prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Det här betyder ju i så fall att ministern intedelar ett enigt utskotts uttalande om att antalet dödadei trafiken kommer att ligga runt 600 och att vi i ställetför att närma oss fjärmar oss från ett förverkligandeav nollvisionen. Uppenbarligen har ministern enannan syn.Anf. 78 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror nog att den här regeringenkan känna sig trygg. Den kommer att sitta kvar denhär mandatperioden och kanske längre, med tanke påden opposition vi har, om jag får uttrycka mig liteödmjukt.När det gäller frågan om alternativ finansieringhar jag nu redogjort för regeringens ambition. Sedanfår vi se hur vi får stöd i den frågan här i kammaren.Detta är regeringens ambition, och det är inget nytt.Det här har vi deklarerat tidigare. Vi har också tagitfram en skrift som alla kan ta del av med anledningav detta.När det sedan gäller frågan om trafiksäkerhetensade jag det här med tanke på den trafikintensitet somvi har - det här är inget försvar men en förklaring.När nollvisionen fastställdes hade vi en lågkonjunk-tur, den lägsta vi har haft . Vad som harhänt är att vi har fått en oerhörtkraftig tillväxt, och den tillväxten märks av väldigtsnabbt i trafikvolymen, och det gäller på alla områ-den. Jag uttryckte väldigt klart att det här gällde omman ser till trafikutvecklingen. Jag sade också attSverige är främst i världen på detta område om manräknar per 100 000 invånare. Därefter kommer och . Sedan kommer alla de andrastora länderna väldigt långt efter.Parentetiskt kan jag säga att det här är en av vårahuvudfrågor inom vägtrafikområdet som vi kommeratt driva också under EU-ordförandeskapet. Här harvi auktoritet. Här har vi kunskap. Här har vi lyckatsbättre än alla andra. Det var det som jag ville ut-trycka. Detta är en förklaring. Det är inte något för-svar. Självklart måste vi uppnå vad som har sagts ioch med nollvisionen, men det kommer att ta längretid än vad man bedömde här i kammaren.Anf. 79 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag noterar hur ministern räknar menkan också se att det är en differens på mellanönskad siffra och faktisk siffra och att det går åt felhåll. Vi fjärmar oss faktiskt.Förklaringarna av våra budgetar är ju redan välgjorda. Alla partier har sagt att de naturligtvishar balanserade budgetar. Näringsministern har till-gång till detta, och vi räknar med att näringsministernär väl bekant med våra budgetförslag och hur vi fi-nansierar dem. har det inte varit något an-grepp på budgetförslag, åtminsto-ne inte vad det gäller detta trafikområde där vi tillför9½ miljarder mer än vad regeringen gör de närmastetre åren.För alla eventualiteters skull skulle jag vilja attministern preciserade det här med den tidiga hösten år2001 när det gäller infrastrukturpropositionen, så attdet inte i efterhand blandas ihop med orden i anfö-randet om att någonting skulle ske under mandatperi-oden. Vad är det mer obestämda som vi kan räknamed ska ske ? Det har väl ing-enting att göra med infrastrukturpropositionen.Anf. 80 Näringsminister ():Fru talman! Man har 9½ miljarder mer i sin bud-get än vad regeringen och majoritet harförespråkat. Då måste man ju ta de pengarna någon-stans. Hederligheten bjuder ändå att man säger detockså. Det låter så väldigt bra, när nu detta budge-tområde behandlas, när man säger att man vill satsamycket mer. Men var någonstans tar man pengarna?Och man måste väga det här. Det är faktiskt det somen regering och en ansvarsfull riksdagsmajoritetmåste göra. Det var det som jag försökte uttrycka.Sedan kan man göra olika värderingar. Det får mansjälvklart respektera.Sedan är det två frågor som jag har tagit upp. Denena frågan gäller propositionen. Den kommer attföreläggas . Det andra jagsade, och det har också uppmärksammats här i de-batten, var att vi har en eftersläpning på det sättet attvi har senarelagt en hel del sådant som ligger i plan.Jag försökte uttrycka att vi skaförsöka tidigarelägga en del av detta. Det var det