prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Viåterkommer med någonting där.Beträffande skattebrottsenheterna uttalade ut-skottet när verksamheten startade att man kunde för-utsätta att regeringen fortlöpande följde erfarenheter-na av den nya organisationen. När frågan senast varaktuell utgick utskottet från att regeringen utan sär-skilt tillkännagivande från i lämpligt sam-manhang redovisar erfarenheterna av verksamheten.Enligt min mening finns det inga skäl som talar emotdet ställningstagande vi har gjort tidigare. Införandeav skattebrottsenheterna ser vi som ett viktigt inslag iarbetet med att bekämpa den ekonomiska brottslig-heten.I reservation 10 föreslås att regeringen bör åter-komma med förslag till regeländring avseende legiti-mationskontroll vid revisioner. Jag vill då erinra omatt föreslog att skattemyndig-heterna skulle få befogenhet att kontrollera identitetenpå personer t.ex. i ett torgstånd.Frågan har behandlats i proposition 1997/98:100om en förbättrad punktskattekontroll. Där hänvisarregeringen till remissutfallet. varpositivt, men såväl som Riks-polisstyrelsen var negativa till förslaget. De menadeatt man i så fall skulle vara tvungen att införa engenerell princip om att alla måste bära legitimation.Det kravet finns inte . Att införa detta krav en-bart för skattemyndigheternas behov ansågs inte varamotiverat. Jag kan också påpeka att Riksåklagarenvar emot en sådan här åtgärd.Detta innebär att vi inte heller från majori-tetens sida är beredda att föreslå att ett sådant obli-gatorium genomförs.I frågan om revisionsregler och skattetillägg villjag mycket kort konstatera att det i samband medbehandlingen av det förslag som ledde till att nu gäl-lande ordning antogs betonade skatteutskottet bådeden skattskyldiges rimliga krav på rättssäkerhet ochintegritet och att skattemyndigheterna måste få lämp-liga resurser, befogenheter och kontrollinstrument tillsitt förfogande.Detta talade för att skattemyndigheterna ävenborde få en möjlighet att företa revision under löpan-de period. Slutligen ansåg utskottet att s.k. överrask-ningsrevisioner måste kunna tillgripas i vissa särskil-da fall, t.ex. för kassakontroll, lagerinventeringar ochliknande. Denna bedömning står sig alltjämt, och jagtycker därför inte att det finns skäl att göra någraförändringar av nu gällande regler.I reservation 12 föreslås ett avskaf-fande av skattetillägget vid periodiseringsfel. Jag villdå erinra om att regeringen tillkallade ensärskild utredare för att se över skattetilläggsinstitu-tet. Redovisning av uppdraget beräknas ske före dettaårs utgång. Vi bör väl avvakta och invänta den redo-visningen innan vi kanske får återkomma vad gällerskattetillägget.I reservation 13 yrkas att arbetsgivare ska varaskyldiga att på lönebeskedet utöver lön, ersättningaroch skatteavdrag även redovisa arbetsgivaravgifteroch andra skatter som betalas.Jag kan inte undgå att kommentera detta. Här harjag nu stått och pläderat och argumenterat för att viska ha väl fungerande och enkla regler för företag-samheten. Många krav på förenklingar kommer frånModerata samlingspartiet. Jag har hänvisat till sittan-de förenklingsutredning. Trots hänvisning till pågå-ende arbete har reservanterna inte accepterat minaargument, utan velat gå längre.Men just i frågan om lagreglering av arbetsgivar-nas uppgifter på lönebeskedet vill plötsligt modera-terna införa krav som innebär en klar ökning av byrå-kratin. Jag menar att de krav som finns på ar-betsgivarnas uppgiftsskyldighet är tillfyllest för denkontrollverksamhet vi bör ha. Det finns, precis somMarie sade, inget hinder för företagarna attpå lönebeskedet ange andra uppgifter än dem som är lagreglerade. Det står givetvis företagarna frittatt som en frivillig åtgärd ange de uppgifter somkrävs i reservationen.Men lika lite som jag vill lagfästa kravet på att re-dovisa arbetsgivaravgifterna vill jag lagfästa kravenpå en redovisning om att vi för skatterna får t.ex.tillgång till sjukvård, fri skolgång för våra barn ochomsorg om barn och