prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — Jag kanförstå om inte miljöministern exakt vet vad somkommer och är uppdaterad på alla småsaker, menhuruvida det över huvud taget kommer ett förslagmåste väl miljöministern ha en susning om.Ett problem med är att den i vissastycken är otydlig, vilket kan skapa en rättsosäkerhet.Så är fallet . Tillsynen varierar, tillämpningen avsanktionsåtgärder varierar och irritationen växer utepå fältet. Ingen vill bli godtyckligt behandlad. Speci-ellt de små företagarna har ibland klagat över detta.En småföretagare i flyttade sin verksamhettvärs över gatan till nya, mer miljöanpassade lokaler,men han glömde anmäla adressändringen till mil-jönämnden. Han fick böta för detta, trots attdet inte förelåg någon miljöfara.En företagare i mellanlagrar kromslam påföretagets mark. Han flyttar över det till en annan avhans fastigheter, men han saknar tillstånd att mellan-lagra just där. Han får en miljösanktionsavgift på150 för otillåten verksamhet. Länsstyrelsenkonstaterade att lagret var i god ordning och att detinte förelåg någon miljöfara.Anser miljöministern att det är på det sättet miljö-sanktionsavgifterna ska användas? Kan man tänka sigatt avgifter sätts ned eller tas bort om miljöfara intehar förelegat?Anf. 128 Miljöminister ():Fru talman! Jag måste erkänna att jag faktiskt intevet vad det är för förslag som utredningen ska kommamed. Jag har varit tämligen upptagen ett tag med attförsöka att lösa världens klimatproblem, så jag harinte kunnat lyssna av vad utredningen planerar.Det är klart att det kommer något slags förslag.Jag tillsätter inte utredningar som inte ska kommamed förslag. Tanken är att utredningarna ska kommamed förslag.Maria tar upp några exempel av alla demsom snurrar runt när det gäller miljösanktionsavgifterosv. Jag kan inte kommentera vart och ett av försla-gen, och jag känner inte heller till dem.Vi har en lagstiftning som jag tror fungerar bra.Det kan finnas problem i samband med införandet avlagstiftningen. Vi har en utredning som ser över detta.Det handlar också om att skapa en ny syn på verk-samheten. tyckte man ofta att miljökrav påverksamheter var en andra rangens sak, att det intevar så viktigt och noga och man behövde inte tänka såmycket på det. är det en skärpning i synen. Jagtycker att det är viktigt att slå fast att den skärpningenär här för att stanna. Sedan får man försöka att lösaolika övergångsproblem på bästa möjliga sätt.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 2000/01:47 om mil-jöbalken och miljösanktionsavgifterAnf. 129 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att snabbt förändravissa enligt orimliga följder avmiljöbalken. Frågan ställs med hänvisning till ettkonkret exempel från hemlänVärmland som gällde beslut om miljösanktionsavgift.Konkreta exempel kan självfallet vara av värdeför att tydliggöra hur den praktiska tillämpningen aven lagstiftning går till. är jag som väl förstår förhindrad att kommenterahandläggningen i enskilda fall.Systemet med miljösanktionsavgifter är en av ny-heterna med som varit i kraft . En annan nyhet med är införandetav allmänna hänsynsregler - dvs. rättsligt bindandeprinciper - som gäller alla som vidtar en åtgärd sominte är av försumbar betydelse i det enskilda fallet.Av dessa har kunskapsprincipen och försiktighets-principen en framskjuten plats för att betona vikten avatt verksamhetsutövare skaffar sig den kunskap debehöver och vidtar de försiktighetsmått som behövsför att skydda människors hälsa och miljön.De allmänna hänsynsreglerna kan å ena sidan sä-gas vara av påbudskaraktär eftersom de innehåller enuppmaning till var och en att handla så att miljöbal-kens syfte om en hållbar utveckling uppnås. Miljö-sanktionsavgifterna och straffbestämmelserna å andrasidan kan ses som förbudsregler som kommit till justför att inskärpa vikten av att företagen följer mil-jökraven. Sanktionssystemet i kan dåtjäna som en förstärkning av de allmänna hänsyns-reglerna.Som jag antydde inledningsvis så är