prot · GN0975 · 2000-03-07 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:75Tisdagen den 7 marsKl. 14.00 - 16.2718.00 - 20.52Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:239Till riksdagenInterpellation 1999/2000:239 av skyddad identitet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 mars.Skälet till dröjsmålet är bl.a. plenifri vecka i riks-dagen.SocialdepartementetIngela TahlénInterpellation 1999/2000:252Till riksdagenInterpellation 1999/2000:252 av Ulla-BrittHagström om grundskoleelevers miljö.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är interpellanten.Stockholm den 3 mars 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:248Till riksdagenInterpellation 1999/2000:248 av () om utjämning av kostnader för LSS-verksamheten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är arbetsanhopning.Stockholm den 29 februari 2000FinansdepartementetLars-Erik Lövdén2 § Svar på interpellationerna 1999/2000:217och 222 om förutsättningar för långsiktig till-växtAnf. 1 Finansminister ():Fru talman! och båda frågat mig vilka åtgärder regeringen avservidta för att förbättra de långsiktiga tillväxtförutsätt-ningarna i svensk ekonomi. Vidare har bl.a. berört frågan om arbetstidsförkortning ochKarin frågan om ett internationellt konkur-renskraftigt skattesystem.Jag delar och att det är viktigt att vidta åtgärder för att höja denlångsiktiga tillväxtpotentialen. Det är viktigt för attskapa goda förutsättningar för att möta de demogra-fiska förändringar med en åldrande befolkning somväntar . Möjligheter måste också skapasför att även fortsättningsvis ha en god välfärd somomfattar alla medborgare.Den huvudsakliga förklaringen till den svaga till-växt som refererar till- och som beskrivs i , som gjortsav - är att befolkningen åldrasoch att antalet personer faktisktsjunker och de dessutom blir äldre. Denna utvecklingmed en åldrande befolkning är inte unik för ,tvärtom kommer de flesta länder i att mötasamma problem i framtiden.Det är mot bakgrund av denna utveckling av vårbefolkning och vår ökade försörjningsbörda mycketviktigt att vi uppnår såväl målet att sänka den öppnaarbetslösheten till som målet att syssel-sättningsgraden bland befolkningen i åldrarna 20-64år ska uppgå till år 2004.För att nå dessa båda mål måste den ekonomiskapolitiken utformas så att goda förutsättningar skapasför att den nuvarande konjunkturuppgången blir lång-varig. Insatser, för såväl en väl fungerande arbets-marknad som för en fortsatt förbättring av effektivi-teten på produkt- och kapitalmarknaderna, behöverdärför göras.Som nämner har ett antal struktur-reformer genomförts som förbättratförutsättningarna för detta. Stora uppoffringar hardessutom gjorts för att sanera de offentliga finansernavilket påtagligt förbättrat det långsiktiga förtroendetför den ekonomiska politiken. Det har skapat förut-sättningar för betydande räntesänkningar vilket sti-mulerar investeringar och privat konsumtion.För att arbetsmarknaden ska fungera väl i denuppåtgående ekonomin har den aktiva arbetsmark-nadspolitiken lagts om i en mer tillväxtorienteradriktning. Speciella satsningar kommer att göras för attde som varit arbetslösa ska kommatillbaks till den reguljära arbetsmarknaden. Invand-rarnas ställning på arbetsmarknaden måste förstärkas.Satsningen på storstädernas utsatta områden kommeratt ge förutsättningar för ökad sysselsättning. Storasatsningar har dessutom gjorts inom utbildningsvä-sendet, som syftar till att möta den ständigt ökadeefterfrågan på kvalificerad och välutbildad arbets-kraft.Vad gäller arbetstidsfrågan kommer en arbets-grupp som tillsatt attpresentera sin slutrapport. En arbetstidsförkortning ären välfärdsreform som måste vägas mot andra ange-lägna reformer och som också måste beakta de eko-nomiska förutsättningar som finns i ekonomin. Ris-ken för ökade flaskhalsar på arbetsmarknaden, somkan försämra förutsättningarna för en uthållig tillväxt,måste beaktas.Regeringen arbetar också aktivt