prot · GN0968 · 2000-02-17 00:00:00 — Det senaste svaret varsom jag hade önskat att det skulle ha varit från bör-jan, nämligen att man ska ta till sig de här frågornanär det gäller pengarna och att man ska titta på detredan när man lägger ramarna. Det hälsar jag medtillfredsställelse. Jag anade i det första svaret att detvar någonting som man ville skjuta längre bort. Närdet inte var så är det helt okej för mig.Jag vill tacka så mycket och bara skicka med litegrann från den enskilda motion som jag och KennethJohansson har skrivit: Adoption får inte bli en klass-fråga. Redan när adoptionskostnadsbidraget infördesden påtalades det att möjligheten attadoptera barn inte skulle vara förbehållen de ekono-miskt starka grupperna i samhället.Sedan vill jag bara nämna det sista: Barn är intebara kostnader för ett land. Det är oerhört viktigt församhället att vi får hit fler barn. Det finns ca 40miljoner föräldralösa barn i världen, barn som behö-ver ett hem. Jag tycker att det är en skyldighet för ettland som att se till att vi kan ta emot såmånga barn som möjligt. Det handlar ändå inte omnågot större antal. Det rör sig om ca 1 000 barn justnu. Jag tror att människor som har förutsättningar attbli adoptivföräldrar ska få en chans att bli det. De skainte behöva avstå från t.ex. att skaffa syskon till barnbara för att det är dyrt. I det avseendet har vi allaskattebetalare ett solidariskt ansvar.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan till fullo instämma i det sistainlägget och behöver inte utveckla mina argument fördetta.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:123 omämnet religionskunskap i grundskolanAnf. 29 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ge möjlighet att yttra sig övereventuella förändringar i kursplanerna för grundsko-lan innan regeringen fattar beslut. haräven frågat om detta nu inte anses nödvändigt, vilkainitiativ till förändringar av förslag tillreviderade kursplaner jag kommer att föreslå rege-ringen.Beatrice påpekar mycket riktigt att det ärriksdagen som lagt grunden för kursplanerna i grund-skolan och hänvisar till proposition 1992/93:220 läroplan. Jag vill erinra om att det var under Beat-rice Asks tid som skolminister som god-kände de riktlinjer som regeringen föreslagit i propo-sitionen. Regeringen hade där anfört bl.a.: "I kurspla-nerna anges innehållet i skolans undervisning. Deintar därför en central position i det nya styrsystemet.Kursplanerna skall konkretisera läroplanens mål ochtillsammans med läroplanen utgöra den helhet frånvilken undervisningen skall utgå. De bör även i fort-sättningen utarbetas och fastställas av regeringen." Ipropositionen uttalades vidare: "Vi anser därför attdet är viktigt att ett stort intresse ägnas åtkursplanerna och att en kursplanekultur utvecklas, därsåväl lärare som akademiska institutioner och andradeltar i ett kontinuerligt arbete med att dels omsättaskolans kursplaner till en god undervisning, dels geförslag till förbättringar. "Med detta i minne vill jag framhålla att när nu har presenterat sitt förslag till revideradekursplaner för så har den dåvaranderegeringens intentioner angående kursplanearbetetfullföljts.Jag avser därför inte att ändra på beredningsruti-nerna för kursplanerna för . Då bered-ningsarbetet av förslag till revideradekursplaner nu sker inom kan jagheller inte delge vilka eventuellainitiativ till förändringar jag avser att föreslå rege-ringen. Jag kan dock försäkra om att jagär väl medveten om de synpunkter som från olika hållkommit fram i fråga om innehållet i kursplanen ireligionskunskap.Anf. 30 (m):Fru talman! Jag har i min interpellation tagit uppen principiellt viktig fråga, nämligen om statsrådetanser att principbeslut med anledning avläroplanen får ändras genom vilka justeringar somhelst i kursplanen för . I stället för ettsvar på principfrågan fick jag ett kort svar där detantyddes att jag som tidigare statsråd inte skulle vetahur reglerna ser ut. Jag vill