prot · GN09111 · 2000-05-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:111Onsdagen den 17 majKl. 9.00 - 11.4617.00 - 17.22Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 11 maj.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:116 till trafikutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU19Justitieutskottets betänkanden /2000:JuU17,JuU19 och JuU204 § Börsintroduktion av betänkande 1999/2000:NU18Börsintroduktion av (prop. 1999/2000:84).Anf. 1 PER ():Fru talman! betänkande nr 18innehåller ett förslag om börsintroduktion av och en fullmakt för regeringen att sälja avbolagets aktier. Jag är beredd att säga att vi äntligen -- verkar komma fram till ett sådant beslut idenna kammare, efter sju sorger och åtta bedrövelser.Vi har kämpat med frågan , medmånga besvikelser och många besvikna anställdaunder . Beroende på dröjsmålet har ocksåmycket stora värden gått förlorade under resans gång.Jag är trots allt glad över att vi äntligen fåren börsintroduktion av . Jag är glad därför att detär bra för bolaget, för dess anställda och för Sverigeatt vi får en än starkare utveckling än den som harvarit och möjligheter för ett av viktigasteoch teknikintensivaste företag att bli ett ännu störrelokomotiv för den svenska ekonomiska utvecklingen,inte minst inom det centrala IT- och teleområdet, därvi har kommit upp på en världsledande nivå.Telias historia är lång, och jag ska inte rekapitule-ra den särskilt långt tillbaka. Vi ska ändå komma ihågatt det var under den borgerliga regeringen som detgamla , under Kommunikationsdeparte-mentet lett av , bolagiserades till ABoch därmed en börsintroduktion började möjliggöras.Det kom också att genomföras en teleavreglering iSverige som var unik och som väldigt mycket låg iframkant. Den har blivit en av de kanske främsta ochviktigaste åtgärderna för att ska bli världsle-dande inom mobil telefoni och inom den informa-tionsteknologi som är förknippad med den.När avreglerade ville nästan alla de tele-bolag som fanns i världen och som såg teleavregle-ringar framför sig vara närvarande i medmycket kompetent personal. blev någontingav televärldens , och de främsta aktörernadrogs till landet. Därmed skapades i sin tur en unikmiljö. Genom medverkan av några av världensfrämsta telebolag av typen och teleoperatörer som , Sonera i ochäven ett antal nya mobilteleoperatörer med mycketstor innovationskraft och uppfinningsrikedom skapa-des det som någon kom att kalla Valley.Vi har i blivit världsledande på täthet närdet gäller persondatorer, mobiltelefoner och Interne-tanvändning. Det ställer krav på ett speciellt person-klimat, som gör att de attraktivaste och mest kompe-tenta kan komma till och verka här och på ettföretagsklimat som är effektivt när det gäller att dranytta av möjligheterna. Det krävs också att vi ävenframgent står starka på forskningssidan.Det handlar om rörlighet inom arbetskraften föratt erfarenheter från olika bolag och institutioner skakunna tillvaratas. Det handlar om rörlighet hos kapi-tal, så att det kan omsättas från gamla till nya verk-samheter för att maximera utvecklingen och välfärds-ökningen och ta till vara unika fördelar. Dethandlar om rörlighet när det gäller forskningsresulta-ten, så att dessa kan komma ut och kommersialiseras iarbetstillfällen och i teknisk och kunskapsmässigutveckling.Det som jag är besviken över är att man i dennaproposition och i detta betänkande inte tar steget fulltut utan gör något av en halvmesyr. Vi ska senareunder våren behandla en proposition om informa-tionsteknologins utveckling och brister i det svenskaomvärldsklimatet som motverkar fulla möjligheter förSverige att utveckla bolag av Telia.Det är också en halvmesyr att vi inte här i kamma-ren kan ta ett definitivt beslut om att tiden medTelia som ett politiserat bolag i större eller mindreutsträckning ska ta slut, så att man kan garantera attTelia nu blir ett strikt kommersiellt bolag. Detta för-utsätter att den politiska kontrollen nu skulle