med att förbättraeffektiviteten på produkt- och kapitalmarknaderna.En proposition, baserad bl.a. på Konkurrensverketsnyligen publicerade genomgång av konkurrensför-hållandena, kommer att presenteras senare i vår. PåNäringsdepartementet bedrivs tillbaka ettkontinuerligt arbete med att förenkla regelverken ochförbättra förutsättningarna för de små och medelstoraföretagens tillväxt.Jag delar önskemål om att Sverigeska ha ett internationellt konkurrenskraftigt skatte-system som klarar av att på ett varaktigt sätt finansie-ra våra gemensamma åtaganden. Den inkomstskatte-reform som aviserades i budgetpropositionen för år2000 kommer fullt genomförd att ge en sammanlagdskattebelastning på arbete som på marginalen liggerunder den nivå som gällde efter 1990 årsskattereform. Med reformens inriktning på låg- ochmedelinkomsttagare medför detta en inte obetydligstimulans av arbetsutbudet, särskilt för kvinnor.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ska be att få tacka finansministernför svaret på min interpellation. Jag måste konstateraatt det är en finansminister som håller med och återhåller med om de olika problem som finns men somsedan inte har någon egen åsikt om vad som bör gö-ras.Finansministern håller med om att skattetrycketska anpassas för att vara konkurrenskraftigt i ett glo-balt perspektiv. Finansministern håller med om attåtgärder bör vidtas för att fler ska få jobb. Finansmi-nistern håller i grunden med om de problem somfinns men har inga förslag och ingen politik.Det är ett slags stoppolitik som finansministernstår för i då vi behöver mer av reformer änkanske . Jag säger det av det skäletatt min interpellation är tillkommen bl.a. för att sättafokus på det som är viktigt bortom konjunkturen. Detfinns många som just nu vill sola sig i glansen av dengoda tillväxten i högkonjunkturen. Men vi liksomsäkerligen finansministern och alla andra vet att detkommer besvärliga tider.Det pekade på i sin rapporttill var att vi riskerar att på läng-re sikt inte ha särskilt mycket högre tillväxt än vad vihade till slutet av förra decenni-et. Det innebär i så fall att vi får en fortsatt eftersläp-ning.Konjukturinstitutet pekade på att vi löper en riskatt få en växande arbetskraftsbrist som är ett direkthot mot välfärd och tillväxt. Det pekade också pånågot som påpekats i den samlade politiska debatten.Vi kommer att ställas inför allt större krav för attkunna möta globaliseringen och också ställas infördet nya kunskapssamhällets krav.Fru talman! Det behövs reformer . Ett skäl tillvarför det går bra är reformer som genomfördesi mitten . Vi kan tvista om på vilken sidaav det var. Men likväl är förutsättningar-na bättre för tillväxt och företagande än vad devar i början på 90-talet.De reformer som ska ge oss tillväxt, trygghet ochvälfärd de kommande tre, fyra, fem åren är reformersom vi måste fatta beslut om . Vi lever när detgäller arbetsmarknaden på något sätt i den gamlatidens arbetslöshet med den nya tidens arbetsmarknadmed nya krav och nya behov. Det är då rimligt presenterar förslag för att göra något åt detta.Om finansministern håller med om de frågor somhar berörts i interpellationerna, vad finns det då förskäl att inte lägga fram förslag om att sänka skattenpå investeringar och ägande av företag i ? Dåslipper vi utflyttningen och får en investeringsut-veckling som ger fler människor jobb, inte bara i denIT-industri som går mycket bra utan i hela sam-hället.Om det är så att vi har problem med att möta glo-baliseringens krav, och om vi ser att alltfler ungamänniskor tänker sig att flytta utomlands - varför dåinte lägga fram förslag som innebär att man skatte-mässigt gynnar och stimulerar kunskapsutvecklingen?Om det är så att man ser problem med arbets-marknaden - varför då inte först och främst avvisatankarna på en lagstiftad arbetstidsförkortning och istället se till att skapa förutsättningar för att en nyarbetsrätt och en ny arbetsmarknadspolitik skullekunna ge fler människor