prot · GN0981 · 2000-03-17 00:00:00 — Den kommer , i börjanpå hösten. I den beskriver vi hur vi har arbetat med dehär frågorna, var vi är . Där ges också någratankar - detta i avvaktan på det somalla väntar på, men som inte kan komma , nämligenett ställningstagande till ILO.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:259 omskärgårdenAnf. 8 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat vad jagär beredd att vidta för åtgärder som underlättar förmänniskor att skapa sig en yrkesverksamhet i skär-gården. Interpellationen är bl.a. ställd mot bakgrundav att en ung man inte beviljats yrkesfiskelicens föratt kunna ta över sin fars fiskeriverksamhet.Inledningsvis vill jag understryka vikten av attfrämja en levande landsbygd, och däri ingår natur-ligtvis även en levande skärgård. Befolkningen skakunna finna sysselsättning i sina hemregioner, ochbevarandet av de traditionella näringarna är en avgrundstenarna i detta. Åtgärder för en levande lands-bygd medverkar till ett hållbart samhälle och bidrardärmed till en uthållig tillväxt i hela Sverige.Samtidigt är ett nyttjande av våra naturresurser påett hållbart sätt en förutsättning för vår överlevnad.Om ska ha ett ekologiskt och ekonomiskthållbart fiske som en viktig del i skärgårdens utveck-ling och ett hav i balans, måste havet i högre grad sessom ett ekosystem och inte enbart beaktas utifrånenskilda kommersiellt viktiga arter. Vården av debiologiska havsresurserna som en helhet är ett måsteför att bibehålla en långsiktig produktion. Det är bl.a.dessa hänsyn som måste tas vid bedömningen av enansökan om yrkesfiskelicens. Det biologiska utrym-met måste avgöra om ökad kapacitet inom det svens-ka yrkesfisket kan medges eller inte.Jag kan inte kommentera det enskilda ärende somRigmor hänvisar till. Allmänt kan docksägas att det av 30 § fiskelagen (1993:787) framgåratt yrkesfiskelicens kan beviljas den för vars försörj-ning fisket är av väsentlig betydelse. För att fisket skaanses vara av väsentlig betydelse för försörjningenbör i normalfallet intäkten av fisket inte understiganetto ett halvt och brutto två basbelopp, vilket förnärvarande motsvarar och per år.Fiskelagen säger vidare att när frågan om licensprövas första gången, dvs. vid nyetablering, ska till-gången på fisk beaktas. En yrkesfiskelicens innebärinte några begränsningar av fiskeinriktning eller till-låtna områden. Med giltig licens kan fiskaren självbestämma inriktningen av sitt fiske och i vilket områ-de detta ska bedrivas. Med hänsyn till denna flexibi-litet måste, som jag tidigare nämnt, den allmännatillgången på fisk beaktas utifrån ett nationellt per-spektiv, inte enbart regionalt eller lokalt.För påbörjande av yrkesverksamhet inom fisketfinns det möjligheter att tillsammans med en inneha-vare av yrkesfiskelicens bedriva fiske. Lagen före-skriver att det endast krävs en licensierad yrkesfiskareper fartyg. På så vis kan en yngre generation succes-sivt skolas in i yrket.I den nya strukturplanen för fiskerinäringen, somska avse , kommer vissa åtgärder attinkluderas som ska kunna tillgodose det småskaligakustfiskets behov och utveckla denna för kust- ochskärgårdsområden så viktiga näring. Ett förslag tillplan har överlämnats av ochbereds i . Jag har därför svårt att idagsläget exakt exemplifiera åtgärderna, men enlevande skärgård med ett yrkesmässigt fiske är en avmina prioriteringar inom ramen för en sådan plan.Anf. 9 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret. Jagmåste säga att jag blev ganska glad över det. Jord-bruksministern delar mina åsikter bl.a. om att befolk-ningen ska kunna finna sysselsättning i sina hemregi-oner och att bevarandet av de traditionella näringarnaär en av grundstenarna för detta. Åtgärder för enlevande landsbygd medverkar till ett hållbart sam-hälle och bidrar därmed till uthållighet i hela Sverige.Jag tycker också att det är bra att jordbruksminis-tern har svarat så tydligt om vad som gäller enligtlagen. Min första reflexion är om