prot · GN0995 · 2000-04-11 00:00:00 — Men gör något åtbruksvärdessystemet. Det hastar, tror jag. Och tredi-mensionell fastighetsbildning är också väsentligt.Anf. 46 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan väl hålla med om att allmän-nyttan på en del håll i landet kanske är lite väl stor.När den är en helt dominerande aktör på marknadenmed av marknaden kanske den är lite förstor. är det ju en följd av en utveckling där indust-rier som etablerade sig på orterna ställde krav påkommunerna att de skulle bygga lägenheter till demsom skulle jobba i industrin. Och det var bara kom-munerna som tog det ansvaret. har industrierna påen del håll klappat igen, och då står kommunerna därmed en besvärlig och tung bostadsproblematik.Men i tillväxtregionerna, och jag talar då omStockholmsregionen och de andra tillväxtregionerna,är jag helt övertygad om att allmännyttan har en rollatt spela även i nyproduktionen. Och där är det ju iallmänhet ekonomiskt väldigt starka kommunalabostadsbolag som har muskler att vara med i nypro-duktionen. Då ska kommunerna använda det instru-ment som de har, ett bostadspolitiskt instrument, föratt vara en aktör för att kunna tillgodose kommun-medborgarnas behov av bostäder.Jag tror att det behövs en rad åtgärder. Det är inteen enstaka åtgärd som behövs för att vi ska kunna ökabostadsbyggandet från dessa 18 000-19 000 till25 000, utan det är en rad åtgärder som behövs. Destatliga bostadskrediterna behöver göras lite bättre -det statliga bostadskreditgarantisystemet - vilket vijust nu arbetar med. Även andra hinder behöver un-danröjas. Och det behövs framför allt, vilket jag tyck-er är väldigt glädjande, att vi är många som engageraross i bostadspolitiken och att vi gör det både somkommunalpolitiker och som rikspolitiker. Under detsenaste halvåret har jag sett ett nyvaknat bostadspoli-tiskt engagemang runtom i landet, och det i sig trorjag kan medverka till att vi får lite bättre skjuts påbostadsbyggandet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:303 omutsatta barn i SverigeAnf. 47 Statsrådet ():Fru talman! har ställt ett antalfrågor till socialministern om utsatta barns situation iSverige. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som ska svara på interpellationen.Livet kan i många avseenden vara orättvist - barnhar olika förutsättningar redan från början. Var barnetbor, vilka föräldrar det har, hur många andra stödjan-de vuxna som finns i dess närhet och hur familjensekonomi ser ut är några faktorer som spelar stor rollför barnets uppväxt. Föräldrarnas situation påverkar ihög grad barnet.Det krävs därför en aktiv politik från samhälletssida för att alla barn, oavsett förutsättningar, ska fåväxa upp och utvecklas under goda och trygga för-hållanden. Regeringen har under de senaste årenägnat stor kraft åt att åter få ett ekonomiskt utrymmeför att kunna prioritera kampen mot arbetslöshetenoch förbättringar för barn och barnfamiljer.Generell välfärd är det bästa sättet att hjälpa ocksåde mest utsatta barnen. Allmän förskola, rätt till barn-omsorg för barn till arbetslösa föräldrar och införan-det av maxtaxa inom barnomsorgen är centrala, pla-nerade åtgärder från regeringens sida som syftar tillatt förbättra barnens situation.En hög kvalitet och barnkompetens i basverksam-heterna är viktigt för att alla barn ska bli sedda och fåen trygg uppväxt. Det krävs också att det finns för-måga att ge barn, och deras familjer, det särskildastöd de behöver i form av kunnig socialtjänst, barn-psykiatri, familjerådgivning och specialiserad sjuk-vård. har ökat stats-bidragen till kommuner och landsting för att priorite-ra skola, vård och omsorg. Kommuner och landstinghar här ansvaret för att använda de ökade statsbidra-gen på ett klokt sätt. I de fall ett barn riskerar att farailla krävs att de olika verksamheterna samverkar, medbarnets bästa för ögonen, och att personal som möterbarn