prot · GO0918 · 2000-10-25 00:00:00 — Det är väldigtmånga unga och äldre som brinner för och har enkänsla för hur de vill förmedla kunskaper men ocksåumgås med och träna elever i det de behöver kunnaför sina liv ute i samhället. Han säger också att detförslag som ligger på bordet skulle innebära att färreskulle vilja bli lärare och att det blir ännu sämreframöver. Det är pessimistiskt.Samtidigt får jag en känsla av att på-pekar att ämneskunskaperna skulle bli sämre meddetta förslag. Min övertygelse är att så inte är fallet.Vi är väldigt måna från om att detska vara goda ämneskunskaper, för hur ska man klaraav didaktiken, nämligen förmedlingen av kunskaper,om ämneskunskaperna inte är goda?På utbildningsområdet och när det gäller ämnetutbildningskunskap tas detta upp. Där får ämneskun-skaperna en didaktisk prövning. Detta uppmärksam-mar inte . Jag skulle vilja höra varför mansorterar bort utbildningskunskapen som ett områdedär också ämneskunskapen får en ytterligare dimen-sion.Får vi en bättre skola enligt syn, ochblir lärare bättre rustade att vara lärare, om lärarnaenbart håller sig till utökade ämneskunskaper, alltsåkunskaper om teoretiska fenomen?Anf. 10 () replik:Fru talman! Naturligtvis måste en lärare både hakunskap och vana vid att ha kontakt med elever iolika åldrar. Naturligtvis måste en lärare ha kunskapom hur lärandet går till inom ett ämne. Men en förstaförutsättning för att läraren över huvud taget skakunna fungera är att han har ämneskunskaper. Harhan inte det hjälper inga kurser i pedagogik ellerdidaktik.Jag förstår inte riktigt det sä-ger om att det inte blir någon förändring av äm-neskunskaperna. Jag tycker att det vore bra om vikunde diskutera detta förslag utifrån det som verkli-gen föreslås. Om säger att äm-neskunskaperna stärks stämmer inte det med förslagetrent faktiskt.I dag är ämnesutbildning för engymnasielärare. av utbildningstiden går åt tillatt läsa akademiska ämnen, t.ex. matte, fysik ochkemi om det är en sådan lärare man ska bli. Medregeringens förslag kommer ämneskunskaperna attuppta av tiden. Det är en faktisk skillnad.Jag respekterar att man kan anse att detta är bra.Jag tycker att det är dåligt. Men vi måste ändå varaöverens om - det gäller alla debattörer här - att derena ämnesstudierna minskar i omfattning med dettaförslag, och det tycker är dåligt.I dag får blivande lärare motsvarande 40 poäng -ungefär - pedagogisk didaktisk utbildning. Detär möjligt att man kan diskutera hur den ska utformas,och det är möjligt att man kan komma med väldigtmånga bra förslag om hur t.ex. en färdigutbildadlärare ska vidareutvecklas i pe-dagogik och didaktik. Men att dra ned på ämneskun-skaperna, med alla de konsekvenser det får, är ettväldigt dåligt förslag. Man drar som sagt var ned från80 % av utbildningen till med detta förslag.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Jag hör hur resonerarkring detta, men det jag försöker säga är att det inomområdena verksamhetsförlagd tid och utbild-ningskunskap också ligger ämneskunskaper. I dagslä-get räknas de . Där finns de didaktiskamomenten inom själva ämneskunskaperna. läggsde i ett annat sjok, och det är det som är skillnaden.Vad jag tycker att , tillika med mitteget parti, skulle bekymra sig mer över är de ettårigalärarutbildningarna med praktisk-estetisk inriktning -musiklärarutbildningen - som ocksånämnde. Men där görs det däremot stora mörklägg-ningar. Vi vet inte hur de lärarna ska utvecklas inomsina ämnen. Det behövs oerhört kraftfull träning t.ex.för en musiklärare. Jag hoppas att regeringen åter-kommer med någonting.Sikta in omsorgen på områden där det faktiskt blirsvårigheter i stället för på områden där man har tagitett rejält kliv framåt för att man ska kunna nå en kun-skap som är framforskad. Vi talar om vikten avforskning, men denna kunskap är faktiskt framfors-kad. Utbildningskunskap är ett viktigt moment iframtidens, och också i dagens, skola.Därför tror jag att det är viktigt att vi när vi dis-kuterar lärarutbildningen i kammaren vågarlyfta fram och fokusera de problem som finns, menockså ser möjligheterna och de tillgångar som det nyaförslaget ger.