prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Det vore väldigt värdefullt om ville deklarera socialdemokraternasståndpunkt här och nu.Anf. 157 () re-plik:Fru talman! Javisst, , vi står fast vid värde-grunden. Vi är nog väldigt överens om hur oerhörtviktig den är. Jag tror inte att gickmiste om hur jag i mitt inledningsanförande trycktepå betydelsen av den. Men min poäng är att när krist-demokraterna talar om att det härifrån kammarenmåste sägas på vilket sätt den ska genomföras ute påde svenska skolorna, menar jag att det är att spelaöver. Vi är alldeles överens om och har klarat ut attdet ska ske en uppföljning och att det ska ske ettarbete ute i skolorna kring detta. Vi ska inte gå inmed pekpinnar härifrån och tala om huvudfrågorna iden svenska skolan.Jag ska ta några exempel från den långa rad av re-servationer som finns. Att vi ska betona vikten avpraktiska och estetiska ämnen har ni reserverat er för.Men det finns ju en oerhörd frihet ute påskolorna att lyfta fram både praktiska och estetiskaämnen i arbetet. Dessutom vet vi att det sker försökmed timplanen, och jag tror att försöket kommer attpåverka debatten framöver. Det finns alltså en oerhörtstor frihet och möjlighet att göra saker och ting. Såkan man gå igenom punkt efter punkt. När det gälleratt valbara kurser ska kombineras så att programmå-len nås, vill jag säga att skolan utifrån målstyrningenhar ansvaret att jobba med detta. När det har beslutatsom en målstyrd skola och om en uppföljning av den,menar jag att vi i stället ska kunna föra en ordentligdebatt om förutsättningarna för målstyrningen.Precis som jag sade handlar det om mer pengar,om att ge mer förutsättningar för kompetensutveck-ling i lärarlag och om att demokratisera skolan.Anf. 158 () re-plik:Fru talman! Jag noterar att ja till värdegrunden. Men handlade minfråga om formuleringarna i läroplanen om kristentradition och västerländsk humanism, det som skol-ministern i denna kammare gång efter annan hardeklarerat är ett av de ben som värdegrunden vilar på.Visst är resurser till skolan oerhört viktigt. Det ärdärför som för den kommandetreårsperioden har avsatt 5 miljarder mer till kommu-nerna för vård, skola och omsorg än socialdemokra-terna. Vi ser det som väldigt viktigt att kommunernafår ekonomiska resurser.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga om betygs-systemet. Varför motsätter ni er principiellt att införafler intervaller i betygssystemet? När jag besökerskolor säger både föräldrar och elever ständigt: För-sök se till att det blir fler intervaller i betygssystemet!Många ligger precis på gränsen till att få VG, men nårinte upp dit. De upplever betygssystemet som oerhörttrubbigt, och det är ett trubbigt instrument.Anf. 159 () re-plik:Fru talman! ställde igen fråganom värdegrund. Jag undantar inte från värde-grunden den kristna värdegrunden och den historiskadelen. Det är klart att jag inte gör det. Det är ju allde-les uppenbart att vi inte kan förneka vår historia. Därtycker jag att har alldeles rätt och in-stämmer i det. Vi har ju också ställt oss bakom ochdrivit detta, så det är alldeles tydligt och klart.Sedan återigen detta med betygen. Jag var i mittanförande väldigt tydlig med detta att betygen bidrartill att man styckvis och delat tittar på kunskapen, inte ser till helhet och sammanhang. Det är detsom är bristen. Man fokuserar på att lära inutifrån ett konkurrenstänkande. Att vi måste ha betygsom urvalsinstrument med ungefär den konstruktionsom är har vi varit överens om. Men att fortsättaoch göra en ytterligare utveckling av betygsinstru-mentet på det sätt som förespråkartror jag inte alls på.Sedan tycker jag att yrkandena här i riksdagenhanteras fortsatt märkligt. Utöver vad jag harsagt har tagit upp att varje skolabör ha en plan för sitt arbete med värdegrunden. Dettalade vi om alldeles . Valbara kurser nämndejag. Att religions- och historieämnena ska stärkas ärnågot som vi har med i . På enlång rad punkter i yrkandena är det saker och tingsom behandlas, har behandlats