jaguttryckte.Anf. 81 () replik:Fru talman! Vi har ändå en ganska bedövandemajoritet här för att det behövs mera pengar när detgäller infrastruktursatsningar och inte minst vägarna.Det är bra att regeringen ger det beskedet. Det var välett understatement att det här behöver prioriteras, ska göra en avvägning, att det ska vara ett samlatgrepp och vad statsrådet nu använde för uttryck.Sedan kom han med den retoriska frågan: Vad villni då skära ned på? Skulle det i så fall inte gälla ocksåregeringen att svara på den frågan? Det här utgåregentligen från ett statiskt resonemang därför att detär en framtidsinvestering som underlättar och gynnarnäringsliv och tillväxt och i förlängningen välfärd.Det här är inte att låna till något onyttigt. Det är dethär som gör att över huvud taget har vuxit.Därför blev näringsministern, tycker jag, lika mycketsvaret skyldig som någon annan här i kammaren.Vi har ju talat mycket om vägar här, och det är enav de verkligen högprioriterade frågorna med tankepå behovet. Men det är en talande tystnad när detgäller det som jag försökte aktualisera i en ganskastor del av mitt inlägg, nämligen Postens kassaser-vice. Näringsministern har ännu inte sagt något omdetta.Jag har påstått att jag tycker att regeringen ochdelvis postledningen har tappat kundperspektivet. Det här blir för mycket sett uppifrån. Jagpåstod också i mitt anförande att jag tycker att mi-nistern är för mycket bländad av den nya teknikenoch inte ser den folkliga oro som finns, inte minstbland socialdemokratiska motionärer och den majo-ritet av svenska folket som betjänas av traditionellpostal kassaservice. Därför skulle det vara bra omnäringsministern här ger ett tydligt besked så att all-mänheten vet vad som gäller när nyårsklockornaringer.Anf. 82 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med Posten. Jag har senasthäromdagen förvissat mig om att Posten kommer atterbjuda rikstäckande kassaservice även efter den 1april när avtalet löper ut med Nordbanken. Dettabehöver vi faktiskt inte längre föra en diskussion om.Det här har jag också redogjort för tidigare i en inter-pellationsdebatt.Posten kommer att lägga ned postkontor, men vikommer att ha minst ett postkontor i varje kommun.Man kommer att öka antalet postställen från 1 800 till3 000, och vi kommer att ha kvar 2 700 s.k. lantbrev-bärare. Därmed, menar jag, är detta klarlagt. Detkommer att visa sig att det blir så här också. Jag harall respekt för den här diskussionen, men jag tror inteatt behöver känna sig så nervös fördetta.Anf. 83 () replik:Fru talman! Jag tackar för det lugnande beskedetnär det gäller min egen nattsömn. Men andra iaktta-gare har ännu inte blivit lugnade. Statsrådet kanskehörde ett Ekoinslag i förrgår som var talande för hurotydligt detta har varit. Debatten om detta förs vidare,senast i . Det vore bra om detkunde gå ut ett besked så att man visste, också i destatliga informationskällorna, vad som gällde.I Ekointervjun ställdes frågan vad som händer närnu Posten börjar sitt nya liv. Näringsministern har ju,som han själv säger, gett beskedet att det ska bli fort-satt kassaservice. En norrländsk postkassör som fickfrågan sade: Jag tror inte att det är sant vad som sägs.Jag tror att det är mycket svammel.Hon fick också frågan: Vad händer efter den 1april med kassaservicen? Då sade hon: Det är ingensom har en aning om det. Det får vi se. Det får vikanske reda på den sista mars.Med tanke på att detta var en duktig yrkesman,dessutom partikamrat till i egenskapav kommunpolitiker där uppe i , är ju dettamycket hårda ord. Det vore bra om vi kunde rensaluften från missförstånd.Det allra märkligaste, fru talman, var att Postenspresschef sade till Ekot: De högsta cheferna vill intebli intervjuade . Det blir så konstigt om de sägernågot utan att ha något att säga.Närmare farsen kanske man knappt kan komma.Därför tycker jag att det vore bra om här isitt sista inlägg kunde bli så tydlig att åtminstonemissförstånden undanröjdes. Postens kassaservice ären angelägenhet för hela folket.Anf. 