prot · GN0958 · 2000-02-01 00:00:00 — Vi har ju i alla fall någrafriskolor. Är förhållandet likadant där, att det ärmånga elever som inte klarar att läsa och skriva?Likadant med frågan om fler vuxna eller färre eleverper klass: Är skolministern beredd att arbeta för attdet blir en ändring i det här förhållandet?Sedan är jag mycket intresserad av vilka särskildainsatser skolministern åsyftar när hon säger att sådanabehövs på nationell och lokal nivå för att förbättraspråkutvecklingen i skolan. Jag delar också föregåen-de talares oro för och syn på maxtaxan. Jag befarar attkommunernas ekonomi kommer att bli än sämre ochatt det går ut över skolan.Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska börja med att redovisa det härmed hur många elever det gäller med utländsk bak-grund och i . Av eleverna med utländskbakgrund är det , dvs. 5 058 stycken, som intenått målen i alla ämnen jämfört för grup-pen i övrigt. Av de elever som inte nått målen sakna-de betyg i ett ämne och i två eller fleraämnen. Motsvarande siffror för elever med utländskbakgrund var och . Jag har ytterligarestatstik om så önskas.Jag har ju tidigare diskuterat med moderaternavilka konkreta förslag man vill lägga fram för atthjälpa och stärka de elever som inte når målen. Vidbåda dessa tillfällen har ni sagt att ni har lagt fram eraförslag i motioner. Men det vore bra om ni lade dempå bordet här så att vi kan diskutera våra olika förslagtill åtgärder för att se vilken lösning som i så fall kanvara den bästa.En annan fråga är: Hur ska den nationella skol-pengen utformas för att verkligen nå det här rättvise-systemet? Vi kan ju se de brister som vi har , därvi ligger nära och ändå har bra uppföljnings- ochutvärderingssystem och där vi vet att varje kommun isin skolplan har sagt att man prioriterar de elever somär i behov av mer stöd än andra.Vi vet också om, som jag redovisade innan, deökade kraven på diagnoser, som jag inte delar, för ska kunna få de här medlen. Men hur ska manhärifrån denna kammare kunna göra rättvisa bedöm-ningar så att de elever som verkligen har de störstabehoven t.ex. ska kunna få resurserna? Varifrån ska iså fall de pengar komma som skulle ge både mer ochrättvisare fördelning? Det har jag aldrig fått beskrivetför mig.En tredje sak är att jag satt med Skolverketsrapport för att just titta på skillna-derna mellan kommunerna när det gäller hur mycketpengar man lägger på den enskilde grundskoleeleven.Det var ett antal kriterier uppräknade när det gällervarför det var så stora skillnader. En sak som man togupp, och där går jag emot vad sade,är att de kommuner som har satsat mest - och nugäller det alltså den rapport som är framlagd i oktober1999 - faktiskt inte är borgerliga. De socialistisktstyrda kommunerna har alltså lagt mer till skolan änvad de borgerliga kommunerna har gjort.När vi pratade om ändringen när det gäller lärarevar det inte i fråga om lärare med utländsk bakgrundutan i fråga om lärare med utländsk utbildning somförändringen har skett. Det är en följd av ett EU-direktiv som har lagts fram tidigare, och vi följer detregelsystem som EU har lagt fast.Det är en mycket liten grupp det handlar om. Detär lärare som har fått sin utbildning i ett annat landsom kommer hit. Innan de är framme och kan få lovatt undervisa i en svensk skola är det många krav somde ska uppfylla, och det innefattar också studier i detsvenska språket. Men det gäller alltså lärare medutländsk utbildning, vilket det har varit många miss-uppfattningar om.Det är också intressant att följa diskussionen ommaxtaxan. Jag noterade därvidlag att i kom-mun sade ja till maxtaxa. De har väl enannan syn än folket här uppe i och serkanske de positiva i att ha ett system där vi verkligenger möjligheter till alla elever oavsett inkomster osv.hos föräldrarna att kunna få en bra förskoleutbildning.Tittar vi på vart pengarna har gått de senaste åreni kommunerna, den ökning av resurserna som harkommit, vet vi att de har ätits upp av höjningar i lä-rarkostnader. Vi vet också