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag uppskattar att är engagerad i musikutbildningen. Just nu tyck-er jag att det är ett töcken av oklarhet kring hur detkommer att gå med de olika musiklärarutbildningar vihar, precis som det är ett töcken och råder oklarhetkring mycket annat.Det är också väldig oklart hur man egentligenkommer att bedriva undervisningen på t.ex. det all-männa utbildningsområdet. Det är också väldigtoklart hur mycket ämneskunskap man kommer attfylla på med när det gäller de olika inriktningarna ochfördjupningarna. Att det är så svårt att tolka vad denegentligen innehåller ser jag som en väldigt storsvaghet med denna reform.Men en sak är i alla fall helt klar. Det bli ungefär30 % mindre klassisk akademisk utbildning i ämnena.Jag menar att den nivå vi har på en gymnasielä-rare är en miniminivå. Han ska ha de kunskaperna föratt vara en bra pedagog. Man kan förstärka den di-daktiskt pedagogiska utbildningen, men det får inteske genom att man minskar ämnesutbildningen.Det finns för mig två huvudskäl till att värna omämnesutbildningen för särskilt grundskollärare ochgymnasielärare. Det ena är naturligtvis eleven, efter-som man aldrig kan bli en bra lärare för eleven omman inte har bra ämneskunskaper. Det andra är lärar-yrket. Det är därför jag är pessimistisk. Vem väljerläraryrket om man vet att det är en återvändsgrändoch att det inte är möjligt att om man vill gå vidaretill ytterligare akademisk utbildning i ämnet? Enlärare med denna utbildning kommer inte att ha såda-na grundkunskaper att det är självklart att han kan gåvidare och doktorera i sitt ämne, t.ex. litteratur ellerkemi.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag tycker att mycket av det som UlfNilsson säger är bra, bl.a. att det är viktigt med äm-neskunskaperna. Det är viktigt med specialkompeten-ser. Det är viktigt med specialisttjänster, karriärvägaroch lärarcertifikat. Det är viktigt att lärare har möjlig-het att t.ex. ta tjänstledigt för att forska på halvtideller heltid. Det som tar upp om musiklä-rarutbildningen är också viktigt.Men jag blir lite fundersam. säger attallting är ett mörkt töcken och att det är svårt att ur-skilja vad som är vad. Ingen kommer att vilja genom-gå den här lärarutbildningen. Ingen kommer att viljautbilda sig till ledare i skolan. Vad är det Folkpartietställer sig bakom? Hur vill utveckla dennya lärarutbildningen? Ska det vara som det är ,eller vill man visa på möjligheterna att t.ex. få inockså läs- och skrivutveckling i lärarutbildningen?Anf. 14 () replik:Fru talman! Det finns naturligtvis väldigt mycketäven i den traditionella ämneslärarutbildningen somkan utvecklas. Och vi behöver naturligtvis en diskus-sion om hur t.ex. gymnasielärare under sina första årefter det att de har fått sin lärarutbildning ska få envidareutbildning osv. Det kan vara mentorskap medäldre, erfarna lärare. Det finns många olika modellerför det här.Däremot vill öka kunskaperna om läs-och skrivinlärning hos lärare i tidigareår. Det är en av de stora förändringar som vi föreslåroch som tyvärr inte regeringen har nappat på. Det är,som sagt, kanske den allra viktigaste uppgiften i sko-lan att hjälpa de yngsta barnen i deras läs- och skriv-utveckling. Därför föreslår att utbildning-en för dessa lärare förlängs med en termin, så attspecialkunskaperna ökar.Folkpartiet värnar helt enkelt om, som jag har sagtflera gånger , specialkompetensen på olika nivåer.Och alla kompetenser är lika viktiga. Det är inte hög-re eller lägre status att vara på det ena eller andrastadiet i skolan.Anf. 15 () replik:Fru talman! Visst är det viktigt med specialkom-petens, och det finns också en styrka i det förslag somligger just . Däremot tycker jag att man kan ut-veckla delar när det gäller forskningen och att mankan göra det allmänna blocket med didaktik och me-todik tydligare.Man kan titta på de förväntningar