också fullgör sin anmälningsskyldighet. Denöversyn som kommittén mot barnmisshandel nu göravseende varje verksamhets behov av utvecklingsar-bete kommer också att komma andra problemområ-den till del.Arbetet med att genomföra barnkonventionenhandlar i hög grad om att sätta barnet i centrum. Allt-sedan ratificerade konventionen har ett nog-grant och systematiskt arbete bedrivits dels för attsprida och öka kunskapen om den, dels för att anpas-sa lagstiftningen till de krav konventionen ställer.Som exempel kan nämnas att både utlänningslagenoch socialtjänstlagen har tillförts ett uttalat barnpers-pektiv. Utgångspunkten i den av antagnastrategin för att förverkliga är attbarnets bästa ska sättas i främsta rummet vid allaåtgärder som rör barn och att barnperspektivet skagenomsyra alla beslut som rör barn.Arbetet med att utveckla barnperspektivet pågårockså för fullt på olika nivåer i samhället. Socialde-partementet driver, genom sin samordningsfunktionför barnkonventionsfrågor inom ,på för att barnperspektivet ska finnas med i alla rele-vanta beslut. har ett brett upp-drag att genomföra utbildningsinsatser och utvecklametoder och verktyg för genom-förande. Kommuner och landsting kan få hjälp medatt utveckla barnperspektivet genom detta arbete.Barnombudsmannen bedriver också ett utvecklings-arbete tillsammans med ett antal försöksmyndigheternär det gäller att få fram modeller för hur barnkon-sekvensanalyser kan göras. Detta arbete kommer påsikt att komma kommuner och landsting till del.Alla verksamheter som möter barn har ett ansvarför att utveckla sitt barnperspektiv. När det gällerbarn i flyktingsituationen pågår det sedan en lång tidtillbaka ett aktivt arbete för att stärka barnets roll iasylprocessen. Detta kommer bl.a. till uttryck genomatt och i sinabeslut redovisar de avvägningar som har gjorts utifrånhänsynen till barnets bästa. För kriminalvårdens delhandlar det bl.a. om att förbättra besöksmöjligheternagenom att göra miljön på anstalterna barnvänligaresamt att erbjuda de intagna föräldrautbildning somstärker dem i deras föräldraroll. För att stimulerasådana insatser har särskilda medel öronmärkts ikriminalvårdens budget för år 2000.Regeringen avser att lämna en skrivelse tillriksdagen med en redovisning av vilka åtgärder somhar vidtagits inom barnområdet under de senaste årenoch även ange färdriktningen för framtiden.Avslutningsvis vill jag lyfta fram den viktiga rollsom det sociala nätverket och det frivilliga socialaarbetet spelar, exempelvis när ett barn har drabbats avsorg. Insatser från olika frivilligorganisationer ochreligiösa församlingar utgör ett värdefullt komple-ment till myndigheternas insatser, vilket inte minsterfarenheterna från brandkatastrofen i visar.Det finns många goda krafter som kan samverka närdet gäller att på bästa sätt söka tillgodose de icke-materiella behoven.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka IngelaThalén för svaret som jag tycker är en bra redovis-ning när det gäller barnen, men jag skulle kanske havelat ha lite mer konkreta svar på en del frågor.Jag vill börja med att understryka att det enligtFN:s barnkonvention handlar om barn upp till 18 år.Det är alltså ganska många samhällsmedborgare.Vi hör väl alla ibland orden de glömda barnen.Jag har också i min interpellation beskrivit att detegentligen inte finns några glömda barn. Barnen träf-far barnsköterskan och läkaren på barnavårdscentra-len, personalen i förskolan och skolan, osv. Dethandlar i stället om att vi som vuxna måste se dessabarn.Det finns naturligtvis många orsaker till att barnkan ha det särskilt svårt. Det går inte att separera det ien sådan här debatt. Men det finns väldigt mångaorsaker.Antalet anmälda misshandelsbrott mot barn har faktiskt fem-dubblats. Anmälningarna om brott mot barn har fyrdubblats, och det tycker jag är oer-hört allvarligt.I skolan och förskolan finns det ju möjlighet