prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — måste ses som enkomponent i det totala medieutbudet och därmed varaen faktor att ta hänsyn till bland andra.Charlotta Bjälkebring säger att vi vill ha skattefi-nansierad TV, men det är alltför tidigt att påstå det.Vi är fortfarande kvar i det stadiet att vi vill prövafrågan och se om det finns några fördelar med det. Vivar lite ledsna för att utredaren inte fick tydligare,eller öppnare, direktiv på den punkten.Anf. 9 (v)replik:Herr talman! Mediepolitik handlar om makt, ochdet handlar också om yttrandefrihet. Just därför vär-nar vi en TV och radio i allmänhetens tjänst där denvanliga människan, liksom föreningar och folkbildareav olika slag, kan komma till tals. Därför vill vi ut-vidga och bredda public service ännu mer än i dag.Vi kan t.ex. ta den reklamfinansierade TV:n ellerradion. Deras koncept bygger ju på att försöka fåtittare och lyssnare att ta del av deras program för attde därmed också ska titta på den reklam som faktisktfinansierar kanalens verksamhet. Det är det somskillnaden. Man kan fråga sig: Vad är det då somstyr det människor tittar på? Därför är det viktigt medpublic service där människorna själva bättre kankomma till tals och där man också har ett varieratutbud både på djupet och på bredden som kan tillgo-dose en bred allmänhet.När det gäller tidskriftsområdet är jag ocksåövertygad om att det behöver göras mycket. Alla dekulturtidskrifter som jag skulle vilja se finns inte ihyllorna - åtminstone inte på våra bibliotek.Anf. 10 () replik:Herr talman! Får jag haka på det här sista med tid-skrifterna. Det är ju faktiskt så att där fungerar detungefär som vi har tänkt oss när det gäller mediepoli-tiken. har ett anslag för att kunnahjälpa till att publicera och ge ut tidskrifter inomsnäva områden medan de som bär sig av egen kraftinte alls har samma form av bidrag från staten.När sedan efterlyser breddoch djup verkar det som om hon inte har hittat fjärr-kontrollen där hemma. De flesta TV-tittare harju lärt sig att skapa bredd och djup genom att hoppamellan olika program, genom att välja mellan publicservice-kanaler och reklamfinansierade kanaler, mel-lan sin öppna kanal kanske, om de bor i en stad därdet finns en sådan, eller någon annan satellitdistribue-rad sändning. Att då begära att public service-verksamheten skulle täcka in alla de här önskemålenoch förväntningarna är, menar vi, att ha för storaförhoppningar på public service.Att reklamkanalerna får tittare till sina programtyder väl egentligen på precis det vi vill åstadkomma,nämligen att de visar de program som publiken ärintresserad av att se och som publiken önskar sig. Attdå public service går in som ett komplement och visardet som inte riktigt har samma tittarsiffror, det är denmediemiljö som vi ser framför oss.Anf. 11 () replik:Herr talman! tycker att tidskriftsstö-det och tidskriftsdistributionen fungerar. Jag vet att desom jobbar med olika typer av kulturtidskrifter inte äreniga med i den frågan. Särskilt tid-skriftsdistributionen måste få någon typ av förbätt-ring. Sådana förslag kommer vi tillbaka till i utskottetunder tror jag eftersom en av våra motioner,som just tar upp de här frågorna, fick vila det här året.Det här med zappande tyckte är ett bra sätt attförsöka skapa sig den mångfald man vill ha i sin TV-ruta. Zappande är faktiskt något av det värsta jag vet.Så fort mina barn försöker göra det sticker jag entidning i handen på dem och säger: Läs i program-tablån och bestäm vad du ska se. Håll inte på ochzappa. Verklighetsbilden blir väldigt snuttifierad.Vi måste göra ett val på ett annat sätt. Därför före-slår jag att man ska titta i tidningen och bestämma sigför vad man ska se på i stället för att låta TV:n styra.Just därför är det så viktigt att public service har dethär breda utbudet så att man inte ska behöva ha betal-kanaler eller reklamkanaler där det bryts avmed reklam. Man ska kunna välja ett program ochtitta på hela programmet från början till slut. Det skapublic