släppasoch att det statliga majoritetsägandet skulle övergesinom en överskådlig framtid.Vi ska komma ihåg att denna börsintroduktion hardebatterats hårt i denna kammare. Statsråd efter stats-råd och majoritet efter majoritet har motsatt sig bör-sintroduktionen. Det var först efter det misslyckadeoch närmast katastrofala fusionsförsöket mellan Teliaoch som man äntligen kom fram till slutsat-sen att det inte gick att behålla i statlig regi.Trovärdigheten var så gravt urholkad både inom Teliasom bolag och från omvärlden att , somskulle ha haft ett statligt majoritetsägande , tvåregeringar med vetorätt och en närmast kvoteradstyrelse med länderrepresentanter, var en katastrofallösning. Regeringen beslutade sig äntligen - efterbetydande påtryckningar från riksdag - föratt lägga fram en proposition som möjliggör en bör-sintroduktion av Telia.Börsintroduktionen av kommer sent. Jagnämnde i inledningen att vi har förlorat mycket tid.Vi hade en unik möjlighet som ett av de första län-derna i världen med en starkt avreglerad marknad attfå att bli ännu offensivare i vår omvärld genomatt agera som ett strikt kommersiellt företag redan imitten . Därmed skulle ha kunnatutnyttja sina unika förutsättningar som en skickligoperatör för att kunna expandera än mer, för fleraarbetstillfällen och en bättre värdeutveckling.Jag är väl medveten om den frånvarande närings-ministerns ständiga understrykande av att värdet påTelia har stigit . Kanske hardet fördubblats eller ökat till mer än det dubbla. Menproblemet för näringsministern och majoriteten är juatt värdet på bolag som har gått till börsen, som detfinska och det danska , har två-,tre-, fyra- eller femdubblats under motsvarande tid.Bara en mindre post för svenska staten hade förmod-ligen varit mer värd än bolaget i dess helhet , omdet hade kunnat följa det finska och det danska tele-verkets utveckling. Dessutom hade vi under tidenkunnat berika svenska folket, skapa fler arbetstillfäl-len, göra till en än starkare internationell aktöroch därmed ytterligare stärka vår konkurrenskraft pådetta område.Den borgerliga oppositionen i näringsutskottet hargjort allt som står i dess makt för att forcera framdetta ärende, trots senfärdighet från regeringen. Vihar varit beredda och är beredda att godta förslagetom att ge fullmakt för försäljning av av Teliasaktier, även om vi har ett tilläggsyrkande att stateninom en överskådlig framtid bör släppa majoritetenoch sedan stegvis släppa ägandet i dess helhet.Det gör vi utifrån utgångspunkten att det är bästför och dess anställda men även för skattebeta-larna. Erfarenheten från Telia-Telenor-affären ochutvecklingen i klargör att ingen mer politiskstyrning och inblandning ska ske i . Därmed fårman större möjligheter att få bättre betalt för skatte-betalarnas aktier i bolaget och därmed även bättreutveckling i bolaget.Vi kritiserar även i vår reservation regeringen föratt den inte fullföljt och klargjort en del av konkur-rensreglerna på den svenska telemarknaden. Detgäller konkurrens om de sista s.k. accessnäten framtill telefonjacken hos konsumenterna. Men det gälleräven möjligheterna till att sänka etableringströsklarnaför etablerande av nya tänkbara konkurrenter på te-lemarknaden.Att klargöra detta och att vara tidig med lagstift-ning gör att man ökar trovärdigheten på en starktkonkurrensutsatt marknad. Därmed har investerarnastörre säkerhet i vad de köper, därmed får man ocksåstörre möjlighet att få ett bättre pris och därmed bättreutveckling.Vi moderater har även ett särskilt yttrande där vikan tänka oss att ge en särskild rabatt till småspararnaför att köpa aktier i . Vi gör det med erfarenheterfrån de tidigare folkaktierna. Detta har radikalt ökatantalet köpare av aktier, och därmed har rabattenblivit gratis för skattebetalarna.Spridningen av aktier har blivit stor. Den har förfolkaktierna blivit en av de största i . Samti-digt har det skapat en stor bredd på marknaden. Dethar varit en tillgång för företagen och gett möjligheteratt