prot · GN0978 · 2000-03-10 00:00:00 — Jag noterar att socialministern foku-serar sin egen diskussion här i kammaren enbart påformalia kring regelverk för riksorganisationer ochtillämpningen gentemot en befintlig specifik organi-sation som tyvärr har råkat väldigt illa ut i praktikenpå grund av våra regelverk.Jag har försökt att ställa en interpellation till soci-alministern kring ett helt problemkomplex som jaginte upplever att vi riktigt kommer till någon diskus-sion kring. Det är socialförsäkringsministern somhanterar de specifika reglerna i föräldraförsäkringen.Men såvitt jag har kunnat se av svaret ansåg social-ministern som barnminister att han hade ett övergri-pande ansvar för att skapa ett barnvänligt samhälle.Då bör han väl åtminstone i någon liten utsträckningkunna intressera sig för övergripande frågor somhandlar även om dem som har barn som inte längrefinns med oss och inte hänvisa till den typen av smalateknikaliteter som jag tycker att socialministern görbåde när det gäller föräldraförsäkringen och när detgäller föreningsbidraget.Jag kan gärna återkomma med en interpellationsom gäller föreningsbidragsregler. Det finns säkertockså andra organisationer som råkat illa ut. Men detär inte vad frågan gäller. gäller frågan vad vi sompolitiker och regeringen som högsta organ i Sverigekan göra för att underlätta situationen för de familjersom drabbas av att deras barn dör för dem i sambandmed att de föds eller . Därvill jag faktiskt ge socialministern lite hemläxa.Det är inte så att detta är något okänt fenomen.Det är massor av människor som råkar ut för det.Men det är kanske inte något man går och pratar ompå pendeltåget. Man får ofta höra att man ska glömmabort det. Man får höra: Du är så ung, och du kan fåflera barn. Det är den typen av bemötande i samhälletsom vi behöver ändra på. Det är där socialministernskulle behöva anta en helt annan position och attitydän vad han gör när han snävar in frågan till vissaspecifika tekniska frågeställningar.Anf. 63 Socialminister ():Herr talman! Likväl är problemställningen den, attdet handlar om väldigt många olika frågor.Det är socialförsäkringsministern som är ansvarigför föräldraförsäkringen, och det är också socialför-säkringsministern som allmänt är ansvarig för barn-frågor. Vi har den ordningen. Jag påpekade att Soci-aldepartementet som departement har det övergripan-de ansvaret, men socialförsäkringsministern är ocksåansvarig för dessa frågor.Jag skulle välkomna en allmän diskussion omdetta. Vad jag primärt är ansvarig för är frågan omstödet men också diskussionen om sjukvården. Jagpåpekade i mitt svar att jag anser att sjukvården hardet odelade ansvaret och säger också att när det intefungerar råder det brist i vårdkedjan. Sjukvårdenförmår inte att ställa upp med de resurser som behövs.Det måste man naturligtvis åtgärda.Det är ett svårt problemkomplex som landar i denpolitiska miljön på väldigt många områden. Då måsteman kunna diskutera detta och hänvisa till det. Jaguppfattade frågeställningen som att det primärt hand-lade om det som betraktade som onö-dig byråkrati, nämligen att vi följer ett regelverk förvilka organisationer som får stöd. Jag försökte svarapå varför vi gör det och att det inte får tolkas som därmed automatiskt säger att själva förenings-verksamheten skulle vara av mindre värde.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:254 omläkemedel till barnAnf. 