gamla. Men det är klart - om viverkligen ska redovisa på lönebeskedet vad vi betalari alla skatter kanske vi också skulle visa vad vi får fördessa skatter enligt den metod som, efter vad som harkommit mig till känna, finns inom vissa delstater iUSA. Men, och samlingspartiet -skulle vi inte kunna vara överens om att så lite lagfästbyråkrati som möjligt är att föredra i det här sam-manhanget?Fru talman! Med anledning av övriga reservatio-ner väljer jag att konstatera att Finansdepartementetunder våren avser att lägga fram en promemoria omkontrolluppgiftsskyldighet för utländska värdepap-persfonder.Beträffande deklarationstidpunkt har denna tagitsupp i samband med utskottets träffar med . Någon entydig syn på att förändra nuvarandeordning har därvid inte kommit fram, utom när detgäller att samordna inlämningstidpunkt för den för-enklade och den särskilda självdeklarationen.Samma resonemang kan också föras när det gällerskatteinbetalningstidpunkter, dröjsmålsräntor ochstraffavgifter.Vad gäller tidpunkten för redovisning av momsfinns tillämpnings- och kontrollproblem. Detta berorpå att momslagen och bokföringslagen inte har sam-ma regler. har tagit fram ett förslagsom syftar till en bättre precisering i momslagen avtidpunkten för redovisning av moms. Förslaget är förnärvarande ute på remiss.Med detta har det problem som tas upp i reserva-tion 16 redan uppmärksammats.Den uppfattning som framförs i reservation 20 omfolkbokföring är inte rimlig, som jag ser det. Folk-bokföringen utgår från att en person anses bo därdenne regelbundet tillbringar sin dygnsvila. Undan-tagna är elever under 18 och även de elever som äröver om studierna avser grund- och gymnasie-skola. Någon valfrihet vad gäller folkbokföring finnsi övrigt inte, och bör inte heller finnas enligt majori-tetens uppfattning.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande i dess helhet ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Det var glädjande att höra att Per ErikGranström är för öppenhet och redovisning av skatteroch arbetsgivaravgifter om man lägger till vad skat-terna används till. Det tycker jag är alldeles utomor-dentligt. Det ska kanske inte vara med på lönebeske-det varje gång, men det är ju många kommuner somredan i dag skickar ut meddelanden till sina kommu-ninvånare och talar om hur man använder skatten tillolika ändamål. Det är alldeles utmärkt. I en demokratiska medborgarna ha en klar bild av det hela.I mitt replikskifte med kunde vigemensamt konstatera att det finns stor okunnighetom skatten och arbetsgivaravgiften. Här föreslår vi attde statliga arbetsgivarna skulle redovisa detta. Efter-som den offentliga sektorn är pass stor, skulle en stordel av invånarna omfattas av detta. På den privatasidan förekommer detta redan i ganska stor omfatt-ning. Det varierar från företag till företag.Min fråga till Per är: Kan vi intevara överens om att en total öppenhet är det bästa idemokrati? Därför skulle kanske vårt förslag kunnavinna gehör hos majoriteten när det kommer nästagång.Anf. 100 PER () re-plik:Fru talman! Det var därför jag sade i mitt inläggatt om man ska redovisa en del, dvs. vad det kostar,måste man också redovisa vad man får för de pengarman betalar.Men jag hoppas att och jag kanvara överens på en punkt, nämligen att vi ska undvikaatt lagstifta om ökad byråkrati. Jag hävdar att detäven bör vara frivilligt att ge den här in-formationen på lönebeskeden. Jag hoppas att vi kanvara överens om det.Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Vi är överens om det ska vara frivil-ligt. Men vi kan fatta beslut om att de statliga arbets-givarna, de olika verken och statliga bolagen, skagöra detta. Vi representerar ju staten, och som ägareskulle vi kunna ge de direktiven.Jag har en annan fråga också. Jag gillar Per ErikGranströms inledning om att vi ska ha förståeliga ochenkla regler. Då kommer jag in på detta med skatte-mål och skatteprocesser. Det är uppenbarligen så attden nuvarande skattelagstiftningen, som vi här ikammaren är skyldiga till, är så komplicerad att vi harett antal skattemål som drar ut väldigt långt på tiden.Med de regler som finns innebär det att medborgareoch företag under en väldigt kommer att levai osäkerhet om blir det skatt eller inte. Det kan bliolika utslag i länsrätt och kammarrätt. För att begrän-sa detta har vi ett förslag om att det ska finnas enstupstocksprincip. Man ska inte kunna hålla på hurlänge som helst med ett skattemål. Det är det ena.Det andra, som har en mer pekuniär innebörd, äratt dröjsmålsränta eller anståndsränta inte ska kunnatas ut . Jag kan berätta för Per ErikGranström att jag personligen har ett mål sedan 1991som gäller min personliga deklaration som ännu inteär klart. Jag kommer att vinna. Det är jag övertygadom, men den här osäkerheten gör ju att man helatiden måste ha en reserv för detta. Jag tycker inte attdet är bra. Min fråga till Per är: Voredet inte bra om vi hade en stupstocksprincip och omman inte skulle kunna ta ut dröjsmålsränta för mer änett år? Då får man ju ett tryck på skattemyndigheternaoch skattedomstolarna att hantera ärendena snabbare.Anf. 102 PER () re-plik:Fru talman! Jag ska inte önska till i hans skattemål. Jag säger i stället: Mårättvisan ha sin gång!Det är ingen tvekan om att harrätt när han säger att det finns många skattemål somdrar ut . Det kan ofta vara väldigt komplice-rade frågor som hanteras i dessa skattemål. I det häravseendet är jag också övertygad om att det inte alltidär skattemyndigheten och våra rättsinstanser somensidigt bidrar till att det drar ut . Det finnsockså en motpart i dessa skattemål som ibland ocksåhar en ganska kvalificerad juridisk kunskap i sittarbete.Då är man inne på just den fråga som ställer till mig, nämligen om att begränsadröjsmålsräntan till . Om det vore samhällets felensidigt att det drog ut , skulle jag kunna sägaatt det var alldeles riktigt att göra på det viset. Meneftersom det är två parter och beroende på utgångenav skattemålet, påverkar den som har rätt eller densom har fel hur dröjsmålsräntan kommer att se ut. Attgöra den begränsning som Moderata samlingspartietföreslår skulle i grunden motverka syftet med att överhuvud taget ha en dröjsmålsränta. Därför kan jag inteställa upp på de tankegångar som fram i sin fråga till mig.Anf. 103 ():Fru talman! När det gäller frågorna om taxering,skattebetalning m.m. är vi inne i skattebyråkratinsinnersta väsen. Det är ett virrvarr av åtgärder för attskattemyndigheterna ena stunden ska utgöra ett vik-tigt serviceorgan för medborgare och företagare ochden andra stunden agera kontrollant, och ibland hård-hänt sådan. Det säger sig självt att det inte blir heltenkelt att finna avvägningar här. Därför är det viktigtatt ständigt vara i rörelse på detta område för attplocka bort mer eller mindre obsoleta tillvägagångs-sätt och regler samt att ständigt försöka förbättrarimligheten i de befintliga reglerna.I grunden handlar detta enligt libera-lerna om vilken attityd vi har till företagare i huvud-sak. Är det människor som i första hand vill göra rättför sig, eller tvärtom i första hand vill undandra statenskattemedel? Jag menar att denna fråga är viktig. Jagmenar också att vi ska ha den synen på företagarna attde faktiskt vill göra rätt för sig.I dag tycker jag att det är mer eller mindre uppen-bart att agerar mer drivande genomsina tjänstemän än vad den politiska ledning i vårtland är intresserad av att eller orkar prioritera när detgäller just förenklingar. Här har Riksskatteverketstuckit ut hakan när det gäller såväl sambeskattningoch tjänstebeskattning som synen på småföretagare.Dessutom drivs just nu ett projekt som faktiskt hand-lar om att göra det enklare för privatpersoner att an-ställa folk. Det är något som länge efter-frågat under benämningen servicecheckar. Detta ärglädjande, och jag hoppas att regeringen till slut orkaragera.Reglerna för att få en F-skattsedel framstår fortfa-rande som ett litet men irriterande problem. Här harju självt föreslagit förändringar iytterligare liberal riktning för att göra det enklare