prot · GN0987 · 2000-03-28 00:00:00 — Då har vi pro-blemet med de två olika lagstiftningskomplexen.Om man väljer att lösa behovet av ökad kapacitetgenom att bygga ut någon annanstans eller bygga enmindre anläggning någon annanstans och behållaverksamheten i i den omfattning man har , behöver man inte ens söka dispens för att ökavolymen omhändertagande i . Då har viproblemet kvar lokalt. Då landar vi åter i det som varutgångspunkten för min frågeställningen.Kommunen kommer att ha samma problem ochvara helt handlingsförlamad. Man kommer att hahänder bakbundna när det gäller åtgärder för att lösamiljöproblemen lokalt i . Detta har manlokalt i kommunen ingen möjlighet att klara. Det kanenbart regeringen och göra.Därför vädjar jag åter till statsrådet att beakta denhär frågan om etableringen i . Man är be-redda att lösa problemen med annan lokalisering iFalköpings kommun om företaget är intresserat avdet, men företaget kan inte ligga kvar på den plats därdet ligger i dag.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på interpellation 1999/2000:290 ombehandling av ekologiskt uppfödda djurAnf. 84 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vad enlantbrukare som har ekologisk djurhållning ska göra idet fall ett djur blir sjukt och vilka åtgärder jag har föravsikt att vidta för att klargöra tillämpningen av för-ordningen (EEG) 2092/91 om ekologisk produktion.Jag har redan besvarat en riksdagsfråga från om djurskyddslagens förhållande tillrådets förordning om ekologisk produktion. Jag kangärna upprepa att djurskyddslagen (1988:534) natur-ligtvis även omfattar ekologiska producenter och attdjurskyddslagens bestämmelser inte står i strid medrådets förordning om ekologisk produktion. Bestäm-melsen i 2 § djurskyddslagen innebär att djur skabehandlas väl och skyddas mot onödigt lidande ochsjukdom. Enligt 9 § djurskyddslagen ska ett sjukteller skadat djur ges nödvändig vård, om intesjukdomen eller skadan är så svår att djuret måsteavlivas . I 11 § samma lag anges att vete-rinär ska anlitas för operativa ingrepp och att det-samma gäller vid annan behandling i syfte att före-bygga, påvisa, lindra eller bota sjukdom eller skadahos ett djur, om behandlingen orsakar lidande sominte är obetydligt.Jag vill poängtera att rådets förordning om ekolo-gisk produktion gäller direkt i medlemsstaterna ochså även i . Enligt förordningen är medlems-staterna skyldiga att upprätta ett godkänt kontrollsys-tem för ekologisk produktion. I har vi valt enmodell med privata kontrollorgan, och är förekologisk produktion. Ansvaret för tillsynen överefterlevnaden av rådets förordning om ekologiskproduktion ligger enligt förordningen (1995:702) omEG:s förordning om ekologiskt framställda produkterpå och Statens livsmedelsverk.Det finns enligt min mening ingen anledning att ändradet fungerande kontrollsystemet för ekologisk pro-duktion på grund av att förordningen om ekologiskproduktion har utökats till att även omfatta regler förekologisk animalieproduktion.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret.Det stämmer som jordbruksministern säger i sitt svaratt jag redan har ställt denna fråga tidigare. Anled-ningen till att jag nu tar upp frågan igen i form av eninterpellation är att jag inte anser mig ha fått svar påden fråga som jag ställde första gången.Tyvärr måste jag konstatera att ministern här i sittsvar anför att djurskyddslagen inte står i strid medrådets förordning om ekologisk produktion, men detär precis det den gör. Denna åsikt delar jag också medmånga veterinärer. Jag har uppfattat att har samma syn på saken.I förordningen står det att djur i ekologisk pro-duktion i första hand ska behandlas med homeopatis-ka medel eller örtmedicin och i andra hand med s.k.skolmediciner. Eftersom det i är förbjudet förveterinärer att behandla med homeopatiska medel,eftersom det inte finns någon vetenskapligt bevisadeffekt av dessa, innebär detta att veterinär kan blitillkallad först när det visat sig att den alternativabehandlingen misslyckats, och