eller också ligger hoskommunerna. Jag tycker att det är märkligt att mankoncentrerar sig på det i stället för att titta framåt.Anf. 160 vill erinra om att repliktiden är församtliga.Anf. 161 () replik:Fru talman! , kanske , har portalparagrafen i skollag varit attskolans första uppgift är att ge eleverna kunskap. Nusäger att skolans viktigaste upp-gift är att göra elever till medborgare och hyggligamänniskor och att kunskapen då kommer som enbiprodukt.Jag vill bara påminna om att när inte minst libe-raler kämpade för att genomföra folkskolan var det just för att man ansåg att kunskap var enförutsättning för att kunna fungera aktivt som med-borgare i en demokrati, för att kunna fatta medvetnaval om olika ideologier och andra frågor. Att tona nedkunskapsmålet drabbar framför allt dem som behövermest stöd i skolan. Jag skulle önska att Nils-ErikSöderqvist funderade en gång till över vad det inne-bär att man flyttar ned det som är skolans viktigasteuppgift.Sedan talar om A- och B-lag.Ja, det är A- och B-lag som vi håller på att få, efter-som så många inte klarar av den gymnasieutbildningsom det är meningen att alla ska klara av. Jag tror attdet är viktigt att alla i gymnasiet får en chans att kän-na att de lyckas och att det är roligt.Jag vet inte om har sett sta-tistiken från . Där har på handels- ochadministrationsprogrammet nått upp till målenför gymnasieskolan och fått sin högskolebehörighet.På fordonsprogrammet är det som har nåttupp till samma nivå.Nu gäller det, menar jag och menar ,att tillskapa riktigt attraktiva och roliga yrkesutbild-ningar med status och med en känsla av att alla ele-ver, även de som inte är intresserade av att gå vidaretill högskolan, känner att de kan lyckas.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! har varit med och skriviten reservation ihop med , om att varje skola måste hastor frihet att forma sin inriktning. På vilket sätt kanman tycka att resonemang om frihetrimmar med att man i sina reservationer på punktefter punkt ska börja detaljstyra vad kommunerna skagöra?Gymnasieelever bör exempelvis få möjlighet tillstudier över sommaren. Det finns redan sådana möj-ligheter utifrån det kommunala ansvaret. Varför ska vi sitta här och detaljstyra det? Gym-nasieskolor i utsatta områden bör få extra resurser.Det är ett kommunalt ansvar. Varför ska vi sitta häroch detaljstyra centralistiskt omkring detta? Discipli-nära åtgärder pratar ni om i en annan reservation.Elever bör inte få störa undervisningen. Ordning, redaoch arbetsro ska det vara i en skola. Det är ett ansvarför kommunerna att jobba med.Så kan man hålla på och gå igenom era reserva-tioner. Jag har dem här, men tiden medger inte att jagfortsätter. Rakt igenom kan man fundera på var över-ensstämmelsen finns och på vad ni egentligen menarnär ni pratar om frihet. Skulle vi inte ha en frihet somskapar möjligheter för kommunerna, för eleverna utepå skolorna att tillsammans med personal, föräldraroch andra få forma en skola på ett riktigt sätt ochalltså fullt ut jobba med målstyrd skola? Vad är detta?Sedan, : Vad är det för trams när nipratar om att elevstyrda skolor urholkar rektors ochlärares ansvar och status och att elever bara är amatö-rer? Elever är väl om några en grupp som verkligenhar erfarenhet. De är väl verkligen en av de partersom finns inne på skolans område?Anf. 163 () replik:Fru talman! har säkertmånga gånger hört mig och andra folkpartister sägavad vi menar med friheten för skolor. Den innebär kan arbeta på väldigt många olika sätt. Man kanlägga upp arbetet på det sätt som elever, föräldrar ochlärare kommer överens om. Det innebär att politikerinte ska lägga sig i om man har årskursblandad un-dervisning eller om man inte har det eller om mankoncentrationsläser vissa ämnen under längre ellerkortare tid. Jag kan räkna upp massor av exempel.Det som bl.a. revisorer visade i sinrapport är ju att målen, de nationella målen, inte ärtillräckligt tydliggjorda för kommunerna. Våra utvär-deringssystem fungerar inte. Och det är målen, att