service stå för; en bredd och ett djup.Anf. 12 ():Herr talman! I norra är intresset för regio-nala nyhetssändningar mycket stort. Nordnytt ses av28 %. Mittnytt ses av av befolkningen. Det ärde högsta tittarsiffrorna för regionala nyhetsprogram ihela landet. Vad kan vi lära oss av det? Jo, att befolk-ningen tycker att det som händer i närområdet därman bor är viktigt. Det är viktigt för den lokala de-batten, och dessutom är det en viktig demokratifråga.Var du än bor har du rätt att få lokal information ochinte bara Stockholmsinriktade nyheter. Därför tyckervi i att det är viktigt att public service-verksamhetens nyhetsförmedling kännetecknas avdjup och bredd.Utskottet har också i betänkandet lyft fram viktenav att händelser i hela landet ska speglas i nyhetsrap-porteringen. Men ser vi dessvärre att antaletjournalister som ska bevaka händelser runtom i landetminskar. Jag fortsätter med exempel från ,som ju faktiskt är två tredjedelar av yta.Ekot har en person, som arbetar från , somska bevaka vad som händer i . Det är ettomänskligt uppdrag. Visserligen är tekniken välut-vecklad, och man kan naturligtvis mycket väl bo iStoruman och bevaka. Men det är ett för stort områ-de.Dessvärre är det inte bara somdrar ned på journalisterna, utan det gör även SVT.Rapport och Aktuellt har tre personer som bevakarnyheter utanför , nämligen iMalmö, och . har vi sett attandra medier, t.ex. TT, har skurit ned på bevakningenav nyheter i . Människor som bor utanförstorstadsregionerna upplever att det bara är sådantsom händer i storstäder som är viktigt.Herr talman! som antalet nyhetsjourna-lister minskar så ökar kraven på att den lokala radionoch de regionala TV-kanalerna ska ha större bered-skap för riksnyheter. Tanken med det är att de lokaltoch regionalt arbetande nyhetsjournalisterna skaarbeta även för riksmedierna. Det är bra, tycker vi iCenterpartiet. Men då behövs det också mer resurserför det och inte mindre. Det hoppas jag att regeringeninser och tänker på inför vårpropositionen.Den regionala utredningen som beräknas bli klar iapril aviserar inte höjda bidrag till de lokala och deregionala kanalerna, enligt initierade personer. För attfå budgeten att gå ihop kommer det i stället att ske påbekostnad av att man får kortare sändningstider i deregionala kanalerna och minskade möjligheter förlokalradion att bearbeta sitt material, så att det blirintressant för rikssändningar.Herr talman! Jag ska övergå till att tala lite grannom funktionshindrades möjligheter att ta del av pro-gram i radio och TV, vilket även de andra talarna harvarit inne på tidigare. Jag börjar med att yrka bifalltill reservationerna 5 och 6.Synskadade har samma rätt som oss seende att tadel av TV-program. Den digitala tekniken kommer attgöra det möjligt att införa nya tjänster, och det kom-mer att leda till att synskadade får en förbättrad möj-lighet att ta del av textade program i TV genom atttexten kan avlyssnas. Men för att det ska bli möjligtmåste utredaren som ser över digitala sändningar få iuppdrag att se över möjligheterna inför kommandetillståndsperiod.Fram till dess att digitala sändningar fungerar överhela landet, och dessutom att alla analoga sändningarhar upphört, är det viktigt att synskadade får möjlig-het att utnyttja annan teknik för att kunna ta del avtextremsan. Det finns mottagare som kan kopp-las till TV:n som gör att man kan höra den upplästatextremsan och dessutom få en målande verbal bildav vad som händer i rutan. En sådan mottagare ärt.ex. Auditel som redan används i ett EU-projekt.