attstarta och driva företag. Men förslagen har inte fallit igod jord hos regeringen och dess stödpartier.Jag tycker att det är allvarligt att den s.k. Simp-lexgruppen som ska hålla på med regelförenklingarhar havererat. Man blir än mer förfärad när man hörattityden i delar av som kallardess ledning och folk som arbetar med detta för deblå khmererna. Det är fullständigt barockt och visarvilken attityd det finns till företagande och enklareregler.I detalj går det att göra listan lång på olika förbätt-ringar och attitydförändringar som vi i Folkpartietbedömer är aktuella att göra.Fru talman! För tids vinnande väljer jag här attendast yrka bifall till reservation nr 3. Men vi i Folk-partiet står självklart bakom samtliga våra reservatio-ner.Anf. 104 () replik:Fru talman! inledde med att sägaatt vi nu behandlar skattebyråkratins innersta väsen.Jag har läst några av de reservationer som bl.a. JohanPehrson står bakom.I reservation 4 skriver man att nästan inte någonav landets 700 000 egenföretagare kan upprätta endeklaration. Det är bara att dra sig till minnes deexempel som ger när det gäller expan-sionsmedel, räntefördelningsbelopp osv. Såvitt jagminns tillkom detta då hans borgerliga kamrater var i regeringsställning.Jag har ingen fråga kring detta. Jag ville barakomma med ett påpekande.Reservation 3 handlar om dessa F-skattsedlar. Nusäger i och för sig att detta är ett litet,men irriterande problem. I mitt anförande tog jagockså upp problematiken kring möjligheten att få F-skattsedel . Det har blivit bättre, men det är intehelt bra. Jag pekade på vissa olika områden, avbytar-verksamhet och sådant.Johan skriver så här med anledning avproblem: I praktiken innebär dessa regler att tusentalsmänniskor som planerar att ta steget inte kan startaföretag. Vad bygger det på? Det finnsju siffror som säger att av dem som sökte F-skattsedelunder 1998 var det ca 600 personer som fick nej.Jag skulle vilja att utvecklar dettalite.Anf. 105 () replik:Fru talman! Det ska jag gärna göra, borgerliga partier på något sätt aldrig kan begåmisstag och införa krångliga regler har jag aldrigsagt. Jag sade att man ska vara i rörelse,jobba väldigt hårt och ha grundattityden vill förbättra och vill förenkla.Det infördes vissa regler i den skattereform somFolkpartiet och Socialdemokraterna genomförde förungefär . Den reformen var väldigt braoch är en stor anledning till att har enstark ekonomi. Men vissa saker var ju mindre lyck-ade. Det ska vi försöka rätta till.Vad gäller F-skatt tycker jag att det är viktigt attkomma ihåg att det är som vill ha enförändrad attityd, göra det enklare, skapa möjligheterför fler nya företagare att starta verksamhet. Det ärinte enbart jag som har hittat på det. Men den politiska ledningen stopparhuvudet i sanden. Likadant är det med stödpartiet idet här fallet, parti.När jag säger tusentals är det en ren uppskattning.Men 600 är vi överens om. När jag säger tusentalsräknar jag naturligtvis med de människor som aldrigkommer så långt att de lämnar in en ansökan om F-skatt, eftersom de har läst om alla människor som intefår det, bl.a. avbytare, som självrefererade till.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag tror ändå att vi är överens om attdet finns mycket övrigt att önska när det gäller för-enklingsregler, när det gäller skatteregler, förenkling-ar av att upprätta deklarationer osv. Jag ville baragöra detta påpekande.Jag tror säkert att alla partier kanskemåste tänka över vad det är för beslut man har varitmed och fattat. Jag menar bara att ni frånborgerlig sida så väldigt gärna vill få det att låta somom det är den gällande majoriteten som helatiden står bakom förslag som man vill ändra. Jagtycker att det är viktigt att påpeka detta.Jag skulle också vilja höra kom-mentar till det som jag tog upp förut när det gäller F-skattsedel. Det finns ändå en anledning till att vi harF-skattsedel . Det viktiga är ju att vi kan fast-ställa vem som bär ansvaret för att betala skatter ochavgifter, så att vi inte hamnar i ett system där vi iefterhand ska avgöra vem som är uppdragsgivare ochvem som har denna betalningsskyldighet. Det är vik-tigt för näringsidkarna, men det är inte minst viktigtför konsumenterna. tycker jag att oppositionentappar den delen i den här debatten.