då kan det ju vara försent. Det finns redan exempel på djur som har avliditpå grund av misslyckade behandlingar med homeo-patiska medel.I för ekologisk djurhållning och iKravs regler för djurhållning står det att de medelsom får användas för behandling ska vara verksam-ma. Detta måste i praktiken innebära att behandlingmed homeopatiska medel inte är möjlig enligt dessaregler till dess vetenskapliga bevis om deras effektföreligger.Därmed står den nya förordningen i strid medEU:s krav och Kravs regler, och enligt mitt förme-nande även med svensk djurskyddslag.Fru talman! Därmed kvarstår frågan. Vad rekom-menderar nu ministern de bönder med djur i ekolo-gisk uppfödning som , när lagenträder i kraft, står med ett sjukt djur att göra? Ska deenligt svensk djurskyddslag tillkalla veterinär, ochdärmed underlåta att följa den nya lagen? Eller ska deenligt den nya lagen först låta behandla djuret medalternativ behandling, och därmed riskera att brytamot svensk djurskyddslagstiftning och även riskeraatt bli anmälda för djurplågeri?Anf. 86 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig då försöka svara lite tydligareän i det skriftliga svaret. Det är klart att man kan anseatt det är en tolkningsfråga när man, om man harekologisk animalieproduktion och ett djur blir sjukt,står inför att välja ett homeopatiskt preparat ellerkonventionell s.k. skolmedicin. Enligt min meningfinns det inget krav enligt förordningen på att manförst ska försöka med homeopatisk medicin innanman använder vanlig skolmedicin.Enligt förordningen ska t.ex. homeopatiska prepa-rat användas hellre än skolmedicin men under förut-sättning att dessa har en effektiv terapeutisk verkan.Det handlar med andra ord om en bedömning innanman väljer behandlingsmetod. Det är ju en bedöm-ning som måste göras i det läget. Det är här som valetkommer in, och det finns ett reellt val.Det här är också ett problem i konventionell pro-duktion. Därför har jag tillsatt en särskild utredaresom har till uppgift att försöka att allsidigt belysaalternativmedicinska behandlingsformer för djur ochföreslå åtgärder för att säkerställa att djur inte utsättsför onödigt lidande.Anf. 87 ():Fru talman! Ministern säger att det är en tolk-ningsfråga. Så kanske man kan bedöma det. Enligtmitt sätt att se det blir det lite av ett moment 22. Menjag tolkar det ändå som att ministern menar att svenskdjurskyddslag står över denna nya lag men att mannaturligtvis kan välja det andra.Som jag ser det kan det finnas en risk med att dethär valet faktiskt finns. Man kan ju inte överlåta åtdjurägaren eller någon annan utan nödvändig kom-petens att avgöra det här eller t.o.m. ställa diagnosen.Det är ju veterinären som har den dokumenteradekompetensen att göra detta.Sedan vill jag bara påpeka en sak när det gällerhomeopati. Homeopatiska medel klassas inte somläkemedel. De klassas som homeopatika. Det är inteheller tillåtet att ange ett visst medicinskt använd-ningsområde för de här medlen. Om bönder självaväljer att behandla sina djur med homeopatiska medelkan det vara väldigt svårt för dem att veta vad de skavälja eftersom man inte får ange vad de ska varaverksamma mot. Noterbart är också att homeopatiskamedel avsedda för livsmedelsproducerande djur intekan registreras enligt regler.Jag hoppas att vi därmed har klargjort för de bön-der och de veterinärer som gärna vill ha svar på denhär frågan att det är svensk djurskyddslagstiftningsom står över den nya lagen och att de därmed ocksåkan tillkalla veterinär först.Anf. 88 Jordbruksminister ():Fru talman! Man ska nog vara försiktig med attuttrycka det som att den ena lagen står över den and-ra. Svensk djurskyddslag står inte över i det här fallet.Men den strider alltså inte mot EG:s lag.Det är två val som ska göras. När ett djur blirsjukt ska bonden först avgöra om djuret är så sjukt atten veterinär måste tillkallas. Det valet gör bonden.Om han eller hon bedömer att djuret är så sjukt måste tillkalla en veterinär gör veterinären nästaval, nämligen vilken