och de funde-ringar som de som har gått lärarutbildningen har haft.De känner ju inte att de har ett större behov av att blimer specialiserade, som säger, eller att demåste ha ännu längre utbildningar eller ännu merfördjupningar. Snarare säger de: Tänk om jag hadefått möjlighet till en bredd! Tänk om jag hade fåttmöjlighet att lära mig mer om konflikthantering iskolan eller att lära mig på plats genom praktik ute iskolan!Hur vill och att de delarna,som finns i den nya lärarutbildningen, ska kunnakomma in i förslag?Anf. 16 () replik:Fru talman! talar om att de flestasom går lärarutbildningen skulle önska sig en annanutbildning. Det kan nog se lite olika ut, men faktumkvarstår, nämligen att de flesta som genomgår gym-nasielärarutbildningen inte utbildar sig på det sättsom statsmakterna har tänkt sig att de ska göra. Deläser först på högskola och universitet. Det kan mankanske beklaga om man tycker att det är viktigt att debestämmer sig tidigare. tycker jag att det ärväldigt viktigt att de studenter och akademiker somfaktiskt kommer på att de vill vara lärare är välkomnai systemet.När det gäller gymnasielärarutbildningen kan manalltså rent statistiskt säga att studenterna har underkänt den socialdemokratiska lärarut-bildningsreform som genomfördes för cirka tio årsedan, eftersom ett flertal av dem inte väljer den ut-bildningen.Sofia frågade hur vi ska bredda lärarut-bildningen. Ett första steg vore väl att se om de 40poäng som man har i pedagogik, praktik ochdidaktik fyller sin funktion. Vad kan förbättras i denutbildningen, och vad kan förbättras när det gällervidareutbildning efter det att manhar fått sin lärarexamen?Jag är beredd att diskutera många sådana här för-slag. Våra konkreta förslag nu handlar som sagt omatt förlänga utbildningen för lärare , att satsa på en klart definierad speciallä-rarutbildning och att förstärka ämneskunskaperna.Sedan kan vi naturligtvis gå vidare och se hur mankan föra in olika moment. Men det får inte ske tillpriset av att man tar bort det som är själva kärnan förläraren, nämligen kunskaper i det ämne som denneska undervisa i.Anf. 17 TALMANNEN:Jag kan konstatera att samtliga talare haröverskridit den anmälda talartiden. Det är naturligtvisså att den planering som vi genomför för att under-lätta ledamöternas arbetssituation är beroende av håller sig till de anmälda talartiderna.Anf. 18 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteraUlf . ber jag att lyssnar.Ur töcknet och dimman kommer ljus och klarhet.Därför tror jag att det kan vara värdefullt om UlfNilsson lyssnar nu när vi ska presentera majoritetensförslag. Om tittar på bonaden, som finnsbakom mig, så förstår han att om man lyfter blickenoch tittar lite längre bort så ser man ljuset och klar-heten när det gäller vad det här handlar om.Fru talman! Det är nu den här kam-maren satte ned foten och gjorde någonting som i dagknyts ihop. Det är någonting som har lett fram till enradikalt ny lärarutbildning. Jag vill mena att det är ettförslag som inte bara har ett mycket brett stöd här ikammaren, utan det har också ett brett stöd utanförkammaren. Det har ett brett stöd av de fackliga orga-nisationerna när det gäller den här professionen. Dethar ett brett stöd i lärarhögskolorna ute i landet ochhar ett brett stöd totalt ute i samhället.Men det är naturligtvis oerhört glädjande, och jagvill speciellt uppmärksamma det , att vi faktiskthär i kammaren hade ett enhälligt riksdagsinitiativfrån samtliga partier . Vi gick framoch sade att det var viktigt att göra en översyn. Detledde till den lärarutbildningskommitté som också ienhällighet lade fram ett förslag som sedan växtefram till en proposition. Därför är det positivt attkonstatera att det här förslaget stöds utöver av majo-riteten som består av s, v och mp också av både Cen-terpartiet och Kristdemokraterna.Man har tagit ett ansvar för en sådan oerhört vik-tigt reform som framtidens lärarutbildning är. Jagkänner att det finns anledning att påminna om någrapolitiska utgångspunkter för lärarutbildningen.Jag tycker att det viktigaste är att konstatera att lä-rarutbildningen nu tar fasta på det som händer i sam-hället. att det svenska samhället är i en utveck-ling där det blir allt viktigare med kunskap och läran-de. Det kommer att vara den faktor som avgör till-växten och som avgör våra möjligheter att bibehållaen välfärd. Och det kommer alltmer att styras in på attberöra område efter område i det svenska samhället.