende ländernaemellan.Det är alltså mot den bakgrunden, de fyra frihe-terna och icke-diskrimineringsregeln i dokumentinom EU med öppenhet, konkurrens, affärsmässighet,objektivitet osv., som integrationen ska förverkligas.Ett direkt resultat av detta är den europeiska gemen-skapens lagstiftning om offentlig upphandling. Såäven i fråga om ett sådant ämne som offentlig upp-handling finns det ett djupare syfte för ett mer sam-ordnat och naturligtvis mer effektivt , och tillsyvende och sist går det ut på fred och samexistens.Anf. 94 ():Fru talman! Åhörare och ledamöter! Vi har tidiga-re hört att den ofantliga - den offentliga ofantliga -upphandlingsvolymen är ca , ochatt det är nästan fjärdedel av bruttonationalprodukten.Vi har också hört att besparingar på nästan3,har nåtts genom de nya reglernautan kvalitetsförsämringar.Det är ett fantastiskt resultat, det är alldeles själv-klart. är väldigt mycket pengarsom man kan använda på ett förnuftigare sätt. Och detfinns ytterligare besparingspotential. Besparingarinom den offentliga sektorn blir nödvändiga ocksåframöver. Arbetslöshet, ökad sjukfrånvaro, behov ivård, skola och omsorg och en åldrande befolkninggör det här nödvändigt. Hela ekvationen kan intelösas genom tillväxt.Besparingspotential finns det fortfarande - utanrisk för kvalitetsförsämringar. T.ex. är marknaden förskötsel av grönytor i beräknad till 22 miljar-der kronor. Upphandlingar som genomförts i någrakommuner visar vinster för det offentliga på över30 %. Så kan man ju fortsätta.Samtidigt är det viktigt för företagandet att denhär upphandlingen finns och att den sköts på ett kor-rekt sätt. Öppenhet i systemet, förutsägbarhet ochtydlighet är klassiska rättssäkerhetskriterier somsjälvklart också ska tillämpas på det här området.Därför är det viktigt att skapa en skärpt lagstiftningmed effektivare sanktionsmöjligheter, vidgade möj-ligheter att överklaga felaktiga beslut, talerätt försammanslutningar av företagare och en effektiv myn-dighet inom området. Det är också krav som företa-garnas organisationer har framfört, och vi i Center-partiet ställer oss bakom dem både i motioner och ireservation 1, som jag härmed yrkar bifall till.Men det finns också saker som behöver förändrasi systemet och balanseras. Jag blir lite betänksam närjag hör . Vi har ju samma hembygd,. Det finns i den offentliga verksamhetenföretagsliknande verksamheter t.ex. för arbetshandi-kappade. De är viktiga, och jag tror att de flesta avoss faktiskt vill ha dem kvar och värna om dem för attde handikappade ska kunna ha en värdig tillvaro. Detgäller att hitta en balans i detta.På har man haft en diskussion mellan fö-reträdare för de arbetshandikappade och deras organi-sationer och kommunerna och företagarna. Man haruppriktigt och ärligt försökt att hitta en bra dialog ochen nivå som gynnar alla i det här arbetet.Våra förslag till förändringar i systemet ska ocksåbalanseras mot en byråkratiseringstendens inom dettaområde som förskräcker. Både myndigheter och fö-retag längtar efter, och, skulle jag vilja säga, tjänarpå, enklare regler. Det är en viktig prioritering i denfortsatta utformningen av detta system. Om inte kra-vet på enklare regler balanseras mot kravet på kon-troll riskerar vi att systemet får en avskräckande ef-fekt och att antalet upphandlingar minskar, helt enkeltdärför att handläggare inte vågar ge sig in i en upp-handling.Många småföretagare fasar också för att ge sig in ien offentlig upphandling på grund av byråkratin isystemet. Reglerna har också haft den effektenatt de gett sammanslagna upphandlingar med så storavärden att många grupper av företagare helt enkeltinte kunnat delta.Centerpartiets förslag om att förtydliga möjlighe-terna att dela upp upphandlingar till fromma för småföretag är viktigt just av den anledningen. Det ärockså viktigt att kunna använda förenklad upphand-ling vid upphandling under tröskelvärdena i störreutsträckning än som sker. valde ju somvanligt att vara duktigast i klassen genom att föra inupphandlingsregler som ser likadana ut också undertröskelvärdena, och det försvårar för små företag. den anledningen, att skapa konkurrensneutralitetmellan och andra medlemsländer och avhänsyn till mindre företag, bör dessa regler kraftigtförenklas.Fru talman! Upphandlingsreglerna ska också varautformade så att de blir ett effektivt verktyg i det avriksdagen formulerade allmänna målet om ett ekolo-giskt uthålligt samhälle. är det inte möjligt att ien upphandling på ett tydligt sätt väga in miljöeffek-ter på t.ex. långa transporter. Detta kommer att blinödvändigt om vi ska kunna fylla de mål som är upp-satta