förföräldrar att vara med, och det tycker jag är så oerhörtviktigt. Och jag tror att det ökar kvaliteten och trygg-heten för barnen. Men det är ju i regel föräldrarna i defamiljer som har det bra och där barnen mår bra somengagerar sig.Vi har väl ännu inte hittat någon riktigt bra metodatt få kontakt med de andra föräldrarna, som vi kan-ske egentligen är mest intresserade av. Föräldrarnasdelaktighet i barnens skolgång och i förskolan är enriktigt bra kvalitetsutvecklare. Jag höll nästan på attsäga att man ibland t.o.m. skulle behöva skriva införäldrarna i skolan.När det gäller barn som drabbas av sorg tror jagatt vi i vårt land i alltför hög grad har sett till detmateriella och trygghetssystem mer än till det per-sonliga. För ett barn som t.ex. förlorar en förälderkanske stödet av personlig karaktär borde vara natur-ligare än att tala om någon överförmyndare som skabevaka de ekonomiska intressena. Jag vill ställa frå-gan till om hon delar det synsättet.Jag har också ställt en fråga om den långa hand-läggningstiden för asylsökande, och då i synnerhetbarn. Det är ofta fallet att den är tre . Vi vet attett barn har lättare att acklimatisera sig till ett landskultur och därför rotar sig snabbare. Jag vill fråga omIngela delar uppfattningen att bör varaden längsta tid som något barn ska behöva vänta.Jag är glad för man har avsatt pengar för barntill föräldrar som är på öka möjligheter-na för föräldrar och barn att vara tillsammans. Det ärviktigt att vi inser att även en kriminell förälder ärälskad av sitt barn, och en kriminell förälder älskarsitt barn.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Vi är helt överens om att även omkanske inte ungdomarna själva skulle vilja betraktasig som barn så måste vi i det här sammanhanget setill hela perioden från 0 till , och det gör vi ock-så. Sedan blir det lite olika diskussioner beroende påom man riktar in sig på de allra yngsta barnen, barneni den yngre skolåldern eller tonåringarna.En annan sak som jag vill understryka är att det ärviktigt att inte sätta grupper mot varandra, dvs. att vien period diskuterar barn som är utsatta för över-grepp, nästa period diskuterar barn som gömmer sig,och sedan diskuterar barn som drabbats av någotannat. Vi måste se till individen.Där tror jag att och jag är helt över-ens.Jag nämner detta därför att vi ofta utvecklar me-toder av olika karaktärer. Vi kan se de metoderna somnyttiga också när vi diskuterar andra typer av riskom-råden. I mitt svar pekar jag just på viktig metodut-veckling som går att använda på många olika områ-den.När det gäller barn som har blivit föremål förmisshandel - eller i varje fall anmälda misshandels-fall - har vi en kommitté som kommer med sittförsta betänkande. Jag vet att den arbetar mycketintensivt och går igenom de olika områden väldigtnoggrant.Vi är helt överens om den ytterligare punkt somChatrine tar upp som handlar om föräldraen-gagemang. De allra flesta föräldrar är väldigt engage-rade. De kommer på föräldramöten, och de deltar iföräldragrupper redan på barnavårdscentraler. Sedanfinns de grupper som man skulle vilja nå men somman inte får tag på.Jag ska inte ta upp tid med att räkna upp alltförmånga exempel. Men det finns faktiskt exempel inteminst runtom i våra skolor där man tar vara på enga-gerade föräldrar. Det sker inte minst genom olikafrivilligorganisationer. Jag kan där nämna att Ver-dandi har föräldraträffar och når därigenom grupperav föräldrar. Kulturföreningar inom vissa språkområ-den har föräldramöten och når på det sättet andraföräldrar. På så sätt får skolans personal bra kontaktmed föräldrarna för att diskutera barnens uppväxt ochsituation i allmänhet.När det gäller barn som drabbas av sorg kanskeinte man ska ställa dessa saker mot varandra. Där-emot är det alldeles riktigt att barn behöver en per-sonlig relation. tror jag att vi av några katastroferhar lärt oss en del i om på vilket