64 Socialminister ():Herr talman! har frågat migom regeringen avser att vidta några åtgärder för att fåläkemedelsföretagen att utföra kliniska prövningar påbarn vid införandet av nya läkemedel.Det är en mycket angelägen fråga som MargaretaIsraelsson tar upp.Enligt en studie av läkemedelsanvändningen vidfem barnkliniker i fem olika europeiska länder sompublicerats i (BMJ2000; 320:79-81) ordineras två av tre barn inomsluten vård läkemedel som inte godkänts för barn,eller ges till barnet på ett icke godkänt sätt eller i ickegodkänd dos. Den största delen av denna icke doku-menterade användning gällde läkemedel som finns påmarknaden, godkända för förskrivning till vuxna.Det är angeläget att framhålla att användning avläkemedel som ej dokumenterats för behandling avbarn i den slutna barnsjukvården sannolikt är heltnödvändig för att dessa ofta mycket svårt sjuka barnska kunna behandlas. Det är också viktigt att skiljamellan användning av icke godkända läkemedel ochgodkända läkemedel som används på icke godkändaindikationer. I det senare fallet finns omfattande do-kumentation om läkemedlet, även om den inte speci-fikt gäller barn. Vidare är det så att de flesta läkeme-del som främst är avsedda för barn givetvis är doku-menterade genom studier på barn, t.ex. vacciner, därbl.a. svenska studier i hög grad bidragit till ökadkunskap.För att ett läkemedel ska kunna godkännas för be-handling av barn krävs således att effekten och säker-heten dokumenteras genom studier på barn. Förstgenom sådan dokumentation kan en korrekt informa-tion om dosering, förväntade biverkningar och andraeffekter ges. Det är därför även ur etisk synpunktangeläget att studier utförs så att inte användningenbaseras på osäkerhet om effekt och säkerhet. Riktlin-jer för hur studier på barn ska utföras har utarbetatsav EU (Note for Guidance on Evaluation of in Children CPMP/EWP/462/95). Oftaär dock fallet att studier på barn inte är utförda närföretaget ansöker om godkännande för vuxna. Endasti de fall användningen hos barn kan tänkas bli om-fattande ansöker företaget om godkännande även fördessa efter att studier utförts.Depression är exempel på en sjukdom som lyck-ligtvis inte är särskilt vanligt förekommande i barn-populationen jämfört med hos vuxna och där studierpå barn saknas för många läkemedel som introduce-rats . Läkemedelstillverkarna borde istörre utsträckning genomföra undersökningar påbarn i dessa fall då vi vet att även barn behandlas meddessa medel.Läkemedelsverket kan på nationell nivå rekom-mendera läkemedelsföretagen att ta fram dokumenta-tion för behandling av barn men har inga legala me-del att framtvinga sådan dokumentation. Hälso- ochsjukvårdens profession bör också själva ta initiativ tilloch genomföra kliniska studier på barn, med ellerutan samarbete med läkemedelsindustrin. Då detgäller förskrivning av icke godkända läkemedel tillbarn med exempelvis sällsynta sjukdomar har framhållit möjligheten av att resultatetav denna användning dokumenteras och utvärderas såatt kunskapen om förskrivningen till patientgruppenökas.I och med vårt EU-medlemskap är läkemedelslag-stiftningen harmoniserad mellan medlemsstaterna ochSverige har begränsade möjligheter att annat än inomramen för unionsarbetet verka för förändrade be-stämmelser inom läkemedelsområdet. Jag har försäk-rat mig om att inom ramen för EU-arbetet kommer att verka för att kliniska prövningarutförs på barn där användning av läkemedlet kan varaaktuellt.Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis tacka social-ministern för svaret på min interpellation. Det är braatt också tycker att det är viktigt attpeka på de möjligheter som finns. Men låt mig ut-trycka några synpunkter på frågan.I läste jag den slående rubriken. Det är klart att man blir väl-digt orolig när man läser dylikt. Min första oro gälldeom det möjligtvis var så att barnen utsattes för myck-et starka mediciner eller att det var frågan om överdo-seringar. Jag kunde konstatera genomuttalanden av , som var den läkare somvar ansvarig för en europeisk studie som artikelnhandlade om, att så var inte fallet. Oron gällde mer attbarnen kanske inte fick tillräcklig hjälp, dvs. att dose-ringen var för svag, eller att medicinerna inte vargodkända, som rubriken röjde.De områden man pekat på är smärtstillande medelsamt infektioner och luftvägssjukdomar. Då blir jaglite orolig. I socialutskottet stöter vi ofta på fråganifall små barn får den smärtlindring de behöver. Vetvi att ett barn som utsatts för ett ingrepp verkligen harfått smärtlindring? Barnet kan ju skrika av andraorsaker. Jag hoppas verkligen att det inte är så att viger barnen för lite hjälp vid sådana tillfällen. Jaghoppas att vi inte har bristande kunskap om de prepa-rat som används i vården när det gäller de vanligasjukdomarna på infektionsområdet eller luftvägssjuk-domar hos barn. Jag hoppas att vi har vetenskapligtstöd för att de verkligen hjälper vid olika sjukdoms-tillstånd.Dessutom har vi tagit del av en skrämmande läs-ning om hur man har skrivit ut bantningspiller tillsmå barn. 1 000 recept på Xenical skrivs ut till barnoch tonåringar. 