prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — Jag anser inte att kom-munerna ska bedriva fördelningspolitik - det skastaten göra.Jag anser att bör agera i frågan. Vi här iriksdagen ska naturligtvis respektera kommunernassjälvstyre, men vi måste också vara de som tar detövergripande ansvaret för att medborgarna behandlasnågorlunda rättvist i hela landet.En statlig utredning om att bo tryggt och betalarätt låter bra. Den har föreslagit ett maxtak på 1 200kr inom äldreomsorgen, och att man harkvar ett förbehållsbelopp på minst 3 900 kr.Socialstyrelsen har också uppmärksammat fråganoch i en utredning lyft fram den.Vi undrar nu: Vad kommer regeringen att göra ifrågan?Jag vill fråga socialministern om detta diskuteras ibudgetförhandlingarna. Finns maxtaxa i äldreomsor-gen med i de pågående budgetförhandlingarna medVänsterpartiet och ?Går det inte att säga om ett förslag är på gång föresommaren?Anf. 120 ():Herr talman! Jag gick upp i den här debatten ock-så.I svaret som socialministern ger talar han om vadhan bekymrar sig för, nämligen att de befintliga reg-lerna i socialtjänstlagen avseende förbehållsbeloppoch make eller makas ekonomiska situation inte till-lämpas i många av landets kommuner.Jag har en fråga till socialministern, som han gär-na får ta med sig. Jag vet att detta kanske inte riktigtingår i den här interpellationsdebatten. Men det ingåri Bo tryggt - betala rätt. Det gäller de funktionshind-rade.Förtidspensionärer får högre pension än ålder-spensionärer därför att de unga har högre levnadsom-kostnader än de äldre. Det högre beloppet kommerfrån statskassan. De flesta kommuner gör ingen skill-nad på äldre och yngre när de bestämmer taxor. Heltlagligt kan alltså en kommun tillgodogöra sig dethögre beloppet som staten betalar ut till de unga.Socialministern får gärna ge sin syn på saken -jag är tacksam om jag kan få svar. Om inte, kan soci-alministern ta detta med sig. Hur man beräknar taxor-na är nämligen en väldigt viktig fråga för de funk-tionshindrade.Anf. 121 Socialminister ():Herr talman! Det är en smula lustfyllt att få tvåfrågor. Den ena handlar om vad som står i budgetensom ska presenteras och den andra omden proposition som vi har sagt ska komma underåret, kommer före sommaren.Jag tänker inte berätta vad som kommer i vårpro-positionen . Men det hoppas jag att vi skafå möjlighet att informera om under sed-vanliga former. Såvitt jag förstår kommer den attinnehålla ganska mycket på det sociala området, ochdet kommer också, såvitt jag förstår, att vara enmycket ambitiös budget för att hävda väl-färd i framtiden.När det gäller frågan om när propositionen medanledning av utredningen kommer, kan jag inte gebesked om det . Det pågår ett beredningsarbete.Det som jag emellertid skulle vilja uppmärksam-ma på är följande problemställning. I vilka frågor skastaten ta över kommunernas ansvar? Om staten taröver kommunernas ansvar, ska vi då också ta överfinansieringsansvaret? Det är den viktiga och grund-läggande frågan. Om vi har en demokratioch tycker att det är ett värde i den kommunala de-mokratin, måste det innebära att vi ska kunna vändaoss till kommunalpolitikerna och säga att de ska tasitt ansvar och införa ett avgiftssystem som är rättvistoch överskådligt och som inte innebär att människorkänner otrygghet när de är i behov av vård eller om-sorg.Diskussionen nu handlar om i vilken mån vi skareglera kommunernas avgifter. Då finns det tre alter-nativ. Om fattar ett beslut om att bestämmavilka avgifter som ska tas ut, har man sannolikt enskyldighet att kompensera kommunerna, eftersomkommunerna då kan hävda att staten tar över ansva-ret. Om man inte kompenserar kommunerna får vibestämma oss för att den kommunala verksamhetenoch den kommunala demokratin blir beskuren påytterligare ett område. Nästa möjlighet är, vilket jaghar sagt, att vi överväger att hitta en form där mananger en norm och i stället hittar en möjlighet attstimulera kommunerna. Det är möjligt att det är enframkomlig väg.Vilken