behandlingsmetod som ska an-vändas. Jag menar att veterinären har detta val så somförordningen är utformad. Man behöver alltså intebörja med homeopatisk medicin. Det finns ett val.Man kan börja med skolmedicin. Det är en bedöm-ning som veterinären gör, eftersom det står skrivet ska använda homeopatiska preparat hellre änskolmedicin men under förutsättning att dessa har eneffektiv terapeutisk verkan. Däri ligger bedömningen.Med detta hoppas jag att den oklarhet som tycksha funnits är utklarad.Anf. 89 ():Fru talman! Det blev något klarare, men jag hållerfaktiskt inte med ministern om att det inte strider motEG:s lag. Jag ser fortfarande att det finns ett litetmoment 22.Ministern säger att dessa preparat ska ha en ef-fektiv verkan, men det finns inga bevis. Det finnsingen forskning som visar att homeopatiska medel ärverksamma. Det är problemet i det hela. Man kanalltså inte behandla ett djur utan att riskera att brytamot svensk djurskyddslagstiftning. Det finns en an-nan sak som vi inte har tagit upp här över huvudtaget, och det är att det också finns smittskyddsmäs-siga risker som man inte kan bortse från om manbehandlar ett djur felaktigt utan att tillkalla veterinär.Men jag väljer ändå att tolka ministerns svar somatt rekommendationen är att man ska tillkalla veteri-när först.Anf. 90 Jordbruksminister ():Fru talman! De lärde strider om huruvida det finnsen effektiv verkan av homoepatiska preparat. Upp-fattningen är olika i . Den är också olika inomEU.Men om veterinären på gården, i det här fallet, an-ser att det homeopatiska preparatet inte har någonverkan kan han välja det andra. Det är ju rätt enkelt.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:295 omSvensk Fisks framtidAnf. 91 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att på skakunna fortsätta sin lyckosamma verksamhet enligt deriktlinjer som i enlighet med direktiven harangett för verksamheten.Svensk Fisk har sedan verksamheten startade le-gat som en fristående organisation under Fiskeriver-ket. Vanligtvis brukar emellertid näringen, och intestatliga myndigheter, svara för konsumentfrämjandeverksamhet. meddelade därför en enig fiske-rinäring att den ville överta . I reglerings-brevet för angav regeringen som mål förSvensk Fisk att verksamheten ska bedri-vas i en fristående organisation och att det ankom pånäringen att bilda en sådan organisation.Näringen lyckades emellertid inte bilda en organi-sation som kunde ta över under år 1999.I regleringsbrevet för föreskrevs därför attFiskeriverket ska avveckla verksamheten senast den1 om förutsättningar för ett övertagande,som möjliggör att verksamheten kanbedrivas på lång sikt, inte föreligger senast den1 mars 2000.Förnyade överläggningar mellan fiskerinäringensparter har därefter pågått i flera omgångar. konstaterade med ettbeklagande att tillräckliga förutsättningar saknas föratt bilda en organisation som långsiktigt kan fortsättaatt bedriva verksamheten. Näringens parter deladeFiskeriverkets bedömning.Det har visat sig att näringen efter detta haråterupptagit sin diskussion om att överta verksamhe-ten . Företrädare för och , somäven representerar , harinformerat mina medarbetare om att näringen nu äröverens om att bilda en organisation.Näringen ska redovisa sitt förslagskriftligen för regeringen. Härefter får regeringen taställning till förslaget.Jag kan inte säga mer än att jag delarInga Berggrens förhoppning om att målet om en ge-mensam fristående organisation som övertar SvenskFisks verksamhet snart kan uppnås.Anf. 92 INGA ():Fru talman! Tack för svaret på min fråga. Av sva-ret framgår att det är ministerns förhoppning att nä-ringen ska bilda en fristående organisation.Syftet med min interpellation var att uttrycka en öns-kan om att i något slags branschorgani-sation skulle fortsätta att driva en lyckosam verksam-het liknande den som har bedrivits och attdepartementet skulle påverka parterna därtill. Dettaskulle naturligtvis vara till nytta för konsumenter avskilda slag. Det verkar nu som om denna min