få riskkapital för fortsatt expansion på några av deområden där står starkast.Fru talman! För tids vinnande nöjer vi moderateross med att yrka bifall till reservation nr 1, som viockså kommer att begära rösträkning på. Vi stårsjälvfallet fast vid övriga reservationer som vi harundertecknat respektive det särskilda yttrandet.Anf. 2 ():Fru talman! Den debatt som vi för handlarom ett av större och viktiga företag. Det hartyvärr kommit att bli en bricka i ett politiskt spel. Dethar varit olyckligt för företaget, dess anställda ochnaturligtvis för landet som helhet.Regeringens och näringsutskottets förslag är ilånga stycken utmärkta och i linje med vad vi krist-demokrater länge har förordat. Men vägen fram tilldagens position har varit lång och slingrig, och iblandhar regeringens väg råkat in i en återvändsgränd.År 1998 stod socialdemokraterna här i kammarenoch talade för att staten skulle vara ensamägare tillTelia. Varje annan tanke var fel. , ,sade socialdemokraterna att det skulle bli en fusionmed och statligt majoritetsägande i 16 år.Allt annat var fel.Nu säger socialdemokraterna och stödpartiernaVänsterpartiet och att högst avaktierna ska säljas ut. Majoriteten av ägandet skabehållas. Vad blir beskedet från socialdemokraternanästa år?Historien visar att socialdemokraterna när detgäller statligt ägande saknar strategi och ideologi. Dehar en villrådighet som är påfallande. Det inger inteförtroende för den som står för skötseln av de statligaföretagen.Jag vill i korthet påminna om hur regeringen tidi-gare försökt att åstadkomma en fusion med det norskaockså statliga . På det sättet ville man försökagå runt de ideologiska låsningar som finns inom par-tiet. Då kunde man tillåta att en viss ägarspridningskedde. fattade då ett beslut som innehöllden bisarra delen som handlade om att staten åtmins-tone under de kommande - inte 15 och inte 17 - 16åren skulle behålla majoriteten av aktierna.Den då föreslagna affären var kanske den bästasom gick att genomföra med de ideologiska restrik-tioner som den socialdemokratiska regeringen be-gränsades av. Men affären gick i stöpet, och regering-en samlade sig på nytt. Den här gången handlar detom delprivatisering av Telia.Nu tillstår också utskottsmajoriteten för förstagången att har en nackdel gentemot konkurren-terna eftersom det inte har tillgång till kapitalmarkna-den. Det är nödvändigt för att skaffa expansionskapi-tal och för att kunna samarbeta internationellt påviktiga områden. har de synpunkterna frånvår sida varit felaktiga, ogrundade och inte värda attbeakta. säger man i klartext det som vi länge harsagt. Därmed kan man komma en bit ytterligare förföretagets bästa.Vi kristdemokrater har förordat ensuccessiv försäljning av aktierna i . Skälen fördet har naturligtvis varit att ska få samma möj-lighet som andra företag att skaffa sig nytt kapital förinvesteringar och expansion genom emissioner. Detär också vad ledningen för företaget och fackföre-ningarna på företaget har efterfrågat. Vi tror att det ärlångsiktigt angeläget för att värna företaget och dessanställda.I tidigare debatter om har socialdemokratis-ka företrädare med emfas hävdat att företag ska ägasav staten och enbart av staten. Socialdemokraternaförefaller ha en förkärlek för att backa in i framtidenoch gör det tyvärr också på detta område.Vi har förstås frågat oss varför. Vilka goda skälfinns det för att staten skulle äga ? Finns detnågra goda argument? har vi fått höra att detinte har funnits några skäl för att hämta kapitalpå marknaden. Det har man kunnat lösa på annat sätt.Vi har sagt att vi inte tror att det är möjligt attstaten över sin budget skulle förse företaget för att det skulle kunna ex-pandera, genomföra fusioner eller annat. Men det harman tidigare inte tagit notis om. är det lite annatljud i skällan på det här området.Vi har också tyckt att företaget behöver drivas uti-från strikt affärsmässiga förhållanden och kunna sökasig sina egna partner utan en inblandning från