sätt vi gerpersonligt stöd både till barn och vuxna när det gälleratt hantera sorgearbetet. Men vi kan säkert göramycket mer. Jag tror att man också här genom me-todutveckling kan stödja den personal som finnsnaturligen runt barnen i skolan, på barnavårdcentralereller för all del andra vuxna i föreningsliv och frivil-ligverksamhet som spelar en roll, inte minst inom dekyrkliga organisationerna.När det gäller asylansökningstiderna är den in-formation jag har att handläggningstiden för förstabeslutet i genomsnitt är för barn utanvårdnadshavare och sex och en halv månad för barn ifamilj. Sedan är det klart att man har rättighet att fåsin sak prövad, och kanske inte bara en gång utanflera gånger. Då finns det naturligtvis risk för att detdrar ut . Jag tycker att det är viktigt att hålla isär just detta. När det gäller det första beslutet är mani dag nere i hanterbara tider, om man kan kalla det så.Anf. 50 ():Fru talman! Jag delar synen att vi ska se utifrånbarns perspektiv och behov och inte ha likriktademönster. Det går det inte att ha. I svaranger hon allmän förskola, rätt till barnomsorg förbarn till arbetslösa föräldrar och införande av max-taxa inom barnomsorgen som centrala begrepp.Ingela vet att vi inte delar den synen attmaxtaxa och en fyrkantig barnomsorgslösning är detbästa för alla barn. Jag tror fortfarande att varje familjsjälv ska få besluta mer om hur man vill ordna det förbarnen. Det kan hända att det finns barn som skullebehöva mer tid med föräldrarna, speciellt under deallra första åren.Jag kan också konstatera att man under senare århar satsat mer på barnfamiljerna. Men låt oss titta pådem som har det allra svårast, de som är socialbi-dragstagare. Vi vet att antalet socialbidragstagarekanske inte är fler, men de har socialbidrag underlängre tid. Barnbidraget på har inte förstärktderas ekonomi. De har fått det reducerat från sittsocialbidrag. Det är synd att inte den ökningen kom-mer de familjer till godo som har det sämst ekono-miskt och är i den svåraste situationen.Det är oerhört viktigt att de som arbetar inombarnomsorgen har kompetens. Jag tror att det blirviktigare och viktigare. Det gäller inte minst att utbil-da för att förstå signaler. Vi vet att det finns barn tillt.ex. missbrukande föräldrar som spelar ett oerhörtbra spel, eftersom de inte vill att deras föräldrar skaråka illa ut. Många av dem blir lustigkurrarna i sko-lan, och de tilldrar sig mycket uppmärksamhet.En del av barnen utvecklar en situation hemmadär de blir föräldrar till sina egna föräldrar för attomhulda dem och inte behöva skämmas inför kam-rater och lärare. Där tror jag att det är jätteviktigt attalla som arbetar inom skolan har en kunskap. Detgäller inte i första hand vad barn säger utan vad dettakan tolkas som. Det är likadant som inom sjukvården.Vi behöver vara utbildade för att se en patient sominte själv kan säga hur det känns. Jag vill lyfta framdetta som oerhört viktigt.Jag vill ställa en konkret fråga till. Jag delarIngela åsikt att vi ska införliva barnkonven-tionen. Men det är synd att det har varit så trögt. Därär vi nog alla medskyldiga, inte minst ute i kommuneroch landsting där det inte fått genomslag. Kommerdet någon barnbilaga med i statsbudgeten? Jaghar saknat den. Om vi inom och regeringenlyfter fram en barnbilaga i varje statsbudget skulle vigöra den stora grupp som barnen utgör, och som ärvår framtid, en väldigt stor tjänst.