av de här tre vägarna vi kommer att väljahar vi inte tagit ställning till. Det redovisar vi närpropositionen kommer.Anf. 122 ():Herr talman! Jag tror att det är oerhört viktigt attregeringen ser över pensionärernas hela situation.Många har det bra, men många har också mycketsvårt att få ekonomin att gå ihop. När de äldre behö-ver vård och hjälp sliter många med frågan om det.ex. ska sälja huset eller inte. Vad är bäst för att detska bli lite pengar över? På vissa håll när man beräk-nar avgifterna lägger man t.ex. taxeringsvärdet påhuset uppe på inkomsten. För att en del inte ska få förhöga avgifter rekommenderas de att sälja huset. Menhar man sedan för mycket kapital kan man skinnas pådet också. Hur pensionären än vänder och vrider sighar man på något sätt hamnat i klistret.Många som har det lilla förbehållsbeloppet kvaroch lever knappt kring socialbidragsnormen har detväldigt svårt. De får fundera på om de har råd att ta utsin medicin, gå till doktorn, gå till tandläkaren ellerkanske, som någon berättade, om de har råd att köpaen födelsedagspresent till barnbarnet. Det är mångapensionärer som har det mycket svårt på äldre dagar.Jag tror att regeringen har mycket kvar att göra för attvåra pensionärer ska kunna känna sig trygga i Sveri-ge.Om vi diskuterar kommunernas ekonomiska situ-ation, innebär ett maxtak förstås minskade intäkter förmånga kommuner. Kommunerna har ett självstyresom ska respekteras. Det är viktigt. Det håller jagmed om.I är taxorna inte onormalt höga.De här taxorna står egentligen inte för så stora in-komster till kommunerna. De står för av kost-naden i äldreomsorgen. Men de 10 miljoner nettosom man skulle förlora i på ettmaxtak är kanske de 10 miljoner som kan användastill att förbättra kvaliteten i äldreomsorgen. Siffrorpekar på att kommunsektorn kommer att förlora un-gefär i intäkter enligt det härförslaget. Man har pratat om att kompensera demmed 140 miljoner. Men det räcker förmodligen inte.En del kommuner klarar det kanske, men många gördet inte. Vi har ju många som står i tur på kom-munakuten.I en intervju har socialministern sagt att han kantänka sig ett stimulansbidrag till kommunerna. Jaghar frågat hur det här skulle kunna se ut. Min fråga är:Kan socialministern här ge ett svar på hurkommunernas incitament skulle kunna se ut? Finnsdet någon antydning som socialministern skulle kun-na ge på hur det skulle kunna se ut?Anf. 123 Socialminister ():Herr talman! Nej, det kan jag inte av ett mycketenkelt skäl, nämligen att vi håller på att bereda frå-gan.Jag tycker att det är ganska viktigt att också i denoffentliga debatten försöka redovisa vilka avvägning-ar vi står inför. Jag tycker att det är besvärande att vi ialltfler frågor drar det kommunala ansvaret hit till dethär huset. Om de politiska partierna i en kommun intesköter sig eller inte uppträder på ett sätt som vi kantycka är rimligt från olika utgångspunkter, är vi be-redda att dra ansvaret in till riksdagen.Jag tror att det är allvarligt. Jag tror att det är en all-varlig utveckling. Om vi på område efter område taröver ansvaret och reglerar verksamheten, blir vi ocksåskyldiga att faktiskt finansiera verksamheten, ochdärmed minskar utrymmet för den kommunala demo-kratin.En anständig äldrepolitik och ett anständigt av-giftssystem - och det rör faktiskt inte bara de äldreutan även de funktionshindrade, vilket är ett viktigtpåpekande - är rimligtvis en fråga för fullmäktigeför-samling efter fullmäktigeförsamling. Det är där manska utkräva ansvaret.I och med att vi har fört diskussionen på det härsättet - och jag säger inte att det beror på det ena ellerandra politiska partiet, utan det finns en tendens att visnabbt lyfter in frågorna i - betyderdet också att väldigt många människor som är enga-gerade i detta mycket snabbt säger att det blir riksda-gens ansvar. Sedan blir vi skyldiga ett svar. Vad görvi för att se till att inte kommunen x eller kommuneny tar ut fel avgifter? Sedan bestämmer vi oss för attdet ska vi göra någonting