prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — Tillgången till snabba allmänna kommu-nikationer är naturligtvis av godo, men det går inte atttäcka in vårt glest befolkade land med allmännakommunikationer överallt. Då måste det finnas möj-lighet att också använda bilen till jobbet och dra av deresorna skattemässigt. Jag efterlyser inte ett direktstöd men en avdragsmöjlighet. Jag blir orolig omnäringsministern så kategoriskt avvisar det här. 78 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med flaskhalsarna. Det ärklart att de är ett utomordentligt allvarligt problem.Om vi inte klarar av att tillföra arbetskraft med denkompetens som efterfrågas leder det till en löneglid-ning. Den leder till kompensatoriska krav från andragrupper som inte får del av det här. Det leder då tillinflation, och inflationen leder till räntehöjning. Denkan i sin tur stoppa den goda tillväxten. Jag ser utom-ordentligt allvarligt på den frågan.Jag delar också uppfattningen, som jag sade i mittsvar, att det inte bara handlar om högskoleutbildade.Det handlar om yrkesutbildade och som jag nämndeyrken där man kräver någon form av licens, somelektriker, svetsare och liknande. Det här måste han-teras inom den reguljära arbetsmarknadspolitiken.Där har vi också goda förutsättningar.Det finns flyttstöd. Vi bedömde att det skullekosta , och 275 miljonerhar gått åt till flyttstöd . Det kan vi se. Det härflyttstödet består av pendlingsstöd, i sexmånader. Det består av starthjälp, och det består avresebidrag om man ska söka jobb osv.Jag förstår att ni menar något annat. Det ska varanågot generellt som ska gälla eller någotliknande. Men det finns alltså möjlighet för mig att fåstöd för att kunna flytta. kan jag fåett visst stöd.Jag är öppen för allt. Jag stänger inte dörren. Jagförsöker bara argumentera. Jag tror inte att det vorebra med ett generellt pendlingsstöd, att man generelltfår någonting. Det är möjligt att man kan göra skatte-avdrag eller något liknande. Vi tittar på denna fråga,men jag tror inte att man generellt kan göra så här.När det sedan gäller frågan om , regering-en och att det är en stark högkonjunktur runtomkringosv. ska vi inte klappa oss på bröstet. Det är synd attdet är så få i kammaren när jag säger detta. Jag taladei går med Liikanen, en av kommissionärerna, och jaghar talat med många andra i kommissionen. De sägerså här till mig: Det "hottaste" landet i ärSverige. Det är det land som bäst har förberett sig förde strukturella förändringar vi kommer att se. Det ärdet land som mest har tagit till sig IT. Det är det landsom mest har satsat på utbildning. Det är det landsom där vi har den snabbaste tillväxten. Jagtycker att det är ett gott betyg för denna regering.Anf. 79 ():Fru talman! Jag delar näringsministerns analys påden senaste punkten. Det är kanske inte så förvånan-de, men jag vill likväl ändock markera det till proto-kollet.Det finns ett antal möjligheter inom arbetsmark-nadspolitiken att göra mer begränsade insatser. Jaghar noterat att näringsministern för något slags dialogom byggindustrin och pendling. Det tycker jag är ettbra initiativ.Det är också bra att ta en diskussion om någotsom vi kanske inte har diskuterat här men som själv-klart också måste tas med i perspektivet, nämligen:Vad är det offentligas roll, och vad är näringslivetsroll? Självklart har näringslivet och företagsvärldenockså ett ansvar för att se till att det finns såväl kom-petens som rörlighet på arbetsmarknaden. Det måstevara en dialog mellan det offentliga och näringslivet.Det vill jag instämma i. Det finns anledning att ta ensådan diskussion även om vardagsfrågorna utöver denakuta byggproblematiken.Det finns möjligheter att göra en hel del inom ar-betsmarknadspolitiken. Det har exempelvis gjorts iJönköpings län i form av att man har bedrivit buss-ning mellan och Gnosjöregionen när dethar funnits behov av det. Jag tycker att det är bra.Men det är också, precis som näringsministern harvarit inne på, en ganska begränsad åtgärd som börvidtas . Antingen måste densedan leva av egen kraft, eller så måste den ersättasav mer generella åtgärder. Det är då diskussionen omvilka skattemässiga regler som gäller exempelvis förpendling och sådant kommer upp.Jag hoppas att näringsministern tar med sig dennadiskussion till det kommande budgetarbetet och denarbetsmarknadspolitiska propositionen. Det är viktigtatt man får fram åtgärder inom det här området.Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga att rege-ringen har för avsikt att komma med en hel del åtgär-der på det arbetsmarknadspolitiska området. Det äråtgärder som dels ska tillse att vi uppnår detta 4-procentsmål, dels ger oss bättre möjligheter att hante-ra frågan om flaskhalsar. Därtill ska vi göra en över-syn och se hur vi kan styra utvecklingen bättre natio-nellt och använda de instrument som AMS har till sittförfogande.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:77 omnäringslivskoncentrationAnf. 81 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser vidta för att inte näringslivet alltförstarkt ska koncentreras runt samt vilkaåtgärder jag avser vidta för att stödja utvecklings-strategin för till frågan är bl.a., enligt Ulla-BrittHagström, att av bolagen på Fondbörsåterfinns på adresser i och att enligt vissa bedömare Göteborgsbolagvärderas lägre än Stockholmsbolag inom sammabranscher.Jag håller med om att in-frastrukturen är mycket viktig för näringslivets ut-veckling. Stora investeringar har gjorts och kommeratt göras för att förbättra tillgängligheten till Västsve-rige och . Väg E 6 är planerad att byggas uttill fyrfältig väg genom hela under periodenfram . Andra stora vägutbyggnader somplaneras i regionen är väg 40, delen mellan ochUlricehamn, som planeras att byggas ut till fyrfältigväg. Väg 45 planeras för utbyggnad till motorväg påsträckan mellan och . Denna ut-byggnad samordnas med byggandet av ny dubbelspå-rig järnväg i samma sträckning. En annan stor järn-vägsinvestering i regionen är utbyggnaden till dub-belspår på söder om pekar på som enregion som utvecklas positivt vad gäller näringslivet.Jag instämmer i den bedömningen men vill samtidigtframhålla att denna positiva utveckling kunnat sketrots en allt svårare trängsel i vägsystemet i Stock-holm. genomförda beräkningar av visar att ungefär330 000 bilar drabbas av trängsel i . Motsvarande tal för är40 000.En stark ekonomisk utveckling i Stockholmsregi-onen har gynnsamma effekter för hela den svenskaekonomin och är av stor betydelse för förnyelsen avdet svenska näringslivet. För att bättre skautnyttja sitt samhällskapital och ytterligare förstärkasin position som framgångsrik industrination är detdock viktigt att samtliga delar av landet, utifrån sinaförutsättningar, bidrar till den gemensamma tillväx-ten. Det är således positivt för både storstäder ochövriga delar av landet att den regionala utvecklingenblir mer balanserad. De regionala tillväxtavtalen är ettviktigt instrument för offentliga aktörer att tillsam-mans med näringslivet identifiera och utveckla regio-nernas starka sidor och möjligheter. I det avseendetpågår ett betydelsefullt arbete i som regeringen följer noggrant.Även inom ramen för EU:s strukturpolitik görsbetydande insatser i svenska regioner, bl.a. i de norradelarna av . Med dessa medelkan åtgärderna inom tillväxtavtalen kompletteras ochfinansieras.Många av de frågor som tas upp i utvecklings-strategin för sammanfaller medpågående arbeten i . inriktningen av investeringar i trafikens in-frastruktur och utbyggnaden av infrastrukturen förden moderna informationstekniken. Inom båda dessaområden har regeringen för avsikt att under vårenlämna propositioner till riksdagen.