Även personer med dyslexi och afasi kan ha glädje aven sådan mottagare.Herr talman! Hörselskadade behöver också fåbättre möjligheter att ta del av public service-sändningar i radio och TV. De har samma rätt somhörande att ta del av det som händer. Därför måste vise till att alla TV-program textas första gången somde sänds och inte först i reprissändningarna. Det är enrimlig begäran att de ska kunna ta del av alla sänd-ningar i TV, oavsett om det är filmer, nyheter, doku-mentärer eller debatter. Hörselskadade har också rättatt kunna diskutera TV-programmen dagen efter attde har sänts och inte först när de har gått i repris.Beträffande radiosändningar kan det tyckas att detär svårt att erbjuda hörselskadade möjlighet att ta delav sändningarna. Men att de inte kan höra sändning-arna bör i dagens tekniska samhälle inte vara någotproblem. Radiosändningar kan läggas ut på webben,och därmed kan hörselskadade läsa det som sänds iradion. För att klara det behövs det naturligtvis merresurser. lägger en del radiostationer utsina nyheter på webben därför att de inser värdet avatt alltid vara uppdaterade med färska nyheter. Mende som gör det har egentligen inte resurser till det. Degör det av intresse för att få ut information och ävenför att stödja speciellt hörselskadade.Slutligen, herr talman, vet vi alla att våldet, och dåäven det sexualiserade våldet, har ökat i samhälletoch att det har ökat långt ned i åldrarna. Barn ochungdomar får leva med att okvädinsord kastas iansiktet på dem redan vid låga åldrar. Vi har ju haft en debatt i kammaren omsex och våldsporr. Låt oss därför ta lärdom av detsom föranledde den debatten.Vi behöver veta mer om hur sexualiserat våld iolika medieformer påverkar människan. Det saknasforskning om hur speciellt små barn påverkas avdet. hade en publik- ochprogramforskning som lades ned 1993. Visserligensker det forskning i andra länder, men vi kan ju intelita på andra länders forskning och att den stämmer inpå våra tittare. Vi har ju olika kulturer i olika länder,och vi sänder dessutom olika program i olika länder.Därför bör vi från statens sida uppmana till ökadforskning för att man ska få reda på hur barn påverkasav det sexualiserade våldet.Herr talman! Vi i yrkar därför bifalltill reservation 10 och som jag tidigare sade även tillreservationerna 5 och 6.Anf. 13 ():Herr talman! Det är möjligt att jag inte utnyttjaralla mina som jag har begärt, men jag haraldrig hört någon klaga på det. Det beror bl.a. på attvi alla går i väntans tider när det gäller radio och TV.Jan redogjorde för sändningstillståndstider,särskild utredare och parlamentarisk berednings-grupp. Det har gjort att vi från i vår mo-tion inte har tagit upp stora delar av public service-verksamheten.Men det finns ju områden som vi varken kan ellervill avstå från att kommentera eller där vi varken kaneller vill avstå från att verka för förbättringar. Detgäller framför allt de funktionshindrades möjligheteratt ta del av det radio- och TV-utbud som kommerfrån public service-företagen.Jag tycker i och för sig inte att skillnaderna är sårasande stora i formuleringarna mellan utskottsmajo-ritetens skrivning och reservationerna beträffandesyn- och hörselskadade. Men det handlar från ossreservanter om en skärpning av skrivningen meddetta tillkännagivande om tilläggsdirektiv till utreda-ren för att man ska få fram sådana underlag som se-dan underlättar för den parlamentariska berednings-gruppen att säkra kraven på SVT inför kommande år.Både och har ytterli-gare utvecklats argumentationen, och jag behöver inteupprepa den.Den tekniska utvecklingen förbättrar hela tidenmöjligheterna för både syn- och hörselskadade attvara med i samhället. Och givetvis ska vi ställa tuffakrav. Tyvärr gäller det ju en ökande skara, inte minstbland hörselskadade. Parentetiskt måste jag ju sägaatt jag skulle välkomna en skärpning av lagstiftningennär det gäller ljudnivåer för att förebygga kommandegenerationers lomhördhet. Bl.a. disco och t.o.m. endel bioföreställningar kan vara rent smärtsamma. Ochdet är naturligtvis viktigt att få fram hjälpmedel somvi diskuterar här för att dessa människor ska kunna tadel av radio och TV. Men det är ju än viktigare attförebygga dessa skador.Jag ska även ta upp teknikutvecklingen på ett an-nat område. Jag hörde kollegan i ettannat sammanhang hänvisa till -att man får springa för att stå stilla, men för att kom-ma någonstans måste man springa fortare. Det hand-lar naturligtvis om IT-utvecklingen. Detta anknytertill vår reservation 12. Det kan i förstone tyckas somom vi är teknikfientliga. Så är självfallet inte fallet.Det tror jag att var och en inser. Vad det handlar omär om vi måste springa fortast.