åt.Utredningen talar om förlorade intäkter på 600miljoner. Sannolikt är de förlorade intäkterna runt 1miljard, eller kanske rentav ännu mer. Om vi skullebestämma oss för att tvinga samtliga kommuner attgöra detta, kräver med all rätt attstaten i så fall tar hela det ekonomiska ansvaret. Detär möjligt att det skulle kunna finnas ett sådant ut-rymme , men det principiella problemetblir att vi därmed tar över hela ansvaret. Jag har sagtatt det vore bättre att försöka stimulera kommunernaoch betona att det är kommunernas ansvar. Så harman gjort i andra avgiftssammanhang tidigare, t.ex.när det gällde dagisavgifter . Det gäller atthitta en väg och ange en vilja från sidasamt att också ge en stimulans till de kommuner somväljer den här vägen. Det skulle vara ett sätt att be-hålla det kommunala ansvaret och ändå peka ut attdet finns ett nationellt intresse av att man går i en vissriktning. De kommuner som inte vill detta av ett ellerannat skäl, som tycker att en annan avgiftssättning ärrimligare efter sin utgångspunkt, får göra det valet.Men än en gång, detta är en fråga för en beredningsom pågår. Vi ska återkomma. Då kanvi ge detaljer och tala om mer precist hur vi tänker gåtill väga.Anf. 124 ():Herr talman! Jag skulle vilja poängtera att vikristdemokrater hellre ser ett maxtak i äldreomsorgenän en maxtaxa i barnomsorgen. Vi tror att det är enriktig prioritering.När det gäller detta att vi klampar in på kommu-nernas självstyre finns det en viktig rågång som vimåste hålla. Mycket handlar om att kommunerna haftett svårt ekonomiskt läge. Vi har svårt att finansieraäldreomsorgen. Här har vi nog också mycket att fun-dera över framöver. Hur ska vi kunna finansiera äld-reomsorgen ?Jag tror inte att det var många kommuner som för-stod hur stor andel sjukvård man skulle behöva ikommunernas verksamhet. I ädelreformen pratademan om att man skulle ta hem patienterna. Det varbara vanlig äldreomsorg i boendet. Man tappade heltbort den sjukvårdande delen. Det är tung sjukvårdsom många av våra kommuner bedriver . Det ärinte rimligt att vi inte tittar på hur det ska kunna fi-nansieras. Läkarbemanningen är under all kritik. Detfinns alldeles för få läkare och för få geriatriker inomäldreomsorgen.Jag tror att vi har mycket att göra i det här avse-endet. Och vi bör på riksdagsnivå driva frågorna omden framtida finansieringen av äldreomsorgen och omhur kommunerna ska klara det här utan att behövaskinna pensionärerna. Det här tycker jag är en viktigfråga. Fördelningspolitiken ska skötas härifrån ochinte ute i kommunerna. Där måste det finnas ett rätt-vist system.Anf. 125 ():Herr talman! Det är bra att socialministern påpe-kar det här med det kommunala självstyret. Vi hållermed helt och fullt om det. Och, precis som DesiréePethrus säger, ska fördelningspolitikenskötas här uppifrån.Men när det gäller de funktionshindrade och LSStycker jag ändå att det är uppgift att följaupp hur lagen följs i kommunerna. Man har de funk-tionshindrade i de speciella boendeformerna. Dethandlar om hur man beräknar hyran. Det är inte en-bart en angelägenhet utan även en angelä-genhet för oss att se hur man beräknar de gemen-samma utrymmena. Är de en del av omvårdnaden?Man beräknar nämligen inte bara hyran på bostads-delen utan också på andra utrymmen. Det är sådantsom vi måste se på.Sedan är det detta med det kommunala självstyret.Man pratar om maxtaxa i barnomsorgen och sådant.Regeringen initierar ändå mycket av det här och läg-ger det på kommunerna i stället för att ge de medelsom de behöver för att det ska kunna bli en bra äldre-politik.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1999/2000:276 ombilskrotningsdirektivetAnf. 