verk-ligen också har givit det här beskedet när det harbesvarat ansökningar om att få licens.Jag tycker också att det är bra att det finns enmöjlighet till inskolning i yrket. Det som inte är såbra är villkoren när man ska stå på egna ben. Pappanfinns kanske inte kvar, och det finns måhända inte enäldre generation att följa med hos.Jag tycker dock att det är bra att man nu haröverlämnat ett förslag till plan. Såvitt jag förstår skaden antas, eftersom den nu bereds avRegeringskansliet. Jag vill då skicka med några frå-gor. Det finns nämligen saker i svaret som jag intetycker är så bra.I tredje stycket heter det: Fisket måste "i högregrad ses som ett ekosystem och inte enbart beaktasutifrån enskilda kommersiellt viktiga arter". Jag und-rar vad detta handlar om.Jag tycker inte heller att följande uttalande är sär-skilt bra:"Fiskelagen säger vidare att när frågan om licensprövas första gången, dvs. vid nyetablering, ska till-gången på fisk beaktas. "Det kan ju vara bra att så sker, men jag vill skickamed några synpunkter som gäller fiskebeståndet. Mantar inte någon större hänsyn till om det, som i det fallsom jag känner till från , är fråga om en litenenskild fiskare eller om det gäller industrifiske.Som jag tidigare också har framhållit i en motionmåste man värna om fiskebeståndet i , infö-ra ett förbud för industrifiske nära kusten och se överde internationella fångstkvoterna för sådant fiske. Detpågår ett omfattande industrifiske med motorstarkatrålare i . Det tas upp stora mängder fisksom inte går till konsumtion.Det här har irriterat bl.a. lokala yrkesfiskare inomÖsthammars- och Öregrundsområdet, och de harslagit larm om det. Vidare har i Stock-holms län framfört ett krav att Fiskeriver-ket borde överväga att förbjuda industrifiske med 16millimeters maska i området innanför 4 sjömil frånbaslinjen. Även från miljö- och fiskeenheten i Upp-sala län framförs oro för att det småskaliga fiskethotas. Vi börjar nu se att detta har verkningar.Enligt uppgift från de här skärgårdsfiskarna hardet redan blivit problem med att t.ex. få konsum-tionsströmming i skärgårdsområdet. Det fiske sombedrivs av de stora trålarna passar inte för fisket närakustområden. De internationella fångstkvoterna ärdessutom alldeles för höga. Vi vill därför verkligenatt detta rovfiske förbjuds innan fiskbeståndet utrotasoch innan man har slagit ut de fiskare som finns kvar.Det är en omistlig tillgång inte minst för en levandeskärgårdsmiljö att det finns lokala fiskare och lokaltyrkesfolk t.ex. på Gräsö.Anf. 10 Jordbruksminister ():Herr talman! Låt mig först säga att jag tror att vi istora delar är överens. För min och för regeringensdel handlar det om att försöka kombinera ett fiske fördem som är fiskare med en balanserad sammansätt-ning av våra bestånd på ett sådant vis att beståndeninte utrotas. Det måste vara utgångspunkten. När detgäller detta är jag både i och inte minst inomEU väldigt bestämd. Vi har ju vatten tillsammans,och vi har också en gemensam fiskepolitik i EU. Jagtar alltid upp det här och försöker ständigt hålla framförsiktighetsprincipen. Det finns i globalt per-spektiv hot mot våra bestånd.Det är vidare lätt att använda uttryck som rovfis-ke, men vi ska också komma ihåg att det fiske sombedrivs ligger inom ramen för vad som har fastställtsav . Jag hoppas att det inte ärså att man smyger ut och tjuvfiskar, utanfisket sker inom denna ram. Men det är klart att detgår att vidta ytterligare åtgärder.Jag vill bara påpeka att , i ja-nuari 2000, som jag antar på grund av de debattersom vi har fört här i och till följd av detvetenskapliga underlag som tagits fram, har vidtagitåtgärder som har haft gynnsam effekt på det småska-liga kustfisket. Man har infört ett förbud mot trålfiskeinnanför baslinjen med fartyg om över 20 meter.Detta är framför allt riktat mot Stockholms skärgårdoch angränsande områden.På mitt departement förbereder vi dessutom nu ettuppdrag till . Jag vill att man där skaanalysera vilka ytterligare