15 av dem är , och åtta ärunder . Vi vet ingenting om hur barn reagerarpå den typen av medicin.Vi vet att man i ökande utsträckning skriver utamfetamin till DAMP-barn och att psykofarmaka gårtill barn eller unga med depressioner.Jag är naturligtvis inte på något sätt avvikande isynen på att medicin och farmaka av olika slag harväldigt stor betydelse för vården och när det gäller attkomma till rätta med en sjukdom. Men vad gällerbarnen måste det naturligtvis finnas ett krav på attmedicinerna är kliniskt prövade.Jag ska avslutningsvis komma till min fråga, herrtalman. Socialministern pekar på olika möjligheter.Läkemedelsverket kan rekommendera och hälso- ochsjukvården bör göra det ena och det andra, säger han.Men jag tycker att det måste vara någon som ska härockså.Mina frågor till blir: Var är det viska och kan trycka på lite hårdare? Avser ministernatt ta några initiativ till samtal med läkemedelsföreta-gen, eller görs det någon samlad uppföljande studieså att vi får veta hur tillståndet egentligen är i Sverigevad gäller icke kliniskt prövade läkemedel som gestill barn?Anf. 66 Socialminister ():Herr talman! har ganska storamöjligheter att i sina kontakter med läkemedelsföre-tagen skärpa sina krav. Likaväl har Socialstyrelsennaturligtvis ett ansvar att se till så att man i tillstånds-utövningen över sjukvården får ett bättre grepp påförskrivningen av läkemedel.I någon mån kan man säga att vi kommer att fåanledning att diskutera en del av problemställningar-na när det gäller den allmänna diskussionen om lä-kemedelsförskrivningen. En särskild utredare tittarnämligen på förskrivningen av allmänt förskrivnaläkemedel. Utgångspunkten där är inte bara, som mankan tro av den allmänna debatten, att hitta sätt attminska kostnaderna, utan att få en säkrare utskrivningav läkemedel.Det kan finnas anledning att titta noggrannare påde uppgifter vi känner till om förskrivning avbantningspreparat till barn exempelvis. Det kan juvara så att det handlar om sjuklig övervikt också hossmå barn, och att man från läkarens sida har bedömtatt detta är den enda möjligheten att hantera proble-met.Till sist handlar det om de krav som vi kan ställapå och om attskärpa sina krav och att i dialog med läkemedelsfö-retagen komma längre än vad man har gjort i dag.Anf. 67 ():Herr talman! Tack så mycket för tillägget och ut-ökningen av svaret.Låt mig bara understryka att jag naturligtvis tyck-er att det är viktigt att vi kan ge medicinering om detär så att barn har en sjuklig övervikt - bara man kanvara säker på att medicinen är prövad på barn innanden ges. Vi får ju inte ställa till med andra problem iutvecklingen av kroppens funktioner. Matsmältnings-organen ska ju hålla till, och det är viktigt attvi inte tillför någonting i barns utveckling som kanskepåverkar dem för livet.Socialministern nämnde några av de myndighetersom närmare skulle kunna granska detta. Jag tyckeratt det är bra exempel. Det finns ju också möjlighetför oss i socialutskottet att på olika sätt följa uppdetta.Låt mig ställa en fråga kring det som ministernsäger i slutet av sitt svar. Jag citerar:"Jag har försäkrat mig om att Läkemedelsverketinom ramen för EU-arbetet kommer att verka för attkliniska prövningar utförs på barn där användning avläkemedlet kan vara aktuellt. "Jag tycker att detta är en viktig mening. Jag und-rar om det i den meningen också kan intolkas att detkan tänkas att vill ta på sig en något merpådrivande roll. Ett antal länder var ju med i Euro-pastudien. Man skulle väl