126 Miljöminister ():Herr talman! har frågat nä-ringsministern vad han avser att göra för att retroakti-viteten i bilskrotningsdirektivet inte drabbar desvenska producenterna i större utsträckning än deövriga europeiska samt vad han avser att göra för attbilskrotningsmarknaden samt andrahandsmarknadenav reservdelar inte förstörs genom direktivet. Arbets-fördelningen inom regeringen är sådan att det är jagsom ska besvara frågan.Direktivförslaget om uttjänta fordon har behand-lats i rådet och parlamentet sedan i augusti 1998.Sverige stod bakom den gemensamma ståndpunkt omdirektivförslaget som antogs i rådet . Iförslaget finns bl.a. regler om kostnadsfri inlämningav uttjänta fordon. Producenterna ska stå för alla elleren betydande del av kostnaderna för genomförandetav denna åtgärd. Detta gäller för nyabilar, och för samtliga bilar.Under hösten 1999 behandlades direktivförslaget iparlamentet. Parlamentet har lagt fram ett antal änd-ringsförslag bl.a. avseende bestämmelserna om pro-ducentansvar. Direktivet kan antas slutligt först dårådet och parlamentet är överens i frågan. Förmodli-gen kommer detta att ske via ett s.k. förlikningsförfa-rande. Det är därför inte möjligt att redogöra förden slutgiltiga utformningen av direktivet.Jag vill i detta sammanhang klargöra hur dagenssvenska regler på området fungerar. Vi har i Sverigeett producentansvar för bilar sedan januari 1998.Producentansvaret innebär bl.a. att producenternaåläggs ett ekonomiskt ansvar för omhändertagande avbilar som registreras fr.o.m. . Närbilarna skrotas ska producenten se till att material ochkomponenter från bilarna återanvänds, återvinns ellertas om hand på ett annat miljömässigt godtagbart sätt.Enligt säger sig bilproducenter-na arbeta hårt för att uppfylla sitt producentansvar.Ett nytt materialbolag - BIL Producentansvar SverigeAB - har bildats för att administrera verksamheten.Den 1 juni kommer att till rege-ringen redovisa hur producenterna har nått upp till denivåer för återanvändning och återvinning som angesi förordningen om producentansvar.Därutöver har vi i en bilskrot-ningsfond till vilken det betalas en avgift. Dennaavgift finansierar en premie som betalas ut till biläga-ren vid skrotning av bilen. I praktiken kvittas premienmot kostnaderna för omhändertagandet. Detta gäller alla bilar.Stora delar av direktivförslaget överensstämmermed den svenska lagstiftningen på området. Vi harvisserligen inget ekonomiskt ansvar för bilar registre-rade , men för dessa har vi en bilskrotning-spremie som täcker delar av skrotningskostna-den.När det gäller åldern på den svenska bilparkenkan jag konstatera att det stämmer att den genom-snittliga åldern på den svenska bilparken har varit ochfortfarande är hög. Men vi kan se en nedgång avsnittåldern. Denna kan förklaras av den ökade nybils-försäljningen.Jag anser att ett producentansvar på såväl natio-nell nivå som EU-nivå bör vara så utformat att deterbjuder möjligheter till sund konkurrens. Vid infö-randet av producentansvar för bilar i ansågregeringen att möjligheterna till konkurrens om ut-tjänta bilar inte får hämmas av regleringen av produ-centernas ansvar. Detta förhållande ändras inte vidinförande av producentansvar på europeisk nivå. Närdet gäller andrahandsmarknaden för reservdelar såsyftar ju direktivet till att främja återanvändning,materialåtervinning och återvinning av fordon ochderas komponenter. En ökad återanvändning gynnarnaturligtvis en andrahandsmarknad för reservdelar.Anf. 127 ():Herr talman! Det känns lite egendomligt men kan-ske också lite fascinerande att i nio påkvällen diskutera någonting som heter EU:s bilskrot-ningsdirektiv. Sådant är livet emellanåt. Jag hoppadesgivetvis att svaret och diskussionen skulle kunnakomma vid ett något lämpligare eller tidigare tillfällepå dagen.Jag vill tacka miljöministern för ett mycket fylligtsvar. Jag kan konstatera att vi har en ganska storsamsyn i den här frågan. Det finns egentligen ingenstörre anledning att ta upp tiden för en längre diskus-sion. Men det kanske ändå finns motiv för att under-stryka att det för del är angeläget att med-lemsstaterna inom ramen för EU får rätt att självabesluta hur återvinning och skrotning ska genomfö-ras. Det finns ju stora lokala och regionala skillnadermellan EU:s länder och olika strukturer när det gällerhandel med