erfarenheter-na av det nya sanktionsavgiftssystemet begränsadebl.a. beroende på den förhållandevis korta tid sombalken varit i kraft. De exempel som tas upp i debat-ten rör uteslutande tillämpningen i första instans, dvs.hos tillsynsmyndigheten. Som jag har påpekat i ettfrågesvar finns en möjlighet att besluta attinte påföra avgift om det är uppenbart oskäligt. Vadsom ska anses som uppenbart oskäligt har överläm-nats till rättstillämpningen att avgöra.När det gäller miljösanktionssystemets effektiviteti stort och dess samspel med andra myndighetsingri-panden och behovet av andra åtgärder för ett effektivtoch rättvist sanktionssystem så har den parlamenta-riskt sammansatta miljöbalkskommittén i uppdrag attse över dessa frågor. Utöver denna uppföljning harockså i uppgift att stödja och sam-ordna den operativa tillsynen enligt samtatt vid behov lämna förslag till författningsändringareller utfärda föreskrifter till och dessförordningar. Från verket har inte kommit några sig-naler om att miljösanktionsavgift beslutas alltförlättvindigt. Tvärtom tyder verkets uppgifter på enbetydande avhållsamhet att över huvud taget beslutaom miljösanktionsavgift.Mot bakgrund av att miljösanktionssystemet redanär föremål för uppmärksamhet i skilda sammanhangär jag inte beredd att vidta några yt-terligare åtgärder för att se över frågan.Anf. 130 ():Fru talman! Först vill jag tacka miljöministern försvaret. Några delar togs upp redan i den förra inter-pellationsdebatten.Min interpellation tar upp de tolkningar av miljö-balken som vi har sett exempel på efter det att miljö-balken har börjat gälla. Det kan gälla hur kommunersmiljönämnder hanterar frågan om miljösanktionsav-gifter. Det har visat sig i många fall - t.ex. det fall jaghar tagit upp i min interpellation, som jag naturligtvisförstår att miljöministern inte kan kommentera i de-talj - hur snett det kan gå och vilka konsekvenser detkan ge för enskilda företagare. Jag kan inte tänka migatt de effekter vi ser många exempel på var meningendå utformades.I min interpellation visade jag ett exempel på enbonde som efter det att hans ladugård hade brunnitned planerade att genomföra ett nybygge. I sambandmed bygget ska enligt bl.a. ansökningargöras som berör miljöeffekterna av ett byggande aven produktionsanläggning. Detta nybygge skedde isamband med att infördes, och därför kantänkas att alla - både de som skriver ansökan och desom handlägger ansökan - inte alltid var helt på detklara med vad som exakt gällde. Det som hände i dethär fallet var att en ansökan kom in . Det varinte så att den inte kom in, utan den kom in för sent.Efter många turer gav detta en miljösanktionsavgiftpå . Det hade inte varit någon miljöskadaeller miljöbrott, enbart ett administrativt misstag. Attbetala in för en enskild småföretagare, idetta fall en lantbrukare, kan inte vara rimligt. Detstår inte i proportion till det fel som har begåtts. Jagvill med det exemplet visa på hur orimligt en enskildkan drabbas.Man kan naturligtvis diskutera vilka ansökningarsom är rimliga, hur de ska utformas och hur de skatolkas. Kärnan i min fråga gäller inte det konkretaexemplet utan är av mer principiell art.Att vi är hårda och tydliga på de krav på verk-samhet som kan påverka vår miljö negativt är för mighelt riktigt och rimligt. Men då ska det i så fall varaett miljöbrott. Utan att diskutera just det här exempletvill jag fråga miljöministern om det är meningen medtolkningen av att ett administrativt miss-tag, som inte påverkar miljön, också ska drabbas avmiljösanktionsavgifter.Anf. 131 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att och jagär överens om att jordbruksverksamhet har en mil-jöpåverkan. Vi är kanske också överens om att detkanske är ett riktigt system att det krävs tillstånd föratt driva en verksamhet som har en sådan miljöpåver-kan. Om det går att kräva tillstånd för en sådan verk-samhet är det rimligt att ha någon form av sanktions-system så att de som bedriver verksamhet utan att hatillståndet kan räkna med att få någon