vigaranterar att vi lever upp till de nationella målen,som jag och engagerar oss i.När det gäller elevstyrda skolor citerade Nils-ErikSöderqvist mig och sade att jag inte tycker att skolorska styras av amatörer. Jag vet inte om Nils-ErikSöderqvist tycker att skolor ska styras av amatörer.Jag anser att föräldrar och elever ska vara med ochfatta en massa viktiga beslut i olika lokala styrelser påett sätt som vi prövar oss fram till. Men det måstesägas väldigt tydligt att de avgörande, pedagogiska,professionella besluten ska fattas av lärare och rekto-rer precis på samma sätt som andra professionellabeslut inom sjukvården eller andra sektorer fattas -alltså av dem som är utbildade för att fatta dem. Detär det jag menar med att skolan inte ska styras avamatörer. Vi måste ha respekt för den professionalismsom finns i lärarkåren.Jag fick inget svar från påhur han reagerar på att av gymnasisterna påfordonsprogrammet faktiskt klarar av gymnasieut-bildningen som det är menat. Vore det inte bättre attge dem en riktig yrkesutbildning som dem känner attde kan klara av med möjlighet att komplettera senare?Anf. 164 () re-plik:Fru talman! pratar fortfarande om re-sultaten i den svenska skolan och tar sitt exempel. Jagska ta ett annat exempel, som belyser hela den härdebatten . Vi kan titta internationellt, ute i Euro-pa. Man konstaterar nu att bland 22-åringarna är detöver som lämnar gymnasieskolan med godkän-da resultat. Tittar man på , på EU, i övrigtligger det i snitt på . Då vet vi att det också finnsländer som ligger betydligt lägre.Här i vägrar vi att sänka ribban.Det vill jag inte vara med om. Jag har varit med omatt höja ribban i vårt utbildningssystem, alltså att sägaatt alla behöver kärnämnena. Vi behöver ha en högambition när det gäller att klara målen. Men då ska viinte för den skull börja föra en debatt som innebär attvi svartmålar den svenska skolan. Det har ingenglädje av. Vi behöver stärka de krafter som finns uteoch som faktiskt gör ett gott arbete. Vi behöver lyftafram de goda exemplen på vad som sker.Men åter till det här med målstyrning. Det var in-tressant när pratade om målstyrning, omatt vi ska skapa bättre kraft i målstyrningen. Det hål-ler jag med om. Det ska jag gärna vara med om attgöra. Men vad är det här för något: att reservera sigoch säga att arbetsmiljön i skolan bör ha ett eget pro-gram? Varför ska vi säga det här? Vi har ju en miljö-lagstiftning och ett miljövårdsarbete ute. Vi bordevara överens om att det är något som ska ske ute påden lokala skolan.Anf. 165 ():Fru talman! Jag tänkte bara uppehålla mig vid trefrågor, men de är i och för sig rätt stora. Den förstahandlar om de problem som skolan har, och sommånga har berört. Den andra handlar om de ideolo-giska skillnader när det gäller skolans framtid som jagtycker att jag har skymtat i debatten. Den tredjehandlar om några synpunkter på innehållet i grund-skola och gymnasium som måste uppmärksammassärskilt med tanke på den framtida utvecklingen avvårt samhälle.Låt mig börja med den första, den om skolans sto-ra problem. Jag tror att alltfler av riksdagsledamöter-na är på det klara med att det stora problemet i grund-skola och gymnasium , det som vi har sett åter-speglas i betygsstatistik och annat, handlar om att vihar en grupp elever, en relativt liten men ändå alltförstor grupp, som inte har fått det stöd som de behöverför att tillägna sig t.ex. läs- och skrivförmåga ochkunna följa med i undervisningen i skolan. De harhamnat utanför. De hör till dem som man har kallatutslagna eller sådana som står utanför skolan. Dengruppen måste naturligtvis snabbt få det stöd som deenligt läroplanen är berättigade till.Det här är inte resultatet av en dålig skolpolitik ivanlig bemärkelse. Det är alltså inte fel på läroplanen,skollagen eller något sådant. Det är ett direkt resultatav de nedskärningar som gjordes ,under den ekonomiska krisen. Den drabbade skolanhårt. Man tog bort av lärargruppen. Detvar framför allt specialpedagoger, skolpsykologerosv. som fick lämna skolan. av demhar