Även om det naturligtvis är det offentliga utbild-ningsväsendet som med det här förslaget har den allrastörsta fokuseringen så handlar det också om helasamhällets behov.Vi brukar tala om att lärarutbildningen är det vik-tigaste styrinstrumentet för att få till stånd en likvär-dig skola, och det är just i ljuset av detta som manockså ska se ansvarstagandet när det gäller att i dagtycka någonting och ha ett förslag om den framtidalärarutbildningen.Det handlar också om att se att detta är både engrundutbildning och en kompetensutveckling. Jagtillhör faktiskt dem som menar och tror att framtidendär borta i ljuset kommer att visa att det kommer atthandla mycket mer om att lärarutbildningen är enmöjlighet för kompetensutveckling.Det viktigaste yrket, läraryrket, måste fokuseraordentligt på kompetensutveckling, kanske mycketmer än andra yrken just därför att det är viktigast.Vidare måste det finnas djup och bredd i denframtida lärarutbildningen. Det är en politisk ut-gångspunkt. Man måste också ha ett helt annat fokuspå arbetslaget. Det handlar om såväl djup och breddför den enskilde läraren i lärarutbildningen som djupoch bredd i att få till stånd ett arbetslag som besitterjust detta. Här finns det, efter vad jag förstår efter attha lyssnat på dagens debatt, en massa missuppfatt-ningar om vad det här egentligen handlar om.Slutligen handlar det naturligtvis om samhälls-uppdraget, det nationella samhällsuppdraget om våragrundläggande värden som det finns en sådan oerhörtbred majoritet för här i kammaren. De värdena skasättas i fokus i den nya lärarutbildningen. De måstenämligen ut på ett helt annat sätt och levandegörasute i skolan.Tittar man nu på de här områdena finns det, somjag ser det, finns fem viktiga förändringar i den nyalärarutbildningen som kopplas till detta.För det första handlar det om förstärkning av denvetenskapliga basen. Vi har väntat på detta. När vihar pratat om kunskap och lärande som det viktigastehar vi saknat en ordentlig fokusering på och möjlig-heter att koppla till detta med vetenskaplig bas. Nuhar vi det. ger vi detta en ordentlig start.För det andra har vi en helt ny struktur i lärarut-bildningen. Vi har dels det allmänna utbildningsom-rådet på 60 poäng med inriktningar av alla de slag,dels ett golv där vi lägger fast vissa minimikrav menger möjlighet att senare i livet komma tillbaka tilllärarutbildningen och ta till sig en, två eller flerainriktningar. Sedan finns det i lärarutbildningen ocksåmöjlighet till en specialisering, fördjupning ellerbreddning på 20 poäng.För det tredje föreslår vi ett särskilt organ somäntligen ska kunna styra lärarutbildningen och varaen kraft i att få till stånd de förändringar som är vikti-ga.För det fjärde föreslår vi förlängningar av delar avlärarutbildningen. Ett exempel är detta som handlarom förskollärarna. Det är oerhört viktigt att man stär-ker kompetensen, ger förutsättningar att möta barnenså tidigt som möjligt och förbereda för det som kom-mer sedan i hela skolsystemet och i det livslångalärandet.För det femte inför vi ökad verksamhetsförlagddel, vilket är oerhört viktigt och centralt. Det lyfter inallt det som vi nu föreslår ska möjliggöras i lärarut-bildningen genom en verksamhetsförlagd del vidsidan av den högskoleförlagda delen.De här grejerna ställer krav på förnyelse samt påatt följas upp av universitet och högskolor. Också härhandlar det om fyra områden.För det första måste studenterna ges en stor frihetatt välja.För det andra måste lärosätena samverka bättre,både för att säkra en bättre kvalitet och för att