prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Endoktorsavhandling som måste vara färdig på 4,0 årkommer i åtta fall av tio, skulle jag gissa, att ha ensämre kvalitet än de avhandlingar som läggs fram . Då får reformen inte bara till följd att det blirknapert för doktoranderna. Då får den också till följdatt kvaliteten på de svenska avhandlingarna sjunker -visserligen från en hög nivå, men ändå.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det är oerhört viktigt att vi har högkvalitet på våra doktorsavhandlingar i . Det ärockså viktigt att vi har en bra utbildning. Det är där-för som det i propositionen finns förslag om att ställakrav på handledarutbildningen och handledarna.När man under den förra mandatperioden formu-lerade forskarutbildningsreformen var det just motbakgrund av att så många doktorander fick ett fördåligt stöd och en för dålig uppbackning. Viktigaungdomsår och viktig forskning gick förlorade fördem för att de inte i inledningen av sitt forskararbetefick den uppbackning och det stöd som de behöver.Jag tycker inte alls att det är orimligt att se en fy-raårig forskarutbildning som grund för forskarnaunder förutsättning att vi har - och det är det vi job-bar för och har kommit långt i med - en vet-tig grundfinansiering och en bra uppbackning underforskarutbildningen.I propositionen finns kraftfulla satsningar på post-doktorala tjänster. Det är inte minst viktigt för deunga människor som väljer en forskarutbildning idag.Anf. 19 () replik:Herr talman! sade i sitt anförandeatt hon tycker att det är tur att den regering som sitteri dag sitter. Och det är det väl kanske - för dem sominte riktigt orkar tänka själva eller tycker att det ärjobbigt att ha valfrihet. Det är ju så regeringen agerar!Den tror sig i själva verket veta bättre än människorgör själva. De kan själva agera, och vet själva hur dehar det i sina familjer när det gäller maxtaxan ellerskolan t.ex. Det gäller också forskningen, som här,och forskarskolor, som jag ska komma in på nu.Jag tycker att forskarskolor är en bra idé. Men jagtycker inte att sättet man gör det på är bra, med dencentraliserade tanke och den oerhörda nonchalanssom man visar universitet och högskolor runtom ilandet. Från centralt håll och på förutbestämt sättsäger man: Den och den skolan och ni ska göra dethär, och du ska göra det här osv. Sedan får ni sominte får något tilldelat vara med vid sidan om ochfundera på hur ni kan vara med, och hur de som skagå i forskarskolan ska göra osv.Hur fungerar egentligen detta dubbla budskap?Inger sade också att det är viktigt att stärkade enskilda högskolornas och universitetens likamöjligheter och den frihet som de har. Hur går egent-ligen de här två sakerna ihop, ?Anf. 20 () replik:Herr talman! De forskarskolor som föreslås iforskningspropositionen har sin grund i de forsk-ningsstrategier och det arbete som gjorts ute på deenskilda lärosätena.Det är riktigt att det finns en mycket tydlig poli-tisk markering i det. Den tydliga och mycket starkapolitiska markering som vi vill göra från majoritetenssida gäller behovet av samverkan mellan olika läro-säten. Vi har en decentraliserad organisation i Sveri-ge. Där är och socialdemokratin överens omvärdet av att ha forskande lärosäten i hela landet.Samtidigt är ju en relativt liten forsk-ningsnation, och därför är det viktigt att vi hittar möj-ligheter för lärosätena att samverka. På många punk-ter är samarbetet bra, men det behöver stimulerasoerhört mycket mer. Här ger forskarskolorna på stra-tegiska områden utifrån de förslag som har lagts framav de enskilda lärosätena i sina forskningsstrategieren mycket stor möjlighet. De ger möjlighet både bättre forskarutbildning och fler forskarutbildadeoch till bra samverkan med hög kvalitet på alla läro-säten i landet. Är det inte tur att detta förslag har lagtsfram, ?Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag tycker att förslagen om att vi skastärka friheten och ge större resurser till högskolornaoch universiteten runtom i landet är bra. Enligt deförslagen är friheten stor. Men det är den inte medmajoritetens förslag i propositionen. Man går inte allsden vägen, utan man gör precis tvärtom. Har inteInger lyssnat på vad man bl.a. från Örebrouniversitet har sagt både om propositionen och omforskarskolorna? Man är starkt kritisk. Man funderarpå hur man ska kunna ha lika möjligheter och rättig-heter och ett bra inflytande på de forskarskolor somkommer till stånd.Per var inne på en annan fråga och diskutera-de den: Vad händer med det fåtal - för det är bara ettfåtal - studenter som får möjlighet att gå i de härskolorna? Hur ska vi stärka resten - alla de doktoran-der som finns?Centerpartiet har lagt mycket pengar till forsk-ningen runtom på landets högskolor och universitet,men också till att stärka doktoranderna och till flerdoktorandtjänster. När ska Socialdemokraterna ta detsteget?Anf. 22 () replik:Herr talman! Socialdemokratin gör med samar-betspartierna en kraftfull satsning på forskning ochforskarutbildning och på lärosätena i propositionen.Det vet det gäller frågan om forskarskolor och de nyauniversiteten har regeringen valt att inte lägga utenskilda forskarskolor eller värdskap för dessa på denya universiteten. I stället - och det vet - görs en mycket kraftfull ökning under enfyraårsperiod av de fasta forskningsanslagen för denya universiteten. Det ger dem möjlighet att självavälja. De kan välja modellen med forskarskolor mednätverk eller om de i första hand vill bygga upp andraformer av nätverk. De står i en situation nu där detkrävs oerhört mycket kreativitet, nytänkande ochprofilering från deras sida. Jag tror därför att dennabedömning har varit riktig.Anf. 23 () replik:Herr talman! gav en ganska braöversikt över de utredningar vi har haft. Hon uppehöllsig, tror jag, vid Forskning 2000.Det enda intressanta som glömdeatt säga var att idéerna i Forskning går i en heltannan riktning än det beslut vi fattar . Forskning2000 betonade ju universitetens frihet, den fria grund-forskningens betydelse. Det vi ser i beslutet äratt de pengar som fakulteterna själva disponerar överminskar, att regeringen på olika nivåer går in och styrforskarskolor. går man väldigt långt och talarom pengar till assistenttjänster etc. Man kan nästansäga att regeringen då beter sig närmast som en in-stitutionsstyrelse eller fakultetsnämnd, så det vi be-slutar om går i totalt motsatt riktning jämförtmed den frihet som Forskning 2000 talade om.Över huvud taget, herr talman, har vi under unge-fär , kanske mindre än , bevittnat ett antalsteg som minskar universitetens autonomi. Vi har setthur man har placerat politiskt tillsatta personer i stif-telser och politiskt tillsatta nyckelpersoner i forsk-ningsråd och i ämnesråd. Och den här utveckling-en fortsätter med det här beslutet.Avslutningsvis, herr talman, gjorde ett stort nummer av att tar bort 20miljoner till utbildningspolitik. Det är ju för att vitycker att ämnesråden ska ha mer att bestämma över.I vårt budgetförslag ger vi 500 miljoner mer tillforskning än vad regeringen gör. Det blir mycket merutbildningspolitisk forskning av de resurser somFolkpartiet föreslår än av det regeringen har.Anf. 24 () replik:Herr talman! Det är möjligt att har rättnär det gäller utbildningspolitiken ute på fakulteterna.Men vet precis lika väl som alla andra iutbildningsutskottet att det har varit viktigt att verkli-gen göra en fokusering på utbildningsvetenskap. Hanvet att vi trots mycket stora forskningsanslag på läro-sätena har en försvinnande liten strimma av utbild-ningsvetenskaplig forskning. Det är absolut nödvän-digt att vi får en kraftfull ökning av den pedagogiskaoch didaktiska forskningen.Sedan, , till Forskning 2000. Grund-forskningens viktiga roll har en direkt koppling tillden grundsyn som fanns i Forskning , och äventill synen på naturvetenskap som jag nämnde tidigare.Men det är också så att Forskning 2000 har varitföremål för remissbehandling. Det fanns förslag iForskning 2000 som vi har tagit avstånd från, t.ex.förslaget om att inte stå