försäkra, fru talman, attjag känner till reglerna och också anser att de är deenda rimliga. Däremot - och det är bakgrunden tillmin interpellation - anser jag att om grupper inomSkolverket får för sig att föreslå sådana förändringarsom gör att man ändrar på det som ligger i de prin-ciper som har fastställt måste regeringen,om regeringen vill säga ja till de förslagen, kommahit till och föra en debatt och en diskussionså att vi får ändra i grundprinciperna. Det handlarfaktiskt om respekt för arbete och ingen-ting annat.Nu vet jag att det inte alltid är så enkelt att bedö-ma om förändringar i kursplaner handlar om att ändragrunden eller balansen i ett ämne eller inte. Det kanbehöva diskuteras, men tyvärr är ministern ointresse-rad av det också. Även när det gäller min konkretafråga i interpellationen om förslag tilländringar när det gäller ämnet religionskunskap fårjag nämligen inget svar. Det finns således ingentingatt säga i principfrågan och ingenting när det gällerreligionskunskapen.För egen del vill jag deklarera att jag anser attSkolverkets förslag när det gäller ämnet religionskun-skap är oacceptabelt av flera skäl. Först och främstanser jag att man fuskar bort betydelsen av kunskaperom det egna kulturarvet på ett sätt som inte är rimligt.I det här fallet handlar det om den religion som deflesta i vårt land bekänner sig till. Inte minst i ettmångkulturellt och sekulariserat samhälle som vårt ärkunskaper om kristna värderingar och tradi-tion viktiga. Det är fullständigt fantastiskt att man idet förslag som har lagt fram t.o.m. lyckasfå bort att eleverna ska kunna någonting om det somstår i , trots att och staten har ansla-git pengar för att få en ny översätt-ning. Det är väl alldeles självklart att barn i den obli-gatoriska skolan ska få veta och kunna något utifråndet som skrivs i denna bok som ändå har en viss be-tydelse i världen och i och för våra värde-ringar. Jag tycker att det är en för stor förändring föratt man ska kunna säga ja till den utan att komma hittill och diskutera den.Min andra invändning gäller att , somvill byta ut begrepp och förenkla, t.ex. byter ut nå-gonting som alla vet vad det är, nämligen kristendom,till "abrahamitiska traditioner". Det ändrar innebör-den av vad undervisningen ska gå ut på. Dessutomgör det det hela väldigt opraktiskt. Ett problem närdet gäller undervisning i religionskunskap i grund-skolan är att många lärare saknar utbildning i ämnet.Jag vill påstå att man nästan behöver lite teologiskutbildning för att kunna reda ut vad innebörden av"abrahamitiska traditioner" är. Jag är lite rädd för atten stor del av förståelsen för vad kursplanerna sägerkommer att gå förlorad om man gör den typen avmycket expertbetonade förändringar. Då riskerar viatt lärarna inte begriper vad barnen bör få med sig igrundskolan. Det är också ett skäl till att jag intetycker att förslaget är bra.Min fråga till skolministern, som ändå säger sigkänna till att det finns kritiska synpunkter mot detförslag som har presenterat, är helt enkelt:Hur kommer regeringen att hantera de kritiska syn-punkter som finns, och vad kommer man att föränd-ra? Jag skulle också vilja veta när beslutet om kurs-planerna fattas, så att vi vet när det är deadline. Jaganser att den här frågan är viktig. Den berör andraämnen än religionskunskap också, men principfråganoch även kursplanen för religionskunskap kräverfaktiskt mer av debatt än vad vi har fått hittills.Anf. 31 ():Fru talman! Först ett tack till för denhär interpellationen som ger möjlighet till en debatt.Jag tycker också att skolministerns svar att intevilja ändra beredningsrutinerna för kursplanerna äroroande.Skolverket med rollen som främjande och grans-kande måste ju ha vissa direktiv inför ett kursplanear-bete. Det förslag som uppdaterades senast den 13augusti 1999 försvann snabbt från hem-sida.Plötsligt uppstod en förvirring då remissinstanserinte hade tillfrågats, t.ex. m.fl. Etttydligt syfte att tona ned kristendomens