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det är viktigt att VästraGötaland inte hamnar i bakvattnet som tillväxtregion.Det två viktigaste parametrarna är infrastrukturen ochkompetensförsörjningen. Jag tackar för svaret att E 6ska byggas ut genom hela . Statsrådet näm-ner också andra viktiga vägsträckningar.Det är dock en fel bedömning att lyfta fram justStatens jämförelseav trängseln av 330 000 bilar i Stockholmsregionenmot 40 000 i och att ta detta som en intäktför att vägnätet inte skulle ha betydelse för tillväxten.Vad jag vill lyfta fram är länken från tillMälardalen och . Utvecklingen i Östersjö-området är viktig också för Göteborg.En viktig vägsträckning som nämnt och som är ytterligt viktig är E 20. E 6 ochE 20 måste nämnas tillsammans. Det är en huvudför-bindelse för tung trafik. Den är också bättre, då det ärett flackt område att ta sig igenom. Det är en vägför-bindelse för 350 000 regioninvånare. Det är ett viktigtstråk för en sammanhållen arbetsmarknad i regionen.E 20 mellan och är varav 219 har eller håller på att få målstan-dard. Endast av dessa ligger i VästraGötaland. av de outbyggda delarna av E 20ligger i . Det är också den mestolycksdrabbade delen. Jag vill därför fråga närings-ministern varför inte E 20 nämns i svaret.Min fråga utgår från en rapport jag läste med ru-briken Rea på västsvenska företag - En granskningav värderingen av börsbolagen i de tre storstadsregi-onerna. En uppföljning är på gång. irapporten är om det finns en närhetsfaktor bakombörskurserna. Av bolagen på fondbörsåterfinns på adresser i Stockholmsom-rådet.Den här undersökningen utgår från tre regioner,och län, ochHallands län och och . Tyvärr harjag inte kunnat studera detta vidare då utred-ningstjänsten inte har kunnat finna någon annan un-dersökning beträffande denna fråga. inte heller berört frågan i svaret.Men klart är att koncentrationen av utbildning,analytiker och kontakter lockar alltfler företag tillStockholmsregionen. Jag håller med statsrådet om atten stark ekonomisk utveckling i Stockholmsregionenhar gynnsamma effekter för hela den svenska ekono-min. Men det är mycket viktigt att andra regioner fårmöjlighet till tillväxt. är Nordensfrämsta transportregion och fungerar som en motor isvensk ekonomi. Trots detta återfinns börsen lägstvärderade grossistföretag i regionen, liksom företaginom branscherna kemisk industri, konsumentvaror,medier, rederitransport samt verkstad. Antalet jum-boplatser vägs inte upp av en stor andel guldmedaljermenar den här rapporten av Hallvarsson & Halvars-son. Närhetsfaktorn borde egentligen inte spela någonstörre roll vid värderingen av börsbolag eftersombörsen ju finns i cyberrymden.Jag har försökt att få en sammanställning av hurdet ser ut när det gällerökningen av börsnoterade företag i Stockholms-,Göteborgs- och . Det finns inget skri-vet om hur näringslivskoncentrationen till Stockholmpåverkar övriga storstadsregioner i landet. Varförgörs det inga sådana sammanställningar? Statsrådetanser ju att tillväxten är viktig i hela landet.Anf. 83 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att säga attVästsverige, dvs. och Hallandslän, faktiskt hävdar sig väl bland regionernär det gäller bruttoregionalprodukten. Man har fak-tiskt en väldigt snabb tillväxt. Även andra typer avindikatorer på tillväxt och välfärd är positiva förVästra . var ett av enbart fem län i som ökade sinbefolkning. Övriga 16 län redovisade negativa siffror.Men det är självfallet så att länär ett stort län med varierande förutsättningar för sittnäringsliv. Orter som och harunder senare år tappat många arbetstillfällen. Rege-ringen har gjort särskilda insatser för dessa orter ochföljer mycket noga utvecklingen.Jag kan också meddela kammaren att ärNordens enda hamn med linjetrafik, vilketär av stor betydelse för den svenska industrin. Om-kring av den svenska exporten passerar genomGöteborgs hamn. På uppdrag av regeringen har generaldirektör till-sammans med och Göteborgshamn förhandlat fram en överenskommelse som in-nebär en storsatsning på förbättrade farleder till Gö-teborgs hamn. Denna överenskommelse har slutförts idag.I en första etapp kräver det investeringar påca som kommer att tillse att vifår Torshamnsleden rätad, breddad och fördjupad.Enligt överenskommelsen ska staten svara för 500miljoner kronor och och hamnför . kommer Göte-borgs hamn att genomföra