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag hänvisar inte till vem som haruppfunnit reglerna. Det framstår som rätt menings-löst. Vi sitter ju här och och ska försöka ändranågra saker. Då är det så att det är ni som intevill genomföra en rad förenklingar. Det är ni som bärupp ett näringsdepartement där det finns människorsom pratar om dem som vill förenkla som blå khme-rer.Vad gäller F-skatt är meningen att i princip allasom vill ska få F-skatt. Det tycker jag är bra. Jagtycker att RSV:s förslag är bra, till skillnad från rege-ringen. Meningen är att den som har F-skatt ansvararför sina egna sociala avgifter. Det är hela poängen.Att klargöra detta är inte så svårt.Däremot kan fortfarande den prövning som görsvara knepig. Man ska inte vara för beroende, man skainte ha bara en uppdragsgivare osv. när man ansöker.Det är den prövningen som jag tycker är omodern iden s.k. nya och förändrade ekonomi vi ser i dag.Anf. 108 ():Fru talman! I likhet med har jag avmisstag inte kommit med i den ursprungliga talarlis-tan. Jag kan inte helt utesluta att jag själv har del iansvaret för detta misstag.Jag tänkte kort beröra två saker. Först och främstutfärdandet av F-skattsedel. Det har blivit en sym-bolfråga som har lett till att det reses krav om att dettaska vara allas egendom. Alla som så önskar ska ha F-skattsedel.Jag vill bara kort ånyo erinra om att F-skattsedelnhar tillkommit som och fungerar alltjämt som en formav legitimation för seriös företagsamhet. Den är där-med en god hjälp för alla oss konsumenter när vianlitar hantverkare och andra näringsidkare. Vi harockså byggt system, som t.ex. ROT-avdraget, på justdenna företeelse.Det är alltså inte rimligt att F-skattsedeln ska varaallas egendom. Då fyller den ingen funktion. Dåskulle man lika gärna kunna ta bort den i sin helhet.Däremot finns det anledning, precis som vi hargjort i den här debatten, att diskutera de trots alltvolymmässigt marginella problem som föreligger påden här punkten när det gäller tillämpningen ochprövningen. Dem tycker jag att vi i första hand skaföra med dem som har att utföra denna prövning ochtillämpning, dvs. med och skatte-myndigheterna.Det andra jag skulle vilja beröra är folkbokföring-en av studerande. finns det en tvingande folk-bokföring på studieorten vid högre studier, en tving-ande folkbokföring. Det innebär att studerande somveckopendlar från hemorten i kommuner som tapparbefolkning blir folkbokförda i tillväxtkommuner medde konsekvenser som detta får bl.a. i statsbidragshän-seende.Jag antar att det är för alla bekant att statsbidrags-systemet är befolkningsberoende, dvs. man får stats-bidrag för alla sina invånare. Därmed tappar gles-bygdskommuner sitt statsbidrag och tillväxtkommu-ner ökar sitt på grund av just detta fenomen.Det här framstår som desto mer orimligt om mangör jämförelsen med en förvärvsarbetande somveckopendlar på identiskt samma sätt. Det är möjligtatt folkbokföra sig i hemorten för en förvärvsarbetan-de veckopendlare hur länge som helst. För den stude-rande med samma beteendemönster leder detta tilltvångsfolkbokföring på studieorten på sätt som jagnyss redovisade.Vi tycker att det är orimligt, och jag yrkar därförbifall till reservation 20.Det skulle för övrigt vara intressant om Per ErikGranström ville redovisa varför han tycker att det ärorimligt att vi skulle ha ett likartat system för stude-rande som vi faktiskt redan har för förvärvsarbetande.Varför denna olika behandling?Anf. 109 PER ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till om folkbokföring.Vi har en folkbokföring som bygger på att man ärfolkbokförd på den ort där man huvudsakligen företarsin dygnsvila. Samma regler gäller för alla oavsett omde är studerande eller förvärvsarbetande. Det endaundantaget gäller dem