att en stor del av pengarnahar gått till IT-satsning, dvs. läromedlen, plus tillelever med behov av stöd. Det kan vi klart visapå. Jämför jag med den fristående skolan, som jagfick en fråga om, har vi där färre behöriga lärare. Detpåverkar givetvis också lönesättningen.Anf. 99 ():Fru talman! Vi får återkomma med de fortsattaskoldebatterna under den riksdagsperiod som är. Jagska i varje fall avsluta med att tacka skolministern förden debatt som har varit. Det är synd att utbild-ningsfrågor alltid ska diskuteras i skydd av mörkret.Det är en iakttagelse som jag har gjort och som jagskickar vidare till kammarkansliet.Får jag dessutom sträcka ut en hand till skolmi-nistern med en förhoppning att hon ställer upp på detförslag jag nu kommer med. Låt oss nu göra detförsta året i det nya millenniet, , till det godaspråkets år. Som jag sagt är det nyckeln. Låtoss se till att ungdomar och barn i skolan ges nyckeln.Låt bli det goda språkets år. Jag tror att vi kankomma överens om den formuleringen och det somriktmärke.Vi har nationella samlingar av annat slag. Vi kanta den som vi har bevittnat . som hade".. om detta må ni berätta ." som sin grund. Låtoss komma överens om att göra till det godaspråkets år. Då tror jag att vi gör alla elever och allasom är i skolan en tjänst.Anf. 100 ():Fru talman! Hur var det , skolministern, medriktade statsbidrag? Det fick vi inte något riktigt brasvar på. Det är jag lite intresserad av. Det frågadeshär: Vad kan egentligen göra åt kvaliteten ide svenska skolorna, som faktiskt styrs av kommu-nerna? Det är onekligen en relevant fråga. Riksdagenkan göra en hel del.Vi gör t.ex. gemensamt ett försök med ett avskaf-fande av timplanen, som jag tycker är alldeles ut-märkt, och som förhoppningsvis får ett gott resultat.Det är jag för övrigt övertygad om. Det är en sak.Sedan är signalsystemet oerhört viktigt. Det som sägsfrån denna kammare, oavsett om vi fattar beslut ellerinte, når utan tvekan ut till bänkarna och lärarrummenute i skolan och till rektorsområdena. Därför är detviktigt att vi säger rätt saker.Det här med pengar är inte alltid svaret på allafrågor. Det har gått ett utmärkt program på radionsP 1 om skolorna i New Yorkenligt KIPP-modellen. Jag hoppas att skolministernhar lyssnat på det. Det tycker jag är ett gott exempelpå att förhållningssättet gentemot eleverna är det allramest avgörande för resultatet. Det handlar om det sättsom man faktiskt undervisar på, vad man bestämmersig för att åstadkomma och vilket förhållningssättman ska ha gentemot eleverna, gentemot varandra,gentemot föräldrarna och gentemot skolan och tar ett ansvar för situationen.Vi får återkomma i en senare diskussion till hurordningen och redan ska återföras till de svenskaskolorna. Jag ser fram emot den, men till dess får vinöja oss med den här diskussionen. Innan jag avslutarmitt anförande vill jag säga att jag hoppas att skolmi-nistern vill föra ut budskapet i skolorna att man skaaktivera sig också för ordning och reda enligt KIPP-modellen, om skolministern förstår vad jag menar.Man ska ha ett förhållningssätt till eleverna som inteär uppifrån och från skolpolitikernas håll utan manska trycka ned verksamheten och besluten på denlokala nivån.Anf. 101 Statsrådet ():Fru talman! talade om det godaspråkets år. Vi kan alla skriva under på att det ärviktigt att vi ger våra barn ett riktigt och bra språk.Det är oerhört värdefullt i mötet med människor. Dettycker jag att vi ska arbeta med från de minsta barnenoch genom hela vår barn- och ungdomsskola.Förhållningssättet gentemot eleverna är, precissom jag sade i slutet av förra interpellationsdebattenmed Per , att vi måste ha eleven i centrum. Det ären av de saker som flera rapporter har pekat på. Därär vi inte i skolan. En del skolpersonal har ettmycket bra förhållningssätt till eleverna, utgår fråndem och har ett medbestämmande för eleverna.Det demokratiska förhållningssättet har vi allaställt oss bakom i den värdegrund som står i vår läro-plan. Den måste man arbeta med på olika