förvaltningsåtgärder somkan genomföras för att ge det småskaliga kustfisketmöjlighet att bedriva sin verksamhet under så stor delav fiskeåret som möjligt. Jag hoppas att det ska gå attförändra detta, så att man kan fiska under längre tid.Jag tror att det är viktigt.Anf. 11 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att man tän-ker på försiktighetsprincipen även i det här samman-hanget. Det har helt klart visat sig att det som gäller inte är tillräckligt för att man ska kunna bevara enlevande skärgård.Skärgården har också andra problem som jag villta upp, eftersom jag har varit i kontakt med männi-skor i skärgården i samband med att jag skulle få dethär svaret.Det finns en annan sak som jordbruksministernhar ansvar för, nämligen biotoperna. Det är inte barafiske som man bedriver ute i skärgården utan manlever också på sin jord och på sin skogsmark. Det sättsom Natura 2000 har presenterats i län harirriterat många. Man har samlats och uppvaktat läns-styrelsen och sagt att det som har gjorts inte är bra.Det handlar också om demokratifrågor. Folk kän-ner sig helt enkelt överkörda när det kommer tjänste-män och talar om vilka områden som är viktiga settfrån ett natursammanhang. Det måste bevaras, ni fårinte röra det, det måste ni göra si och så med osv.Det här skulle jag vilja skicka med till jordbruks-ministern. Jag hoppas att få höra ett positivt svar, måste ha samråd. Jag är fullständigt införståddmed att man måste motverka rovdrift på naturen, mendet måste ske under anständiga former.Det får inte rubbas på människors äganderätt tillsin jord. Ta i stället till vara människorna! Människorhar ett ansvar. De har under flera årtusenden tagit tillvara sin bygd och sin mark. Att helt plötsligt få höraatt de inte klarar av att sköta sin mark känns inte bra.Jag vill alltså skicka med också den biten.Anf. 12 Jordbruksminister ():Herr talman! Till det senaste har jag inte så mångakommentarer eftersom exemplet med Natura 2000och hur det går till kom upp just . Det kan jag intebesvara, men jag ska naturligtvis undersöka saken.Däremot vill jag vända mig emot det som RigmorStenmark säger om att man klarat detta i flera tusenår. Det är precis det vi inte har gjort! Det är ju därförsom vi står inför de gigantiska problem som vi numåste lösa, ibland kanske t.o.m. med akuta utryck-ningar. Vi övergöder haven, vi urlakar markerna, viser att den biologiska mångfalden utarmas på grundav det sätt på vilket man har skött jorden.Jag anklagar inte enbart bönder och andra fördetta, utan det är också en följd av den politik somhar bedrivits i hela västvärlden, en politik som vi nudyrt får betala. Det är därför som vi måste lägga omkurs. Och det är därför som vi inom EU har upprättatett nytt miljö- och landsbygdspolitiskt program, somjag hoppas kan komma också skärgården till del, därman kan stötta dem som vill vrida skutan lite grann -om jag utrycker mig bildligt.Det är nödvändigt. Annars kommer vi inte att haett jordklot som är värt namnet att lämna över till vårabarn och barnbarn. Jag vänder mig mot RigmorStenmarks beskrivning, men det är ett delat ansvar.Det är många som får ta på sig skulden för att det hargått som det har gått. Men det är också många som nukan hjälpa till att vrida det hela rätt.Anf. 13 ():Herr talman! Det som jag vill framhålla är att utanmänniskor på våra öar och i våra kustnära områden -ja, över huvud taget i hela - har vi ingennatur alls. Då blir det bara förbuskning och en döendebygd. Där har vi ett gemensamt ansvar för att föra endialog med människorna. Vi måste verkligen ha re-spekt för de människor som i generationer har bott idessa områden och sett till att bevara det öppna land-skapet.Jag tycker inte att det är roligt att åka ut i skärgår-den och mötas av frågan: Vad gör ni egentligen iriksdagen? Du talar väl med ministrarna som haransvaret? Ja, jag gör det. Jag tycker att det är minuppgift att ibland ta till i överkant för att uppmärk-samma frågorna. Det är därför som jag säger att detsenaste som har skett är ett dråpslag mot lands-bygden. Man talar om att man ytterligare ska försäm-ra för människor genom att lägga på ytterligare skattför dem som bor i närheten av havet, som kanske kanse havet bakom en kulle.Trots allt måste jag säga att jag känner att jord-bruksministern har ett hjärta för det här. Det önskarjag lycka till med. Och jag tänker följa upp hur jord-bruksministern sköter sig på detta område. Jag lovaratt jag återkommer om jag inte ser något bra resultat.Tack så mycket!Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:261 omeldressyr av hundarAnf. 14 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omjag avser föreslå förbud mot användning av el vidhunddressyr och när ett sådant förslag kommer.Utredningen (Ds 1995:63) presenteradesår 1995 och remissbehandlades därefter. Utredningenföreslog att ett begränsat bemyndigande skulle ges tillStatens jordbruksverk som innebar att föreskrifterskulle kunna meddelas om förbud mot eller villkorför användningen av elhalsband vid dressyr av hund.Detaljbestämmelser om förbud mot eldressyr avhund borde enligt förslaget lämpligen införas i djur-skyddsförordningen (1988:539) eller i Jordbruksver-kets föreskrifter. För att detta ska kunna ske krävsemellertid en ändring i djurskyddslagen (1988:534)som innebär att regeringen eller Jordbruksverketbemyndigas att anta sådana föreskrifter.I departementspromemorian Ändringar i djur-skyddslagen (Ds 1997:11) föreslogs, bland mycketannat, ett allmänt bemyndigande som bl.a. avsåg atttäcka ett förbud mot eldressyr. Den föreslagna änd-ringen avsåg 4 § djurskyddslagen och innebar attbestämmelsen om att vissa djur ska hållas och skötasi en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främ-jar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete signaturligt utvidgas till att omfatta alla djur som om-fattas av lagen, dvs. även sällskapsdjur.Vidare föreslogs att regeringen, eller efter rege-ringens bemyndigande , skulle fåmeddela ytterligare föreskrifter om förbud mot ellervillkor för viss djurhållning. Genom en sådan föränd-ring skulle alltså hundar omfattas av det föreslagnabemyndigandet. Ett förbud mot viss djurhållning kant.ex. vara ett förbud mot eldressyr.Varför har då inte ändringen genomförts ännu?Den föreslagna ändringen utgör bara en liten del avden totalöversyn av djurskyddslagen som för närva-rande pågår. Översynen omfattar bl.a. frågan omförstärkning av djurskyddstillsynen och ansvarsför-delningen mellan myndigheter när det gäller verk-ställigheten av beslut om omhändertagande av djur.Även i betänkandet Offentlig djurskyddstillsyn (SOU1996:13) föreslogs en mängd förändringar i djur-skyddslagstiftningen. Dessutom har ytterligare behovav lagändringar påtalats från myndigheter, föreningaroch privatpersoner. Det är lämpligt att översynen avdjurskyddslagstiftningen görs i ett sammanhang.I syfte att utreda de ekonomiska och administrati-va konsekvenserna av en förändrad djurskyddstillsynsom föreslogs i departementspromemorian (Ds1997:11) lämnades ett uppdrag till Jordbruksverket.Rapporten redovisades . Rapporten harremissbehandlats och bereds nu tillsammans medövriga förslag i . Avsikten äratt regeringen ska lämna en proposition till riksdagen.Bland de förändringar som planeras finns en sådanändring som gör det möjligt att förbjuda eldressyr avhund.Anf. 15 ():Herr talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Bakgrunden till min interpellation är att det har in-förts en ny dressyrmetod i när det gällerhund, en metod som har kommit från och somhar funnits i i nästan sju år.Metoden har ifrågasatts mycket. Man sätter etthalsband på hunden och med en fjärrkontroll ger manhunden elchocker. Detta upplevs av många hundarsom fruktansvärt obehagligt och smärtsamt - det är judet som är dressyrmetoden, att orsaka hunden smärta.Sverige har skrivit under en europeisk konventionsom skyddar sällskapsdjur. I 2 kap. artikel 3 p. 1 stårdet: Ingen får orsaka ett sällskapsdjur