fast vid den tredje uppgiftenvid lärosätena.Det är som jag sade tidigare inspiration och dis-kussion från mycket breda kretsar på lärosätena och iden allmänna debatten som har lett fram till denforskningsproposition som föreligger.Anf. 25 () replik:Herr talman! Det verkar ändå nästan som om In-ger och jag är överens om att är det någonriktning vi kan se med det här beslutet så är det att debeslut som universitet och forskare fattar själva mins-kar. Och det är ju bra att vi är överens om det. Mendet stämmer inte med vad Forskning 2000 en gångtänkte.Jag tycker att vi borde vända riktning. De medelsom universitet och högskolor bestämmer över självaska i stället öka. De medel som fårska i så stor utsträckning som möjligt befrias frånpolitisk öronmärkning.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det här är struntprat, fasta forskningsanslagen ökar ute på lärosätena,och det vet är en relativt stor andel av de nya peng-arna riktade till . Men vetockså att är ett råd där forskarna harmajoritet och där grundforskningen står i fokus. Vifår icke någon minskning av de resurser som man pålärosätena har att besluta om, tvärtom. Man förstärkerde fasta forskningsresurserna med denna forsknings-proposition.Anf. 27 () re-plik:Herr talman! Jag tror att min replik kommer all-deles lägligt. Jag hade hoppats att med några av oss andra hade dragit nytta avberäkningar som har gjorts av vår personal på utbild-ningsutskottets kansli.Vi kan mycket väl följa penningströmmarna frånden gamla organisationen till den nya och se att medde löneförändringar som har skett är det inte såmycket av en ökning. Det måste väl ändå vara ettetiskt problem för Socialdemokraterna och stödparti-erna att man så kraftfullt går ut i pressmeddelandenoch i andra lägen och talar om denna jätteökning somhar skett som man kanske inte har förhörtsig om hur löneförhandlingarna har utvecklats ochom att medlen som lärosätena får är inkluderade lö-neuppräkningar. Vi kan ju räkna om en hel del av deposter ni talar om, och då är det inte mer än 2,1-2,löneuppräkning. Och man räknar ju med 2,i många fall.Jag kan dessutom säga att det enbart är utbild-ningsvetenskaplig forskning, pengar för dyrbar veten-skaplig utrustning och övrig forskningsfinansieringsom har fått tillskott.Det här tycker jag är viktigt när man går ut brettoch säger att det har blivit så oerhört mycket merpengar. Mina erfarenheter när jag har varit ute pålärosätena är inte att man jublar över forskningspro-positionen rakt över. I stället undrar man över hurregeringen har tänkt sig att man ska överleva på deolika lärosätena med andra kostnader som inkluderas.Hur ser ni på detta? Jag tycker att det är ett etisktproblem att man går ut oerhört starkt med någontingsom folk sedan kommer att uppleva som: Vad var detegentligen vi fick?Anf. 28 () replik:Herr talman! Som gammal kommunalpolitikermåste jag säga att den dag som man ute på en enskildinstitution jublar över politikernas satsning på nyapengar finns det anledning att vara lite orolig. Själv-fallet är det så att det kommer att vara och är knapptom pengar. Men det görs här viktiga nysatsningar.Sedan vill jag säga till att viinte har påstått att det är någon gigantisk ökning. Men1,3 miljarder är mycket peng-ar och ger förutsättningar för viktiga satsningar påviktiga områden. Sedan tror jag att det är viktigt,, att inte blanda ihop å enda sidanuppräkningen 2001 i budgeten, å andra sidan de totalavolymökningar som sker fram till 2003.Anf. 29 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är lite dråpligt meduppräkningar hit eller dit. Kvar finns att ett visst antalkronor går till ett lärosäte. Från de pengar som manreellt kan använda till forskning måste man ändå tabort de pengar som går till löner. Det säger väl sigsjälvt.När vi talar om forskningssatsningar talar jag omdet man faktiskt kan forska på. Den delen har inteökat på det sättet.Jag tycker också att det är viktigt att lite ödmjukttala om att i realiteten har man inte ifrån vare sigriksdagen eller