prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Det ärväldigt lätt att vi hamnar in en tradition av att manantingen inte gör några kursvärderingar alls eller sågör man dem väldigt slentrianmässigt. Det gällerstudenterna också. Man upplever att man är på vägtill nästa kurs. Man har oerhört mycket att göra. Manhar en pressad situation på många sätt.En investering i en kursutvärdering är ofta en in-vestering som nästa generation kan få njuta av. Mendå är det viktigt att vi för resonemangen ordentligt påhögskolorna så att kursutvärderingen kan bli en viktigbyggsten i att ständigt utvärdera hur vi arbetar på vårahögskolor. Då bör den vara obligatorisk. Sedan trorjag absolut att studenter och lärare tillsammans kan setill att det blir praktiskt genomförbart och prövarmånga olika metoder för att se till att det ger denbästa kunskapen och informationen.Anf. 224 ():Herr talman! Då har jag en sista fråga. Jag nämn-de i mitt inledningsanförande vikten av att studentenockså fick bestämma över sitt yrkesval och den till-gängliga kunskapen.Jag har klagat på fördelningenmellan humaniora och samhällsvetenskapliga ämnenå ena sidan och teknik och naturvetenskap å den and-ra och uppfattat det så att det är en obalans. Min frågaär: Om det på ett specifikt lärosäte visar sig att sök-bilden är väldigt kraftfull när det gäller humanioramedan det är svårt att få studenter till de naturveten-skapliga och tekniska platserna, kommer det nu närstudenterna ska få mera inflytande att vara möjligt fördet specifika lärosätet att omfördela vid ett och sam-ma tillfälle, alltså inte långsiktigt, utan att det för denskull ska bli några konsekvenser av det?Anf. 225 Utbildningsminister ():Herr talman! Under den kraftiga expansion sompågår under har vi, och rege-ringen, valt att säga att tyngdpunkten ska ligga pånaturvetenskap och teknik. Det innebär inte på någotsätt att vi inte bygger ut kraftigt också humaniora ochsamhällsvetenskap. I själva verket är det på mångahögskolor så att där ligger tyngdpunkten. Men förförsta gången på kanske säger vi att detockså är viktigt med naturvetenskap och teknik. Detär ett viktigt praktiskt besked när det gäller resursför-delningen men också ett besked i samhällsdiskussio-nen. Vi har använt en 20-30-årsperiod till att tala omvikten av samhällsvetenskap och humaniora, dethåller jag fullständigt med om. Själv är jag samhälls-vetare, men vi måste också föra fram vikten av natur-vetenskap och teknik. Vårt samhälle är väldigt bero-ende av att en ganska stor andel av ungdomskullarnaändå fattar intresse för det här området. Det finnsväldigt många arbetsuppgifter som kräver den typenav bakgrund. Då tycker jag att det är en bra period vihar där vi faktiskt påpekar detta.Nu fungerar debatten så, och inte minst fungerarhögskolevärlden så, att man reagerar: Är inte vi vikti-ga längre, vi som är humanister? Jo, ohyggligt vikti-ga. Det är mitt svar, men också naturvetenskap ochteknik.Nu har vi en utredning som tittar över själva re-sursfördelningssystemet. Man kommer att titta på denhär typen av frågor också: Hur är det med vårtresursfördelningssystem, inriktat på de breda områ-den som vi har - humaniora, samhällsvetenskap,naturvetenskap och teknik, medicin och några till?Går det att göra förändringar där för att göra systemetbättre på många sätt? Utredningen kommer att åter-komma med sitt betänkande . Jag räknarmed att vi får chans att diskutera också detta då.Anf. 226 ():Herr talman! Innan jag går in på frågan har jagfått en tillsägelse att upprepa mitt yrkande i mitt anfö-rande, och det jag vill yrka bifall till är reservation 7under mom. 18, ingenting annat.Som jag tidigare sade i mitt anförande tycker jagatt mycket av det som skrivs i betänkandet och somkom i propositionen är väldigt bra. Det är flera nyaoch