investeringar på ca 400miljoner kronor i kajanläggningar för att kunna taemot den nya generationen containerfartyg. Enligtöverenskommelsen ska också en andra etapp somomfattar åtgärder i Böttöleden prövas senast under år2005.Detta är en stor investering som görs. Om manjämför - nu ska man inte göra det - det län jag kommer ifrån, , och talarom tillväxt och fördelning av tillväxt, tycker jag fak-tiskt att detta är en av de starkaste regionerna som vihar i när det gäller den ekonomiska utveck-lingen. Det är jag glad över, och självklart kommerden att bli bättre. Som jag har sagt kommer statentillsammans med regionen att göra ytterligare investe-ringar. Jag nämnde ett exempel här.Anf. 84 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern fördetta. Jag tackar givetvis för dagens överenskommel-se om hamnen. Eftersom näringsministern är merpåläst på och än vad jagtrodde ska jag passa på att ge ytterligare några kom-mentarer.Det finns väldigt många viktiga infrastrukturfrå-gor. Personligen vet jag, eftersom jag kommer däri-från, att näringslivet i med en handfullstora koncernföretag och ett mycket stort antal un-derleverantörsföretag och småföretag är starkt bero-ende av en god vägstandard. Det är kanske därförsom jag har stannat väldigt mycket vid detta. Detgäller inte minst livsmedelssektorn. Där framstårSkaraborg som marknadsledande i landet och expor-terar så mycket som det producerar.Detta får följdeffekter, inte minst inom transport-sektorn som har många huvudkontor placerade i Ska-raborg. Merparten av kommunerna i harbara eller kortare transporttid till E 20.Detta understryker E 20:s betydelse som pulsådergenom . Men den goda vägstandarden fårett abrupt slut i . Där är det slut på god väg.Sedan vill jag beröra den s.k. Sverigediagonalendär E 20 också utgör en viktig pulsåder som är avväsentlig betydelse för Bergslags-, Närke- och Mä-lardalsområdet. Detta gäller godstransporter. Här harvi också kopplingen till hamn som ytterli-gare storhamn. Det är tydligen löst , vilket ärväldigt bra.Vi har ett annat området som näringsministern haratt prioritera, och det är flygplats. Succénmed med nya tågförbindelser betyder myck-et, men det behövs också en snabbförbindelse tillLandvetters flygplats. En snabbförbindelse Göte-borg-Landvetter skulle ge en utvecklingspotential förhela regionen. flygplats har faktiskt ettöverskott, näringsministern, på 200 miljoner. Detmåste värderas och få leda till utveckling.I är många människor beredda attoffra av kultur, bekvämlighet och trygghet för attmedverka till att stärka tillväxten i regionen. Detmåste också regeringen värdera. ären av landets viktigaste tillväxtregioner. En betydan-de del av industrier ligger inom 30mils radie från . Internationaliseringen avnäringslivet är också påtaglig. Då måste regeringeninse att ändå fler satsningar på infrastrukturen krävs.Jag undrar om näringsministern känner till väg-nätet i hela . Är näringsministernberedd att satsa på det? Vi har flera olika tillväxtbran-scher. Jag ska inte gå in på alla dem , men vägnätetär väldigt viktigt.Sedan har jag också en annan fråga som gäller ut-vecklingsstrategier. Den handlar om det finansiellaläget. En gest från näringsministern sida nu skullekunna vara att placera huvudkontoret för sjunde AP-fonden i . Det skulle ge ett finansiellt lyft tillregionen och öka framtidstron. Jag har inte riktigt fåttsvar på frågan om E 20 ännu, och detta är ytterligareen fråga: Har näringsministern funderat över omhuvudkontoret för sjunde AP-fonden skulle kunna gessom ett lyft till ?Anf. 85 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller infrastrukturen, vägar,tågtransporter, flyg osv., kommer vi attlägga fram en infrastrukturproposition. Där kommervi att ta upp frågor om utbyggnad, drift och underhållav vårt infrastrukturella komplex. Den kommer atthandla om hur vi ska fördela pengar och hur mycketpengar det ska kosta under perioden 2002-2011.Som interpellanten väl känner till har vi ett in-frastrukturellt beslut här i som