vad gäller ozonförstörande gaser, det s.k. koldi-oxidmålet.I förra veckan gjorde tidningen en genomgång av varifrån maten till barnensskolmåltider i en skola i kommunen kom. Det var enmycket informativ helsida med förskräckande fakta.T.ex. hade pannkakorna åkt över . Det ärmärkligt att det i en stad av storlek intefinns personer som kan grädda pannkakor till engrupp skolbarn. Men det som är ännu märkligare ochmer förskräckande är att sådana miljöaspekter intekan tas in i upphandlingsförfarandet och åsättas enprislapp.I EU pågår nu ett tolkningsarbete av gällande di-rektiv och i en utredning om offentlig upp-handling som ska ut på remiss. Det är absolut nöd-vändigt att regeringen ser till att miljöaspekterna fåranvändas på samma sätt som t.ex. priskriteriet an-vänds. Det är en fråga om kvalitet i ett bredare ochmera långsiktigt perspektiv.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag vet inte vad blev funder-sam över i mitt inlägg när jag hänvisade till vår ge-mensamma hembygd och Norrköping.Vad jag nämnde var att man tidigare i harhaft en ordning som innebar att man konkurrensupp-handlade all verksamhet med undantag för myndig-hetsutövning. Det var en ordning som de fyra borger-liga partierna, dvs. även eget parti, införde ibörjan av 90-talet och som kraftigt bidrog till att vifick ordning på kommunens mycket dåliga ekonomi.Nu har man frångått konkurrensupp-handlingen, vilket också innebär att kommunen åter-igen dras med stora budgetunderskott. I landstingethar man gått den omvända vägen och på senare årökat inslaget av konkurrensupphandling och därmedfått ordning på en tidigare dålig ekonomi.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det som jag reagerade på i GunnarAxéns anförande var inte referatet av vad som hände iNorrköping eller i där minavänner och partikamrater ju har deltagit i arbetet pådet sätt som beskrivits utan i stället på värderingen avdetta. Vissa företagsnära verksamheter måste, enligtmin bedömning, finnas kvar i den offentliga verk-samheten, t.ex. av omsorg om arbetshandikappade,psykiskt handikappade, osv. Därför tycker jag att det idessa upphandlingsregler också måste finnas en mar-ginal för sådana diskussioner. Jag ser i en del av detmaterial och de utvärderingar som vi har fått nästanen överbetoning av upphandlingen som gör att detinte kommer att finnas utrymme för dessa verksam-heter som i sig kanske finns i en viss gråzon men därman borde kunna hitta ett system att hantera detta påett vettigt sätt av omsorg om dessa svagare grupper.Anf. 97 () replik:Fru talman! Jag håller med om det vikti-ga i att kunna anordna betydelsefulla arbetstillfällenför arbetshandikappade. Och jag ser inte att det fannsnågonting i mitt anförande som motsade denna möj-lighet.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det tycker jag låter väldigt bra. Ochjag skulle vilja rekommendera ett studiebesök påGotland där man just har hittat samtalsplattformar föratt lösa dessa problem som jag tycker är väldigt inspi-rerande att se.Sedan skulle jag vilja tillägga något när det gällerupphandlingsfrågorna. Sakfrågor som ska behandlas iEU borde behandlas i fackutskotten iriksdagen och inte bara som redovisas av rege-ringens representanter. Frågan om upphandlingsregleroch de diskussioner som vi har haft i denna debatt ärett sådant område som hade tjänat på en sådan be-handling.Anf. 99 ():Fru talman! Den offentliga upphandlingen i Sve-rige uppgår, som har sagts tidigare, till 400 miljarderkronor och motsvarar av hela BNPpå . Med andra ord kan man säga att det är ettansenligt belopp som hanteras under detta begrepp.Offentlig upphandling som begrepp väckte knap-past något större intresse om vi ser bakåt itiden. Det var ett ärende som ganska raskt passeradebåde utskott och kammare. Men vi har också sett attintresset har ökat markant. Ochnu finns det ett stort engagemang från en rad olikahåll. Upphandlande enheter inom kommuner ochlandsting, statliga verksamhetsgrenar inom myndig-heter och bolag och leverantörer av olika slag följermed intresse frågan och har synpunkter på hur of-fentlig upphandling kan utvecklas och förbättras.Några kanske t.o.m. tycker att den inte alls skullefinnas på det sätt som den finns . Intressena ochidéerna kring detta går ganska brett isär.Offentlig upphandling har dessutom inte bara bli-vit en fråga om ren affärsmässighet, dvs. rätt pris ochbesparingspotential, även om det senare nog i sig ären viktig faktor att beakta när man gör en upphand-ling. Nej, numera handlar det också om miljöhänsyn,som vi har hört tidigare i debatten, samhälleliga