kraftfulla steg som tas som är viktiga för kvali-tetsutvecklingen i skolan och som är viktiga för stu-dentinflytandet i skolan och som också kan stärkautbildningen i dess helhet. Det tycker jag är mycketbra.Utbildningsministern sade i sitt anförande att enav de viktigaste saker som man tänkte på när manförde fram den här propositionen var att man skullestärka de inre drivkrafterna. Det handlar om den en-skilda studenten. sade klart och tyd-ligt att studenternas roll inte får underskattas. Dethåller jag med om. Det är en självklarhet. Om stu-denterna inte fanns skulle inte utbildningen ha någotvärde över huvud taget.Jag skulle vilja ställa en fråga ändå. När diskus-sionen nu är att det är studenterna som är det viktiga,det handlar om den enskilda studenten när man sägeratt utbildningen ska ha en kvalitet. Jag är fortfarandefundersam kring varför utbildningsministern inte harvalt att diskutera de studiesociala frågorna, som är enså viktig del för studenten och för att det ska bli enbra utbildning och kvalitetsutveckling. Varför harman valt att lägga det åt sidan? Är det någonting nyttpå gång?Anf. 227 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag förstår om frågarom det är något nytt på gång, för det kommer rättmånga initiativ från regeringen just på det här områ-det. De studiesociala frågorna har dominerat vår dis-kussion , men framför allt studi-emedelsförslaget, en satsning på 4 miljarder kronorpå höjd bidragsdel, höjt fribelopp, pensionsgrundanderättigheter i studiemedelssystemet, som gör att vi harett internationellt sett väldigt generöst studiemedels-system. En proposition i övrigt har handlat om per-sonskadeskyddet för studenten, att se till att studen-terna har ett försäkringsskydd om det skulle inträffaolyckor. Sedan har vi också familjepolitiken, som visatsar stort på. Kommande vårproposition kommer attinnehålla viktiga förslag i familjepolitiken. Vi harkommande barnbidragshöjningar, vi har taxesänk-ningar på dagis, vi har allmän förskola, sådant somockså kommer att betyda mycket för studenterna.Vi fokuserar väldigt mycket på konkreta förslagnär det gäller den sociala situationen för studenterna.Anf. 228 ():Herr talman! Vi har tidigare diskuterat studie-medlen. Jag håller ju inte med om attdet liggande förslaget skulle innebära en förstärkning,eftersom lade fram ett mycket mer om-fattande förslag om ett studiemedelssystem somskulle vara bättre för studenterna och kvalitetsut-vecklingen i skolan.Det är klart att säger precis somalla andra socialdemokrater har sagt här : Vifunderar. Saker och ting kanske kommer i framtiden.Men för att stärka kvaliteten i skolan är det viktigt får in de studiesociala frågorna. Det handlar bl.a.om bostäder och om att ha en helhetssyn på studeran-debegreppet. Som student behandlas man olikaberoende vart man vänder sig.När kommer ett sådant förslag? Varför vill inteutbildningsministern ta initiativ och se till att ytterli-gare stärka kvaliteten? Ni var ju på så god väg. Kanni inte ta steget fullt ut? Vad är det som säger emot ska stärka rollen för studenterna?Anf. 229 Utbildningsminister ():Herr talman! Man kan fundera över retoriken.Denna proposition handlar precis om en stärkt roll förstudenterna.När det gäller de studiesociala frågorna sitter viinte och funderar. Vi har lagt fram ett flertal proposi-tioner som i praktiken förstärker studenternas studie-sociala situation.I vårpropositionen kommer vi att ta ytterligaresteg för att se till att stimulera byggandet av student-bostäder. Det är klart att det är ett område där detmåste ske en kraftig utbyggnad framöver. Ansvaretligger naturligtvis på kommunen och på byggherrar-na. Men staten kommer att ha möjlighet att stimuleraen sådan utbyggnad. Det är ännu ett viktigt förslagsom betyder mycket för studenterna i