sätt. Detgör man i den vardagliga situationen i klassrummenmen också genom att fördjupa dialogen mellan barnoch vuxna om vad de olika värderingsfrågorna egent-ligen står för. De vuxna måste också se det i perspek-tivet till sig själva. Det handlar också om de vuxnasmöjligheter att ha ett demokratiskt förhållningssättinom en skolledning, mot kommunpolitiker och motriksdagspolitiker.Under dagarna om Förintelsen och vidutdelandet av pris från hardessa frågor understrukits . Jag tror ocksåalla politiker från alla länder är överens om det somJerzy sade. Det kanske inte blir i denna gene-ration och kanske inte i nästa utan i nästnästa som viför första gången verkligen kommer att ha ett sam-hälle där demokratin fullt har slagit igenom. Jag sermycket positivt på att vi från alla partier ständigtunderstryker detta i våra debatter i riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:143 omfriskolor med särskild religiös eller språklig in-riktningAnf. 102 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att främja integrationeni det svenska samhället genom att tillåta olika religiö-sa och språkliga grupper att bedriva skola och vilkaåtgärder jag avser att vidta för att främja mångfaldenoch det mångkulturella samhället inom skolans värld.Inledningsvis vill jag slå fast att det redan är så attolika religiösa, språkliga och etniska grupper tillåtsatt starta och driva skola i och organisationers rätt att grunda ochdriva skolor förutsätter att undervisningen svarar motde krav och kunskapsmål som ställs från det offentli-gas sida. Fristående skolor ska, på samma sätt somoffentliga, bygga på demokratisk grund, präglas avdemokratiska värderingar, öppenhet, tolerans samtsaklighet och allsidighet.För närvarande finns det 58 av god-kända fristående grundskolor med konfessionell in-riktning och 29 med språklig/etnisk inriktning. Detinnebär att av de godkända friståendegrundskolorna har språklig, etnisk eller religiös in-riktning.Som svar på den andra frågan vill jag framhållaatt vårt samhälle bygger på demokratiska värden somrespekt, alla människors lika värde, jämställdhet,solidaritet och rättvisa. är ettgrundläggande dokument även för skolan. i uppdrag att förmedla och förankra samhälletsgrundläggande värderingar. Genom samverkan, an-svar och utveckling ska skolan bli en skola för alla,där alla barns och ungdomars förutsättningar tas tillvara. Det är en skola som bygger på en gemensamvärdegrund och som präglas av demokratiska värde-ringar, tolerans, respekt och förståelse för andra. Föratt stödja och stimulera arbetet med värdegrunden iförskola, skola och vuxenutbildning har jag tagitinitiativ till , som startade ifebruari 1999.Syftet har varit att de grundläggande och för sam-hället gemensamma värderingarna, fastslagna i läro-planer, uppmärksammas på olika sätt i skolan. ska stödja och stimulera det lokalaarbetet med värdegrunden i förskola, skola och vux-enutbildning.Bl.a. har välbesökta konferenser anordnats omvärdegrunden i en mångkulturell miljö och för attstimulera sektorsövergripande samarbete kring vär-degrunden. Tre böcker som ska fungera som diskus-sionsmaterial för olika åldrar tas fram. Ungdomar harpå olika sätt knutits till projektet. Det finns ett ung-domsråd, och 4 000 barn och ungdomar har inbjuditsatt tycka och tänka kring värdegrunden i både bildoch text. samt åtgärdsrapportkommer i mars.Mot bakgrund av de åtgärder som pågår finner jaginte anledning att vidta några särskilda åtgärder av detslag som interpellanten efterfrågat.Anf. 103 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Statsrådet framhåller här att det är tillåtet förolika språkliga och religiösa grupper att bedriva sko-la. Det är förstås korrekt i strikt formell mening. Jagborde kanske i stället ha frågat vad statsrådet avser attgöra för att öka möjligheterna att starta friståendeskolor på etnisk, religiös eller språklig grund.Min interpellation kom till på grund av statsrådetsmotsträviga partikamrater i som röstat ja tillkristna friskolor, vilket