roll i ämnetreligionskunskap märktes. Ordet kristendom nämndesinte över huvud taget.Jag ställde då en skriftlig fråga till skolministernom vilka åtgärder skolministern ämnade vidta för attefterfråga de religiösa företrädarnas synpunkter påkursplanen.Den kritik som uppstod ledde till att Skolverketkontaktade fler remissinstanser och förbättrade kurs-planen något.Skolministern svarade att hon inte avsåg att vidtanågra särskilda åtgärder, men med stort intresseskulle följa det fortsatta beredningsarbetet.Ett problem är, tycker jag, att inte harresurser för tillräckligt med experter och konsulter.Efter vad jag erfarit har en och samma person ansvarför kursplaner inom flera ämnesområden, medan detgivetvis finns experter som skriver.Fru talman! Om skolministern hade erfarit attSkolverket höll på med att ta bort tiobasen i matema-tik för att ändra till fem, eller om skolministern hadeerfarit att höll på att ta bort gränserna påkartan eller periodsystemet i kemi eller satsbyggna-den i svenska eller notsystemet i musik eller rörelse iämnet idrott eller århundradena i historia - jag skullekunna fortsätta att exemplifiera - skulle då skolmi-nistern säga: Jag följer detta med intresse, men avserinte vidta några åtgärder?När en kursplan tar bort kristendomen, den religi-on som den kristna traditionen i bygger på,visar skolministern endast intresse.Det nya förslaget, som kom ,är bättre, men jag godkänner det inte. bety-delse för att förstå det svenska kulturarvet har nedto-nats. Det hade varit ett ypperligt tillfälle att i sambandmed bibelöversättningen göra den nya , som viariksdagen lämnades till svenska folket, mer viktig förskolans undervisning.Också den nya kursplanen, som är daterad den 1december 1999, genomsyras av ett beslut att försökagöra kristendomens påverkan värdemässigt neutral.Man kan också ifrågasätta den nära knytning med denabrahamitiska traditionen - som anförde- som folk inte förstår. Om man tänker på öga för ögatand för tand och vill nå målet att fokusera männi-skors lika värde med omsorg om de svaga blir detförvirrande.Min fråga till skolministern är: Är det regeringensmening att så fullständigt uppnå balans mellan olikareligioner att kristendomens särställning att föra Sve-riges kristna tradition vidare helt ska tas bort?Anf. 32 ():Fru talman! Det här är en viktig interpellation ochen viktig diskussion som vi är glada för att BeatriceAsk har väckt. Den har varit på tapeten under hösten.Jag har tidigare haft en interpellation till skolminis-tern just när det gäller att överlåta ett så viktigt områ-de som kursplanerna till Skolverket.Fru talman! Riktlinjerna för kursplanerna bestämsav riksdag, kursplanerna av regeringen.Såvitt jag förstår har regeringen överlämnat sitt an-svar för kursplanerna på delegation till Skolverketstjänstemän. Det är ju i sig också en demokratisk frågaatt överlämna ett politiskt ansvar till en tjänsteman-nagrupp.Som jag läser av den borgerliga regeringens am-bitioner var det meningen att många skulle få möjlig-het att yttra sig, att många skulle få möjlighet atttycka till om kursplaneförslaget. Jag anser personli-gen att i ett kunskapssamhälle där det finns så mångaolika perspektiv på kunskapsområdet är det viktigt breddar detta.Skolverkets arbete med religionskunskapsämnethar inte präglats av öppenhet vid remissförfarandet.Det finns stora grupper som värnar om den kristnakulturen, de kristna värdena och kristendomens sär-ställning i det kulturarv som vi har. Som vi tidigarehar hört av både och Ulla-BrittHagström kan vi gå in på detaljer och se att vi har nåtten gräns där man kan befara att vårt religionskun-skapsämne blir ett ämne där man sätter de olika reli-gionerna likvärdiga.Detta är inte efterföljansvärt eller något som reli-giösa företrädare - även från andra religioner - i dethär landet, tycker är bra. Därför måste vi återigen fåfråga: Är det inte dags att öppna för att riktlinjernamåste förändras? Det är ju tydligt och klart i våraläroplaner vilken särställning kristendomen ska ha idessa avseenden.Det behövs en ram för att kunna se de andra reli-gionerna. Det är också en viktig del. Referensramenmåste vara tydlig.Min fråga till skolministern är: Vilken strategi av-ser skolministern ha för att hantera den uppkomnasituationen? Skolministern kan knappast, fru talman,mena att det går att forcera fram frågan så att vi fårändrade kursplaner på de volymer som finns.