jobb?Gör vi inte detta kommer vi att se att vi fick ensnabb tillväxt inom en sektor av samhället trots denpolitik som förs, i stället för att vi blev en aktiv del iden nya ekonomin tack vare den politik som skulle hakunnat föras.Jag tycker att finansministern, trots sitt interpella-tionssvar, är kammaren skyldig rätt många svar. Vadavser finansministern att göra åt allt det som hanhåller med om?Anf. 3 ():Fru talman! Jag ska börja med att tacka finansmi-nistern för svaret. Även om två interpellationer medmånga frågor blev ihopslagna var inte svaren så inne-hållsrika. Det är ju bra att vi är överens om att enmassa saker är viktiga. Men det var ju inte riktigt detsom frågan gällde, utan den gällde vad man ska göraför att nå målen.När man följer med i samhällsdebatten får manintrycket av att det är siffror och uppgifter om nästakvartal som gäller. Det är mycket kortsiktiga progno-ser. Bankekonomer säger att det är all-time high osv.- och det är ju bra. Men politikernas uppgift är inteatt sitta och läsa av detta som några andra meteorolo-ger som läser femdygnsprognoser, utan det handlarom att skapa de långsiktiga villkoren.En viktig orsak till att vi i nu kan dra såstora fördelar av den internationella konjunkturen ärde strukturreformer som genomfördes och . Finansministern håller juhär också med om att de var viktiga. Men sedan pekarhan inte på något fortsatt sådant reformarbete, och detär då man blir lite frågande. Socialdemokraternastrack record - dock inte personligarecord - när det gäller detta är att man på varje punkthar varit motståndare, och sedan antingen vidhållitsitt motstånd och blivit nedröstad eller efter en långprocess hållit med. Så var det när det gäller århundra-dets skattereform, som redan är kraftigt urholkad. Detvar också så när det gäller EU-medlemskapet, ensjälvständig riksbank, avreglering av finansmarkna-derna och telemarknaderna osv. I alla de exempelsom vi kan ange på strukturreformer som bety-der att vi står i ett bättre läge har socialdemokraternapå ett eller annat sätt varit motståndare. När man seratt svaren på de frågor som jag ställt är så här passsvävande blir man därför lite orolig.Det gäller för det första skattepolitiken. Det är jujättebra att finansministern håller med om mitt öns-kemål att vi ska ha ett konkurrenskraftigt skattesys-tem. Men detta kan man inte bara sitta och önska -man måste inrätta det! Jag tycker att det är ganskabisarrt att den enda skatt som finansministern enligtdetta kan tänka sig att ändra på är avgiften till pen-sionssystemet - just det pensionssystem som enligtmånga internationella bedömare är en viktig del i attSverige nu befinner sig i en bättre situation. Avgifter-na till det pensionssystemet vill man alltså eliminera,men alla andra skatter ska tydliga vara som de är!Vi ska alltså inte sikta på något annat än att kom-ma tillbaka - till den inkomstskattenivå somgällde efter århundradets skattereform. Det blirmånga bortkastade år om vi bara ska ta oss tillbakatill noll. Det är inte vad jag kallar för ett internatio-nellt konkurrenskraftigt skattesystem. Det är någotfundamentalt fel i den ekonomiska politiken när mil-jardärer slipper förmögenhetsskatt medan lågavlöna-de kvinnor ska betala förmögenhetsskatt för sinamakars fastighetsinnehav.Likaså tycker jag att man är väldigt passiv i ar-betstidsfrågorna. Vad vi som ska fortsätta jobba enbra bit in på det här århundradet behöver är rejälastrukturförändringar och reformer som kommer attleda till att människor arbetar mer och längre. Mendet enda man pekar på är att vi småbarnsmammorgenom olika förändringar ska ut och arbeta mer. Jagtycker att detta är otroligt passivt. Det inger inte allsnågon tillförsikt till att varaktigt skulle kunnakomma in i en bättre tillväxtbana. Det är något som viskulle behöva och som jag tycker att svenska folketkan vara värt.