poli-tiskt håll. Det är det bästa för företaget. Vidare kom-mer företaget vid en försäljning att kunna ge statenpengar som kan användas för att amortera statsskul-den och för andra angelägna investeringar.Fru talman! Av propositionen framgår det att re-geringen i ett första steg vill minska statens ägandetill och att regeringen avser att återkomma tillriksdagen om en ytterligare minskning skulle bliaktuell. För min egen del är jag helt övertygad om attvi som delägare i AB som skattebetalare fårut mindre för statens aktier än om regeringen i propo-sitionen och utskottsmajoriteten hade avgett en av-siktsförklaring om att staten successivt ska minskasitt ägande med sikte på en fullständig privatisering.Propositionens förslag om en försäljning avmaximalt kommer att göra att aktierna säljs tillett väsentligt lägre pris än om regeringen hade vågatta steget och deklarerat att man har för avsikt att heltgå ur företaget så snart marknaden medger det till ettför skattebetalarna bra pris.Regeringen har varit ganska otydlig på den härpunkten. På det sättet har man hamnat i värsta möjli-ga position. När propositionen offentliggjordes sadeden tyvärr frånvarande näringsministern, enligtnyhetsbyrån , om det statliga ägandet: Det äringen ambition och kanske t.o.m. olämpligt att statenska vara majoritetsägare.TT skrev, jag tror det var , om statensägande, som det formulerades i propositionen: Mendet är enligt ingen markering att staten börbehålla majoriteten i företaget. Själv anser han attstaten inte ska vara majoritetsägare i bolaget.Göran , statsministern, sade tidigare: Sta-ten ska inte ha majoritetsägande i om bolagetbörsintroduceras. Om vi går till börsen ser jag ingensom helst vits med att staten ska ha ett majoritetsä-gande.Av betänkandet kan man inte utläsa några godaskäl till att staten ska behålla majoriteten av ägandet.Det anförs inga goda skäl för detta. Är det så att mankommer att få ett lägre pris för aktierna än annars omman behåller majoriteten? Får vi som skattebetalaremer pengar om man deklarerar att staten kommer attlämna majoritetsägandet och gå ur helt ochhållet?Socialdemokratiska representanter kommer kan-ske att deklarera att det är Vänsterpartietsom har fått igenom det här i förhandlingar med rege-ringen. Det förefaller ju ganska tydligt, av näringsmi-nisterns och t.o.m. statsministerns uttalanden att dö-ma, att det inte finns någon anledning att ha ett stat-ligt majoritetsägande.Varför har då socialdemokraterna intagit den po-sitionen? Är det bäst för skattebetalarna? Är detbäst för företaget? Är det bäst för företagetsanställda? Jag hoppas att denna debatt ska kunnage besked på den punkten.Till sist, fru talman, är jag glad över att regeringenoch majoriteten har gått oss kristdemokrater till mötesnär det gäller våra krav på att aktierna ska säljas itillräckligt små poster för att ska kunna bli enverklig folkaktie. Jag tror att det finns ett mycket stortvärde i att många människor i ett land är aktieägare.Telia är en utmärkt aktie för spridning till många, ochjag är glad över att man har kommit ned till så småposter som man förefaller göra.Från kristdemokratiskt håll anser vi att det intefinns någon anledning att ge några särskilda rabatter.Detta har alla förutsättningar att bli en god affär förskattebetalarna, för aktieägarna och naturligtvis förföretaget och dess anställda.Anf. 3 ():Fru talman! Som idrottsintres-serad skulle jag vilja likna det här ärendet vid en långfemsetsmatch i tennis. Det började som en dubbel-match där parterna blev osams. Vår spelare kritisera-des bl.a. för fotfel under matchen. Det blev ett väldigtlångt uppehåll utan att någon näringstillförsel skedde.Inte heller några nya spelare eller ledare kom till. Ettomspel ska ske. Matchen ska spelas som singelmatch,och ledningen ska inte utövas av coachen för lagetutan av det statliga tennisorganet.Denna liknelse äger faktiskt sin giltighet.Fru talman! Vår fyrpartireservation har tidigareväl beskrivits av andra företrädare. Därför går jag intein på den i detalj utan tar upp några punkter.