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 33 statsråd kommer att delta: statsrådetIngela , statsrådet , försvarsmi-nister , socialminister statsrådet besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområ-de inom regeringen. Frågor till övriga statsråd förut-sätts beröra deras ansvarsområden inom regeringen.PappadagarnaAnf. 34 ():Fru talman! Min fråga går till socialförsäkrings-minister säger sig värna om rättvisa,och det gäller att leva upp till det. I budgetdebattenför mer än sedan gällde en av frågornade s.k. pappadagarna, de som pappan oftastkan ta ut utöver den vanliga föräldraförsäkringen isamband med en förlossning.I dag får de ensamstående föräldrarna inte del avdetta samhällsstöd. Endast den ena föräldern kan tadel av . En majoritet i kammaren ansåg attensamstående har lika stort behov av stöd efter enförlossning som är fallet vid ett parförhållande ochföreslog en ändring av reglerna för pappadagarna.Socialförsäkringsministern lovade under debatten attskyndsamt se över reglerna och återkomma till riks-dagen med förslag till ändringar. Därför gick maninte med på vårt förslag om överlåtande av pappada-garna.Min fråga är: När kommer socialförsäkringsmi-nisterns förslag till ändringar gällande pappadagarna?Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Det är min avsikt att återkommaskyndsamt. Om det blir i anslutning till budgeten ellersenare återstår att se efter det att vi hargått igenom frågan och prövat den mot övriga förslagsom gäller föräldraförsäkringen.Anf. 36 ():Fru talman! Socialförsäkringsministern tänkeralltså inte baka in detta i den familjepolitiska utred-ning som hon har aviserat. Läggs denna fråga in iutredningen gällande föräldraförsäkringen och famil-jestöden kommer det att ta en avsevärd tid att få framde här förslagen.Jag tycker att det här är en viktig angelägenhet,eftersom det faktiskt föds barn till ensam-stående föräldrar. Det är en fråga om jämställdhet,och jag tycker att det vore felaktigt att vänta med attgöra denna ändring av föräldraförsäkringen undertiden som utredningen pågår.Kan socialförsäkringsministern alltså lova att detkommer förslag i budgeten?Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Utredningen om de familjeekonomis-ka stöden berör inte föräldraförsäkringen på det viset.Den berör ett bredare fält: underhållsstöd och bo-stadsstöd samt granskning av de förändringar somredan har skett i de olika stöd som påverkar familjer-nas ekonomi.Den fråga som ställer handlarenbart om föräldraförsäkringen, och det är min upp-fattning att just den frågan inte behöver lyftas in inågon utredning om det familjeekonomiska stödet.Vid införandet av detta i budgetarbetet måste dennafråga prövas i vanlig ordning mot andra önskemål.BensinprisetAnf. 38 ():Fru talman! är bensinpriset per liter.Detta höga pris slår väldigt hårt mot många männi-skor, inte minst på landsbygden. De kan sägas bliuppträngda mot väggen i en situation som de inte kanhantera, varken i det dagliga livet eller, som det harvisat sig, i sina ambitioner att ta eller fullfölja ettförvärvsarbete, därför att resekostnaderna har blivitför höga.Centerpartiet har, fru talman, föreslagit dels kraftfullt ska höja reseavdragen, dels att man skapröva möjligheten till ett särskilt landsbygdsavdrag.Jag skulle mot den här bakgrunden vilja ställa enfråga till . Bensinkostnaden har blivit etthinder för att få människor i arbete genom att försvå-ra för dem att pendla till ett arbete. Hur tänker rege-ringen göra för att se till att människor inte trängs uppmot väggen på det här sättet, särskilt på den svenskalandsbygden?Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om man trängs upp motväggen av bensinpriset eller inte. Däremot är det somvi kan göra för att öka möjligheterna till tillväxt,arbete och företagande i hela en väldigt viktigfråga. Vi har diskuterat detta väldigt mycket dennavecka i samband med de tillväxtavtal som haröverlämnats. I dessa är förutsättningarna för att kunnata sig till och från arbete en viktig del.Diskussionen om bensinpriset är väl en sak somkan tas upp i de skatteöverläggningar som regeringenhar med de andra partierna. Jag utgår från att dendiskussionen kommer att finnas där. För min delkänns trots allt många andra diskussioner både omskatterna och om regionalpolitiken väsentligare närdet gäller möjligheterna att arbeta och bo i hela Sve-rige.Anf. 40 ():Fru talman! För många människor är den storafrågan de stora resekostnader som de tvingas tillför att med en eller med flera egna bilar kunna funge-ra ute i landet. Jag hade naturligtvis önskat att manskulle ta upp de här frågorna i skattesamtalen, somMona säger. fråga-de jag här finansministern när skattesamtalen kommeratt fortsätta och vad de kommer att innehålla, men påingen av dessa punkter hade han något svar.Detta duger naturligtvis inte för människor som -om fru talmannen tillåter metaforen - trängs upp motväggen. Innebörden härav är förstås att de inte harnågot val. De måste använda bilen och kan inte an-vända andra bränslen eller några kollektiva trans-portmedel. De tvingas betala den höga kostnaden.Dessa människor behöver ett bättre svar än enhänvisning till tillväxtavtal. De behöver omedelbarabesked om hur de ska klara de mycket högakostnaderna. Ambitionen att hela ska levaoch att människor ska kunna fungera i hela landetmåste självklart vara vägledande också i regeringensförslag.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! säger att det behövs ettbättre svar än en hänvisning till tillväxtavtalen. Låtmig bara efter två dagars resa i och Väs-terbotten och diskussioner om tillväxtavtalen säga attdet i de avtalen finns väldigt många konkreta förslagsom handlar om att förändra de förutsättningarsom nu gäller. I de avtal som har jobbats fram i part-nerskap diskuterar man regional tillväxt och fråge-ställningar som direkt berör människors möjligheter.Det handlar om IT-infrastruktur, om utbildning ochom företagande, och de frågeställningarna betydernågonting för människor i hela Sverige.Till det kan vi lägga en diskussion om skatternaoch vad som är viktigast när det gäller tillväxten. Jagtycker att det är lite förnedrande för de hundratalsföretagare, politiker och föreningslivsföreträdare somnu har diskuterat fram tillväxtavtalen att så helt somCenterpartiets ledare gjorde nonchalera derasbetydelse för den regionala tillväxten.FörsvarsindustrinAnf. 42 ():Fru talman! Jag har en fråga till försvarsministern.Sverige måste ha kapacitet på t.ex. sprängämnes-området om säkerhetsläget förändras . Debåda bolagen i är därförstrategiskt viktiga för svenskt försvar. De hotas nu avsatsningar i och där respektive stats-makter engagerar sig starkt, och man känner , medall rätt, en stor oro inför framtiden.Jag vill därför fråga om försvarsministern är be-redd att analysera vad måste göra för attsäkra de resurser som finns i Karlskoga.Anf. 43 Försvarsminister ():Fru talman! Frågan om de orter som påverkas avomstruktureringen av det militära försvaret och ävendet civila försvaret är föremål för ett arbete som ledsfrån och en särskild styrgrupp.Det finns planer och arbete just för den orten, Karl-skoga. När det gäller ammunitionstillverkningen harjag inga besked att ge om där finns någontingsom kan eller bör göras från myndigheternas ellerregeringens sida.Sex- och samlevnadsundervisningen i skolanAnf. 