praktiken.Anf. 230 ():Herr talman! Jag vill inleda med att säga att väl-digt mycket av det som utbildningsministern säger ärbra. Jag tror att alla här kan hålla med om att man skakontrollera kvaliteten på våra högskolor och univer-sitet, att alla program och utbildningar ska utvärderas,att studentdemokratin ska fungera så att man känneratt man har inflytande i högskolan i alla de samman-hang där man bör ha inflytande. Studenten ska stå icentrum. Jag tycker också att de ganska tuffa sank-tionsmöjligheterna är bra.Sedan gillar inte utbildningsministern rankning.Det beror på vad man lägger in i det begreppet. Detfinns möjligheter att få en seriös rankning. Den behö-ver nödvändigtvis inte publiceras i någon tidning. Jagtror att man kan ha rankning som en del i en utvärde-ring, att det inte är helt fel.När det gäller frågan om de två myndigheternablir vi inte överens här . Men jag var med iKunskapslyftskommittén, och lämnade viöver vårt betänkande till skolministern. Vi var heltöverens om att det ska vara möjligt att skilja på rol-lerna främjande och utvärderande. Det ska vara tvåolika myndigheter, två olika organisationer. Samtligaledamöter i kommittén var överens i den frågan. Pre-cis samma princip gäller ju här, att det inte ska varasamma som främjar och utvärderar.Om jag inte minns alldeles fel hade man den upp-fattningen också i betänkandet Forskning 2000. Ock-så där var alla överens, och alla har inte övergivit denuppfattningen, såvitt jag vet.Anf. 231 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag är beredd att fortsätta diskussio-nen om att främja och utvärdera. Jag tycker attMajléne har en stor poäng i i en utvärdering måste föra en dialog om hurman kan förbättra sin utbildning.Visst finns det anledning att titta ordentligt påHögskoleverkets instruktion. Men det är inte där somproblemet ligger för min del, utan det ligger i detandra problemkomplexet som nu undvi-ker att ta upp, eftersom jag tror att han känner att detinte riktigt hänger ihop. Det gäller det som ni kallarför mångfald i utvärderingen.När det gäller ett kvalitetsinstitutet, fristående frånallt vad statsmakt heter, skulle jag gissa - precis somBritt-Marie Danestig gissade - på en stiftelse som skautvärdera. Men som är en statligmyndighet ska ägna sig åt myndighetsutövning.Hur kommer ett sådant här system att fungera ipraktiken, när mångfalden av utvärderare kommermed sina utvärderingar? Ska då ome-delbart dra undan examensrättigheten om en i dennamångfald säger att det inte duger? Eller ska man självgöra en utvärdering för att vara säker? Hur ska man fårespekt för ett sådant system? Det riskerar att bli ettsystem som eroderar i respekt och som verkligen intefår en sådan drivkraft som det föreslagna systemetger, där ansvarar för utvärderingen,och när man finner att villkoren i högskolelagen ochförordningarna inte är uppfyllda om vetenskapliggrund och annat har man också den yttersta maktenatt kunna dra in examensrättigheten.Det är ett mycket tufft och stramt system. LarsHjertén föreslår ett system som jag har väldigt svårtatt förstå hur det ska fungera i praktiken.Jag har ingenting emot rankning, men det dugerinte i ett sådant här system som ju ska vara en verkligdrivkraft i kvalitetsutvecklingen.Anf. 232 ():Herr talman! Jag tror inte att vi kommer mycketlängre här . Vi har helt enkelt olika uppfatt-ningar. Jag tror inte på att samma myndighet ska hadessa två viktiga olika uppgifter. Jag tror det inteheller när det gäller vuxenutbildningen, ungdoms-skolan, högskolor och universitet. Som utbildnings-ministern vet är jag inte alldeles ensam om den upp-fattningen. Hela betänkandet Forskning 2000 står jubakom det förslaget, även om det inte är exakt sammasom vi föreslår här.Anf. 233 Utbildningsminister ():Herr talman! talar nu om skillnadenmellan främjandet och utvärderingen. Det är en viktigoch intressant diskussion. Men jag noterar att mode-raterna inte har tänkt igenom det fristående institutetsroll i förhållande till det verk som har myndighets-utövningen i sin hand.Ställ er bakom propositionen!