i och för sig är bra, men intetill muslimska och arabiska skolor. Jag citerar vadstatsrådet säger i sitt svar: "Enskildas ochorganisationers rätt att grunda och driva skolor förut-sätter att undervisningen svarar mot de krav och kun-skapsmål som ställs från det offentligas sida. Fristå-ende skolor ska, på samma sätt som offentliga, byggapå demokratisk grund, präglas av demokratiska vär-deringar, öppenhet samt saklighet och allsidighet. "Här kan vi alltså vara överens, eftersom jag utgårfrån att skolministern inte tycker att muslimska ellerarabiska skolor inte skulle uppfylla de här kraven pådemokrati, mångfald osv.Statsrådet kan givetvis inte kommentera enskildaärenden, men jag skulle ändå vilja veta hur statsrådetställer sig till lokala politiker som avstyrker friskole-ansökningar med hänvisning till att skolorna harkulturell, etnisk, språklig och religiös inriktning.I svaret på min andra fråga anar jag mellan rader-na ett slags förhärligande av en enda enhetlig skolasom varande fostrans och lärandets urmoder. Anseralltså statsrådet verkligen att en enhetlig skola bättregaranterar demokrati och mångfald än vad en mång-fald av skolor skulle kunna göra?Statsrådet hänvisar i sitt svar vidare till konferen-ser om värdegrunden i en mångkulturell miljö. Jag äralldeles övertygad om att de här konferenserna är bra,viktiga och att de bidrar till förståelse. Men hur trorstatsrådet att olika kulturer i vårt land ska kunna ut-vecklas självständigt om de inte ges tillfälle att frittutövas?Anf. 104 ():Fru talman! När jag läser svaren på de två frågorsom har ställt tycker jag att jag kanhålla med om praktiskt taget allting. Men det är väl-digt lite konkretion i svaren. Jag tänker på den andrafrågan om vilka åtgärder statsrådet avser att vidta föratt främja mångfalden och det mångkulturella sam-hället inom skolans värld.Vi vet ju att enhetskulturens tid är förbi sedanlänge i vårt land. Vi tycker t.o.m. att det är bra medmångfald och att det mångkulturella samhället ärberikande för alla och envar. Ändå vet jag genom enhel del studiebesök i skolorna att det mångkulturellasamhället i praktiken ofta uppfattas som ett störandeinslag i verksamheten. Därför är det väldigt viktigt tillåter den här mångfalden genom att ocksåolika religiösa och språkliga grupper får ha egnaskolor, precis som berörs i den första frågan. Det harju statsrådet inte heller något emot, utan hon är posi-tiv till det.Men svaret på den andra frågan är väldigt allmänthållet. Alla måste kunna hålla med om detta att verkaför demokrati i skolans värld och i vårt land. Jagskulle vilja ha lite mer konkretion. Nog är det väl bra- tycker inte statsrådet det - för mångfalden och detmångkulturella samhället att vi verkligen har mångaolika skolor , inte minst friskolor på olika religiösaoch språkliga grunder? Det skulle inte skada om stats-rådet säger någonting positivt om de här skolornaockså som svar på den andra frågan. Det är inte enallmän uppfattning i alla lägen att så är fallet. Därförär det viktigt, när vi kommer med signaler från denhär kammaren, att vi säger att det här är positivt förmångfalden och för det mångkulturella samhälletinom skolans värld.Anf. 105 ():Fru talman! har ca 500 friskolor star-tats. Man kan ju fråga sig varför det är så många somvill studera i friskolan. Varför är det så många peda-goger som vill arbeta i friskolan? Jag återkommer tillden fråga som jag egentligen ställde redan i den förradebatten. Hur ser läget ut när det gäller elever sominte klarar betyget Godkänd i friskolan? Delvis vetjag ju svaret, men jag vill ändå få det vidimerat avskolministern.Vi kristdemokrater tror att det är oerhört viktigtatt människor själva får välja mellan olika skolor.