regeringen kunnat följa penning-strömmarna i svensk forskning eftersom de har varitväldigt disparata och finns på olika sätt. Men om manföljer det som har kommit från olika råd osv. in i dennya organisationen som ni har beslutat om kommerdet ju att synas hur mycket som i realiteten är enökning. Det sker en förändring i svensk forskning.Det tycker jag är renhårigt att säga. Det finns någraområden där de reella pengarna blir en viss ökning.Det finns andra områden där det sker förändringar istyrningen. Men denna mastodonta utveckling när detgäller medicinsk omvårdnad, humanistisk, samhälls-vetenskaplig och teknisk forskning och allt som dettalas om på olika sätt är inte i realiteten sann, enligtmin mening.Anf. 30 () replik:Herr talman! har alldeles rätt iatt vi har haft en splittrad forskningsorganisation iSverige. Det var ju därför som regeringen ladefram en proposition om en ny myndighetsorganisa-tion.Då vill jag minnas att , motarbetade den. har jag upp-fattat att era tre partier har accepterat och ser positivtpå den organisation med som vi har idag.Den kommer att ge större möjlighet till kraftsam-ling och fokusering, och säkert också överblick. Denkanske inte blir lika svår att hantera från lärosätenoch enskilda forskares sida. Det ligger naturligtvisockså en kvalitet, en viktig sådan, i att det finnsmånga aktörer. Det gör det, genom stiftelserna, vårsamverkan i EU:s sjätte ramprogram etc.Anf. 31 ():Herr talman! Många av de tidigare talarna har sagtatt det är en efterlängtad proposition. Det är ett stortsteg som tas när det gäller finansiering av svenskforskning. Vi får en ny organisation för finansiering-en. Min uppfattning är att många av de problem somfanns med den gamla organisationen har lösts. Myck-et av styrningen av medlen ligger i organisationensstruktur. Jag skulle vilja säga några ord om de storafördelarna med den nya organisationen.Vi kan påminna oss hur den gamla organisationensåg ut och hur den har vuxit fram. Vi började någongång , då utbyggnaden av svensk forskninghade sin start. Sedan har den successivt byggts på, såatt nu är en av de främsta nationerna i världennär det gäller satsningar på forskning.Utbyggnaden skedde i små steg. Vi gjorde sats-ningar inom olika områden av den tillämpade forsk-ningen. Det var skolforskning och arbetslivsforsk-ning. Man startade särskilda små råd eller organisa-tioner som delade ut pengar till forskare som arbetademed arbetsmiljö, kommunikationsforskning, trafiksä-kerhet osv. Det ledde till en mycket splittrad organi-sation för finansiering. Den var splittrad på en mängdolika tillämpningsområden. Det ledde också till attgrundforskningen kom på efterkälken.Den snabba utbyggnaden av tillämpad forskninghade inte full motsvarighet när det gäller grundforsk-ningen. Det var en farlig utveckling. Den ledde till enrisk för att grundforskningen inom vissa sektorerskulle halka efter och framför allt för att forskarut-bildningen inte höll den takt som krävdes för att dentillämpade forskningen skulle få en bra utvecklingmed god kvalitet. Forskarutbildning sker som regelinom grundforskningens ram.Det fanns två problem när arbetet på den nya or-ganisationen för finansiering tog fart. Det ena var enobalans mellan grundforskning och tillämpad forsk-ning. Det andra problemet var en splittrad, otydligoch kanske inte alldeles effektiv organisation förfinansiering av tillämpad forskning.Med det nya systemet har vi fått en tydlig struk-tur. har fått uppgiften att finansieragrundforskningen. Det är en fördel för regering ochriksdag, när pengarna ska styras ut, att vi har ett tyd-ligt mål för grundforskningen. En majoritet i styrelsen är forskare, vilketborgar för att grundforskningens kvalitet kan kommaatt utvecklas på ett riktigt sätt framöver. Vi har ocksåde tre ämnesråden inom , tidigareforskningsråd, för områdena humaniora-samhällsvetenskap, naturvetenskap-teknik och medi-cin.I den tillämpade forskningen samlas flera av desmå råden. Man samlade kraften i två forskningsrådför tillämpad forskning, med