Även utskottet har en skrivning som kan tolkas åtvårt håll i vår motion. Utskottet skriver nämligen attdet är angeläget att public service-företagen liggerlångt framme när det gäller utvecklingen av ny teknikmen understryker att kostnaderna måstevägas mot det behov som finns av nya programtjäns-ter och det resultat som kan förväntas av tekniköver-gången.Egentligen har vi väl inte så mycket emot dentolkningen. Men vi vill vara tydligare och framhärdari att inte behöver ligga först med den jämfö-relsevis lilla marknad som vi har här. Det är ju inte såsällan som någon har sprungit före för att finna att detblev fel väg. Och kan det både bli ensamt och dyrt.En liberal utgångspunkt är att det inte går att tvingapå marknaden en produkt som marknaden inte ärmogen för. Och vi ser att utvecklingen och försälj-ningen av digitala mottagare väl inte har varit någothit eller framgång så här långt. Och staten bör då inteheller via subventioner eller på annat sätt försökapåverka marknaden i en speciell riktning. Det är somom staten skulle ha subventionerat de första mobilte-lefonerna och låst fast skattepengar i NMT-teknikensom ju är helt ute nu.Det bör alltså handla om att vi är med i loppetmen vi behöver ju inte vara harar, för de brukar an-tingen få bryta loppet eller komma sist i mål. Vadman betalar för, så länge vi har ett licensfinansieratsystem, är mottagandet av programutbud från SVT -kanske gäller det inte tekniken som sådan. Även omjag inte tittar en minut på SVT:s sändningar måste jagbetala licens om jag har en mottagare för att se andrakanaler - men det är en annan sak.Vi tycker inte att det är rimligt att man, om manvill se SVT via ett digitalt system, kan riskera att fåbetala ytterligare avgifter. Det är mot den bakgrundensom vi reserverar oss när det gäller SVT:s önskan omatt medges få ta ut avgifter för tillhandahållande ochhantering av programkort för marksänd digital TV.Sedan har vi frågan om hur länge man ska drivaparallella distributionssystem, dvs. digitala och ana-loga system. Det finns ingen reservation i det sam-manhanget men väl ett särskilt yttrande tillsammansmed och Vänstern. Vi framhåller att vi utgårfrån att parallellsändningar ska pågå under lång tid.Även om TV-apparater reellt sett blivit billigaremed tiden är det väl inte rimligt att väl fungerandeapparater ska slängas på sophögen därför att sättet attsända program ändras.Det finns en reservation om en fristående film-och TV-fond. Vi hade frågan uppe här i kammaren ihöstas i debatten om film. Den här fonden har före-slagits i en utredning som gjorde förnågra år sedan. Vi anser att det är olyckligt att fondenhar försvunnit ur bilden och ser gärna att regeringenåterkommer om den saken. Under debatten hardet ju skickats diverse stafettpinnar här från talarsto-len. Jag får väl skicka vidare till atteventuellt utveckla det här ytterligare.Slutligen, herr talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 12 under mom. 13 men givetvis står jag bakomövriga reservationer där finns med.Anf. 14 ():Herr talman! Ja, så har utskottet avstyrkt allamotioner med synpunkter och förslag om förbättring-ar vad avser radio och TV. Motivet är det vanliga: attpublic service-avtalet ska utvärderas. Men vissa sakerbör diskuteras och åtgärdas under resans gång, tyckervi i . Det är inte bara somförändringar ska ske.Vi kan först titta på den icke kommersiella TV:n.Här har vi ett exempel på en åtgärd som kan ske ,och det är att uppmana regeringen att återkomma medett förslag till hur den icke kommersiellt drivna Öpp-na kanalen kan få ekonomiskt statsstöd. Öppna kana-lens verksamhet är unik i sitt slag. Den är icke-kommersiell och som sådan har den stor betydelse förgrundläggande demokratiska värden som yttrandefri-het, informationsfrihet och jämställdhet. Öppna ka-nalen