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tror att vi alla gläds tillsammansmed finansministern åt att det just nu går mycket braför . Självfallet är det så.Problemet är det som tas upp i interpellationerna,nämligen att mer långsiktigaperspektiv visar på en mycket dyster bild. Finansmi-nistern anger den demografiska utvecklingen somorsak till detta. Men så enkelt är det inte. Som tidiga-re har berörts här finns det ett antal strukturella re-former som skulle kunna genomföras och som på ettdramatiskt sätt skulle kunna förändra den bild somtonar fram i Långtidsutredningen.Jag blir ganska orolig när jag läser finansminis-terns svar, fru talman. Han ägnar all sin kraft åt deegna kortsiktiga vallöftena. Bara vi uppnår öppenarbetslöshet så kommer det att bli mycket bättreår 2015, säger han. Och bara vi uppnår arbets-kraftsdeltagande så kommer det att bli myck-et bättre. Finansministern har fortfarande något slagsvalrörelseperspektiv, som jag tror att han måste för-söka bryta sig ur.Åtgärder finns ju faktiskt i svaret. Där föreslåstraditionell arbetsmarknadspolitik och en propositionom skärpta konkurrensförhållanden. Sedan en tidpågår ett arbete i , står det.Detta arbete har ju pågått i evigheter, höll jag på attsäga! Frågan är: När kommer ett resultat som skaparförenklingar för framför allt de mindre och medelsto-ra företagen? Finansministern pekar också på att vissainkomstskattesänkningar ska ske. Det är allt!Man frågar sig: Läser man inte på Finansdeparte-mentet Sverigespecifika förslagtill hur vi ska komma till rätta med landets långsiktigatillväxtproblem? Läser man inte Sverigerap-port, där det har lagts ned manår på att utarbeta kon-kreta och tydliga förslag på vad vi skulle kunna göraför att lyfta den långsiktiga tillväxten? Och läser maninte ? Läser man inte detsom hart när samtliga oberoende fackekonomer före-slår att vi skulle kunna göra på området?Fru talman! Det finns framför allt fyra stora pro-blemområden som vi med gemensamma krafter bordekunna gripa oss an.Det är för det första de höga totala marginalef-fekterna som dels på grund av det höga skattetrycket,framför allt i kombination med avgifter och bidrag,gör att det lönar sig dåligt att arbeta. Detta har ocksåskapat ett osunt bidragsberoende hos alltför storagrupper.För det andra gäller det den dåligt fungerande lö-nebildningen och arbetsmarknaden vad gäller rörlig-het, flexibilitet och effektivitet i de arbetsmarknads-politiska programmen.För det tredje finns det en bristande konkurrens istora delar av ekonomin, bl.a. i den offentliga tjänste-produktionen.För det fjärde, och slutligen, har vi en orimligthög beskattning av lättrörliga skattebaser.Vi Kristdemokrater befinner oss i opposition un-der , och kan inte räkna med attpåverka regeringspolitiken på det här området. Menjag har några konkreta frågor som jag tror att finans-ministern skulle kunna svara på.Kommer det att bli någon fortsättning på de över-gripande skattesamtalen som drog igång med syftet, såvitt jag förstod, att försöka skapaen bättre, ökad konkurrenskraft bl.a. vad gäller delättrörliga skattebaserna? Eller är det bara energi- ochtjänstebeskattning som återstår?Från arbetet med det nya pensionssystemet har viväldigt goda erfarenheter av ett fempartisamarbete.Jag frågar nu för tredje gången i denna kammare: Ärfinansministern beredd att inbjuda till fempartisamtalkring de samlade marginaleffekterna i socialförsäk-ringssystemen?Slutligen undrar jag hur det blir med utgiftstaken.Finansministern svävar nu på målet inte bara vadgäller 2003, när vallöftena ska finansieras, utan ocksåvad gäller 2001 och 2002.Anf. 5 Finansminister ():Fru talman! Det är inte ofta som man får erkän-nanden av politiska motståndare. Därför måste jag beatt få uppmärksamma att säger atthans bedömning är att det finns betydligt bättre till-växtförutsättningar än det fanns när regeringenBildt regerade . Jag noterar ochinstämmer i det påståendet.Själva grunden för den här diskussionen är att jagi olika sammanhang har sagt att den tillväxt som ärbra är en tillväxt som vi har anledning att