onödig smärta,lidande eller ångest.Här finns också en 7:e artikel som säger: Ingetsällskapsdjur får tränas på ett sådant sätt som ärskadligt för dess hälsa och välbefinnande, särskiltgenom att tvinga den att överskrida sin naturligaförmåga eller styrka eller genom att använda artifici-ella hjälpmedel som förorsakar skada eller onödigsmärta, lidande eller ångest.Jag menar att med denna artikel går det inte atttillåta eldressyr av hund, för eldressyren orsakar justsmärta, lidande och ångest.I rapporten , som kom 1995, finns detmånga citat som är mycket obehagliga. Det är denkände hundetologen som har bevitt-nat hur det går till i . Han skriver: Flera hundarskrek av skräck av elstötarna. En sennentik påcirka som inte jagade får utan ville hälsa på dem- man testade alltså om hundarna ville jaga får ellerinte - fick en sådan chock att jag trodde att hon skullesvimma. Hon blev kritvit i munslemhinnorna, och jagförsökte få arrangörerna att åtminstone ha en veteri-när på plats när de använde elhalsbandet. Han beskri-ver också hur en setterhane, som varit medom detta, sitter i en bil, känner igen situationen ochhar en sådan ångest att hela bilen skakar. Han fradgarrejält om munnen, vibrerar och har vitt uppspärradeögon.Det är alltså uppenbart att metoden att användaartificiella hjälpmedel, som det står i konventionen inte får använda om de orsakar onödig smärta,lidande eller ångest, gör precis detta.Dessutom kan man se, vilket framgår av rappor-ten, att många hundar tar skada av eldressyr. De visarvaksamhet, rädsla och blir oberäkneliga efteråt. Deförstår helt enkelt inte vad som sker. De sätter inte detsom de utsätts för i samband med den smärta somorsakas dem. Det visar att eldressyren, om den utförsmycket okunnigt, kan orsaka betydligt större skada änvad man eventuellt kan uppnå med den.Dessutom kan man verkligen ifrågasätta om dettastämmer med portalparagrafen 2 i djurskyddslagensom säger: Djur ska behandlas väl och skyddas motonödigt lidande och sjukdom.Vi från menar att det här inte är endressyrmetod som ska finnas i . Det är enganska barbarisk form av dressyr, där hårdhet ochbrutalitet har ersatt empati, kunnande och förmåga.All dressyr måste vila på ett förtroende mellan hundoch hundförare, och så är det inte i det här fallet. Detkänns lite grann som en metod där man med enklamedel försöker nå ett snabbare resultat. Det är denstressade storstadsmänniskans vilja att snabbt hittaenkla lösningar.Jag är ganska glad över svaret, kan jag säga. Detär inte första gången vi diskuterar den här frågan iriksdagen, men det är första gången jag får ett svarsom gör att jag i alla fall ser att det kanske kan bli ettförbud.Jag håller med jordbruksministern om att det be-hövs en rejäl översyn av djurskyddslagen, och jaghoppas att den kommer att bli så omfattande som dethar framförts önskemål om från många håll. Men detsom gör mig lite orolig är att det i slutet av interpel-lationssvaret står: "Avsikten är att regeringen skalämna en proposition till . Bland de föränd-ringar som planeras finns en sådan ändring som gördet möjligt att förbjuda eldressyr av hund. "Därför vill jag fråga: Blir det ett förbud mot eld-ressyr av hund eller inte? Öppnas möjligheter somsedan aldrig verkställs, eller vad är tanken? Vad ärjordbruksministerns uppfattning om den här dressyr-metoden? Är det inte lite märkligt att vi förbjuderkodressörer i ladugårdar, därför att vi säger att el intehör hemma i dressyr, men fortfarande har kvar eld-ressyren av hund?Anf. 16 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag är väldigt överens med GudrunLindvall om det hon säger. Det finns inga skilda upp-fattningar, och därmed har jag väl också besvarat densista frågan. Min uppfattning är att detta inte ska varatillåtet.Att det hela har dröjt, för det har det verkligengjort - jag har också läst min företrädares interpella-tionsdebatt med och vet hur diskus-sionen har gått - har att göra med den översyn avlagen som vi nu håller på med. Det