frågafått parterna att agera. Det tycker jag är bra.Jag anser att de konsumentfrämjande åtgärdernaär angelägna att ha som en utgångspunkt då bran-schen tar över och ska utveckla den här verksamhe-ten, dvs. att branschen beaktar de konsumentfrämjan-de delarna av verksamheten. Jag vill gärna understry-ka att jag tycker att det här är rätt väg att gå. Detligger också i linje med de ursprungliga direktiven,som jag också förutsätter att regeringen följer upp.Svensk Fisks verksamhet har tillmycket stor del bedrivits i form av informationskam-panjer. Utvärderingen av de genomförda kampanjernamot olika målgrupper som barnfamiljer, butiks- ochskolmåltidspersonal har visat mycket goda resultat.Siffror visar en uppgång i efterfrågan på fisk, fisk-produkter och skaldjur på upp mot 20 %.Många har på olika sätt också frågat efter att läramer om fisk och att färsk fisk, skaldjur och fiskpro-dukter av allehanda slag ska göras mycket mer till-gängliga än de är . Många vill också ha tips påhur man handlar och tillagar fisk. Man är intresseradav att äta mer fisk.Inom andra områden finns konsumentupp-lysnings- och informationsverksamhet. Som exempelkan jag nämna Svensk Köttinformation, Frukt ochGrönt Främjandet och Svensk Fågel. Respektivebransch driver och stöder på lite olika sätt sådanverksamhet för att främja konsumtionen av bra livs-medel.Min förhoppning är stor att näringen, som sägersig vara överens, nu också i praktiken startar en verk-samhet som syftar till att sprida budskapet att fisk ärett modernt, gott, prisvärt och nyttigt livsmedel. Jaganser att det är angeläget att också informera om attvi av hälsoskäl generellt sett bör äta mer fisk och attden här informationsverksamheten bör bedrivas lång-siktigt.Jag utgår från, efter att ha läst svaret från jord-bruksministern, att hon håller med om detta ochhandlar därefter, så att de återstående medlen, ca 15miljoner kronor tror jag att det rör sig om, användsjust för konsumentfrämjande åtgärder, så som det varavsett från början.Anf. 93 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har inte alls någon avvikandeuppfattning gentemot . Det hon sägerpassar också mycket bra tillsammans med den omfo-kusering av jordbrukspolitiken som jag försöker be-driva nu när de stora besluten är fattade i EU omjordbrukets framtid de kommande sex åren. Jag för-söker att i lite mer fokusera just på måltidenoch det vi stoppar i oss. Den delen av matkedjantycker jag är oerhört viktig, inte minst med tanke påbarn och ungdomar. Där spelar fisk en mycket viktigroll.Också i ett globalt perspektiv borde fisken ha storbetydelse, eftersom vi sannolikt på lite längre siktmåste lägga om vår produktion av de traditionellalivsmedlen. Då är fisk någonting som vi har i havenoch som vi förmodligen, utan att för den skull utrotavår fisk, kan öka vår konsumtion av.Jag tycker att också har gjortbra ifrån sig i de här kampanjerna. Jag är mycket gladöver att de lett till ett positivt resultat. Men, precissom säger, ska sådana här saker bedri-vas av näringen själv. Det regeringen har gjort är attvi har givit generaldirektör ett med-lingsuppdrag. Han har helt enkelt försökt att få ihopde olika parterna för att vi ska nå dit vi sade, nämli-gen att detta ska tas över av branschorganisationernasjälva. Det ankommer inte på statliga myndigheter attbedriva sådan här verksamhet.Jag ser väldigt optimistiskt på detta. Det är intebara vad jag hoppas, utan jag är övertygad om att dekommer att klara detta. Då har vi båda fått som viville.Anf. 94 INGA ():Fru talman! Jag hoppas och önskar att det skaordna sig till slut för den verksamhet som har bedri-vits och som jag har följt . Jagtyckte att det var angeläget att föra upp den här fråganpå bord för att visa på en bra verksamhetsom en bransch sedan kan ta över och bedriva själv.Eftersom det nu handlar om pengar som finnskvar sedan en prisregleringskassa tycker jag att det ärviktigt att poängtera att de används till just konsu-mentfrämjande åtgärder.När det gäller att föra ut budskapet om fisk somett nyttigt och modernt livsmedel kan jag tala väldigtgärna och mycket . Dessutom kanske jag kansteka en och annan rödspätta i stekpannan och bjudajordbruksministern på vid tillfälle.