begagnade bildelar och hantering avskrotade bilar. Det tycker jag att man ska ta hänsyntill.Samtidigt bör man givetvis vara medveten om attden här förändringen och det här direktivet, som i sigär ett led i en förbättrad miljö, leder till att de som ärverksamma som bildemonterare kommer att minska iantal. De som sedan återstår kommer av naturligaskäl att tvingas till en hel del investeringar för att tatill vara olja, krockkuddar och mycket annat somkräver viss hänsyn och försiktighet. När det blir ensituation med färre bildemonterare tror jag att det kanvara av ganska stort värde om man från regeringenssida vid den här omställningen kan medverka till -jag tänker inte på bidrag eller något sådant - att dekan utveckla någon form av Internetsystem. Då harman som konsument möjlighet att på en andrahands-marknad, via Internet, komma i kontakt med en bil-demonterare som kan tillhandahålla just den pryl somman behöver för att rusta upp sin bil. Det här är nogmera angeläget i och med att jag har en känsla av attdet kanske är mest i inlandet som bildemonterarnakommer att försvinna. De flesta kommer att finnas ide mera expansiva storstadsregionerna.En annan fråga gäller retroaktiviteten. Den berör-des relativt marginellt i svaret. Det må så vara. Mankanske löser det här lite grann med de konkurrensla-gar som finns.Det finns anledning att titta lite grann på Bilskrot-ningsfonden. Man har samlat på sig rätt mycketpengar . Det finns en bilskrotnings-fond på som harstått utan någon form av ränteintäkter. Jag tycker trotsallt att det är lite stötande att staten ska tjäna pengarpå en bilskrotningsfond som ändå ska lösa en lång radproblem med bilskrot både ute i naturen och liteöverallt.Därmed vill jag än en gång tacka miljöministernför det här svaret.Anf. 128 Miljöminister ():Herr talman! Jag känner inte heller något påträng-ande behov av att förlänga debatten mer än nödvän-digt. Men jag vill ändå säga några saker med anled-ning av inlägg.För det första får vi inte glömma att det här är ettstort och viktigt miljöproblem. Vi har hanterat det påett, som jag tycker, ganska bra och smidigt sätt i Sve-rige. I skrotas 9 miljoner bilar. Iblandpå bra sätt, men naturligtvis också ofta på sätt somökar miljöskulden i naturen.För det andra finns det en oklarhet om hurdirektivet kommer att utvecklas i och med att Euro-paparlamentet har fattat ett beslut som inte stämmerriktigt med ministerrådets uppfattning. Det har dess-utom visat sig vara ganska svårt att få klarhet i hurbeslutet ska tolkas. Jag kommer tillsam-mans med mina kolleger att i ministerrådet få enredovisning av hur kommissionen tolkar parlamentetsbeslut. Därefter blir det naturligtvis aktuellt att hittaett bra sätt att få den vid det här laget ganska långva-riga diskussionen om ett nytt direktiv till något slagsslutpunkt.Per-Richard Molén befarade att det skulle bli färrebildemonterare. Det är klart att det i ett producen-tansvar av det slag som vi nu diskuterar inom EU kanfinnas risker att man på olika sätt stör konkurrensennär det gäller reservdelar från gamla bilar. Här måstevi naturligtvis följa utvecklingen noggrant, och detfinns självfallet möjligheter för oss att påverka ut-vecklingen politiskt när vi ser hur bilindustrin väljeratt hantera det producentansvar man nu betros medoch får ta ansvaret för.I det sammanhanget tror jag säkert att ett Internet-system för att hitta rätt reservdel till sin bil kan varaanvändbart.Slutligen förvånar det mig om det skulle vara såatt bilskrotningsfonden inte har ränta på sin behåll-ning. Jag utgår från att den måste placera sina pengarpå ett sätt som ger en hygglig avkastning.Vi har dessutom ett förslag från , som har fått titta närmare på den situa-tion vi har , om att höja skrotningspremierna.Det hänger ihop med att skrotningskostnaderna iregel överstiger premierna, vilket ju inte har varitmeningen. Jag utgår från att det blir möjligt för oss attganska snart lägga fram ett förslag om höjda premier.Då kan det kanske vara bra att