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1999/2000:96 Fortsatt giltighet av tvångs-medelslag och lagen om hemlig kameraövervak-ningMotionermed anledning av prop. 1999/2000:61 Internationellrättslig hjälp i brottmål1999/2000:Ju24 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1999/2000:78 Ändrad verk-samhetsform för SJ m.m.1999/2000:T11 av m.fl. (fp)1999/2000:T12 av m.fl. (kd)1999/2000:T13 av m.fl. (v)1999/2000:T14 av m.fl. (m)1999/2000:T15 av m.fl. (c)med anledning av prop. 1999/2000:79 Från patient tillmedborgare - en nationell handlingsplan för han-dikappolitiken1999/2000:So24 av ()1999/2000:So25 av ()1999/2000:So26 av ()1999/2000:So27 av m. fl. (s)1999/2000:So28 av ()1999/2000:So29 av ()1999/2000:So30 av och Hele-na ()1999/2000:So31 av och Nils-GöranHolmqvist (s)1999/2000:So32 av m. fl. (m)1999/2000:So33 av de ()1999/2000:So34 av ()1999/2000:So35 av m. fl. (s)1999/2000:So36 av ()1999/2000:So37 av m. fl. (s,m, v, kd, c, fp, mp )1999/2000:So38 av m. fl. (s)1999/2000:So39 av m. fl. (s)1999/2000:So40 av m. fl. (fp)1999/2000:So41 av m. fl. (mp)1999/2000:So42 av m. fl. (c)1999/2000:So43 av ()1999/2000:So44 av m. fl. (kd)1999/2000:So45 av ()1999/2000:So46 av tredje vice talman och (kd, fp)med anledning av prop. 1999/2000:85 till-träde till vissa internationella överenskommelserför bekämpande av penningförfalskning m.m.1999/2000:Ju25 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1999/2000:88 Registrering avmedlemsfrämjande föreningar1999/2000:L18 av m.fl. (m)15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 6 april1999/2000:339 av () till finansminis-ter av jordbrukets energibeskattning1999/2000:340 av () till statsrådetLars-Erik LövdénEn stad med mänskliga värden1999/2000:341 av () till statsrådetUlrica MessingUngdomens livschanserInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 11 april.16 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 6 april1999/2000:790 av () till justitiemi-nister /2000:791 av () till justitiemi-nister fordonsförare och misstänkt brottslighet1999/2000:792 av () till näringsmi-nister till sjöss1999/2000:793 av () till statsrådetUlrica MessingGenomförandet av lokala utvecklingsavtal i vissakommuner1999/2000:794 av () till närings-minister nedsättning av arbetsgivaravgiften1999/2000:795 av () till utri-kesminister /2000:796 av () till social-minister om samrådsplikt1999/2000:797 av Skånberg (kd) till socialmini-ster till barn i Holland1999/2000:798 av () till statsrådetMona SahlinRekrytering till gymnasiets omvårdnadsprogram1999/2000:799 av () till statsrådetIngela ThalénMinskning av bostadsbidragenFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 11 april.17 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 6 april1999/2000:688 av () till justitiemi-nister på fängelserna1999/2000:750 av () till statsrådetLars-Erik LövdénKommunal subvention till statlig verksamhet1999/2000:755 av () till finansministerBosse RingholmYrkesfiskaravdrag1999/2000:761 av () till finansmi-nister mot handeln med skalbolag1999/2000:765 av () till justitiemi-nister /2000:771 av tredje vice talman () till socialminister /2000:776 av () till närings-minister för biodrivmedelSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 11 april.18 § Kammaren åtskildes ..Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 113 (delvis),av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.59,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 13 § anf. 183(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.