försö-ka behålla . Därför bör vi ägnatid och energi åt att diskutera vilka förändringar vibör göra för att få till stånd en sådan långsiktig ut-veckling.Jag hörde inte nämna vilka för-slag som han förespråkar. Jag har redovisat de förslagsom regeringen jobbar intensivt med. Det kan ocksågälla som ett svar till . Vi har jobbatmed en mycket kraftig uppbyggnad av högskolan ochhela vårt utbildningsväsende. Det av de borgerligapartierna ibland så föraktade har varitoerhört värdefullt i det här sammanhanget. Det gällerockså satsningen på vuxenutbildningen, arbetsmark-nadsutbildningen osv.Vi jobbar mycket med konkurrensfrågorna, ochinte enbart den offentliga konkurrensen som MatsOdell pratar om. De största konkurrensbristerna finnspå den privata sidan. Det visar prisbild. Denär betydligt högre än i övriga EU, eftersom vi inte haren tillräckligt väl fungerande konkurrens. Det kom-mer också ytterligare förslag på konkurrensområdetfrån regeringen . Och framför allt har vi lagtfast mycket ambitiösa målsättningar om att avarbetskraften ska vara 2004. Det var inteett vallöfte, som sade, att vi redan 1996sade att vi skulle nått ned till en arbetslöshetpå 4 %.Detta är mer ambitiösa målsättningar än vadmånga andra EU-länder har. Vi möter beundran ochuppskattning från andra EU-länder för att vi har varitså ambitiösa på det här området. Jag tycker att detockså borde uppskattas av andra partier i Sverigesriksdag.Det finns inte mycket till förslag till åtgärder i detGunnar säger. Han talar bara om de gamlatraditionella moderata åtgärderna som en gång pröva-des här i kammaren under rege-ringen Bildt. De ledde till ett förfärande resultat. Jagvill låta kammarens ledamöter och andra åhörareslippa att gå igenom den debatten en gång till. Det varett förfärande resultat som vi helst bör glömma så fortsom möjligt. De moderata lösningarna är prövade ochbefunna inte genomförbara med ett anständigt ochrimligt resultat.Till vill jag säga att det faktiskt varregeringen och min företrädare som tog initiativ till medlemskap iEuropeiska unionen. Jag är glad över att vi även i denskattereform som gjordes hade enstort mått av överensstämmelse mellan Socialdemo-kraterna och Folkpartiet.I höstas lade regeringen fram ett förslag och fickstöd av och för en omfat-tande skattereform där vi har sänkt skatten med för vanliga inkomsttagare. Dess-utom har vi sänkt skatterna för företag med mellan 3och för det här året. Vi är bereddaatt gå vidare när det finns förutsättningar för det. Dåär välkommet att ansluta sig till en sådaninsats för vanliga inkomsttagare och för att sänkaföretagens skatter.Allra sist vill jag säga att jag tycker att det är vik-tigt att vi resonerar om det långsiktiga perspektivet.Det är därför som i sin s.k.långtidsutredning har presenterat material för en bradebatt om vad vi ska göra för att också nå en tillväxtde närmaste åren med sikte på år 2010.Anf. 6 ():Fru talman! Där satt den igen! Jag funderade litegrann på hur länge det skulle dröja innan finansmi-nistern började tala om 90-talet och den hemska rege-ringen Bildt. Faktum är att han lyckades plöja in dettvå gånger i sitt anförande. Han började dessutom sittanförande med det. Jag kan härmed lova att jag skaöverräcka en liten ros till finansministern första gång-en han kan ägna sig åt att diskutera framtiden i ställetför att diskutera svensk politik med hjälp av ensprucken backspegel.Jag vill gärna säga att de tillväxtförutsättningarsom fanns skapades . diskuterar vi de tillväxtförutsättningar somska finnas , och de kräver politiskareformer . Vi kan nog hålla på att år debat-tera om det var som värst 1993 eller om det svängde1993, , men det intressanta är vad vigör nu.Jag blir rätt bekymrad över att landets finansmi-nister över huvud taget inte verkar vara medveten omden nya ekonomins krav, kunskapssamhällets kravoch globaliseringens möjligheter. Jag skulle viljaställa några frågor till finansministern inte bekymrad över att vi harskatter som