Ändå är det många kommuner, inte minst uppe i norr,som envist säger nej till friskolor. Jag skulle viljafråga skolministern vad skolministern avser att göraför att få en förändring av detta och få en störremångfald när det gäller människors möjlighet attvälja skola.Anf. 106 Statsrådet ():Fru talman! Jag har följt debatten om de friståen-de skolorna och deras varande eller icke varandeunder , och den pågår fortfarande. har olika uppfattningar om vi ska ha friståendeskolor eller inte.Det jag står för nu är de beslut, de lagar och deförordningar som vi har . Det system vi har i daginnebär ett nationellt ansvar. Vi har möjlighet attansöka. Det är som ytterst fattar beslut ommöjligheten att ha fristående skolor.Människors enskilda uppfattning om detta tar jaginte in i debatten. Jag tycker att det är viktigt att detfinns mångfald inom alla våra skolor. Vi har ju ocksåfått en ökad mångfald inom skolan. Det är inte såhemskt som man inom de kommu-nala skolorna mötte ordet profil-skola. Man sade att det är positivt att man också läg-ger mer tyngd på en inriktning av skolan.När den debatten en gång började möttes den ock-så av motstånd. Man sade att det inte skulle gå och attalla måste göra precis likadant. tror jag inte attdet finns någon som ifrågasätter att vissa skolor väljeratt ha en miljöprofil, en musikinriktning eller vad detnu kan vara. Det finns även matteskolor. Jag tyckermångfalden i alla dess former är positiv.Det är därför jag också tror på det styrsystem somvi har med en övergripande läroplan och över-gripande kursplaner som inte är detaljstyrande utansom verkligen ger en möjlighet att göra den här friatolkningen. Jag tror också på det försök som vi prata-de om med att använda timplanen på ettfriare sätt. Därmed kan vi utöka möjligheten att skapaprofiler och inriktningar. För mig gäller det att an-vända de möjligheter och de ramar som finns såvälför den kommunala som för de fristående skolorna.Om man ser historiskt på utvecklingen av de fri-stående skolorna och det bidragssystem som vi har,kan man konstatera att vi inte har kunnat hittat någotannat land som har ett så generöst bidragssystem i ettlikställande mellan de offentliga skolorna och defristående. I det avseendet är unikt.Det är också ett tecken på att det finns en accep-tans. Inriktningen av bidragssystemet är ju utformad iett elevperspektiv. Det ska vara lika möjligheter förelever att nå resultat oavsett om man går i en kom-munal eller i en fristående skola.När vi sedan jämför resultaten måste vi också tittapå vad det är vi jämför. Vi har ungefär 450fristående grundskolor och 6 000 kommunala. I detperspektivet är det svårt att säga om den ena är bättreeller sämre än den andra när det gäller resultat. Av6 000 kommunala skolor skulle jag lika gärna kunnaplocka ut 450. Jag tycker inte att det ger en rättvisbild. Jag skulle kunna redovisa resultat från vissa avde här skolorna som inte är så bra. Gör vi en jämfö-relse nu kan vi också se att det är ett lite bättre resul-tat i de fristående skolorna än i de kommunala. Mendet är min uppfattning att underlaget för att görajämförelser är för litet. Det är för ojämna proportio-ner. Vi har också några få fristående grundskolorsom är inriktade på elever med dyslexi och andrasvårigheter. De eleverna kanske är mer spridda ute ide kommunala skolorna.Jag går inte gärna in på det. Det viktiga är att viföljer upp och gör utvärderingar av båda formerna avskola.Anf. 107 ():Fru talman! Människor tycker olika, säger skol-minister . Men då är det väl bästatt man låter människor få tycka olika och att manockså applicerar det i verkligheten. Ge makten tillbaka till människorna! Infören nationell skolpeng och låt människorna självavälja! Då har vi löst problemet med vilka skolor somär bra och vilka som är dåliga. Människorna väljersjälva.Det gäller i allra högsta grad människor i utanför-skap, i förortsområdena. Det gäller bland svårt utsattamänniskor, människor som har kommit hit från andraländer och som inte kommer in i det svenska sam-hället. De måste ju ges chansen. De kommer inte attkunna få chansen om vi inte ger dem makten att själ-va få bestämma.Jag var inte inne på enskilda ärenden. Avsiktligtfrågade jag statsrådet hur statsrådet gene-rellt ställer sig till att kommunalmän, lokala politikerav vilken partifärg det vara