påföljd förverksamheten. Det är vi kanske också överens om.En person kan vara en aldrig så bra bilförare, menvi tycker ändå att vi kan kräva att den personen harkörkort. Om en person utan körkort kör bil, tycker viinte att det är riktigt schyst att efteråt säga att "hankunde ändå köra bil, så han behövde väl inget kör-kort. Det gjorde inte så mycket. "Vi är överens om att det krävs någon form avsanktion för dem som bedriver verksamhet utan dettillstånd som vi är överens om är behövligt. Då ärfrågan hur stor sanktionen ska vara. framställs detsom att sanktionsavgiften på är hög. Jagtycker att den låter hög. Men jag vill fråga som vet mer om fallet än jag: Ungefärhur många procent av den nya ladugårdens och djur-besättningens värde motsvarar 150 000? Är det ,eller hur många procent? Jag ser fram emot bedömning av procenttalet i hansnästa anförande.Anf. 132 ():Fru talman! Jag håller med miljöministern om attnågon form av sanktionsavgift är det rimligt att krävaom man inte uppfyller de krav som jag tycker att detär rimligt att följa, ansökningarna ska göras på rättsätt. Nivån kan diskuteras. I det här fallet tycker jagatt det är orimligt. Utan att veta exakt hur mycket denhär ladugården, bygget, kostar men jag kan tänkamig, mellan tummen och pekfingret, att värdet av enladugård för 150 mjölkkor kanske ligger på 6 och 7miljoner. Jag kan tänka mig att det ligger på dennivån att investera i för 150 mjölkkor. Vad procentenbli på får miljöministern räkna ut i huvu-det.I svaret säger miljöministern att man har tillsatt enmiljöbalkskommitté som har till uppgift att se över defrågor som vi har diskuterat. Det ska göras en upp-följning av hur rättvist och hur effektivt systemet är.Jag kan konstatera med de kontakter som har ta-gits med mig i den här frågan att det finns många somhar drabbats och som tycker att det är orimligt, att detinte kan vara meningen med en lag som borde ha tilluppgift att ge en bättre miljö, att lagen får till resultatatt företagare blir förtvivlade och kanske t.o.m. läggerned sin verksamhet.Den parlamentariska kommitté som statsrådethänvisar till ska, om jag förstått det rätt, lämna sittslutgiltiga förslag 2003. Med hanteringen i regeringoch riksdag kanske effekterna av de problem som viser bli åtgärdade 2004 eller 2005. Då vill jagfråga miljöministern om han anser att det är rimligtoch en acceptabel tid att vänta så långt för dem somvill få en ändring och som har drabbats . Vi vetinte hur många som fram till 2004-2005också kommer att få problem med hur tolkningen avmiljöbalken är. Vad ska jag säga till dem som ändåhar kontaktat mig och funderar kring de här frågorna?Att en ändring över huvud taget kan ske tidigast 2004eller 2005, alltså om fyra ? Är det en rimlig tid,eller kan vi räkna med förändringar i fallen som dethär uppenbart kommer tidigare?Anf. 133 Miljöminister ():Fru talman! Vi vet inte så mycket om hur man hardrabbats , eftersom det bara finns beslut i förstainstans. Jag tror att det här fallet, som Per-SamuelNisser pekar på, är överklagat. Vi får se hur bedöm-ningen blir i miljödomstolen. Inte förrän dess vet vihur systemet har slagit i det här fallet.Tillbaka till frågan. Jag har naturligtvis stor sym-pati för en säkert hårt arbetande lantbrukare i Värm-land som ser sin ladugård brinna ned och som villbygga upp den på nytt. Men det finns ändå en poängatt diskutera: Hur stor ska sanktionen vara jämförtmed omfattningen av verksamheten?Jag råkade se en notis om detta. Jag tror inte attdet handlar om 150 utan i storleksordningen 230 djur.Jag råkade sitta inför interpellationsdebatten - jag harnämligen middag för miljö- och jordbruksutskottet som jag tyvärr inte kan delta i själv - i utskottet,och där finns det mycket sakkunskap. Vi kom in litegrann på detta, och jag fick beskedet från en av denärvarande centerpartisterna, som får antas ha storakunskaper på området, att en ladugårdsplats för en kokostar att bygga och priset på en koligger på , alltså 60 000 gånger 230kor. Det blir alltså , dvs.att