driver ut företag ur ? Är finans-ministern inte bekymrad över att vi har skatter sommissgynnar svenskt ägande av företag i ochgynnar utländskt företagande i ? Är finansmi-nistern inte bekymrad över att vi har så pass högaskatter på kunskap och kompetens att de driver ut del av vår viktiga framtidsforskning? De är t.o.m.så uppenbart höga att regeringen själv funderar på attåtminstone göra undantag för utlänningar. Är finans-ministern inte bekymrad över att vi har så höga skat-ter på investeringar och sparande att vi inte får deninvesteringsledda ekonomiska utveckling som vibehöver?För min del är det rätt uppenbart vilka åtgärdersom behövs för att vi ska kunna göra någonting åtdetta. Jag tror, , att det allra förstakrav som måste ställas på den ekonomiska politikenär att vi inte ska göra om 1980-talets misstag genomatt föra en politik som ökar frånvaro, ökar ledighetgenom lagstiftning och ökar de offentliga utgifterna.Därför tycker jag att det är viktigt att finansmi-nistern gör en markering här i kammaren . Är deter avsikt att gå vidare och diskutera en arbetstidsför-kortning genom lagstiftning tillsammans med Väster-partiet och ? Är det finansministernsavsikt att dessutom genomföra de utgiftslöften somman ska diskutera på den socialdemokratiska parti-kongressen som kommer ? Jag tycker attdet vore bra att få det beskedet inför den fortsattapolitiska debatten.Det andra kravet som måste ställas på den eko-nomiska politiken är att vi får just de utbudsreformersom krävs för att vi ska vända på utflyttningen och setill att tillväxten i blir långvarig och att vi fårned arbetslösheten. Underskatta icke den arbetslöshetvi har i ! Den håller på att skapa klyftormellan stad och landsbygd. Den skapar klyftor i vårtsamhälle och i våra städer. Det är den gamla tidensarbetslöshet, men den nya tidens arbetsmarknad. Detär naivt att tro att man kan åtgärda detta med en poli-tik från 50-, 60- och 70-talen.Därför skulle jag vilja få ett besked från finansmi-nistern, när han nu håller med om vad som sägs i deolika interpellationerna. Vad avser landets finansmi-nister att genomföra? Eller är det så att ni inte kangenomföra något på grund av att ni är beroende avVänsterpartiet och ? I så fall kommer 80-talets misstag att upprepas på nytt.Anf. 7 ():Fru talman! Det är inte bara så att den ekonomisk-politiska debatten skulle tjäna på att man talade omnutid och framtid. Det är också så att historiekunska-perna verkar vara i lite lätt oordning. Poängen medmin uppräkning av strukturreformer i interpellationenär just att det är de viktiga förutsättningarna föratt vi kan få en tillväxt på i en god interna-tionell konjunktur. Och ingen av oss är skyldig tilleller har på något sätt särskilt bidragit till den inter-nationella konjunkturen. Att vi kan växla ut det i såpass höga siffror beror ju enligt sammanvägningar avolika expertbedömningar på sådana strukturreformersom framför allt har initierats under den borgerligaregeringen och som Socialdemokraterna först harvarit väldigt motsträviga till.Jag vet inte om inte hörde talasom att hade en felprogrammeradhjärna när han ville genomföra en skattereform elleratt han var en säkerhetspolitisk risk som ville att viskulle gå med i EU. Detta är några exempel på vadsocialdemokrater har tyckt om de förslagen när de harkommit upp till debatt. Pensionssystem, självständigriksbank och avregleringar på telemarknaden var nijättemotståndare till. bedömer man att det är enviktig faktor bakom att är en av de ledandeIT-nationerna.Det är samma sak med detta med skatterabattera-de hemdatorer. I den proposition som företrädare lämnade står det är detta inte harnågra som helst statsfinansiella effekter eftersom detkommer att bli så liten omfattning. Det var ett förslagsom man bara råkade lägga fram. Det var jättebra,men det låg inte någon aktiv handling bakom.Jag har ställt fyra olika frågor i min interpellation,men jag tycker inte att finns några speciella förslagtill svar på dem.