prot · GO0944 · 2000-12-11 00:00:00 — Här måste viha en mycket bättre samordning.I välfärdsbokslutet har man konstaterat att kraf-terna att slåss för det man behöver, och dessutom harrätt till, har minskat. Detta råkar även barn ut för. Detfinns köer till habilitering, rehabilitering och hjälp-medel. finns det en utredare som ska se överhjälpmedelsförsörjningen för barn. Vi hoppas mycketpå arbetet med motionerna i betänkandet Barn häroch . Där är ett förebyggande arbete oerhört viktigt.Till sist vill jag framhålla det som står i handi-kappbetänkandet, nämligen att handikapperspektivetmåste genomsyra varje område i politiken och ute isamhället.Anf. 113 () replik:Fru talman! kom med enöverraskande nyhet. Jag skulle bara vilja ha bekräftatatt jag inte missförstod detta. Majoriteten och deborgerliga partierna hade olika uppfattningar närfrågan om 65-årsgränsen var uppe för några månadersedan. Då föreslog de borgerliga partierna att man skaha rätt till utökad assistans om har detbehovet. motsatte sig detta tillsammansmed övriga partier i majoriteten. Men jag uppfattadeKerstin-Maria uttalande här så att Miljö-partiet kommer att återkomma och stödja ett sådantyrkande längre fram. Är det riktigt uppfattat?Anf. 114 ()replik:Fru talman! Jag visste inte att det var en nyhet. Vikommer att stödja ett sådant förslag. Vi vill verka föratt man ska få detta om man har ytterligare behov. Vivill undersöka de möjligheterna.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det var glädjande. Jag hoppas att detinte uppfattas som oförskämt om jag frågar varförman inte kunde stödja det förslaget för två tre måna-der sedan.Anf. 116 ()replik:Fru talman! Det vet jag inte.Anf. 117 ():Fru talman! Vi socialdemokrater vill skapa ettsamhälle som är tillgängligt för alla - med eller utanfunktionshinder. Det är i allra högsta grad en demo-kratifråga. Vi är inte där , men vi har kommit enbra bit på väg.Jag är övertygad om att den svenska välfärdsmo-dellen som grund är en förutsättning för att vi skalyckas skapa ett samhälle som är tillgängligt för alla.Vi socialdemokrater har valt att bygga ett välfärds-samhälle som enkelt uttryck innebär att man bidrarefter förmåga och nyttjar efter behov. Som ni väl vetär välfärdsmodellen i huvudsak baserad på offentligfinansiering via skattsedeln. Välfärdsmodellen är tillsin karaktär dels generellt, dels individuellt utformadberoende på behov.Den socialdemokratiska handikappolitiken har sinbas i välfärdsmodellen. Också handikappolitiken äruppbyggd genom generella insatser och individuelltanpassad när behov finns.Under många år har vi beslutat om olika handi-kappolitiska reformer som i huvudsak inneburit möj-lighet eller rätt till individuellt anpassade insatser.Dessa reformer har på många sätt underlättat varda-gen för de funktionshindrade. Utredningar visar ocksåatt trots ekonomiskt mycket svåra år för un-der stora delar av 90-talet värnades de funktionshind-rade under den tiden, och det gör mig naturligtvismycket glad och lättad.Fru talman! fattade beslut om ennationell handlingsplan för handikappolitiken. Detinnebär att vi fortsätter utvecklingen av handikappo-litiken och riktar mera fokus på generella åtgärderutan att för den skull minska de individuellt anpassa-de insatserna. Möjligen på lång sikt, om vi är mycketframgångsrika med att skapa ett mera tillgängligtsamhälle för alla, kan behovet av individuellt anpas-sade insatser minska för den enskilde.Planen har tydlig fokus på åtgärder av generell ka-raktär, dvs. att vi måste alla anstränga oss för att ska-pa förutsättningar för alla i samhället. Vi måste rivade hinder som finns för funktionshindrades fulladelaktighet i samhället.Målen i handlingsplanen är en samhällsgemen-skap med mångfald som grund, att samhället utfor-mas så att människor med funktionshinder i alla åld-rar blir fullt delaktiga i samhällslivet, och jämlikhet ilevnadsvillkoren för flickor och pojkar och kvinnoroch män med funktionshinder. Utskottet föreslårriksdagen att dessa mål fortfarande ska gälla.Fru talman! För att nå målen krävs engagemang,attitydförändringar, ansträngningar och insatser avalla medborgare och inom alla samhällssektorer. Enkommentar jag rätt ofta mötte när jag var social-nämndsordförande var följande: "Det där är en han-dikappfråga. Det får du på ta hand om. "Det synsättet var inte ovanligt, och det var ständigt enkamp att få alla verksamhetsgrenar inom t.ex. kom-munen att ta sitt ansvar.Naturligtvis har det varit mycket lättare att beslutaom individuellt riktade insatser än att ändra attitydenoch engagemanget i hela samhället. Det kräver insat-ser på så många området, t.ex. arbetsmarknaden,skolan, kollektivtrafiken, kultur- och idrottsliv, han-deln. I politiken kallar vi det den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen, som just innebär att varjesektor i samhället tar sitt ansvar för att nå ett tillgäng-ligt samhälle.Fru talman! Detta är en stor utmaning. Tack ochlov upplever jag betydligt större intresse ochengagemang i många olika samhällssektorer. Jag trorockså att många av utgångspunkterna i nationellahandlingsplanen skapar mycket goda förutsättningarför att successivt nå målsättningarna.Fru talman! Jag upplever att handikappolitikenstår på en mycket stabil grund.Genom att vi har ordning på statsfinanserna finnsinte ständigt hotet om akut brist på pengar och där-med snabba beslut som kan påverka den enskildenegativt.Reformen personlig assistans är kanske den re-form som betytt mest för många med