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Det finns mycket att kommentera. Jagbehöver inte ta upp det vi är överens om. Jag behöverkanske inte heller ta upp det vi är oeniga om. Det ärganska klart när det gäller på vilket sätt vi ska utfor-ma de ekonomiska förutsättningarna för barnfamiljer.Där har vi olika politiska vägar, även om jag ärövertygad om att vi är helt överens om att målet förvår politik ska vara att ge föräldrar och barn trygghetunder barnens uppväxt. Det är väldigt viktigt.Så till den konkreta frågan om en barnbilaga. Detvi gör nu är att komma med en barnskrivelse undervåren. Sedan är det vår ambition att komma med enordentlig barnbilaga. Jag är inte riktigt säker på att vimäktar med det . Vi kommer med enordentlig barnskrivelse som en uppföljning av arbetet.Men vi är överens om att en barnbilaga är ett bra sättatt tydliggöra utvecklingen när det gäller barnens rätti samhället.När det gäller barnens signaler är vi också över-ens. Jag vill bara kort säga att Kommittén mot barn-misshandel har som ett av sina uppdrag att beskrivadetta och att lyfta upp på vilket sätt man ska metodut-veckla och sprida kunskap om att tolka, precis somChatrine säger, inte det barnen säger utan detde ger uttryck för genom sitt sätt att vara och genomsitt språk.Anf. 52 ():Fru talman! Jag ser att tiden har gått, men jag villändå ställa en avslutande fråga till får redovisningar av hur mycket tid vi vuxnager våra barn . Man gör mätningar av det pånågot klurigt sätt. Hur man gör vet jag inte.Vi är alla överens om att vi vuxna behöver ge mertid åt barnen. Det antal minuter vi har för våra barnvarje dag har tyvärr gått ned. TV-tittandet ökar, ochdet finns ett enormt behov hos barnen att få kontaktmed, säger jag, vuxna. Jag tror att det främst gällerföräldrarna, men jag säger vuxna.Barngrupperna på olika barnomsorgsverksamheterhar ju ökat. Jag tror att de allra flesta barn klarar avatt ha lite fler barn i sin barngrupp. Det tror jag. Demest utsatta barnen kanske har svårare med det. Menom det finns fler vuxna tror jag ändå att det blir tryg-gare.Då vill jag ställa den sista frågan: Har statsrådetfunderat på hur vi skulle kunna lägga fram förslag såatt man ger mer utrymme för att barn får tid medvuxna?Det fanns en kampanj där dethette: Barn är mjuka, bilar är hårda. Jag skulle viljaha en sådan kampanj igen, så att vi förstår att det vigör för våra barn är så oerhört viktigt. Det är enmycket god investering för framtiden.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Om man ser över en längre period,t.ex. över min livsperiod, så hade jag mer tid för minabarn trots heltidsarbete än vad min mor hade för osspå grund av hennes heltidsarbete. Jag kan se på minabarn att de har lite mer tid för sina barn än vad jaghade för mina. I meningen relationen förvärvsarbete,yrkesarbete och barn har naturligtvis utvecklingen åträtt håll.Då pekar på en annan sak. Tidenkanske ägnas åt andra saker än åt att skapasammanhållning och gemenskap med barnen därföratt det är så mycket annat som tränger på. Jag ska inteutveckla det mer än så. Men det finns en stressandesituation för unga familjer som gör att mankanske inte kan utnyttja den tid man ändå har till-sammans med barnen på ett sätt som gör att både barnoch vuxna mår bra.I den konkreta frågan är det min uppfattning att deresurser som kommunerna nu har bör användas tillhöja kvaliteten genom att forma mindre grupper. Jagtycker inte att man ska sätta något fixt antal barn. Detvarierar beroende på tid och beroende på hur det serut i övrigt. Men man ska stärka kvaliteten genom attha färre barn i grupperna och därmed mer vuxentidför barnen.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Anmälan om uppteckningar vid EU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde in-kommit.11 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkanden /2000:FiU19,FiU18 och betänkande 1999/2000:BoU8Konstitutionsutskottets betänkanden1999/2000:KU15, KU18 och betänkande 1999/2000:JuU14Socialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU10Trafikutskottets betänkande 1999/2000:TU812 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1999/2000:66 Villkoren förjärnvägstrafiken på den fasta förbindelsen överÖresund m.m.1999/2000:T16 av m.fl. (m)1999/2000:T17 av m.fl. (kd)1999/2000:T18 av m.fl. (m, kd)1999/2000:T19 av m.fl. (c)1999/2000:T20 av och ()med anledning av