mål,diskriminering, jämställdhet, osv. som också förs in idiskussionen. Och här finns det också en ganska digersamling av material att titta på när det gäller vad somsker utanför landet, i men också i USA.Den 25 juni 1998 kallade regeringen en särskildutredare för att utreda organisationen av Nämnden föroffentligt upphandling, NOU. Och den 12 maj 1999beslutade regeringen att ge utredningen en parlamen-tarisk sammansättning. förlängdes ocksåutredningens mandat, att den skulle komma med sittslutbetänkande i december 2000.Det ursprungliga utredningsuppdraget avlämnadessom ett delbetänkande . Ochtilläggsdirektiven som medföljde beslutet om en par-lamentarisk sammansättning innebar att utredningen isitt slutbetänkande skulle bedöma vilka närmare av-vägningar som en upphandlande enhet bör göra närenheten ska anta det anbud som är ekonomiskt mestfördelaktigt. Kommittén ska ta fram riktlinjer för detsvenska arbetet med upphandlingsfrågor i EU, vilketär kanske inte minst viktigt. Vi vet också att det pågårmycket arbete där.Kommittén ska också följa det arbete som bedrivsi fråga om miljökrav vid offentlig upphandling. Dess-utom ska kommittén behandla frågan om möjlighetenatt handla lokalt. Slutligen ska kommittén analyseramöjligheterna för en upphandlande enhet att ta in s.k.antidiskrimineringsklausuler i upphandlingsavtalet.Delbetänkandet lämnades och ärjust nu föremål för remissbehandling. En propositionär tänkt att avlämnas innevarande år.Delbetänkandet kan i korta ordalag beskrivas somatt det syftar till att förenkla och effektivisera denoffentliga upphandlingen så att konkurrensen främjas,men också som att leverantörernas rättssäkerhet för-stärks i syfte att den som lämnar anbud ska veta att enregelrätt behandling kommer att ske, likaväl som denupphandlande enheten med större säkerhet kan utföraett rätt förfaringssätt vid upphandling. I fråga omdetta har det ju rått stor oro när det gäller ett antalvaror både för leverantörer och för upphandlandeenheter, därför att man har varit orolig för att göra feloch på så sätt hamna snett i hela upphandlingsförfa-randet.Vidare föreslås i delbetänkandet att ett upphand-lingsförfarande inte får avbrytas om inte sakliga skälföreligger. Det tycker jag är ganska viktigt att påpeka.Det har ofta - hur ofta är svårt att säga men alltförofta, kan man väl säga - förekommit att upphandlan-de enheter har "testat av" marknaden genom att startaett upphandlingsförfarande som sedan avbryts. På såsätt har ett antal leverantörer dragit på sig kostnaderutan att någon beställning har skett. Där är utredning-en ganska tydlig och säger att så får det inte vara,utan det ska föreligga sakliga skäl för att förfarandetska avbrytas.Det kan också nämnas, som jag sagt, attinom EU pågår ett omfattande arbete med upphand-lingsfrågor. Kommissionen har sagt att detta är ettarbete som ska prioriteras för den inre marknaden.Kommissionen har tyckt att reglerna för offentligupphandling bör göras enklare och mer flexibla ochanpassade efter förändringar som sker på marknaden.Amsterdamfördraget betonar också att miljöhän-syn ska integreras i alla gemenskapens politikområ-den; detta för att nå en hållbar utveckling på sikt.Kommissionen har i ett tolkningsmeddelande uttalatatt man vill utröna möjligheterna att ta miljöhänsynvid offentlig upphandling och att detsamma gällermöjligheten för små företag att närvara vid upphand-ling i högre grad än som är fallet.Fru talman! I betänkandet behandlas 20 motionersom väckts under allmänna motionstiden och som röroffentlig upphandling. Men eftersom ett omfattandeutredningsarbete just nu pågår - i mitt anförande harjag beskrivit vad det ungefärligen rör sig om - finnsdet inte någon anledning att föregripa detta utred-ningsarbete, anser vi från majoritetens sida. Därföravstyrks samtliga motioner.Till sist yrkar jag bifall till hemställan i betänkan-det i dess helhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 100 ():Fru talman! Som föregående talare här redogjordeför så pågår ett omfattande arbete på upphandlings-rättens område inom den europeiska gemenskapen.Men jag blir lite beklämd när man från majoritetenssida avstyrker det motionsyrkande i betänkandet somhandlar om ett tuffare agerande just när det gällermiljökriterier i samband med upphandling och somskulle göra att majoritet kunde peka medhela handen och säga: I förhandlingsarbetet och itolkningsarbetet är den svenska åsikten att miljökrite-rierna ska finnas med och att de ska vara tydliga ochanvändbara på ett helt annat sätt än . Jag måstesäga att det är väldigt synd att man släpper frågan pådet sättet.Anf. 101 ():Fru talman!