må, någonstans i landeteller på flera håll säger att man avvisar friskoleansök-ningar med hänvisning till att skolorna är kulturellt,etniskt, språkligt och religiöst inriktade. Hur ställersig statsrådet till det förhållandet om det uppstår nå-gonstans i landet? Vi behöver inte gå in på enskildafall.Jag frågade också om statsrådet verkligen anseratt en enhetlig skola bättre garanterar demokrati ochmångfald än vad en mångfald skolor gör. Jag fick inteheller svar på den frågan. Det vore rätt intressant attfå veta vad statsrådet tycker på den punkten.Anf. 108 ():Fru talman! Skolans uppgift är ju att lära ut, attförmedla kunskaper. Men för att skolan ska kunnagöra detta måste det också vara en integrering i sko-lan så att alla känner delaktighet. Segregering, mot-satsen, är ju det sämsta som finns. Det har faktisktvisat sig att friskolorna bidrar till integrering. Där kanalla hitta sin roll. Man kan känna sig hemma i enskolmiljö där man tidigare kände sig utestängd därföratt man hittar sin egen religiösa eller språkliga grupp.Sedan vill jag understryka det jag sade i mittförsta inlägg, att jag i stor utsträckning delar skolmi-nisterns synpunkter på skolan när det gäller den ge-mensamma värdegrunden. Konferenserna är säkertockså värdefulla.Jag vill inte spela ut de kommunala skolorna motfriskolorna eller vice versa. Vi menar att båda skol-formerna behövs. Men friskolorna har ju kommit påsenare tid och blivit ett alternativ för alltfler. Proble-met är att de finns framför allt i storstäderna men iliten utsträckning på landsorten, där jag håller tilldagligdags.Skolministern sade att hon inte vill ha någon upp-fattning om enskilda människor och om vad de tyckeri den här frågan. Det håller jag med om. Vad jag togupp var i första hand inte vad enskilda människortycker utan vad kommunerna har för uppfattning. Imitt eget gamla hemlän har kommuner avsla-git ansökningar om friskolor. Dessbättre har Skolver-ket tillstyrkt, och det tycker jag är bra. Jag vill gärnage en eloge därvidlag.Men jag efterfrågar ändå skolministerns syn-punkter på detta att det för integrering och främjandeav mångfald i skolan även behövs olika huvudmänsom har olika inriktningar i grunden. Det räcker alltsåinte med ett slags huvudman. De olika huvudmännenbehövs för att man ska få en rejäl integrering i skolandär var och en känner sig hemma. Vi har under senareår kommit en bit på väg genom att vi har fått ett antalfriskolor med olika huvudmän.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! Jag kommer tillbaka till detta att viännu inte är där att vi har fullständigt lika uppfattningi vårt land i frågan om ifall vi enbart ska ha en kom-munal skola eller ifall vi ska ha ett samhälle där detfinns såväl kommunala som fristående skolor. Alla visom nu är i kammaren vet att så här är förhållandena.Jag tycker nu att det är viktigt att vi tittar på hursystemet ser ut , att vi tittar på dess möjligheteroch dess brister. Det är viktigt att vi har ett systemsom är bestående över regimskiften. Den här debattenhar jag fört och följt sedan jag själv kom till riksda-gen . Vi har ett system med möjligheter attfrån enskilda partier i kommunerna ibland säga nej.Vi har det nationella ansvaret som ligger på Skolver-ket. Vi har en möjlighet till överklagande. Det är denform som jag kan se är den bästa att hantera.Det är viktigt att hitta gränsdragningar. Det ärviktigt att det inte går till ytterligheter vare sig åt detena eller åt det andra hållet eftersom debatten fortfa-rande är så pass intensiv och uppfattningarna är såolika. Det är lätt att kräva av mig att jag ska ta ett steglite mer åt vänster eller lite mer åt höger. Jag tänkerhålla balansgången och vara med i debatten. vill jag också säga till alla som del-tar i den att vi på något vis är i ett läge där vi ändå harhittat någon form av konsensus. Det läget är skört, detmedger jag.Därmed tror jag att jag tackar för den här debattenoch önskar mina meddebattörer, fru talman och övri-ga en god afton.Anf. 110 ():Fru talman!