84 Näringsminister ():Fru talman! Här blir det lätt att man försöker sålite misstänksamhet. Man försöker informera genomatt säga att jag har hört det och det. Jag vill då än engång klarlägga att det ska vara minst ett postkontor ivarje kommun, och kassaservice av den nivå som finns på 1 350 ställen ska fortsätta att finnas.Jag kan hålla med om att Postens ledning har varitdålig på att artikulera och kommunicera detta till sinpersonal. Därför har det blivit så här: Det skvallras,man säger någonting och känner sig otrygg. Det tyck-er jag att man måste ha respekt för. Men jag har tagitupp denna fråga med Postens ledning, att den måstekommunicera detta tydligare. Det råder ingen oenig-het mellan Postens ledning och mig i detta som jaghar redogjort för.Folkpartiet och talar här om sats-ningar på vägar, vad de gör osv. brukarju vara den som företräder de små i landet och gles-bygden. Han brukar vara regionalpolitis-ke talesman. Jag kan bara konstatera att man nu villbetala mindre när det gäller regi-onalpolitiken. Vi har föreslagit ,och föreslår 3,250 miljarder. Det är klartatt man i en debatt kan säga att det här ska vi fixa, detär jättebra. I den här debatten är det väl svårt att säganågot.JärnvägarAnf. 85 ():Fru talman! Jag ska ta upp några frågor inomjärnvägsområdet.Det är med viss tillfredsställelse jag kan konstate-ra att regeringen faktiskt tagit ett litet steg och äntli-gen insett att man måste konkurrensutsätta järnvägs-trafiken för att nå en ökad effektivitet till gagn fördem som ska nyttja den, nämligen våra tågresenärer.Vägen, eller i detta sammanhang ska vi kanske sägaspåret, till att nå fram till full insikt är dessvärre fort-farande mycket lång.Vi kan se att järnvägens attraktivitet och konkur-renskraft har gått kräftgång . Meden total avreglering av all järnvägstrafik skulle vikunna få se ett mer kundanpassat och effektivt trans-portslag. Den insikten hoppas vi ska infin-na sig hos majoriteten.När det gäller tågtrafiken är det inte bara inomlandets gränser vi måste lösa problemen. Det är vik-tigt att regeringen driver på inom EU för att få ettgemensamt regelverk, ökad konkurrens och harmoni-sering av internationell trafik. Det s.k. järnvägspake-tet inom EU är ett steg i rätt riktning, men det finnsfortfarande mycket att önska. Där måste varaen pådrivande aktör.Vi kan konstatera sedan en del av den svenskajärnvägstrafiken blivit konkurrensutsatt att detta harvarit till stor fördel för resenärer, och inte minst förskattekollektivet. Statens kostnader för järnvägstrafi-ken i de här delarna har minskat, och framför allt harresenärerna fått en mer attraktiv tågtrafik. Detta görnaturligtvis att resandet ökar.Med dessa goda erfarenheter från konkurrensut-sättning av järnvägstrafiken borde steget inte varalångt för regeringen att gå längre och följa våra mo-derata förslag, som innebär att man måste konkur-rensutsätta hela den statliga järnvägstrafiken. Detskulle innebära stora samhällsnyttiga effekter försåväl persontransporter som godstrafik.En viktig faktor för att det ska fungera med upp-handling av järnvägstrafik i konkurrens är att det inte,som vi har fått erfara, blir för korta upphand-lingstider. Det är ett måste att avtal om tågtrafiken geren fullgod möjlighet att hinna med att göra de sats-ningar som kan attrahera ytterligare passagerare ochgodsvolymer.Ett litet steg mot ytterligare konkurrensutsättningav järnvägstrafiken kan vi nu se när regeringen fattarbeslut om uppdelning av SJ:s olika verksamheter iseparata bolag. Detta lilla steg får inte stanna videndast en bolagisering. Att gå vidare med möjlighetertill privatisering bör bli en naturlig följd.Banverket kan bli effektivare och stora kostnad-seffektiviseringar bli följden om upp-handlar hela sin produktion i konkurrens med deaktörer som finns - och som kommer att bli fler omtydliga signaler ges från den statliga sidan. Detta harvi påpekat i våra reservationer 12 och 14. Tyvärr kanman befara att spåret till privatisering är långt, efter-som utskottets majoritet