mötajust studenternas möjlighet till fria val.För det tredje måste det ges plats för kompe-tensutveckling och integrering av redan verksammalärare med dem som går in i en grundutbildning. Detär oerhört viktigt för kraften och dynamiken i enframtida lärarutbildning.För det fjärde måste det särskilda organet för lä-rarutbildning ges stöd i att styra. Det måste finnas enärlig avsikt och mening att ge det stödet.Förslaget ska sjösättas och träda i kraft den 1 juli2001. Vi ska få en utvärdering, en kontrollstation,2004.Debatten , fru talman, har alldeles tydligt fo-kuserats på det allmänna utbildningsområdet och påämneskunskaperna. Därför känner jag det viktigt attavslutningsvis beröra detta. Jag tar först det allmännautbildningsområdet.Här ska vi kunna få till stånd att skilda erfarenhe-ter och perspektiv kan mötas och bearbetas. med olika yrkesroller som förväntas arbeta till-sammans i skolan när de kommer till sin professionska ha den möjligheten, och den stärks . Man skakunna reflektera kring mångkulturell mötesplats,gruppdynamik och konflikthantering; omkring ledar-skap, specialpedagogik, grundläggande läs- ochskrivinlärning och matteinlärning. Man ska kunnautnyttja olika kulturella och konstnärliga uttrycks-former, fundera över vad kunskap är i förhållande tillolika åldrar samt olika sociala och etniska bakgrun-der. Hur kan skolan medverka till att känslan fördemokrati, samhörighet och solidaritet utvecklas? Detär ett viktigt område. Kunskaper om barns olika livs-situationer och uppväxtvillkor är också oerhört vik-tigt. Vidare handlar det om hur värderingar och kun-skaper uppstår, vidmakthålls och förändras. Dethandlar om samhällsuppdraget demokrati och värde-grund, om etik, moral och jämställdhet.Är det detta som ni vill ta bort, ochModeraterna? Vad är det i detta? Peka ut det! Är detde tvärvetenskapliga ämnesstudierna ni inte vill ha?Ämnesstudierna ska koppla till centrala kunskapsom-råden, såsom det står i propositionen. Inslagen skakunna öka förståelsen för när det ämnesövergripandearbetssättet är meningsfullt i jämförelse med ämnes-visa enskilda studier för att bättre möta elevernasfrågor utifrån olika erfarenheter och olika begåvning-ar. De ska också väcka intresse och lust, vilket Sofiaså bra predikade om här i talarstolen. Vad är det niinte vill ha, och , i det all-männa utbildningsområdet?När det gäller ämneskunskaperna stärker vi demgenom att sätta in dem i ett sammanhang i lärarut-bildningen. Fp och m isolerar ämneskunskaperna ochkrymper dem. Ni skapar en motsättning mellan äm-neskunskaperna och det övriga. För oss handlar detinte om antingen-eller när det gäller ämneskunskaperoch kunskaper om hur kunskap bildas. Att ha omfat-tande kunskaper i sitt ämne är viktigt, men det ärfaktiskt inte detta som brister. Det som brister ochsom har varit uppe i samhällsdebatten är hur man lärsig hur man ska lära andra att lära sig. Det är det somhela samhällsdebatten har varit fokuserad på.En omfattande forskning om lärarstudenter visaratt de erfarenheter de haft som elever i skolan präglarderas föreställningar om den egna lärarrollen. Då blirdet viktigt om lärarutbildningen förstärker detta ellervisar på andra sätt för lärande, exempelvis hur före-läsningar, seminarier, grupparbeten, projektarbeten,handledning, självstudier etc. organiseras och genom-förs. Detta får betydelse för den blivande lärarensförutsättningar att lyckas i sitt jobb. Att lära sig attlära innebär att tillägna sig kunskaper - men framförallt former för hur man kan lära ut. Detta är en avlärarutbildningens huvuduppgifter. Det innebär attlärarstudenternas sätt att resonera, tänka och görasaker också leder till hur de självakommer att verka som lärare.Efter att ha lyssnat på den här debatten kan jagförst och främst säga att det finns en oerhört breduppslutning kring och ett brett stöd för propositionen.Men just från och Moderata samlingspar-tiet är det ingenting annat än nej, nej, nej. Ni har i dagmanifesterat det som startade genomatt ni nu har