sanktionsavgiften är lite av verksamhe-tens omfattning. Jag säger inte det för att säga att dethär är rimligt och att det här ska bonden betala. Vilkasanktioner det ska bli får rättssystemet hitta. Det vetvi inte förrän överklagandet är gjort. Det kan finnasförmildrande omständigheter i bakgrunden som dom-stolen kommer att ta hänsyn till.Vi är ju överens om att det behövs sanktioner föratt reglerna ska följas något så när, ungefär på sammasätt som man ska följa regeln att man ska körkort närman kör bil, och att det ska finnas något slags relationmellan sanktionen och verksamhetens omfattning. Dåförefaller det inte så våldsamt mycket med drygt 1 %av den investering som är gjord. Det blir lite andraproportioner i den här frågan än om man framställerdet som en närmast småbonde som drabbas av enladugårdsbrand och får punga ut med närdet i själva verket handlar om en investering på istorleksordningen 12-14 miljoner kronor.Anf. 134 ():Fru talman! Jag vet inte riktigt hur jag ska tolkamiljöministern, om det landar i att han tycker att detvar rimliga nivåer för ett administrativt misstag. Vadnu summan är i det här fallet vet jag inte exakt. Jagtrodde att det var 150 platser, men det kanske är stör-re. Det kan vi återkomma till i så fall i sak. Jag tyckerändå att det är orimligt.Jag håller med miljöministern att det vid ett mil-jöbrott, ett tydligt fel, naturligtvis ska vara sanktioner.Det här är bara ett exempel. Det är flera som har hörtav sig till mig. Jag tycker inte att nivåerna är rimligaoavsett om investeringen är större i det här samman-hanget. Men det är min uppfattning.I debatten inför framfördes mycketkritik från bl.a. oss moderater. Då kanske det gälldedet privata ägandet, att det skulle påverkas av miljö-balken. Den konflikt som vi då förutsåg finns ocksånu tydligt mellan äganderättsskyddet och miljöbalkenoch hur det ska tolkas. Men det vi nu diskuterar häroch som många har tagit upp är miljösanktionsavgif-terna och hur de ska tillämpas. Möjligheten att ta utmiljösanktionsavgifter tycker jag, som jag har sagtförut, som modell är riktig. Men jag ser att mångakommuner har drivit detta för långt. Jag anser att detkunde krävas en snabbare hantering av de problemsom framkommit runtom i landet. Det får inte bli såatt de enskilda drabbas av en alltför nitisk byråkrati,tolkning och tillämpning av lagen så att människorinte snabbt kan få besked om att en ändring är på väg.Det tycker jag vore mycket olyckligt. Om så kundeske skulle dessa människor åter kunna lägga ned sinakrafter på den verksamhet som de vill hålla på attarbeta med. Då tycker jag att det är bättre att myndig-heterna lägger ned sina krafter och resurser på detproblem som verkligen är ett miljöbrott och gör alltför att förhindra en sådan verksamhet. Jag hoppas attmiljöministern framgent arbetar i den riktningen.Anf. 135 Miljöminister ():Fru talman! Det kan finnas knepigheter när mangenomför en ny lagstiftning. Det kan vara saker sominte har blivit riktigt rätt från början och som måsterättas till. Det är precis därför som vi, samma dagsom den nya lagstiftningen trädde i kraft, har satt igång en utredning för att följa lagen från första börjanoch kunna reagera mot sådana här saker.Sedan upprepar jag att vi inte vet riktigt hur till-lämpningen av miljösanktionsavgifterna blir förrän vifått det lite mer prövat. Jag vet också att det finnsmånga exempel som är i svang och som, när mangranskar dem lite närmare, inte är riktigt så hårresan-de som man försöker framställa det.Man ska ingripa bara mot miljöbrott. Men vi varju överens, , om att det är rimligtatt tänka sig att man ska ha tillstånd för den här typenav verksamhet. Då kan det inte vara så att man skabegränsa plikten att ha tillstånd bara till de verksam-heter som bedrivs med något slags miljöbrott, utantillståndet måste gälla all verksamhet, på samma sätt- om jag ska fortsätta med den lite haltande parallel-len med körkort - som vi inte kräver körkort bara avdem som inte kan köra bil. Alla ska ha körkort. Mankan inte heller