prop. 1999/2000:68 Vissa skolfrå-gor1999/2000:Ub17 av m.fl. (m)1999/2000:Ub18 av m.fl. (fp)1999/2000:Ub19 av ()1999/2000:Ub20 av m.fl. (v)1999/2000:Ub21 av m.fl. (c)1999/2000:Ub22 av m.fl. (kd)med anledning av prop. 1999/2000:71 Vissa organi-sationsfrågor inom näringspolitiken1999/2000:N27 av m.fl. (fp)1999/2000:N28 av Per m.fl. (m)1999/2000:N29 av m.fl. (kd)1999/2000:N30 av ()1999/2000:N31 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1999/2000:73 Jaktens villkor1999/2000:MJ23 av och ()1999/2000:MJ24 av och LennartKollmats (fp)1999/2000:MJ25 av ()1999/2000:MJ26 av m.fl. (kd)1999/2000:MJ27 av och ()1999/2000:MJ28 av och (v)1999/2000:MJ29 av ()1999/2000:MJ30 av ()1999/2000:MJ31 av m.fl. (c)1999/2000:MJ32 av och Per-RichardMolén (m)1999/2000:MJ33 av m.fl. (s)1999/2000:MJ34 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:76 Lag om märk-ning och registrering av hundar1999/2000:MJ16 av Tom ()1999/2000:MJ17 av de ()1999/2000:MJ18 av ()1999/2000:MJ19 av m. fl. (kd)1999/2000:MJ20 av och LennartKollmats (fp)1999/2000:MJ21 av m.fl. (c)1999/2000:MJ22 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:81 Forskning förframtiden - en ny organisation för forskningsfi-nansiering1999/2000:Ub23 av ()1999/2000:Ub24 av m.fl. (m)1999/2000:Ub25 av m.fl. (m)1999/2000:Ub26 av m.fl. (fp)1999/2000:Ub27 av m.fl. (c)1999/2000:Ub28 av m.fl. (kd)1999/2000:Ub29 av Per m.fl. (s)1999/2000:Ub30 av och ()med anledning av prop. 1999/2000:89 Lag om kon-sumentskydd vid distansavtal och hemförsälj-ningsavtal1999/2000:L19 av och ()1999/2000:L20 av och ()1999/2000:L21 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:91 Efterlevande-pensioner och efterlevandestöd till barn1999/2000:Sf19 av ()1999/2000:Sf20 av m.fl. (c)1999/2000:Sf21 av m.fl. (m, kd, fp)1999/2000:Sf22 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1999/2000:95 Vissa social-försäkringsfrågor1999/2000:Sf23 av m.fl. (m)1999/2000:Sf24 av . (kd)med anledning av prop. 1999/2000:97 Vissa organi-satoriska frågor inom Försvarsmakten, m.m.1999/2000:Fö38 av ()1999/2000:Fö39 av de ()1999/2000:Fö40 av m. fl. (s)1999/2000:Fö41 av m. fl. (m)1999/2000:Fö42 av m. fl. (kd)1999/2000:Fö43 av ()1999/2000:Fö44 av ()1999/2000:Fö45 av ()betänkande1999/2000:BoU9 Egenskapskrav på byggnader13 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 april1999/2000:344 av () till kulturmi-nister och porrindustri1999/2000:345 av () till utrikesmi-nister /2000:346 av () till socialminister för barn i familjevåldssituationer1999/2000:347 av () till socialmi-nister /2000:348 av () till jordbruksmi-nister redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 april.14 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 7 april1999/2000:804 av () till jordbruksmi-nister efter laxden 10 april1999/2000:805 av () till statsrådetLeif PagrotskyEU:s kosmetikadirektiv1999/2000:806 av () till utrikesmi-nister insatser mot svälten på horn1999/2000:807 av () till utrikesmi-nister mellan och Etiopien1999/2000:808 av () till statsrådetMona SahlinUMTS-licenser1999/2000:809 av () till närings-minister genom Sala1999/2000:810 av () till försvars-minister /2000:811 av () till socialmini-ster assistent1999/2000:812 av () till justitie-minister /2000:813 av () till justitieminis-ter av telefonsamtal och datagrafik i EuropaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 18 april.15 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 11 april1999/2000:770 av () till för-svarsminister 100 officerare1999/2000:782 av () till försvarsminis-ter helikoptrar1999/2000:796 av () till social-minister om samrådsplikt1999/2000:797 av Skånberg (kd) till socialmini-ster till barn i HollandSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 18 april.16 § Kammaren åtskildes kl. 16.35.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdes börjant.o.m. 6 § anf. 23 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.