44 ():Fru talman! I går vid visades för deledamöter av som så önskade viktiga dokumentärfilm om por-rindustrin och betalkanalernas porrfilmsutbud. Jagvill mot den bakgrunden ställa en fråga till IngegerdWärnersson om sex- och samlevnadsundervisningen iskolan.Skolverket har ju lämnat en rapport som visar attmycket finns att önska när det gäller denna undervis-ning. Jag har också, mot bakgrund av att en del krist-demokratiska ledamöter har kommit fram till mig ikorridorerna här, fått en farhåga om att vi nu serframför oss en ska vi säga moralistisk backlash idebatten om sexualitet.Jag vill fråga: Hur kan vi, statsrådet , få en debatt och framför allt en under-visning i sex och samlevnad som utgår från en fri-gjord öppen syn på sexualitet så att var och en av deunga människor som växer upp i själva kanfå skapa sin sexualitet utan moralistiska inskränk-ningar och utan porrindustrins underordning av kvin-nor?Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig hur vikan förbättra sex- och samlevnadsundervisningen iskolan.Jag har också tagit del av , ochden var inte rolig att läsa. Jag kunde konstatera att detär många skolor där inte sex- och samlevnadsunder-visningen fungerar. är det ju så i läroplanen attdet är rektor som har ett övergripande ansvar för dettaområde, och det är beskrivet i några enskilda kurspla-ner. håller vi på på departementet ochbereder kursplanerna inom , och detta skapresenteras . Jag har uppmärksammatrapporten, och jag ser det som angeläget att vi därmedockså kan stärka en positiv - givetvis - syn på sex-och samlevnadsundervisningen. Rapporten visarockså att det finns många aktörer utanför skolan somkan vara mycket värdefulla att ha inom skolan. Detkan också vara andra som kan föra och möta elevernai en diskussion om sex och samlevnad.Anf. 46 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret och ser framemot en diskussion tillsammans med Socialdemo-kraterna och i huvudsak - jag ska införli-va i den kretsen också - om hur vi kan fåen fördomsfri och öppen diskussion om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan. Det är ju angelä-get att vi får lära oss när vi är unga att inte bara säganej till allt det som vi inte vill utsättas för utan ocksåatt säga ja och bejaka uppbyggandet av en egen sexu-alitet på jämlika villkor, både unga män och ungakvinnor.Läkarvården i äldreomsorgenAnf. 47 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till so-cialminister som handlar om våra äld-res sjukvårdsbehov i kommunerna och behovet avgeriatriker.I samband med ädelreformen tog kommunernaöver vård- och omsorgsansvaret för våra äldre. Förvåra äldre betydde det att de på många sätt kanskefick det bättre vad gäller boendemiljön, men de gickmiste om massor av läkarinsatser.På landstingens sjukhem fanns det alltid tillgångtill läkare, och man betalade endast en patientavgiftför det. , i kommunens regi, betalar man högaavgifter och får nästan ingen läkarservice. Dessutomär orättvisorna stora vad gäller läkartillgången. En deläldreboenden har läkare ochandra har tillgång till läkare . Det råderalltså inte vård på lika villkor längre för våra äldre.Den läkargrupp som är specialiserad på äldressjukdomar, dvs. geriatriker, är ett utrotningshotatsläkte, trots att vi får alltfler äldre i vårt samhälle.Min fråga till socialministern är: Anser socialmi-nistern att det borde finnas fler geriatriker, och i såfall, anser inte socialministern att läkarservicen bordebli bättre för våra äldre på äldreboendena?Anf. 48 Socialminister ():Fru talman! träffades enviktig överenskommelse för svensk sjukvårds ut-veckling. Det var en överenskommelse mellan att av de förändradeförsvarsanslagen flytta8 miljarder kronor från försvaret till sjukvården. Tilldet har kommit ytterligare en överenskommelse,nämligen med och , om attskjuta till ytterligare en miljard.Tre områden är prioriterade. Ett av dem är denmedicinska medverkan i äldreomsorgen. Vi förhand-lar nu med och Kommunför-bundet för att fastställa en plan för hur vi ska garante-ra oss om en bättre läkarmedverkan och medicinskmedverkan i äldreomsorgen.