som går i grund- och gymna-sieskola. Där finns en annan regel.I min värld har det förekommit en del förvärvsar-betande som har reagerat ungefär som gjort , nämligen att man har ansett sig ha blivittvångsskriven på den ort där man har haft sin huvud-sakliga dygnsvila. åberopar sådanasom pendlar från sin familjs boende till ett arbete. Detär där den regel tar upp fungerar.Om vi inför en sådan regel för just studerande, hurkan vi kontrollera att den verkligen följs?Anf. 110 ():Fru talman! Det är det undantaget, Per , som vi tycker att man ska ta bort. Studerandeska behandlas på likartat sätt som veckopendlandeförvärvsarbetare.Per säger då att problemet med attkontrollera var man har sin huvudsakliga dygnsvilauppstår. Det är väl ingen större förändring mot nulä-get. Kontrollproblemet torde vara i stort sett likartat idet hänseendet.Vid en fortsatt jämförelse av förvärvsarbetandekontra studerande säger att för-värvsarbetande betraktas ha sin hemort där familjenhar sin hemort. Borde det inte vara likadant medstuderande, att de kan betraktas ha sin hemort därfamiljen har sin hemort?Anf. 111 PER ():Fru talman! Det finns inte någon speciell regel förde studerande, , och en speciell regelför de förvärvsarbetande. Reglerna är desamma för debåda kategorierna.Min fråga om kontrollmöjligheten gällde egentli-gen hur vi ska kontrollera om de är studerande ellerförvärvsarbetande? behöver vi inte göra det.Skulle vi gå på förslag måste vi infö-ra ett kontrollinstrument för detta.Anf. 112 ():Fru talman! Per ger en vrångbildav problemen. Den har inte någon verklighetsförank-ring.Per sade i ett tidigare replikskifteatt det finns ett undantag från de generella bestäm-melserna när det gäller folkbokföring som gällerstuderande. Det är det undantaget vi vill ha bort. Detär obestridligt att förekomsten av detta undantagbidrar till att den statistiska utflyttningen från utflytt-ningskommuner blir större än den faktiska utflytt-ningen är. Därmed förlorar dessa kommuner statsbi-drag på ett sätt som vi tycker är i högsta grad orim-ligt. Därför behövs en förändring.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § betänkande 1999/2000:JuU15Påföljdsfrågor.Anf. 113 ():Fru talman! "Åtgärder som bidrar till att dendömde inte återfaller i brott skall ha fortsatt hög prio-ritet." "Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruketskall bedrivas med ökad intensitet. "Dessa två citat är hämtade från regeringens bud-geproposition under avsnittet Kri-minalvården och under rubriken . Dessaoch andra mål är bra, men mål och medel stämmerinte överens.Regeringens vackra ord i budgetpropositionen attfängelsetiden ska användas till brotts- och missbruks-relaterade påverkansprogram riskerar att bli endastord, som alltfler i personalen inom krimi-nalvården mår dåligt och riskerar att bli utbrända.En uppfattning av de svårigheter som drabbat, ochdrabbar, verksamheten får man om man tittar på en avlandets 37 myndigheter, nämligen Karlskronamyn-digheten. I denna myndighet är den bistra dagligaverkligheten att så många som 25 anställda kankomma att varslas av de 120 som arbetar inommyndigheten.Fru talman! En absolut förutsättning för att tiden ifängelse ska kunna utnyttjas på bästa sätt är att krimi-nalvården har resurser som möjliggör att tiden kananvändas på ett meningsfullt sätt. Framgångsrik vårdoch rehabilitering den dömde avtjänar sittstraff är A och O för våra möjligheter att få bukt medåterfallsbrottsligheten.Det handlar om att tillföra de resurser som krävsför att kunna höja den fysiska säkerheten vid anstal-terna. Ett allt grövre klientel, bestående av bl.a. med-lemmar från ett antal olika kriminella organisationer,gör inte arbetet direkt lättare för dem som är anställdainom kriminalvården. Det som dessutom krävs ärökade insatser mot narkotika och annat drogmissbruki anstalterna.Det finns en berättigad oro för personalen och förverksamheten inom kriminalvården i stort.SEKO har i sin medlemsundersökning Hot ochvåld inom kriminalvården redovisat alarmerandesiffror.