- Den uppbrutna fusionen är enligt Centerpartietsmening att beklaga. Det skulle ha kunnat bli ettmycket bättre resultat med en annan uppläggning.- Beredningsarbetet, som har beskrivits, hartagit alltför i en dynamisk IT- och tele-komvärld.- En större del måste säljas - det är också Center-partiets mening. Pengarna kan användas dels tillinfrastrukturutbyggnad i accessnätet för att få likavillkor i hela landet, dels till avbetalning påstatsskulden. Vi ska väl återkomma till IT-propositionen senare.- En annan punkt är just att det är fel ordning påupplägget. Givetvis borde vi först ha behandlatfrågan om principerna och IT-propositionen ochdärefter det här ärendet.Vi kan ha olika uppfattningar om staten som do-minerande ägare och om hur negativt det är. I dettidigare inlägget fick vi höra att det har kommit olikasignaler på den punkten. Vår mening är att det statligamajoritetsinflytandet ska avvecklas . Det tordeockså bli så.Från sida vill vi också ge ett erkän-nande vad gäller aktierna. Förslaget om folkaktier ärbra. I vår motion hade vi yrkat på detta. Vi hoppasverkligen att det ska ges tillräckligt med tid, så attenskilda, vanliga medborgare hinner sätta sig in iprospektet. Jag har fått uppgifter om att det enbartskulle röra sig om 12 , och det är en väl-digt kort tid.Jag hoppas att någon av s-företrädarna kan ge nå-got besked på den punkten - om det finns någoninformation att ge.Betänkandet berör också infrastrukturfrågorna,som vi ska återkomma till. Sammanfattningsvis villjag från sida bara klargöra att det vikti-gaste är att vi för det första kan trygga konkurrensenpå tjänste- och operatörssidorna, som utgör den merdynamiska delen av IT-sektorn. Det kan vi göra ge-nom ett öppet nät på lika villkor för alla operatörer.För det andra är det viktigt att vi kan garanteralikvärdiga förbindelser i hela landet.För det tredje ska vi skapa förutsättningar för enlångsiktig planering, som gör att nätet ska bli skalbarti takt med den ökade efterfrågan på kapacitet.Fru talman! För tids vinnande och med hänvisningtill den redovisning av vår gemensamma reservationsom gjorts tidigare yrkar jag bifall till reservationerna1 och 3.Anf. 4 ():Fru talman! är det fest på KarlJohann i . Det kanske är en ödets ironi att det härbeslutet fattas på nationaldag. är ju förevigt en del av Telias historia.Det var en Norgehistoria där man undvek totalkatastrof i absolut sista sekunden. Vi i Folkpartietbefann oss i stark opposition. Den färden var mycketvådlig och kunde ha slutat riktigt illa för de svenskaskattebetalarna.Nu har vi ett annat förslag framför oss , ochjag skulle vilja jämföra de här två affärerna ett ögon-blick.Då, på Telia-Telenor-tiden, hade vi ett statligtmajoritetsägande som skulle pågå . Då hade viåtminstone en tidsgräns. , fru talman, finns detingen gräns för dumheterna, dvs. det statliga ägandetkan fortgå hur länge som helst. Det vet vi ingentingom.Det är för övrigt dagsnotering på hur länge vi skaha ett statligt majoritetsägande i . sägernäringsministern och även statsministern att de skasälja ut majoriteten i . ärdet inte alls nödvändigt, och ytterligare några måna-der senare är det inte ens önskvärt.Den s.k. politikerrabatten, alltså det sänkta värdetpå aktien på grund av en politisk inblandning i före-taget, kvarstår från förra gången. Marknaden gerolika svar på frågan hur mycket det kan betyda, menbedömningar på och t.o.m. kan inte baraviftas bort.Om då, fru talman, skulle värderas till unge-fär , så ger detta en minskadintäkt till skattebetalarna på mellan 60 och 120 mil-jarder kronor. Det är inte ett ansvarsfullt eller kloktsätt att hantera statens tillgångar på.Dessutom hade detta helt kunnat undvikas. Baragenom att man från departementets sida klart hadedeklarerat att det statliga majoritetsägandet ska mins-kas till hade man helt och hållet kunnatundvika den här förmodade missade intäkten.Men på grund av interna låsningar