ha en behållning ifonden som stöd för detta.Anf. 129 ():Herr talman! Just när det gäller bilskrotningspre-mien är situationen den att avgifterna tillförs denstatliga bilskrotningsfonden sedan den 1 januari 1995och administreras av . Fonden tillgodoräk-nas ingen ränta enligt utredningstjänst.En annan sak som jag kom att tänka på i sambandmed vårt samtal är att som situationen nu är betalarman som köpare av en bil en bilskrotningspremie på700 kr. Det är inbakat i själva priset. ärproducenterna av bilar från ocksåskyldiga att reservera ett visst belopp. Det innebäregentligen att vi som konsumenter betalar två gångerför att en gång få våra bilar skrotade.Det finns kanske anledning för miljöministern att,förutom att man kan påföra ränta på bilskrotnings-fonden, beakta detta framöver.Tack!Anf. 130 Miljöminister ():Herr talman! Om det är rätt som Per-RichardMolén säger angående räntan, och det betvivlar jagsjälvklart inte, kan vi ändå trösta oss med att det i såfall är som får räntan. Vi kan väl enas omatt även har en och annan för bilisternaviktig uppgift.När det gäller det nuvarande producentansvaretför bilar i har det tagits ut en avgift på försål-da bilar som gått till fonden, varifrån man betalar uten bilskrotningspremie som i princip ska täcka kost-naderna för bilskrotningen, så att det inte ska vara enekonomisk kostnad för bilägaren att lämna bilen tillbilskrotning.Sedan vi införde producentansvar för bilar är detju bilförsäljarens ansvar att sätta av pengar. På debilar som säljs enligt det ansvaret utgår jag från attdet inte dessutom tas ut en bilskrotningsavgift.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1999/2000:288 omåtervinningsburkarAnf. 131 Miljöminister ():Herr talman! Även burkar, inte bara bilar, ska åter-vinnas. - nu hoppas jag att jaguttalar det vackra namnet på ett riktigt sätt - har frå-gat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för attöka miljömedvetandet hos konsumenten gällandeburkar av olika slag och deras inlämningsställen.Vidare har hon frågat mig vilka åtgärder jag avser attvidta för att minska mängden av burkar som hamnardirekt på soptippen och vad jag avser att vidta föråtgärder för att underlätta för konsumenten att lämnain burkarna till Metallkretsen. Avslutningsvis undrarhon om jag är beredd att tillsätta en utredning för attkomma till rätta med problemet som finns runt hante-randet av burkar, så att det blir enkelt för människoratt leva upp till kretsloppssamhällets intentioner, ochvilka åtgärder som jag kommer att vidta för att kom-ma till rätta med problemet av svartimport och moms-fiffel vid burkhandel från utlandet.Det svenska retur- och pantsystemet för alumini-umburkar infördes efter ett beslut 1982.Syftet med systemet var att främja utvecklingen avförpackningssystem som är resurs- och energisnålaoch som medför minsta möjliga olägenhetfrån nedskräpnings- och andra miljösynpunkter. Ge-nom att införa en pantavgift skulle incitamentet ökaför konsumenten att lämna tillbaka burken när denblivit tom. Pantsystemet administreras och drivs avSvenska . infördes ettproducentansvar för förpackningar för att främjamiljöanpassningen av förpackningarna. sköter insamlingen och omhän-dertagandet av metallförpackningar.I samband med att blev medlem av EUförändrades reglerna för privatimport av burkar. Dettahar medfört att en stor mängd burkar som inte om-fattas av det svenska pantsystemet har kommit tillSverige. Dessa burkar omfattas av producentansvaretoch samlas in av Metallkretsen.Miljömedvetandet hos konsumenterna har ökatunder , inte bara när det gäller hante-ringen av burkar utan i allmänhet. Jag är medvetenom att det kan vara förvirrande för konsumenten medolika hanteringssystem för burkar. Informationen tillkonsumenterna är därför viktig. Under våren 1999träffade jag representanter för materialbolagen, kom-munerna och för att bl.a. diskuteraden praktiska tillämpningen av producentansvaret. Enav punkterna som jag då lyfte fram var informationentill hushållen.