säga: Jag hade inget körkort, men detberodde på att jag ansökte om körkort för sent eller påatt jag inte riktigt förstod hur reglerna var. Behöverman ha tillstånd måste det också vara någon form avsanktioner. Sanktionerna bör vara i rimlig relation tillverksamhetens omfattning. Det är frågan, utan attegentligen värdera det, om man inte kan säga att detär en viss relation mellan och 14 miljoner,som möjligen kan försvaras. Jag kan, som förstår, inte själv ha en värdering avdetta. Det tillåtes inte, men jag vill gärna peka på dethär förhållandet. Jag kan inte heller säga att de härsiffrorna är exakta, utan det här är mera ett räkneex-empel för att få fram att det finns ett samband mellansanktionerna och verksamhetens omfattning.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på interpellation 2000/01:66 om ol-jeutsläppen i ÖstersjönAnf. 136 Miljöminister ():Fru talman! har frågat vad somkrävs för att stoppa utsläppen i och föresla-git tre åtgärder för att komma till rätta med proble-men.Sverige arbetar aktivt och drivande med alla deolika aspekter som finns kring problemen med ille-gala oljeutsläpp i . Oljeutsläppen är dockdessvärre inte ett problem bara i . För attuppnå övergripande goda resultat håller där-för även internationellt en mycket hög profil i arbetetför miljöhänsyn inom sjöfarten.Centralt för ett lyckosamt arbete mot oljeutsläppär att hålla en stadigt miljöorienterad linje i de olikaforum som behandlar internationell sjöfart så att vikan uppnå enhetlighet i det internationella regelver-ket. Detta arbete tar tid, men vi har redan uppnåttgoda resultat, speciellt vad gäller arbetet i Östersjöre-gionen.Inom ramen för den s.k. Östersjöstrategin som ge-nomförs fullt ut ingår obligatorisk avfall-slämning. Fartyg blir då tvungna att lämna avfall sominnehåller olja och andra skadliga ämnen innan deavseglar från en hamn. Detta kommer även att inne-bära ett utökat tillsynsansvar för somdärmed kan inspektera och kontrollera att den obli-gatoriska avfallslämningen har fullgjorts. Östersjö-strategin innebär ett strängare regelverk än de be-stämmelser som gäller i andra länder. Tyvärr innebärdetta också att risken för utsläpp från fartyg medskrupelfria skeppare kvarstår.Därför är det glädjande att ett EG-direktiv om av-fallsavlämning i hamn kommer att antas inom en snarframtid. Direktivet innehåller liksom Östersjöstrate-gin en bestämmelse om obligatorisk avfallslämning,vilket då kommer att gälla inom hela EU och Öster-sjöområdet.Vad gäller förslag att vägra far-tyg att lasta och lossa i hamn utan giltiga papper påavfallsavlämning har jag inhämtat synpunkter frånbl.a. Det har framfört att ett sådantförfarande skulle kunna leda till en ny olaglig mark-nad för sådana certifikat och dokument som är svåraatt kontrollera och följa upp. En effektiv tillämpningav regelsystemet för avlämnande av oljehaltigt avfallär den bästa lösningen på problemet. Tilläggas kanockså att inom Östersjöstrategins regelverk kommerde fartyg som inte har giltiga papper att kunna fånågon form av vitesföreläggande. Detta förslag är förtillfället under utarbetande.Jag vill också nämna att genom Sida harbidragit till förstudier samt inrättandet av mottagningsanläggningar i Szceczin, , och ,. Det är en god miljöinvestering för allaländer kring om vi kan bidra till denna typav anläggningar.Vid kommande dele-gationschefsmöte planerar attinitiera en dialog angående oljehantering i hamnaroch transport av olja i farvatten. Det bliren fortsättning och ett uppföljande av Östersjöstrate-gin. kommer föreslå att man skall tillsätta enarbetsgrupp inom ramen för Helsingforskommissio-nen för att identifiera eventuella problem i samtligaoljehamnar i . kommer även attföreslå att man ser över riskerna med de stadigt ökan-de sjötransporterna i , däribland utsläpp avsvavel- och kväveoxider, och att man också ser övermöjligheterna att etablera speciella farleder för attskydda den känsliga miljön i Finska viken.Avslutningsvis kan jag alltså konstatera att vi påolika sätt arbetar