förmår maninte fatta beslutet, och det är synd. De glada tongång-ar som hördes från och i början avåret har förbytts till ett mummel om att majoritets-ägandet inte alls behöver säljas ut.Fru talman! har hävdat att vibör göra till en folkaktie av många olika skäl.Det kan göras på flera olika sätt. Man ska t.ex. hatillräckligt små poster som alla har råd att köpa. Jagtycker att man ska ge företräde för privatpersoner vidförsäljningen, och man ska också ha en tillräckligtlång teckningstid, så att alla hinner med.Regeringen tycks i stort dela vår syn i den här frå-gan utom vad gäller teckningstiden. anseratt om man kan erbjuda fler svenskar möjlighet attteckna aktier i , så vore det bra dumt att missaden chansen.Så viktigt är det inte att hinna till just den 23 juni.Man kan mycket väl hinna med allt till ,dvs. till veckan efter midsommaren. Om regeringenverkligen menar allvar med sitt prat om en folkaktiebör man förlänga teckningstiden åtminstone en vecka.Däremot vill vi i inte se någon särskildrabatt på aktierna. Det tror vi inte är nödvändigt.Fru talman! har som bolag fått ta mycketstryk på grund av klantig politisk hantering den se-naste tiden. Det bästa hade varit att sjösätta somett bolag fritt från klåfingriga politikers inflytande.Det fortsatta statliga majoritetsägandet kommer attvara en hämsko för Telias möjligheter att agera frittpå marknaden. Det hade dessutom behövt mer egetkapital för sina investeringsbeslut för framtiden, ock-så på grund av den tidsfördröjning som det statligaengagemanget innebär för Telia.Fru talman! Vi har följt historien , t.o.m. år, så jag ska inte förlänga debattenytterligare. Jag vill däremot passa på att önska Telialycka till på färden, även om den här lösningen inte ärden allra bästa vare sig för eller för oss skatte-betalare. Till , som naturligtvis bordeha varit här för att diskutera dessa viktiga frågor, skajag bara säga: Släpp loss, det är vår!Med detta yrkar jag bifall till reservation 1, och vikommer även att begära rösträkning på den.Anf. 5 ():Fru talman! Jag vill börja med att notera att detfinns en ganska stor samsyn mellan de partier somredovisat sin inställning intill nu i alla fall. Det mestaövriga handlar om att man ändå ska få gräla lite grannpå regeringen och socialdemokraterna i första hand.Jag vill också notera att det finns en viss oro föratt den här affären antingen är för tidig eller kanskeinte är bra. Man hör vanligt folk fråga: Varför gör niså här, varför säljer ni ut ? Då behöver manförklara. Vad vi är beredda att göra är att geregeringen ett bemyndigande om att påbörja en bör-sintroduktion av av olika anledningar. Vadbemyndigandet innehåller är att staten ska sälja utmaximalt av företaget. Skulle det vara så attTelias framtida affärer skulle visa att vi behöver gålängre då måste regeringen komma tillbaka till riks-dagen och begära ett förnyat bemyndigande. Det ärprecis vad som redovisas i propositionen och i nä-ringsutskottets betänkande.Det här är en väldigt stor affär. Vad svenska fol-ket har byggt upp ska vi nu få värde-satt och prissatt på börsen. Det är statens företag ochdet är svenska folkets företag. Jag tycker att det skabli riktigt spännande att se vad som kommer att hän-da.Varför gör vi detta? Det finns som jag sade fleraolika skäl. Ett är naturligtvis att vi ska kunna få peng-ar in i statens kassa. Vi har sagt att färsäljningsin-komsterna huvudsakligen ska gå till att reducera vårstatsskuld, och det är bra. Det tjänar svenska folketpå. behöver också ytterligare resurser, storaresurser, för att expandera. Jag tror inte att staten harde pengarna. Därför måste få tillgång till dens.k. Därom är vi ense. behö-ver pengar för att satsa på forskning och utveckling.Ska behålla sin ställning som spjutspetsföretag iden här branschen måste vi gå den här vägen.Sedan har frågan varit uppe i flera olika samman-hang att då det är svenska folkets företag ska folketockså ges utrymme att få vara med och ta del av detvärde som har skapats .