inte med en enda rad motive-rar sitt avslagsyrkande. Man konstaterar bara att maninte ställer sig bakom en privatisering och avslårdärmed förslaget.Vårt budgetförslag på järnvägsområdet skiljer siginte i pengar från regeringens förslag mer än på enväsentlig punkt, nämligen banavgifterna. En utgångs-punkt för banavgifterna var att de ursprungligen vartänkta som en kostnad avsedd att svara mot operatö-rernas nytta av järnvägsnätet. När sänktedessa banavgifter var tanken att man skulle föra övertrafik från väg till järnväg. Med detta trodde man sigväl åstadkomma någonting, men man gick ifrån prin-cipen att varje trafikslag skulle stå för sina kostnader iså stor utsträckning som möjligt. Resultatet äratt järnvägstrafiken betalar ibanavgifter, medan kostnad är 2,1 miljar-der.Fru talman! Vi kan se allvarliga konsekven-ser av den här politiken. Vänersjöfarten har klarttappat mycket stora godsmängder genom det riks-dagsbeslut som fattades om att sänka banavgifterna.Resultatet blev att gods flyttades från Vänersjöfart tilljärnväg.Anser socialdemokraterna och att detär en god politik att svenska folket med skattemedelmåste gå in och täcka detta stora underskott, samti-digt som Vänersjöfarten sakta men säkert utarmas?Vi har i vårt förslag minskat ramen med 700 mil-joner för att komma en bit på väg mot full kostnad-stäckning för . Vi når inte ända fram, mendet är ändå en återställning till de banavgifter som vifaktiskt har haft.Vi säger också nej till förslaget att finansiera dehöjda kostnaderna för genom att ta uten extra avgift på all övrig järnvägstrafik i vårt land.Det är en orimlig ordning att tågresenärer i ,ja, i hela övriga ska vara med och betalaÖresundstrafiken på detta sätt. Det är klart emot detavtal som ingicks. Vi fullföljer här vårt synsätt.Fru talman! Vi kan i trafikutskottets betänkandeläsa att investeringarna kommer att liggapå en lägre nivå än genomsnittet i stomnätsplanen.Det som kanske är än mer anmärkningsvärt är att detinte går att utläsa några som helst kraftansträngningarför . Eftersom utskottets majoritetdessutom konstaterar att ramarna kommer att varalägre än planen även blir man juförvånad när man hör näringsministern stå här i talar-stolen och säga att han ser med stor tillförsikt påframtiden. Den delas inte riktigt av utskottet.I våra förslag har vi ändå lagt fram konkreta åt-gärder som skulle innebära att varje satsad statligkrona skulle ge bättre utnyttjande. Det är en viktigfaktor när man diskuterar hur vi finansierar saker ochting.Att inte regeringen har kunnat få fram en in-frastrukturproposition är så nära en totalförlamningman kan komma, om uttrycket tillåts, som näringsmi-nistern sade förut. Jag tycker inte att det i detta sam-manhang är oförskämt - något uttjatat kanske - attpåstå att det i vårt land nog endast är i Regerings-kansliet som man tror att det går att prata fram nyavägar och järnvägar. När näringsministern stod här italarstolen fick vi höra att det nu har tillsats ytterliga-re samtalsgrupper. Vi får väl hoppasatt något konkret kommer att ske.Vi ser att ligger 7 miljarderkronor efter den investeringsplan som fastställdes1998. Jag ska begränsa mig till att nämna ett mycketviktigt projekt för vårt land. Det gäller getingmidjan iStockholm, landets absolut viktigaste järnvägsprojekt.Att inte den frågan har kunnat lyftas upp på bordetoch få en lösning är beklämmande, inte bara förStockholms lokaltrafik, utan för hela järn-vägstrafik.Den frågan hoppas vi naturligtvis kommer till ensnabb lösning. Jag ska inte göra jämförelser. Detfinns säkert andra som vill göra det i och med att vihar vissa farhågor när det gäller Botniabananprojek-tet. Men jag skulle inte ha något emot att höra frånmajoriteten vilken ni prioriterar högst, den av rege-ringen beslutade eller getingmidjan somförlamar hela landets järnvägstrafik.Som jag sade inledningsvis har regeringen tagittill sig att konkurrensutsättning av trafik till viss delär bra, men tyvärr vågar inte regeringen löpa linanfullt ut. Detta får till följd att vi