handlar om tillsynoch om många andra saker, och de här frågorna kanhanteras på lite olika sätt. Inte minst har ialla fall sagt att man gärna skulle se det enaeller det andra sättet. Jag håller nu på att överväga hurdet hela ska gå till. Det finns många intressanta fram-komstvägar. Jag har ännu inte riktigt bestämt hur viska hantera detta i framtiden.Anf. 17 ():Herr talman! Det var ett mycket glädjande beskedatt jordbruksministern delar uppfattningen att dettainte är en dressyrmetod som hör hemma i Sverige.Jag förstår att det finns ganska starka lobbygrup-per som trycker på, bl.a. jägare som använder den härmetoden för att göra sina fågelhundar renrena. Mennaturligtvis fungerar det att dressera hundar på annatsätt.Om det är så, som jordbruksministern säger, atteldressyren snart är ett minne blott i , så är jagmycket nöjd, ser tiden an och kan återkomma i frågansenare. Vi kan därmed i samförstånd avsluta dennainterpellationsdebatt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:266 omEU:s jordbruksstödAnf. 18 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta för att minska ochförenkla EU-administrationen så att både de somarbetar med ansökningarna och de som söker stödklarar av att hantera situationen.Alltsedan medlemskap i har rege-ringen och myndigheterna arbetat för att förbättra ochrationalisera jordbruksadministrationen. Trots genom-förda rationaliseringar har det ställts allt högre kravpå såväl som på länsstyrelser-na och de enskilda lantbrukarna genom det ökadeantalet stöd- och ersättningsformer som följer av EU-medlemskapet och de regler som gäller för dessa. Detstora antalet ersättningsformer är till en del en följdav omfattande miljö- och landsbygdspro-gram som bottnar i höga ambitioner på mil-jöområdet.Fr.o.m. kommer ett nytt miljö- och lands-bygdsprogram att gälla. I detta program har antaletstödformer reducerats. Programmet innebär även enförenklad administration genom den samordning somkommer att finnas mellan olika ersättningsformer.Utöver antalet stöd- och ersättningsärenden lederkraven som ställs från EU på de administrativa ruti-nerna till en mer betungande administration. Kraveninnebär bl.a. att fusk och bedrägerier ska motverkas.Att leva upp till dessa krav är nödvändigt om Sverigeinte ska drabbas av ekonomiska sanktioner.Den svenska administrationen har krävt alltmerresurser. har resursbehovet klaratsgenom att och länsstyrelserna årligengetts särskilda medel utöver det ordinarie förvalt-ningsanslaget. har regeringenbeslutat om utöver det ordinarieanslaget, varav går till länsstyrel-serna. Detta har dock varit en temporär lösning.För att hitta en stabil lösning för jordbruksadmi-nistrationen, som är kostnadseffektiv, harjag tagit initiativ till en särskild arbetsgrupp som skalämna förslag till effektivisering och finansiering avadministrationen på det jordbrukspolitiska området.Uppdraget ska redovisas i år.Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka jord-bruksministern för svaret. Det är positivt att det hartillsatts en utredning, men jag känner mig ändå interiktigt nöjd med ministerns svar.Anledningen till min interpellation är att jag kun-de läsa i våra tidningar: får det vara nog, som vårlantbruksdirektör i sade och tog timeout. Och i slutade tre handläggareförra året och sade: Systemet är på väg att knäckabåde oss handläggare och bönderna.Jag förstår att jordbruksministern är väl införståddmed problemet, men det som oroar mig är att det inteverkar ske något som förbättrar situationen.Ministern skriver i svaret att departementet har ta-git initiativ till en särskild arbetsgrupp som ska lämnaförslag till bl.a. effektivisering. Men tycker inte mi-nistern att det går för långsamt och att det krävs merför att avhjälpa den pressade situation som bådehandläggare och bönder befinner sig i?Vi har varit EU-medlemmar och harfaktiskt kunnat vara med och påverka en del underdenna tid, för vi har ju en del erfarenhet. Flera avstödformerna har också ändrats .