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:304 omSveriges bönderAnf. 95 Jordbruksminister ():Fru talman! har ställt tre frågortill mig om följande saker:1 om jag avser att verka för att lansera svensktjordbruk när tar över ordförandeskapet iEU ,2 om jag avser att ta kontakt med kommissionenoch andra medlemsländer för att diskutera densituation som beskriver i in-terpellationen och vilka möjligheter det finnsför att förbättra utgångsläget för jord-bruk samt3 vilka åtgärder jag är beredd att vidta för attförbättra situationen för bönder.Först och främst vill jag påpeka att den statistiksom hänvisar till bygger på statistikfrån enskilda medlemsländer som inte är direkt jäm-förbar länderna emellan. har övergett denberäkningsmetod som ligger till grund för den statis-tik som de publicerat.Inom kort kommer att publicera ny sta-tistik. och kommer att utifrån denna nya statistikjämföra den svenska jordbrukssektorns kostnader,intäkter och nettoöverskott med situationen i andramedlemsländer. Jag är säker på att denna jämförelsekommer att ge ett bättre underlag för en fortsatt ana-lys.Att lansera svenskt lantbruk är inte bara en frågaom svensk primärproduktion, utan om hela densvenska livsmedelskedjan. I finns en bredsamsyn när det gäller livsmedelsproduktionen och attdet är viktigt med en helhetssyn på livsmedelskedjan.Det innebär ett tydligt samband mellan det sätt påvilket livsmedelsproduktionen bedrivs och kvalitetenpå de livsmedel som blir resultatet.Under ordförandeskap i EU avser rege-ringen att verka för att förankra denna vår syn ytterli-gare hos övriga medlemsländer. Ett exempel är ge-nom en särskild konferens, Food 2001 - safe,sustainable, ethical, om helhetssynen på livsmedels-kedjan.Situationen för både svenskt jordbruk och euro-peiskt jordbruk diskuterar vi fortlöpande med bådekommissionen och andra medlemsländer. Precis somEskil påpekar har vi en mycket miljövän-lig och ren livsmedelsproduktion och vi producerarlivsmedel av en hög kvalitet. De konkurrensfördelarsom detta innebär bör även internationellt övervägade eventuella merkostnader som vissa strängare reglermedför. Det gäller att ta vara på den möjligheten.Anf. 96 ():Fru talman! Tack för svaret på min interpellation.Jag tycker att det finns många tecken som tyder påatt jordbruket i tappar i förhållande till andraländer inom EU. Med tanke på att jordbrukets förmå-ga att hävda sig blir än mer viktig när EU utvidgasmot central- och östeuropeiska länder och vi kanskefår ett nytt som innebär sänkta skyddsni-våer tycker jag att utvecklingen är oroande. Däravmina tre frågor i den ställda interpellationen.Beträffande frågan om ordförandeskapet och ord-förandeskapsåret tycker jag inte att det är mycket meratt säga än att även jag ser vikten av att vi visar uppen enad front från svensk sida när det gäller livsme-delskedjan. Men, det blir dock något svårt att visaupp den svenska modellen för livsmedelsproduktionsom en förebild om vi tappar produktionsvolym innanoch under ordförandeskapsåret. Allt tyder på att så ärfallet. Det vore inte bra för Sverigebilden om vi fårdet förhållandet bekräftat. Vi ser nu att produktionenminskar vad beträffar nöt- och griskött.Vi kan bli överens i denna debatt att de svenskalivsmedlen är på väg att trängas ut från butikshyllornaav livsmedel från andra EU-länder. Det beror främstpå regeringens agerande, eller möjligen brist på age-rande. Trots att jordbruksministern och regeringen iövrigt har full vetskap om det pressade läget för Sve-riges bönder, tycker jag att man gör lite för att för-bättra läget. Regeringens agerande är inte bara ettproblem för konsumenter, utan det hotarockså det öppna landskapet - jag hade förmånen attdebattera frågan med miljöminister ieftermiddags - likväl som några hundratusen jobb isvensk livsmedelsindustri.Statistiken som