kunna tänka sig att följaupp den och se att den visar på att ytterligare åtgärderbehövs.Vad jag har förstått arbetar man nu i medett lagförslag som till vissa delar ifrågasätts. Jag vetinte om det är lagstiftning som krävs i det här fallet.Jag känner att jag behöver mer kunskap för att närma-re kunna uttala mig om det. Men eftersom vi, vad jagförstår, är bundna av vissa åtaganden på det gemen-samma europeiska området tror jag att det är viktigtmed initiativ till att driva på frågan om klinisk pröv-ning av läkemedel.Jag undrar om man i den mening som jag lästeupp också kan intolka att och den svenskaregeringen kommer att vara pådrivande i de här frå-gorna i Europa.Anf. 68 Socialminister ():Herr talman! Den sista meningen var just avseddatt tolkas på det sättet.Det är våra statliga myndigheter som ansvarar fördet arbete som pågår inom olika expertgrupperinom EU-samarbetet. Där skiljer sig för öv-rigt från övriga , där det ofta är departementensjälva som är engagerade. Men här är det som är engagerat. Det viktigaste är attLäkemedelsverket således ger besked om att verketaktivt kommer att driva dessa frågor på den svenskaregeringens uppdrag.Vi får dessutom en alldeles utmärkt möjlighet attse till att arbetet går framåt när ärordförande i , och även ordförande för hälsomi-nisterrådet. Detta blir en möjlighet att se till att arbe-tet flyttas framåt. Avsikten är alltså att meningen skaläsas som att kommer att driva frågan hårdareän vad vi har gjort hittills.Anf. 69 ():Herr talman! Det tackar jag för. Det ska bli spän-nande att följa detta, och jag hoppas att det leder tillklara förbättringar och förtydliganden på området.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelser 1999/2000:60,69 och 70 till utrikesutskot-tetFöredrogsMotioner1999/2000:N22-N26 (m, kd, mp, fp) med anledningav prop. 1999/2000:63 Godkännande av avtal omersättning i samband med stängning av , m.m.Anf. 70 ():Herr talman! 120, 240, 360, 480, 600, 720, 840,960, 1 080, 1 200 - i den takten ökar koldioxidut-släppen sedan stängdes. koldi-oxid ytterligare drabbas atmosfären avsom en av de kostnader som följer av det vansinnigabeslutet att stänga den första reaktorn i Barsebäck.Den proposition som ligger på bordhandlar formellt om att godkänna avtalet mellansvenska staten, och och därtillhörande bolag och att där redovisa kostnaderna föravställningen av den första reaktorn.Det är ingen liten lista som här läggs på riksda-gens bord: 2,6 miljarder i ersättning för själva reak-torn, 2,2 miljarder för fördyrad drift av ,1,1 miljarder för avvecklingsdriften av , 1miljard i utebliven bolagsskatt, 1,4 miljarder i bort-fallen produktionsskatt på kärnkraften bara för denförsta reaktorn.De här siffrorna är dessutom nettoredovisade. Detföreslås en skattebefrielse. Avsikten är inte att på detviset göra ett enklare avtal. Avsikten är alldeles up-penbart att på det viset dölja en stor del av kostnader-na.Om man bruttoredovisar kommer man i varje fallminst upp i ytterligare 1 miljard i kostnader. 9,3 mil-jarder är en mer korrekt siffra för kostnaden bara föratt stänga den första reaktorn i Barsebäck.Nu är inte de här de enda kostnaderna som statenfår bära. Till det här ska vi också lägga 9 miljarder iomställningsprogrammet som syftar till att dels sparaenergi, dels skapa utrymme för ytterligare produktionav energi. Det här omställningsprogrammet har hit-tills visat sig vara ett enda stort fiasko. Men 9 miljar-der kronor kommer det att kosta totalt.Till det här ska också läggas kostnader för indu-stri, kostnader för hushållen och de kostnader förmiljön som jag var inne på i början. Vi har i Sverigeen mycket hög andel elintensiv industri. Den ligger iområden som redan är hårt drabbade av arbetslöshet,brist på jobb och brist på nyföretagande. Det är områ-den som kommer att drabbas ännu hårdare till följdav regeringens vanvettiga energipolitik.Det här är kostnader som får betalas av alla demsom jobbar i den elintensiva industrin. Det innebärkostnader för hushållen till