kommit tillbaka, men vi är alltså fortfarande i ettsämre läge än i början av 90-talet.Det betyder att de lärare som står med storaundervisningsgrupper och kanske har tre, fyra ellerfem elever i en sådan grupp som skulle behöva dethär stödet av en specialpedagog inte kan ge det stö-det. Specialpedagogen finns inte och det finns ingenchans att klara av situationen med en så stor under-visningsgrupp för en lärare - som dessutom inte harkompetensen att ge de här eleverna ett riktigt stöd.Det där måste åtgärdas, och det handlar alltså omatt skjuta till resurser. Det är alltfler partier som för-står detta, och jag tycker också att vi ser i den härmotionsfloden att samtliga partier har uppmärksam-mat dyslexifrågan, läs-och skrivsvårigheter. Närmare10 % av yrkandena som finns i det här betänkandethandlar om läs- och skrivsvårigheter. Låt oss alltsåvara eniga om att fortsätta arbetet med att snabbt fåfram de resurserna - så snabbt det nu går.Den andra punkten borde vi prata väldigt mycketom. Den gäller det som skiljer oss från varandra ide-ologiskt när det gäller synen på hur skolan ska ut-vecklas.Jag vet inte varför, men på något sätt blir det enytdiskussion som handlar väldigt mycket om betyg.Några hävdar att vi ska ha mer betyg. Det är mode-rater och folkpartister och i första hand kristdemo-krater som för fram denna synpunkt att man ska hamer examensprov. Jag tror att det sista budet frånFolkpartiet var att man ska ha en grundskoleexamen.Och många har länge krävt en gymnasieexamen. Detdär är naturligtvis något slags ytdiskussion som detfinns skäl att gå lite djupare in på. Det skulle vi kan-ske behöva göra framöver. Det är en betoning avbehovet av kunskap som vi kanske alla kan dela. Mendet är en syn på skolan som betonar konkurrenssidan.Vi från tycker att själva inställningentill elevernas inlärningssituation är litet konstig. Detär allmänt känt att det inte är något bra pedagogisktinstrument att införa en sekundär motivation i formav betyg. Det är mycket mer effektivt att man stude-rar eller läser någonting därför att man är intresseradav ämnet.Dessutom har man inte studerat den betygssätt-ning som vi har ordentligt. har vi tack och loväntligen fått en utredning som ska se över betygen,om de över huvud taget är vad man kallar reliabla,dvs. om olika lärare sätter betyg på samma sätt, omsamma lärare sätter betyg på samma presentation likavid olika tillfällen, om olika skolor sätter betyg påsamma sätt, osv. Det finns mycket som talar för attdet är stora brister i betygssättningen. Dessutom vetvi sedan gammalt att betyg är mycket dåliga predikto-rer både när det gäller yrkesframgång och studie-lämplighet för högre studier. Det finns mängder avundersökningar som visar att de gamla betygen frångymnasiet i stort sett har varit värdelösa att användasom t.ex. urvalsinstrument för högre studier. Nåväl,vi får väl återkomma till den diskussionen.Jag skulle vilja uppehålla mig lite grann vid inne-hållet i utbildningen. och gymnasiet haren alldeles ny uppgift. När vi i vår generation, denäldre generationen, gick ut skolan såg världen väldigtannorlunda än vad den gör för de barn och ungdomarsom går ut skolan . De problem som finns är imånga bemärkelser större och annorlunda. Vi har eninternationalisering av problemställningarna som ärpåtaglig. Miljöproblemen är globala. Vi har ett fattig-domsproblem på jorden som är globalt och som stäl-ler stora krav på en ökad global solidaritet långt ut-över vad vi kunde tänka oss . Den tekniskautvecklingen går snabbt. Vi har något som kallas enekonomisering av tillvaron som är snabb med ett heltnytt flöde av information när det gäller ekonomi,varor, konsumtionsinformation, osv. som flödar överungdomarna. De måste alltså ha kunskap när detgäller att möta detta. Det handlar om kunskap om deekologiska grunderna för liv på jorden. Det handlarom kunskap om andra länders kulturer och folk, hurandra har det i världen. Men det handlar också omförståelse för teknikens begränsningar, kunskapensräckvidd, att människans kunskap