får finna oss i att vifår mindre trafik för de medel vi satsar, vilket vi inteskulle få om majoriteten kunde följa de moderataförslagen.Ett litet, men ändock mycket allvarligt exempel påatt satsningen går för sakta när det inte råder konkur-rens kan vi tyvärr se på . Det finnsinte tillräckligt med vagnar, trots att man sedan längehar sett den positiva resandestatistiken. Resandet harökat markant. får man läsa i medierna att SJ inteens har gjort några beställningar på nya vagnar. Dehåller fortfarande på med anbudsunderlag.Den här kaotiska situationen kan vi befara kom-mer att gälla kanske till 2003, kanske ännu längre. Såhär får det inte gå till. Det finns inget intresse när manär ensam om trafik. Då får man dessa monopolsitua-tioner och dessa resultat.Jag vill avsluta med att ta upp frågan om SJ:s tra-fikeringsrätt, som ger SJ monopol på persontrafik påalla lönsamma järnvägslinjer. Det är helt oacceptabeltatt ha ett system som gör att en trafikutövare somdriver en tåglinje ska kunna tappa den trafiken när enanbudsperiod har gått till ända. SJ behöver bara kon-statera att nu är linjen lönsam, med resultatet attentreprenören mister linjen, och SJ kan ta över.Den här synen på hur man tar tillbaka tåglinjerutan att vara föremål för konkurrerande upphandlingtar naturligtvis bort all motivation att genomförariktigt stora marknadsinvesteringar som skulle gagnatågresenärerna.Anser socialdemokraterna och att detär förenligt med konkurrensneutralitet att SJ har den-na förmån när det gäller trafikeringsrätten?Fru talman! Jag har i mitt anförande refererat tillnågra av de reservationer vi har till betänkandet. Jagstår givetvis bakom samtliga reservationer som mode-raterna har avgivit, men jag nöjer mig för tids vinningmed att instämma i tidigare yrkan-den.Anf. 86 ():Fru talman! Jag vill först konstatera att Jan-EvertRådhström är dåligt påläst. sedanfattade ett beslut som innebar att SJ auto-matiskt inte får tillbaka trafik som är upphandlad.Efter alla påhopp är det knappt att man törs talaom vad står för. Miljöpartisten pratade i ett mycket kort anförande omkraftigt höjda dieselskatter. I budgetöverenskommel-sen är de övriga två partierna inte alls överens omdetta, och t.o.m. har rättat in sig i ledet.Vad är det för skillnad mellan att i budgetdebattenföra fram sin linje eller att göra det i en reservation?Hedervärt! Jag tycker inte att detpåhoppet var värt dessa epitet.I denna talarstol stod för drygt ettår sedan och läste upp regeringsförklaringen. Då sadehan bl.a. att vi av miljöskäl måste föra över gods frånväg till järnväg. En utmärkt föresats, tycker jag ochVänsterpartiet.Men vad händer just nu? har lastbilstra-fiken ökat medan mängden gods på järn-väg ligger stilla eller ökar någon ynka procent. Framtill förutspår att lastbilstrafiken kom-mer att öka med och järnvägstrafiken trosöka med i bästa fall . Vad blev det av din stoltadeklaration, ?Någon framtidstro utmärker inte heller , den nytillträdde chefen för , eller GreenCargo som man håller på att döpa om sig till. Hankommer ifrån SAS, och jag vet inte om det betydernågonting. Men han framhåller i en intervju att hansföretag varken kan eller vill ta åt sig mera gods. In-frastrukturen, spåren, räcker inte och företagets kapa-citet är redan utnyttjad över bristningsgränsen.Jan Sundling konstaterar att SJ transporterarmer gods än man har gjort och inte klarar mer. Det finns inte lok. Det finns intelokförare. Det finns inte vagnar. Dessutom har maninte ekonomi som tillåter stora investeringar. Ochbangårdarna räcker inte till. Den stora godsbangårdeni är inte dimensionerad fast den ärombyggd.För att få ordning på dessa förhållanden finns detbara en sak att göra, säger , och det är attminska verksamheten till en nivå som man kan klaramed kvalitet.Vilken företagsledare som helst som uttalar sig sånegativt om sitt företag skulle antagligen få sparken.Men får sitta kvar. Och varför det? Jo,han fullgör det uppdrag som han har fått av regeringoch riksdag, nämligen att driva SJ företagsekono-miskt