kan ses av drygt 1 miljon människor.Lokalt producerade program och direktsända EU-debatter varvas.Det är främst de större kommunerna som har rådatt ge pengar till de olika föreningar som driver Öpp-na kanalen. Det här ger en regional obalans som inteär acceptabel. Oavsett var man bor i landet ska manha tillgång till fria medier. Det har regeringarna iTyskland och för länge sedan insett. Det ärhög tid också för den att ta sittregionala ansvar även i den här frågan. Därför yrkarvi bifall till reservation 20 under mom. 23.Sedan har vi mångfalden. Vi tycker att det är entypisk avtalsperiodsutvärderingsfråga just om tillhandahåller TV-program somspeglar den kulturella mångfalden i landet och om deutländska programutbuden speglar olika kulturkret-sar. Så står det i gällande avtal. Denna fråga ochmånga andra frågor om bredd, kvalitet och fördjup-ning tar vi upp just vid utvärderingen.En stafettpinne gäller frågan om en filmfond. Dethär en liten följetong, och detta kommer vi tillsam-mans med att envist fortsätta att upprepa.Det gäller behovet av att upprätta en fri utvecklings-fond. som jag varit riksdagsledamothar frågan beretts men ska väl beredning-en vara klar.Film är den konstform som näst efter musiken nårflest människor. Dvd-formatet har gjort det praktisktmöjligt att se film på vanliga hemdatorer. Med dedigitala sändningarna över marknätet kommer dettillgängliga utbudet av film på att öka väsentligt. Idet sammanhanget ser vi det som viktigt att möjlig-heten för fria filmare att söka bidrag för sina produk-tioner ökar.Med detta yrkar jag bifall till reservation 19 undermom. 22.Vidare har vi grannlands-TV. och tis-dags var jag m.fl. i denna kammare med i . och på morgonenkunde vi se danska, norska och svenska program. Detvar endast de norska nyheterna som beskrev orolig-heterna i inför deras val.Vi är , uppriktigt sagt, trötta på den svenska re-geringens oförmåga att inte ge den svenska TV-publiken möjlighet att se grannlands-TV. Jag tyckeratt det är svagt av utskottet att inte enhetligt kunnamarkera till regeringen att man nu skyndsamt måstelösa de ekonomiska, juridiska och tekniska problemsom hör ihop med distribution av nordiska TV-kanaler i . Det är helt sanslöst att just vårt landska ha så speciella problem när det går alldeles ut-märkt att se grannlands-TV i och Norge.Här har vi en gemensam reservation med Vänsterpar-tiet och Moderaterna.Sedan gäller det barnen och avsaknaden av forsk-ning om hur sexualiserat våld i olika medieformerpåverkar barn. Utskottsmajoriteten menar att fråganär värd stor uppmärksamhet - man tackar! - och attforskningen är fri, så därför ska vi inte ha fler syn-punkter utöver att frågan ska uppmärksammas.Ja, så är det och så ska det förbli - forskningen ärfri. Men det som är frihet för en är ofrihet för en an-nan. menar att när vi som beslutsfattarebehöver underlag för att se om lagar behöver föränd-ras, så går det inte i detta avseende därför att det intefinns något underlag - det saknas forskning.Vad regeringen kan göra är att öka an-slagen till Nordicom nu när tagit bort sittbidrag. Generellt sett har en kvantitativ nedgång skettinom forskning i rörande barn och medier.Det har skett sedan program- ochpublikforskning lades ned . Vi får alltså finnaandra vägar , för vägarna är tydligen icke riktigtfunna . Vår tidigare internationellt framträdanderoll inom barnforskningsområdet behöver alltså åter-upprättas.Sedan vill jag säga lite grann om nyheterna. Detfinns en oro kring hur det kommer att bli mednyhetsbevakningen framöver. Den beslutadeomorganisationen på bidrar tillden ökade oron. I public service-avtalet står det ut-tryckligen att det ska finnas två separata nyhetsre-daktioner men i dagens hastiga tempo med mer fastfood än näring att växa av vill vi lyfta fram nödvän-digheten av att nyhetsförmed-ling även ska kännetecknas av både djupoch bredd. I en globaliserad värld behöver också deninternationella nyhetsbevakningen fördjupas ochnyanseras. Vi anser att den utredare som förbere-der