inte på något sätt ärsanningen alltför nära. Vi brukar säga att dagenskunskap inte är morgondagens sanning. Det här ärviktigare nu . Och den kunskapen tror jagockså har stor betydelse för det som vi var inne påoch som tog upp, nämligen de etis-ka sidorna. Man behöver den kunskapen för att kunnagöra riktiga moralbedömningar och moraliska ställ-ningstaganden som är mycket svåra, kanske svårareän dem som vi har kunnat göra.När inledde sitt anförandetalade han om den gamla skolans uttjänta skräp ellernågot i den stilen. Jag tog väl åt mig lite grann, efter-som jag är en gammal folkskollärare och då kändemig som detta gamla skräp. Men jag får väl dyka upphär som något slags återanvändning. Det liggermycket i det. Jag har alltså upplevt detta att stå somlärare och ha min morgonandakt och ha min betygs-bok i fickan med betyg i ordning och uppförande osv.Naturligtvis var det ingen bra skola. Men jag ser ändåtillbaka på den med en viss kärlek och en viss förstå-else och är beredd att berätta om den för den nyagenerationen. Jag tror att det är viktigt när det gälleröverföring av traditioner och etik. Vi får väl stå därlite grann med skammen men verkligen inte backa föratt berätta hur det var. Det blir ett lite romantisktskimmer över detta att berätta hur den gamla skolanvar.Men det är inte fullt lika romantiskt när mankommer in på de andra frågorna och ska berätta hurvåra generationer här i har handskats medtillvaron. Det handlar om maktfördelning, styrning,som ett imperalistiskt land med krigföring,religiösa krig. Vi har haft ett envälde, konungamakttillsammans med kyrkans makt - konung av Gudsnåde. Vi hade en vacklande demokrati ända in på1900-talet då bara halva folket hade rösträtt. Vi harhaft två världskrig som vi ska berätta om i detalj. Vihar haft en attityd mot andra län-der och folk, främmande kulturer, som vi nog medviss skammens rodnad får berätta om.När jag då hör den här diskussionen om betydel-sen av att vi för vidare den kristna grunden och denetniska grund som vi har stått på vill jag i alla fallsäga att man då får vara väldigt försiktig. Man börnog närma sig den här generationen med viss öd-mjukhet och berätta. Och det kommer att handlaväldigt mycket om misstag, och vi har ganska dåligtmed goda exempel att föra fram. Därför tror jag attkunskapen får läggas till grund och att vi sedan ska-par diskussionsutrymme i skolan, ett vitt sådant ut-rymme. Och det är viktigare nu än någonsin, både igrundskolan och i gymnasiet, att eleverna får diskute-ra och vi kanske snarare får stå till svars och bidramed kunskap. Men jag tror att vi ska lyssna mer änförklara hur man ska göra.Vi har alltså problemen att presentera. Vi står intemed facit i hand. Det ska de ta fram. Vi har inte så väldigt mycket kunskap när detgäller människans sätt att hantera sådana här frågor.Vår benägenhet till kärlek må vara stor. Den finns iden gyllene regeln, och den finns på andra sätt. Vårbenägenhet till hat och till fiendskap är också stor,och den ska hanteras. Hur den ska hanteras får vi välhoppas att den nya generation på något sätt kan be-mästra. Men jag skulle alltså starkt vilja understrykabehovet av ökat elevinflytande och betydligt störreelevmakt i skolan, inte bara när det gäller dessa frågorom möjligheterna att utveckla en bra etik för utfor-mandet utan också naturligtvis när detgäller kunskapsutvecklingen och sättet att påverkaundervisningen och sådant.Anf. 166 (m) replik:Fru talman! Det är intressant att lyssna på GunnarGoude. Jag ska först ta upp den första punkten somrörde att vi nog är på det klara med att det finns engrupp elever som inte har fått det stöd som de behö-ver. Det är ju ett väldigt stort problem som jag tror attvi kan vara överens om. säger att detär ett resultat av nedskärningar. Ja, nedskärningar harvarit ett stort bekymmer, och de har drabbat mångaelever som behöver särskilt stöd.Däremot skulle jag vilja att man i den här diskus-sionen, om man ska vara saklig, också ska erkänna attdet handlar om att vi har betyg och ett system