följd av höjda elpriser, tillföljd av krav på att bygga om husen till andra energi-källor. Det leder också till högre fastighetsskatt efter-som många av de energisparande åtgärderna leder tillhögre taxeringsvärden och därmed till högre fastig-hetsskatt.Vanvettet blir väl alldeles särskilt tydligt när mankonstaterar att utöver de här kostnaderna - 9,3 mil-jarder för att avveckla , 9 miljarder iomställningsprogrammet - kan vi också summera attdet helstatliga bolaget under ledning avden tidigare energiministern köperin tysk kärnkraft motsvarande drygt 11 terawattim-mar. Man köper in tysk kärnkraft för 7 ½ miljard.Tidigare har man också köpt in andelar i finsk kärn-kraft, så det är uppenbarligen inte kärnkraften som ärproblemet.Den här politiken bedrivs i strid med folkflertalet.Den genomdrivs i strid med industrins intressen, istrid med fackens intressen och i strid med skattebe-talarnas intressen. När vi summerar kostnaden, när visummerar politiken, kan vi konstatera att de här mil-jarderna inte är till för att avveckla kärnkraften. Dåskulle man ju inte från det statliga bolaget köpa in ny kärnkraft. Det är inte för attförbättra miljön, därför att miljön drabbas av denförda politiken. Det är inte för att skapa fler jobb,därför att jobben försvinner till följd av politiken.Nej, det vi summerar är priset för den politiskamakten. Det är priset som skattebetalarna får betalaför att regeringen ska kunna sitta kvar. Det ärden notan vi nu kan summera.Vi moderater yrkar därför avslag på motionen ochkommer i utskotten att göra allt vad vi kan för att tabort alla de politiska hindren för att möjliggöra enåterstart av . Vi vill riva upp avveckling-slagen, vi vill riva upp regeringsbeslutet om en stäng-ning av . Vi vill avslå hela propositionen.Anf. 71 ():Herr talman! Höjda koldioxidutsläpp, stora eko-nomiska uppoffringar och budgettricksande - det ärså man kan sammanfatta den här propositionen. Manlägger fram förslag till avtal för hur man ska byta utväl fungerande kärnkraftverk mot el som produceraspå ett sätt som skapar mycket stora koldioxidutsläpp.För det bytet ska skattebetalarna betala stora pengar.Vi tycker att det är vansinnigt. Vi i haren helt annorlunda syn på energipolitiken.Det råder stor oenighet om hur man på ett rimligtsätt kan tolka den folkomröstning om kärnkraftensom hölls . De partier som stod bakomdet som ändå anses vara den segrande linjen, linje 2,nämligen Socialdemokraterna och , tolkardet resultatet helt annorlunda. Det kan därför inteligga till grund för de beslut vi fattar. Vi haraldrig i folkomröstning beslutat att stänga väl funge-rande kärnkraftverk och ersätta det med miljöskadligenergiproduktion.Svenska kärnkraftverk ska inte avvecklas genomårtalsbestämda politiska beslut. De ska stängas när enkompetent myndighet konstaterar att de inte uppfyllergällande säkerhets- och miljökrav. Detta har inteskett.De miljökonsekvenser som blir av den förtida av-vecklingen har redan beskrivits väl av behöver inte komplettera det. Men det är ändåviktigt att påpeka att de ekonomiska uppoffringarsom folk därutöver behöver göra naturligtvis kommeratt drabba förmåga att på andra sätt arbetamed miljöförbättrande åtgärder och att på andra sätthindra miljöskadliga verksamheter. De resurser somvi nu använder för att byta energiproduktion till enmer miljöskadlig kan vi nämligen inte använda tillandra saker. De hade mycket väl kunnat gå åtminsto-ne till miljöförbättringar. Men så blir det inte.I stället för det miljöpolitiska vansinnet tänkte jagpassa på att nämna det, skulle jag vilja säga, ovärdigasätt som regeringen använder för att redovisa de härkostnaderna. Man vill naturligtvis inte att det skaframgå fullt ut vad folk kommer att få betala för dethär. Man vill inte heller ta konsekvenserna av detbudgetsystem vi har varit överens om. och den socialdemokratiska rege-ringen har varit överens om hur vi ska redovisa olikakostnader och intäkter. Det vill man nu inte leva upptill, därför att då kommer folk att se hur dyrt det