ligger till grund för min interpel-lation måste vara en väckarklocka för regeringen. Detär möjligt att det finns en del felaktigheter i det mate-rial som är presenterat. Det finns andra undersök-ningar som tyder på att den statistik som jag refererartill äger sitt berättigande och är till en viss del riktig,bl.a. Jag har fått i uppdragatt analysera inte bara årets siffror utan även tidigareårs siffror redovisade i en rapport som heter Hur gårdet för svenskt jordbruk - en jämförelse med någrakonkurrentländer. Jag behöver inte referera vad somstår i rapporten, men i ett antal punkter visar man attutvecklingen för det svenska jordbruket är sämre änvad det är i många av våra andra medlemsländerinom unionen.Därmed tycker jag inte att jordbruksministern harsvarat på min fråga nr 3: Vilka åtgärder är jord-bruksministern beredd att vidta för att förbättra situa-tionen för bönder?Anf. 97 Jordbruksminister ():Fru talman! Får jag först komplettera lite om ord-förandeskapet. Det är inte bara en sådan konferens vikommer att hålla. Det kommer att vila ett särskiltansvar på mig under det halvåret att vi också vid detillfällen det ska ätas - middagar, luncher och fru-kostar - att vi då visar upp det svenska, regionala,landskapsrätter osv. för att på det viset visa den breddsom finns i på vår fina produktion och vårgoda mat.Vi kommer också att göra särskilda insatser förjournalisterna. Sedan planerar vi en landsbygdskonfe-rens, där vi ska ta upp det som alla ministrar i allaEU-länder oroar sig för, nämligen att lönsamhetensjunker och att de små gårdarna slås ut. Då måsteman hitta fler ben att stå på. Det är ett ständigt åter-kommande tema när vi träffas i jordbruksministerrå-det. Hur ska vi se till att de bönder som inte kan levapå sina små gårdar får fler ben att stå på så att de kanbo kvar? Därmed kan vi hålla landskapet öppet, halevande djur och helt enkelt ha folk på landet. Viägnar rätt mycket tid åt det, och vi kommer att försö-ka genomföra en konferens på det temat. Det är enangelägenhet för oss alla.Det är möjligtvis en liten nedgång av nötproduk-tionen, men den är inte dramatisk. Däremot gäller detgris. Det är något som vi inte är ensamma om. Dethar att göra med den överkapacitet som byggdes uppunder den tid det var svinpest i vissa EU-länder. Närde länderna kunde börja producera igen blev det enöverkapacitet. Grisproduktionen är inte reglerad, utanden är föremål för marknaden. Där har länderna enför stor kostym. Det håller vi på att åtgärda på olikasätt.Eskil säger att svensk produktionträngs ut av annan produktion. Ja, det är klart. Mendet ligger i själva kärnan för den inre marknaden attockså mat ska kunna komma in och åka ut ur Sverige.Nog kommer den in, och vi försöker också att expor-tera den. Men tyvärr kan vi säga att andra ländersbönder och organisationer är duktigare på att exporte-ra till oss än vi själva är att exportera ut. Där hjälpsregeringen, LRF och industrin åt för att se vad vi kangöra för att lansera svensk mat utomlands.Det finns felaktigheter i redovisning.Det handlar t.ex. om stora variationer i arbetstid. Dethandlar om räntekostnader som har överskattats förSverige. Det handlar om att vi har en hög andel ar-renderad areal. Det handlar om avskrivningskostna-derna för den enskilde bonden. har Jordbruksver-ket och fått ett upp-drag att försöka att se genom detta. Det är orimligt atthävda, som statistiken visar, att vi skulle ligga nästsämst i EU och att bara skulle vara sämre.Jag vill inte tala illa om något land - det skullemig vara fjärran att göra det - men vi som resermycket kan ändå med ögonen se hur det ser ut i endel länder och jämföra med . Då kan man medhjälp av okulärbesiktning konstatera att det måstevara något fel på statistiken.Anf. 98 ():Fru talman! Det är bra om jordbruksministern ochandra framhåller - svensk landsbygd, svensktjordbruk, svensk turistnäring osv. - och allt som göratt vi kan fortsätta att utveckla de svagt utveckladedelarna av . Däri är jordbruket och vad därtillhör en viktig del.