innebär attpå ska vi lägga ut . Vi hartyvärr inte uppnått det. Bakgrunden till detta är att vigjorde väldigt stora besparingar. Detta gäller ju intebara staten utan även kommunerna. Det är lättare attspara på investeringar än att spara på socialvård,skola, omsorg osv.Nu är vi i en annan situation. befinner vi oss ien situation där vi återigen kraftfullare kan se överinfrastrukturen. Jag kan självklart inte svara för var-enda väg, stor eller liten, i . Men jagär medveten om att när det gäller vägnätet är drift ochunderhåll eftersatta. Det gäller vägar såväl i storstads-regionerna som i glesbygden, och jag vill än en gångsäga att det kanske är än värre i glesbygden.Det är inte något försvar. Vi måste nu göra enstark upprustning när det gäller drift och underhåll.Ta i norra . Det är en av de mestolycksdrabbade vägarna, och det är den väg som jagav det skälet anser måste prioriteras mest.Mitt svar är: Den här frågan återkommer vi till imars. Det här är ingenting man gör , så vifår se hur vi långsiktigt nu ska klara av att förbättravårt vägnät, hur vi ska förstärka infrastrukturen ochhur detta ska finansieras.När det sedan gäller huvudkontor hit och dit skajag inte ge mig in på att svara på det. Det får vi lösa iRegeringskansliet och återkomma till.Anf. 86 ():Fru talman! Det är ju ändå så att man skulle kunnafå en synergieffekt för landet om storstadsregionernapå något sätt kunde komplettera varandra bättre. Detär därför jag tjatar om vägsträckningen mellan och . Jag har ett mål med den härinterpellationsdebatten, nämligen att näringsministernliksom ska koppla ihop E 6 och E 20, och inte glöm-ma E 20. Det kan leda till något positivt för framti-den.Det är faktiskt så att var åttonde svensk bor runtSverigediagonalen. av förvärvsarbe-tande befolkning bor här. Det är ett stråk som passe-rar och , ramar in och förbin-der och . Det är ganska intres-sant. Här finns 450 000 av de 3,8 miljoner som ärsysselsatta i landet. Räknar man , Göteborgoch kommunerna intill handlar det om av Sve-rige. av godstransporten genereras från länenrunt Sverigediagonalen, så det här är intressant.Sedan förstår jag att näringsministern inte kansvara vad gäller huvudkontoret för sjunde AP-fonden.Men man skulle ändå kunna hoppas. Jag skulle väl troatt näringsministern inte skulle bli så glad om op-tionsmäklarna sade att de ska flytta sitt huvudkontortill t.ex. . Det är viktigt att vi får vara med ochdiskutera, även om jag vet att regeringen har det härbeslutet. Men vi förväntar oss draghjälp av närings-ministern.Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Jag hänvisar än en gång till den pro-position som kommer att presenteras när det gällerinfrastrukturen.När det gäller såväl infrastrukturella investeringarsom andra investeringar som görs från statens sidatror jag nog man kan säga att storstadsregionerna ärväl prioriterade. Det är också så att marknaden spelaren större roll i dessa regioner, och därav följer attprivat kapital och privata intressen deltar i investe-ringar på ett helt annat sätt än vi kan se i övriga Sve-rige.Ett bra exempel på detta är bredbandsutveckling-en. På det området är det marknaden som spelarstarkt, det är marknaden som investerar, och det gyn-nar storstadslänen på ett sätt som måste sägas varautomordentligt bra. Och det beror mycket på att manfrån regeringens sida och från kammarens sida myck-et tidigt har förstått att det här kräver en avreglering.Men det är ändock så att övriga landet inte harsamma chans. Därför tycker jag att vi ska ha en vissbalans. Jag som näringsminister måste slåss för helalandet - självfallet såväl för och VästraGötaland som för andra delar. Och det tycker jagändå att vi gör. Men vi bör göra mer, och det ska viåterkomma till.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:167 omgrundservicen på landsbygdenAnf. 