blir,och då kommer man inte att vara lika intresserad avatt gå med på den typen av vanvettspolitik.Att redovisa tillkommande kostnader som mins-kade intäkter i stället för som ökade utgifter innebäratt man kringgår utgiftstaken och att man inte redovi-sar brutto på det sätt som man ska. Regeringens pro-position bryter mot grundläggande principer för hurvi ska behandla budget. Det är ganska all-varligt med tanke på att vi just har gått igenom enbesvärlig process av budgetsanering, där den nyabudgetlagen är en av de mycket viktiga strukturför-ändringar som har gjorts i och där ett av rege-ringens stödpartier är kritiskt mot metoden och villblåsa på med kostnader som det inte finns täckningför. Därför kan jag förstå att det har varit lätt att fåstöd hos stödpartierna för den typen av beteende.Det framgår både av budgetlagen och senare avmycket tydliga uttalanden av finansutskottet att sta-tens utgifter ska redovisas brutto och att man inte skakrypa undan genom att som regeringen nu gör försö-ka få det att se ut som om det handlar om mycketmindre kostnader än vad det är.De som regeringen erkänneratt det innebär är inte finansierade. Även det-ta, tycker vi, är allvarligt och strider mot det sätt påvilket man ska behandla tillkommande kostnaderunder löpande budgetår. Man borde ha lagt fram enredovisning i form av en tilläggsbudget där man hadetalat om var pengarna ska tas från på samma gångsom de läggs fram. Vi vet att det inte är första gångensom kostnader löpande läggs fram, sedanfår panikåtgärder vidtas när man är på väg att brytaigenom utgiftstaket. fick framför allt detinternationella biståndet stryka på foten. Det är ytter-ligare ett exempel på de enormt vansinniga konsek-venser som det kan bli av energipolitiken.Man kan undra om regeringen och stödpartiernainte har något slags känsla för internationella konsek-venser. Tror man att man lever i en svensk isoleradvärld där vad vi gör inte påverkar andra? Vad vi görmed vår miljö påverkar andra. Hur vi agerar påverkarvad andra gör med sin miljö, t.ex. när vi köper energisom produceras på ett sätt som driver upp koldioxid-utsläppen. När man "fepplar" med budgeten och närman riskerar att hamna i en situation med ekonomiskapanikåtgärder kan det vara det internationella bistån-det som, precis som förra gången, hamnar i kläm.Man kan undra om inte åtminstone ochVänsterpartiet, som säger sig värna om att bedrivainternationell miljöpolitik, borde lite grann dra öro-nen åt sig när man nu ser konsekvenserna i Moçam-bique med enorma översvämningar. Miljöförstöring-en är en orsak till det som händer där. Jag säger inteatt det kommer att bli så i eller att vi kommeratt vara förhindrade från att hjälpa till, men den typenav politik underlättar definitivt inte för attagera på ett ansvarsfullt sätt gentemot våra medmän-niskor i resten av världen.Herr talman! Mot den bakgrund jag har redovisat,att det är ekonomiskt vansinnigt, att det är miljömäs-sigt absolut oacceptabelt och att man fuskar medredovisningen, yrkar vi i naturligtvis av-slag på propositionen. Men eftersom propositionenhar lagts fram måste den remitteras vidare. Även vianser att det är absolut nödvändigt att finansutskottetfår titta på frågorna.Anf. 72 ():Herr talman! de gröna inser, i likhetmed hela den övriga globala gröna rörelsen, att intevare sig kärnkraft eller fossila bränslen ryms inom ettekologiskt hållbart samhälle. Därför är vi positiva tillatt vi äntligen har nått dithän att en reaktor avvecklas.Orsakerna till vår inställning till kärnkraft ochfossila bränslen är uppenbara. Kärnkraften medförkontinuerliga risker med katastrofala följder för såvälnu levande människor och djur som för kommandegenerationer. Den bidrar till att höja den radioaktivabakgrundsstrålningen som det finns allvar-liga brister i hela urankedjan från uranbrytning viaupparbetning till omhändertagande av avfallet. Fos-sila bränslen medför, som ni så vältaligt har sagt, bl.a.utsläpp av koldioxid, som är den tyngsta orsaken tillväxthuseffekten.