en bra fokusering på detvå områden som i t.ex. regeringsdeklarationen harangivits som viktiga för utvecklingen av det svenskasamhället. Man talar ju om en utveckling mot ettsocialt och ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle.Vi har fått ett forskningsråd med tonvikten på desociala frågorna och ett forskningsråd med tonviktenpå miljöfrågor, ekologiska frågor. Det är en enkel ochtydlig struktur. När vi nu fattar beslut om hur pengar-na ska gå ut till forskningen leds de tydligt till grund-forskningen och till två väsentliga områden för till-lämpad forskning.Miljöforskningen är speciellt intressant ur Miljö-partiets synvinkel. Den hittar vi i ett av tillämpnings-områdena. Den finns naturligtvis också med i grund-forskningsproblematiken. Vi är nöjda med satsningenpå miljöforskning. Vi tycker att vi har fått bra gehörför de problemen. Det har inte alls varit någon strids-fråga.Miljöpartiet står bakom budgetförslaget i desshelhet, eftersom vi har samverkat med regeringen påden punkten, och naturligtvis också forskningsbud-geten. När det gäller forskningspropositionen har vi ihögsta grad varit med i samverkan. Det samarbetethar skett på ett fruktbart sätt, tillsammans med Väns-terpartiet och regeringen.Nu har vi en bra struktur. Samtliga borgerligapartier har sagt att skulle vara enhårt styrande instans. Per nämnde att rådet styrdevarje krona till forskningen. Det är inte alls vad somstår i förslaget i forskningspropositionen. Tvärtombetonas forskningens frihet. Forskarna är imajoritet. Dessutom delar ut pengar direkttill de tre ämnesråden. Dem ska inte Vetenskapsrådetdela ut. Däremot är det viktigt att Vetenskapsrådetbehåller en del pengar för att kunna göra insatser avövergripande karaktär, för att få tvärvetenskapligforskning att fungera på ett bra sätt. Det är precissamma organisation som vi i harbeslutat om ska gälla ute på universiteten, när vi delarut pengar till vetenskapsområdena. Då kan universi-tetets styrelse behålla en viss procent för att görainsatser som gynnar tvärvetenskaplig forskning. Detär oerhört viktigt. En allt större del av forskningen fåren tvärvetenskaplig eller mångvetenskaplig karaktär.Det är ett bra förslag och ett steg i rätt riktning. Viser också att det har skett förstärkningar på samtligaområden. Ingen har sagt att det är försvagningar. Frånoppositionens sida talar man naturligtvis om att för-stärkningarna inte är tillräckligt stora. Det ska manväl göra.Ramen har vi tagit i vårbudgeten, så den var gi-ven. handlar det om fördelningen inom ramen.Det är inte rätta tillfället att diskutera ramens storlek.Det är två andra frågor som är de stora problemen.Ingen har berört dem. Jag kan kort beröra dem. Detgäller de pengar för finansiering av forskning som viinte disponerar i eller regeringen. Det är enmycket stor del av forskningsresurserna i landet. Jagtänker på stiftelsepengarna, löntagarfondsstiftelserna.De sågs under förra mandatperioden som ett stortproblem. Den andra delen är EU-medlen. Tillsam-mans utgör de medel som är betydligt större än detsom totalt sett delas ut av samtliga forskningsråd.EU-medlen t.ex. ligger i storleksordningen 2 miljar-der, varav hälften går till näringslivet. Det kan jämfö-ras med 1,7 miljarder.Jag kan kort säga när det gäller stiftelserna attsamarbetet med de forskningsråd som har funnitstidigare har varit mycket gott. Det har utvecklats påett bra sätt. Man kan säga att stiftelserna genom denhär samverkan har inordnats i den svenska forsk-ningspolitiken, har en naturlig plats där och en tydligfunktion - även om vi inte kan hantera den direkt frånriksdagen, vilket jag tycker hade varit en fördel om vihade gjort. Den utvecklingen har varit gynnsammareän vad vi som har varit skeptiska mot det kanskekunde tro.När det gäller EU-pengarna är det däremot ettstort problem. Ni vet att det ska ske en motprestationav den som tar emot pengar från EU. Låt oss säga attUppsala universitet får 100 miljoner. Då ska manalltså själv skaka fram 100 miljoner från någon finan-siär i . självt lär knappast orkamed det. Dessutom är EU den enda organisation somär befriad från de administrativa kostnaderna. "Befriad" är inte rätta ordet, för de säger helt enkeltatt de inte ställer upp på att betala administrativakostnader. De som vi nu kommer att besluta skagälla för overhead-kostnaderna betalar inte EU, inteheller lokalkostnaderna. Säg att vi lägger till förlokalkostnaderna, vilket är i underkant, blir det 25 %.Detta betyder att om får 100miljoner ska man skaka fram ytterligare 100 miljonerfrån någon annan bidragsgivare. Därtill kommer 25 %av 200 miljoner, som är 50 miljoner. Det är då 150miljoner som ska skakas fram för varje 100 miljonersom man får in. Det är klart att det är ett oerhört in-grepp när det gäller styrningen av svensk forskning.Forskarna söker bidrag i EU, och man bestämmernere i , beroende på vilka områden som harprioriterats och vad som kan sökas, vem som fåranslagen. Det ligger alltså utanför det som direkt kanstyras från forskningsråden. ochforskningsråden har ingen direkt påverkan.Jag tror att det skulle löna sig om man ägnadestörre intresse åt hur man ska organisera den EU-finansierade forskningen. Det är alltså en mycket stordel av pengarna det handlar om. Jag ser det som nästasteg att det blir en bra styrning från svenskt håll närdet gäller t.ex. ansökningarna: att underlätta ansök-ningarna inom vissa områden, gå samman och kraft-samla och få en lösning på det problemet.Jag hade tänkt att inte gå in på några detaljer ipropositionen - det är så många som har gjort det. Vii har alltså varit med i utarbetandet av dethär förslaget och står helt bakom det. Vi tror att det ärett bra förslag. Det ska bli spännande att se hur forsk-ningsråden och nu kommer att han-tera de nya resurserna. Friheten är stor, som sagt var,och vi kan gissa att det kommer att bli en bra utveck-ling framöver.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 13.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.00.6 § (forts.) Forskningspolitik, utbildning ochuniversitetsforskning samt studiestöd (forts. UbU6,UbU1 och UbU2)Anf. 32 PER () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa samma fråga tillGunnar från som jag ställde tillVänsterpartiet: Vilka avtryck är just miljöpartistiska?Namnvägen kan man gissa en del av dem men detvore bra att få lite mer detaljer.Sedan vill jag ta upp en annan sak som förvånarmig lite grann. Normalt brukar förknip-pas med decentralisering och beslut på lägsta nivå.Därför vore det spännande att höra en förklaring tillatt ni har gått med på den centralistiska överbyggna-den i Vetenskapsrådet.Vidare måste jag få lägga till en detalj. Kanskeskulle jag ha sagt att ni mörkade varje krona. Allapengarna till och dess underavdel-ningar saknades ju i forskningspropositionen. Det varförst i samband med en skrivelse som vi fick vetanågot om vart de här pengarna ska gå, men bara pre-liminärt om vart de ska gå under år 2001.Anf. 33 () replik:Fru talman! Detta med decentralisering är kanskeden viktigaste invändningen från ert håll. Jag har hörtdet där och tycker att det inte alls stäm-mer med verkligheten att vi har centraliserat det hela.I stället ges en mycket stor frihet till att själv bestämma hur forskningsmedlenska hanteras på den nivån. När det gäller ämnesrådenkommer pengarna direkt från . Meningen ärinte att ska fördela pengarna påämnesråden. De är också självständiga med sinasjälvständiga styrelser, med forskare i majoritet.Jag tycker alltså att förslaget faktiskt genomsyrasav just en decentralisering, i den bemärkelsen attforskarsamhället har det avgörande inflytandet överhur medlen ska användas.Se den tabell som kommit i efterhand - som jagbetraktar som ett olycksfall i arbetet - mer som ettresultat av tryckfelsnisse! Självklart ska riksdagenbestämma just hur mycket medel som ska gå till olikaämnesråden. Det tror jag är rätt så klart. Naturligtvisfinns ingen bakomliggande tanke på att försöka mör-ka.När det gäller miljöfrågorna ska jag inte gå in påvad som är miljöpartistiskt.