88 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta åtgärder så att hela landets befolk-ning ska kunna känna den trygghet som en garanteradgrundservice ska ge, vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att alla medborgare ska omfattas aven garanterad grundservice, vilka åtgärder jag avseratt vidta för att åstadkomma en positiv utveckling i demindre orterna samt vilka åtgärder jag avser att vidtaför att minska den pågående avfolkningen av lands-bygden.Regeringen stöder en mängd insatser för attfrämja utveckling och goda levnadsvillkor i Sverigeutanför de tre storstadsområdena. Av dessa kan sär-skilt nämnas den utbyggnad av infrastrukturen i formav järnvägar och flygplatser samt den kraftiga ökningav antalet högskoleplatser som sker över hela landet.Jag vill även nämna de framgångsrika förhandlingarom ökade medel för regionalpolitiska åtgärder frånEG:s strukturfonder om sammanlagt cirka 10 miljar-der kronor för , som haravslutats.Som ledamot i den regionalpolitiska utredningsom regeringen tillsatt känner ocksåväl till den uppgift att bl.a. utarbeta en strategi förregional balans som utredningen har. Dess förslagkommer förhoppningsvis att kunna medverka till attunderlätta de problem som tar upp.Ett annat exempel på vad regeringen redan gör ärde regionala tillväxtavtal som tagits fram för varje länoch som behandlas av Näringsdepar-tementet. Med dessa ges lokala och regionala aktörermöjlighet att påverka utvecklingsplanerna för sitt län.Detta är viktigt i en strategi för en modern regionalnäringspolitik.Vad beträffar olika former av grundservice somEskil nämner vill jag särskilt nämna dendatabas över förändringar i tillgången till service igles- och landsbygd, som på regeringens initiativnyligen har tagits fram.Arbetet med att utveckla samordnade servicelös-ningar utifrån denna bör intensifieras. Den nämndautredningen har härutöver bl.a. i uppdrag att lämnaförslag vad gäller grundläggande servicefrågor, bådesamhällelig och service i gles- och lands-bygd.Det är förvisso av stor positiv betydelse för såvällandsbygden, mindre orter som storstäder och dessbefolkning att den regionala utvecklingen blir merbalanserad.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Jag har alltså ställt fyra frågor till näringsminis-tern, och jag ska inte upprepa dem.Men, fru talman, jag är djupt oroad över såväl deväxande regionala obalanserna i som attnäringsministern av svaret att döma inte delar minoro. Näringsministern konstaterar i svaret att detförvisso är "av stor positiv betydelse för såväl lands-bygden, mindre orter som storstäder och dess befolk-ning att den regionala utvecklingen blir mer balanse-rad". Det är ett grovt understatement av det faktum attSverige håller på att kantra.Näringsministern säger att regeringen "stöder enmängd insatser för att främja utveckling och godalevnadsvillkor i utanför de tre storstadsområ-dena". Han nämner utbyggnad av infrastruktur somjärnväg och högskola, satsningar som Centerpartiethar varit med och drivit fram.Näringsministern nämner dock inte den kanskeviktigaste framtida infrastrukturella satsningen, ut-byggnaden av en digital infrastruktur till alla företagoch hushåll i landet. Det är enligt min uppfattning enav statens grundläggande uppgifter att garantera likatillgång till denna infrastruktur för alla medborgare.Inte heller när det gäller den digitala infrastruktu-ren kan staten undandra sig detta ansvar. Utveckling-en mot en bättre teknikstruktur är en överlevnadsfrå-ga och kräver mycket snabba åtgärder för landsbyg-dens del.För att vända den negativa trend vi nu ser måste vihjälpas åt, enligt min uppfattning. Det finns en starkkraft och en enorm vilja runtomkring i landet attpåverka den negativa utveckling som vi ser i alltförstora delar av vårt land. Denna vilja och denna kraftmåste tas till vara. Här vill jag särskilt peka på viktenav att ta till vara stödord som t.ex. delaktighet. Män-niskor vill vara med och påverka sin framtid. Man villpåverka sin livskvalitet. Man vill ha kultur i alla delari landet. Man vill ha goda kommunikationer ochutbildningsmöjligheter.Jag tycker att regeringen har glömt bort dessa stö-dord när man utformat sin regionalpolitik.