arbetet för den kommande parlamentariska kom-mitté som ska utvärdera public service-avtalet bordeha fått ett tilläggsdirektiv om att extra se över nyhets-förmedlingens roll i samhällsbygget.Nu ansåg inte utskottsmajoriteten att det var nöd-vändigt. Man kan kolla extra på detta, sade man,precis som man sade om handikappades, hörsel- ochsynskadades möjligheter att se och höra public ser-vice. Visst kan så ske utan tilläggsdirektiv. får vise om det blir så.Till slut, herr talman, om kvalitetsmedel. Vi haralltså tre olika programbolag: SVT, SR och UR, ochalla tre bör hänga med och helst gå lite före, tycker vii , i den digitala utvecklingen. Det vill vi iMiljöpartiet därför att vi vill ha en stark och konkur-renskraftig public service, men det är viktigt och ettmåste att teknikutvecklingen inte går ut över pro-gramkvaliteten. Kvalitet är konkurrensmedel nummerett. Därför bör samtliga tre programbolag ges ettekonomiskt kvalitetstillskott. haltar det ekono-miska stödet. 15 ():Herr talman! Som sagts tidigare var det inte sålänge sedan som vi diskuterade TV i kammaren. Detgällde då utbudet av våldsporrfilm i några av dekommersiella TV-kanalerna. Jag tror att de insatsersom bl.a. s-kvinnor har gjort har skapat en ökad med-vetenhet och kanske också gett en del kommersiellaTV-bolags ägare en rejäl tankeställare.Jag kan konstatera att den aktuella debatten om dekommersiella TV-kanalerna och våldet alltså intehandlar om public service i första hand. När det gälleröver huvud taget våldsskildringar i TV kommer de,som utskottet också påpekar, från i första hand andraprogramkanaler än SVT. Det public service-bokslutsom precis har kommit från visarför övrigt att man har en väldigt bra utveckling närdet gäller våldsskildringar i TV. Det är ganska såstarkt reglerat för deras del. Det vill jag säga medanledning av de inlägg som varit här tidigare. Dethindrar inte att den kommande beredningen får an-ledning att titta ytterligare på detta.Regeringen har genom den särskilda utredarenAnders lämnat ut ett uppdrag att läggafram ett underlag för den här beredningen om villko-ren för radio och TV i allmänhetens tjänst under nästaavtalsperiod, som startar år 2002.Utskottet räknar för sin del i betänkandet upp ettantal punkter som är vägledande för public service:redaktionell självständighet, opartiskhet, saklighet,mångfald, decentralisering. Där vill jag säga till Bir-gitta att decentralisering innebär att avutbudet ska vara producerat utanför . Detfinns självklart anledning att titta vidare på detta. Dethandlar om hög kvalitet i programmen och om kultu-ransvar. Naturligtvis kan public service-företagenutvecklas ytterligare. Det är också det som bered-ningen just nu handlar om inför det nya tillståndet.Jag vill alltså konstatera att public service ihög grad lever upp till de krav som vi harställt. får vi se hur vi ska kunna gå vidare. Omdetta råder det en ganska bred enighet.Moderaterna har som vanligt en annan uppfatt-ning. De har minst en reservation som i vart fall jaginte blir klok på. De föreslår att public service skaägna sig åt kvalitet och fördjupning. I moderaternasvision ingår vidare att och Sveri-ges Radio ska bli en nyskapande kraft i det svenskakultursamhället. har också synpunkterpå nyhetsförmedlingen. Partiet tycker att den ska ha"en redaktionellt fri och oberoende ställning". Jagmåste erkänna att jag har svårt att ta den moderatareservationen på allvar. Jag tror också att företrädareför andra partier som i likhet med oss socialdemo-krater har en positiv syn på public service ställer sigfrågande till reservationen.Moderaterna ger intrycket att det är eländigtställt inom och Television.Men med de åtgärder som föreslår skaallting bli bra. I själva verket utmärks verksamhetenredan i dag i stor utsträckning av det som moderater-na påstår sig vilja skapa. Jag tycker också att denvrångbild som ger public service ärmycket orättvis mot personalen vid ,och Television.Jag ska kommentera ytterligare en punkt i mode-raternas reservation.