sagt nej till lärarutbildningsförslaget.Men vad har ni själva? Ni står tomhänta.Det finns inte ett enda förslag som visar att ni är be-redda att ta ansvar för det som kommer framöver ochsom är så oerhört viktigt.Detta är märkligt. Här skissar vi på ett förslag somger möjligheter som vi aldrig haft tidigare att kunnafånga vars och ens förutsättningar för och intresse avatt gå in i en lärarutbildning och sedan utifrån deintressena bestämma vart man ska ta vägen, i vilkenriktning man ska gå.Inriktningarna skapar möjligheter att kombinerautifrån sina intressen - inte bara bestämma sig för attjobba inom exempelvis gymnasieskolan eller försko-lan utan också ha möjlighet att specialisera sig kringolika saker. Teknik kan vara ett sådant område; formoch medier kan vara ett annat. Ni kan tänka er vilkenoerhörd spänst man kommer att få genom att besittakompetens inte bara i förskolan utan i hela skolsys-temet, och vilken kraft man kommer att få ute i ar-betslagen på det här sättet.Låt mig också, när tiden nu medger det, konstate-ra att och säger att det intefinns något intresse för lärarutbildningen. Jag villbara påpeka att den höst som vi nu har gått in i harinneburit att 19 000 har sökt i första hand till en lä-rarutbildning som tar in 9 000 studerande. Antaletandrahandssökande är naturligtvis ännu fler. Detkommer upp i över 30 000. har vi konstanthaft ett dubbelt intresse för lärarutbildningen. Det ärnågonting som inte handlar om att det saknas intresseför lärarutbildningen, förslag som föreligger innebär att vi höjerkravet för förskollärarna till 140 poäng från 120. Attvi säger att det för att undervisa de lägre åldrarna,från förskolan och upp i , handlar om 140poäng och att man för de högre åldrarna i grundsko-lan och i gymnasiet ska ha 180 poäng innebär inte inte får ha mer. Det är klart att man får.Jag kan tänka mig att vi kommer att få en situa-tion där det finns lärarstudenter som när utbildningenbörjar lida mot sitt slut konstaterar att det nog vorerätt bra att fortsätta lite, att läsa till, komp-lettera och fördjupa sig, göra sig ännu starkare i sinkompetens när man sedan ska ut och jobba. Jag trorsnarare att vi kommer att se det som en spännandeutmaning och inte någonting annat. Möjligheten idetta visas också i att man kan ta examen på olikanivåer.När pratar om enhetslärare och kopp-lar det till det här förslaget undrar jag varje gång vaddet är för något. Har man tolkat det som enhetslärareatt vi av elva examina gör åtta och därutöver behållertre? Även om vi inte kommer att prata om ellerha ett förslag om hur det ska se ut på examenspappe-ret ligger naturligtvis däri att det finns en inriktning.Det är klart att det kommer att framgå vilken inrikt-ning man har, exempelvis vilka åldrar man jobbarmed eller vilka ämneskunskaper man har. Det är klartatt det kommer att framgå.Men detta är vitt skilt från att säga att det härskulle vara samma sorts lärare. Tvärtom, vi kommeratt ha en mångfald av kompetenser och inriktningar.Det är jag alldeles övertygad om.Det fiffiga med det här förslaget är faktiskt att vinu har ett radikalt nytt lärarutbildningsförslag sominnebär en helt annan flexibilitet. Vem av oss här ikammaren skulle kunna förutse alla de förändringaroch alla de saker som kommer att hända framöver?Ingen. Men vi kan underlätta och skapa förutsättning-ar för att så snabbt som möjligt fånga upp just deförändringarna. Det tycker jag att vi gör med det härförslaget. Det är så oerhört flexibelt. Och det skaparmöjligheter att gå in och göra någonting som vi ser attvi framåt i tiden behöver ha, med en ny inriktning, enny specialisering, en ny fördjupning.Det har också talats om att det allmänna ut-bildningsområdet är otydligt. Det är faktiskt så att vihar valt att ge exempel på vad som måste finnas med.Vi vill inte vara framme med något metermått ochmäta, men vi har valt att säga att det är oerhört viktigtatt ungefär hälften av tiden bör vara tvärvetenskapligaämnesstudier. Övriga delen bör vara centrala kun-skapsområden.