med de angelägna - men ocksåkomplicerade - frågor som tar upp.Som jag sade här i kammaren för några veckor sedankommer regeringen i vår att lägga fram en proposi-tion om hur vi ska kunna komma till rätta med oljeut-släppen.Anf. 137 ():Fru talman! Jag tycker naturligtvis att det ärmycket glädjande att vi arbetar för internationellaregelverk i internationella forum och att vi redanhittills har uppnått så goda resultat. Jag tror dock attvi måste fortsätta på den här vägen än mer energiskt.I Östersjöstrategin ingår obligatorisk avfallsläm-ning . Det är som skautöva den tillsynen, och det är gott och väl. Då be-hövs det naturligtvis straffbestämmelser i svensk lagför att man ska komma till rätta med dem som inteföljer reglerna. Det som är lika viktigt är straffbe-stämmelser och tillsynsansvar i de andra Östersjölän-derna. Det här är ju en gränsöverskridande fråga, ochdet innebär att det som händer i andra delar av påverkar även oss. Alltså är detta väldigt viktigt.Det sägs att Östersjöstrategin innebär strängareregler än bestämmelser i andra länder. Därmed kom-mer man inte åt de skrupelfria skepparna. Lösningenpå detta skulle vara ett EG-direktiv. Det är naturligt-vis glädjande, men det är helt avgörande vad direkti-vet kommer att innehålla och detkommer. Det sades att EG-direktivet skulle gälla, intebara EU-länderna utan även de länder som ännu inteär med i EU och . Då är frågan om dessaländer verkligen går med på att införa gemensammastraffbestämmelser och utöva samma tillsyn som jagtror behövs för att direktivet ska kunna tillämpas fulltut.Sjöfartsverket har angående förslaget om att maninte ska få lasta och lossa i hamn om man inte har ettgiltigt intyg på att bränsletankarna är rensade uttalatatt det skulle leda till en olaglig marknad och olagligacertifikat. Jag tror att det är större risk att det leder olaglig marknad om man har olika tillsynsmyn-digheter i olika länder. Då blir möjligheten till kon-troll ännu mindre och skillnaderna mellan ländernaännu större. Tillämpningen riskerar då att bli god-tycklig.Det sades i Östersjöstrategin att det skulle införasvite om det inte fanns giltiga papper. Då undrar jagom detta och tillsynen av att det följs gäller alla Ös-tersjöländer.Det är naturligtvis väldigt glädjande att Sverigebidrar aktivt till reningsanläggningar i ochRyssland. Jag tror att det behövs mycket mer av detta.Ryssland är ju en stor bov i det här dramat. Även EUmåste involveras mera, eftersom det där finns eko-nomiska resurser för att klara av det här.När det gäller att starta en dialog inom HELCOMär det bra att man ser till att trafiken leds i speciellafarvatten så att en olycka inte drabbar speciellt käns-liga områden. Men oljeutsläppen sker kanske litevarstans mellan hamnarna. Det sades också att manskulle identifiera problem i oljehamnar. Men proble-met finns även mellan hamnarna där utsläppen sker.Däremot kanske lösningen på problemet finns i ham-narna, att man där kontrollerar att reglerna följs.Detta kan tyckas vara komplicerade frågor. Jagtycker ändå att det finns några viktiga grundprinciper,men jag får återkomma till dem.Anf. 138 Miljöminister ():Fru talman! Det verkar som att jag är helt överens om allvaret i den här fråganoch om behovet av att fortsätta att utveckla politikenpå det här området.Vi har jobbat mellan med att ut-veckla det som vi kallar Östersjöstrategin. Den är iprincip nu införd. De mottagningsanläggningar sombehövs finns i allt väsentligt. Det är gratis att lämnaoljespill där. Det är obligatoriskt att göra det. Denlösning som vi nu har är inte detta med certifikat.Däremot krävs det anteckningar i fartygens dagböck-er, vilket gör att det går att följa upp att man verkli-gen har levt upp till det obligatoriska kravet på attspillvattnet med olja ska rensas bort i hamnarna.Sedan är det klart att det är en fråga om de resursersom får för sin övervakning.Det EG-direktiv jag nämnde i interpellationssvaretkommer ju inte att gälla för de Östersjöstater somännu inte är medlemmar förrän de blir det.