och dra in så mycket pengar som möjligt tillstaten. Det lyckas han inte heller speciellt bra med. SJGods får ofta röda siffror och borde väl helst läggasned . Då skulle man få balans i räkenska-perna.Hur ska vi bete oss, , för att levaupp till dina stolta ord i regeringsförklaringen? Jagutgår från att du står fast vid den. Jag hoppas ocksåatt du håller med mig om att om vi traskar vidare inuvarande hjulspår löser vi inte detta. Det är intefruktbart, , att träta om ifall viska ha en avreglering av godstrafiken på järnväg ochen bolagisering av SJ. Där är vi . Spåren förskräck-er när det gäller vidare avregleringar. Jag behöverbara nämna och Sydvästen. är vi här,och gäller det att gemensamt titta framåt.Vi har ett alldeles utmärkt transportpolitiskt beslutantaget av . Målet är att säker-ställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigthållbar transportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet. Det finns också fem delmål, varav jagvill nämna ett. Det gäller en god miljö.När man bygger en ny väg eller järnväg i Sverigeär och tvungna att bedöma densamhällsekonomiska nyttan innan pengar anslås. Meni fråga om trafiken på järnväg gäller det någontinghelt annat. Då är SJ ålagt att det hela ska drivas före-tagsekonomiskt.Det betyder att SJ har fått avskeda personal ochcentralisera verksamheten. Man har gjort jätteinveste-ringar i godsbangården i , men det räckerinte till. står en modern, fullt utrustad rang-erbangård i det närmaste öde uppe i där Norr-landstågen på väg söderut lika gärna kunde växlasihop.Några investeringar i ny rullande materiel har inteskett . tog upppendlingen på - helt rätt. sedanvar det pendlarna från som hade dettaproblem. Visserligen håller man på att handla upp nymateriel, men det tar alldeles för lång tid.X 2000-tågen är alldeles för få. De går i så tajtaomlopp att tillsynen blir lidande. Jag måste säga attjag hyser viss oro för säkerheten. Så hårt utnyttjasdessa tåg.Att SJ står handfallet är inte kons-tigt när det kortsiktiga lönsamhetskravet från stats-makterna dikterar villkoren.Vad vill då göra? Jag tycker att detvore uppfriskande om socialdemokraterna kundeerkänna att man skulle komma framåt om man slog inpå vår kurs. Det frestar väl på naturligtvis, men vi ärinte ensamma om dessa tankegångar. hardem och EU har dem. Såvitt jag kunde utröna av anförande har också moderaternadet.Man ska se samhällsekonomiskt på transportsek-torn. Staten bör svara för infrastrukturen. Sedan fårvarje trafikslag betala för den skada som den åsamkarsamhället. Jag är överens med detta. Men då ska man räkna in miljöutsläpp,trafikolyckor och vägslitage. Den som kör på en säm-re diesel får skatta mer. EU är helt inne på att vi skagöra så här.Tyskland överväger t.o.m. att återinföra kilome-terskatten. Det är lätt som en plätt, nu när det finnsGPS-utrustning i nästan varje lastbil. Vi tycker att detskulle vara kul om ville driva detta underordförandeskapet med stöd av två annars relativt EU-fientliga partier. Eller ska vi överlämna ett samhälleåt våra barn där koldioxidutsläppen förstör vår miljöoch småpartiklarna i dieseln tillåts förorsaka cancerhos kanske tusentals människor?Slutligen lite grann om . Moderaternaanser att inte bör komma till stånd. Ban-hållningsanslaget bör minska med 700 miljoner. Jagundrar vad de stora företagen som är SJ:s störstakunder säger om en höjning av banavgifterna. Detgäller , , Holmen, Stora och Avesta-Sheffild. De kanske hotar med att flytta utomlands,tänker dra ned på rikstrafikensanslag med 200 miljoner. Jag tror att folk, framför allti glesbygden, väldigt gärna skulle vilja veta vilkajärnvägar som ni vill lägga ned.Folkpartiet föreslår en ofattbar minskning av an-slaget från 6,3 miljarder till 4,3 miljarder, en minsk-ning med . Hur många människor tänkerFolkpartiet göra arbetslösa inom ? Skapapper och stål från och Domnarvettransporteras på järnväg i fortsättningen? Är detFolkpartiets framtidsvision?Anf. 87 () re-plik:Fru talman! inledde med att sägaatt jag var dåligt påläst.