i dagsom synliggör problem som säkert har funnits tidiga-re. Problemet med läs- och skrivsvårigheter är ju intenytt, men det syns väldigt mycket mer . Därtillkommer ju att vi har höjt ribban när det gäller vadsom ska uppnås.Det finns också ett problem med att bara hitta lös-ningen i mer resurser, därför att många undersök-ningar har ju svårigheter att bevisa sambandet mellanresurser och resultat. Och det tycker jag att man skafundera över. Då kommer man nämligen över tilldetta att man måste lära sig mer om inlärningsprofileroch hur individer på olika sätt kan ta till sig kunskap.Där tror jag att det finns väldigt mycket att göra.Vi nådde nästan jumboplatsen i matematikundersök-ningen och det var långt innan besparingarna komoch när resurserna var ganska stora, så vi har haft dehär problemen tidigare.Jag vill betona att det också handlar om pedago-giska utmaningar. Det är alltså inte bara fråga omresurser, för då tror jag inte att man löser problemen.Sedan skulle jag vilja rätta till i följande avseende.Det gäller påståendet att betygssystemet liksom barahar blivit till och att det är skönt att man äntligenallvarligt tittar på detta. Ja, det är alldeles nödvändigtatt titta närmare på gymnasieskolans betygsbekym-mer. Det har vi diskuterat tidigare i debatten. Men detär inte så att de nuvarande betygen tillkommit av enslump, utan det var först utredande i otaligautredningar av varierande kvalitet. harändå ägnat åt att fram- och baklänges analy-sera detta med betyg. Det är alltså inte så att detta ärobruten mark.Anf. 167 () replik:Fru talman! Nej, betygssystemet är inte obrutenmark. Jag tror att det hade varit bra om vi hade ägnatde 20 åren åt någonting annat.Argumentet att det finns undersökningar som vi-sar att det inte finns ett enkelt samband mellan resur-ser och studieframgång tror jag ska tas med en nypasalt. Det är alldeles klart att det nu är resursbrist somgör att vi inte har specialpedagogerna på plats. Därområder inget tvivel. För den här relativt lilla gruppenelever är det helt avgörande att vi får dit specialpeda-gogerna. Det kommer naturligtvis att öka möjlighe-terna att bedriva en bra undervisning i undervisnings-grupperna om de här eleverna får det stöd som de ärberättigade till. Kanske visar de då inte genom olikareaktioner sitt missnöje med situationen. Det är alltsålättare att få en bra undervisning i undervisnings-grupperna om man kan hantera de elever som behö-ver särskilt stöd.Jag har tittat lite grann på undersökningarna. Detär nog svårt att göra sådana undersökningar eftersomresurserna ofta går till skolor som har speciella pro-blem. Det är väldigt olika strukturer på dem. Det kanvara skolor med väldigt många elever med invandrar-bakgrund osv. Det är inga enkla studier att göra. Jagskulle inte våga dra slutsatsen att man inte kan visa påett samband mellan resurser och kvalitet i skolan.Anf. 168 (m) replik:Fru talman! Inte heller jag tror att det inte finns ettsamband. Det är ju alldeles uppenbart att det saknasspeciallärare. Vad jag säger är att man inte får tro attdetta är lösningen på alla bekymmer. Det finns jupedagogiska problem.I utbildningsutskottet har vi hanterat frå-gan om elever i särskolan. Regeringen konstateradeatt väldigt många av de elever i gränslandet som harvalt att integreras i inte klarar av det. Detär då inte bara fråga om resursbrist, utan det handlarockså om en hel del andra aspekter. Jag tror alltså attvi måste jobba på att skaffa oss ökad kompetens ochkunskap.Vidare är det så att vi i skolan har valt modellerdär man integrerar mer och mer elever i stället för attspecialisera. Jag är inte emot det men det har innebu-rit att specialistkunskaperna i olika pedagogiska frå-gor har minskat, vilket kan vara ett bekymmer efter-som inlärningsproblem, t.ex. dyslexi, ibland kräversärskild kompetens hos en lärare. Jag tycker att det ären aspekt som man ska ha med i diskussionen och detär detta som jag ville påpeka för . 169 () replik:Fru talman! Jag kan för ovanlighetens skull full-ständigt hålla med .