omfattandefunktionshinder. Det har för många inneburit ökadvalfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet. Jagciterar det , en ung cp-skadad killesade i en intervju i för en dryg veckasedan: "-Assistenterna gör att jag kan leva . -Jag ärfödd stark. Det måste man vara om man är handikap-pad. Man måste ha mål och drömmar, inte ge efteroch inte tro att man är en mes bara för att man sitterdär man sitter. "Jag har också tagit del av hans rappbegåvning,och jag tänker inte ens försöka citera det. Jag kanbara konstatera att jag blir glad över med vilkensjälvklarhet tar plats i vårt ge-mensamma samhälle, vilket inte alls var lika vanligtatt funktionshindrade gjorde sedan.Det är därför mycket tillfredsställande att det finnsstabilitet i assistansreformen. medkraftig underfinansiering och ogenomtänkta lagför-slag har vi tack och lov lämnat bakom oss. Alltfler fårassistansersättning, och det blir också alltfler timmarper assistansberättigad. T.ex. var det 1994 i snitt5 095 personer att jämföras med 8 765 personer i juni2000.Jag delar inte alls den uppfattning som t.ex. mode-rater och folkpartister säger, nämligen att reformenhar rustats ned. Det är fler personer som får tadel av reformen. Det ska vi vara mycket glada för.Det känns naturligtvis också glädjande att vi nästaår har medel avsatta för att assistansersättning skakunna utgå efter fyllda 65 år.Det är också positivt att verksamheten med per-sonligt ombud för personer med psykiska funktions-hinder utvecklas och att ytterligare medel tillförs.Psykiatrireformen går framåt i väldigt olika takt runtom i landet. På en del håll har det skett en otroligkvalitetshöjning för de psykiskt funktionshindrade,medan det i andra kommuner fortfarande finns meratt önska. Det är därför extra glädjande att vi tillsam-mans med gett utrymme för extra pengar tillkommunerna och landstingen där just psykiatrin är ettprioriterat område.Fru talman! Handikapporganisationerna, som fyl-ler en viktig roll, får ökade resurser, dels föratt möta det ökade resursbehovet, dels för att under-lätta övergången till den nya fördelningsmodellensom trädde i kraft . Jag ser det också -som flera partier har tagit upp tidigare - som angelä-get att följer upp och utvärderar ef-fekterna av det nya systemet och då särskilt beaktarde mindre organisationerna.Flera motioner och reservationer - flera talare harockså nämnt det tidigare - tar upp frågan om bilstödettill de handikappade. Motionärerna tar upp behovetav att se över reglerna i sin helhet, t.ex. nämns pro-blem rörande personkretsen och att åldersgränsen börses över. I vissa avseenden delar jag motionärernasuppfattningar, men jag kan konstatera atteventuella regeländringar avseende bilstödet för när-varande bereds i . Jag förutsätterdärför att regeringen skyndsamt återkommer i dennafråga.Likaså berörs hjälpmedelsfrågorna i ett antal mo-tioner. Regeringen har för avsikt att låta utreda situa-tionen beträffande hjälpmedel till funktionshindrade.Sammanfattningsvis kan konstateras att det finnsytterligare att önska och göra för att vi ska få ett meratillgängligt samhälle. Jag tycker dock att vi har ett brautgångsläge och att budgeten i sin helhet är positivvad avser handikappolitiken med medelsförstärkning-ar på flera områden och tydliga inriktningsbeslut.Det viktiga är kanske ändock att finansieringen avassistansreformen på länge kännsrealistisk. kommer det genombeslut som ryms inom den nationella handlingsplanenatt belysas många olika områden, och krav kommeratt ställas på olika aktörer att handla för att nå ökadtillgänglighet för funktionshindrade. Närmast har vit.ex. en proposition att vänta rörande plan- och bygg-lagen. Den väntas läggas fram . Detkommer att satsas ytterligare på dem med psykiskafunktionshinder.Fru talman! Jag vill yrka bifall till hemställan ibetänkandet i dess helhet och avslag på samtligareservationer och motioner.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till . Hon sade inledningsvis att den svenska modellenär en förutsättning för ett samhälle som är tillgängligtför alla.Anser att anpassningen av denfysiska miljön i samhället har gått längre i äni andra länder? I den proposition vi tog ställning till ivåras hänvisas till ett antal länder där i varje fall stats-rådet ansåg att man har kommit längre än i Sverige.På motsvarande sätt har integrationen av funktions-hindrade i arbetslivet enligt den svenska modellengått bättre i vårt land än i andra länder.Den andra frågan gäller förändringarna - ellersom vi har tolkat det försämringarna - av assistansre-formen. Anser att det inte finnsnågra som helst nackdelar med uppdelningen av an-svaret för assistansreformen mellan kommunen ochförsäkringskassan? Har detta inte på något områdeskapat problem, som kan se?Den tredje frågan som aktualiserades av det tidi-gare anförandet gäller om det har förts någon diskus-sion om rätten till utökad assistans ocksåinom det socialdemokratiska partiet sedan vi senastfattade beslut i ?Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Jag fick detta till minst fyra frågor,men jag svarar på så många jag hinner, Elinderson.Om jag uppfattade frågorna rätt gällde en frågaden fysiska miljön och integrationen på arbetsmark-naden. När jag uttrycker att den svenska välfärdsmo-dellen är en förutsättning för handikappolitiken, me-nar jag i det avseendet att vi har tillgång till skolanoch hälso- och sjukvården på lika villkor, vilket inteär förutsättningen i många andra länder. Vad gällerden fysiska miljön vet jag inte exakt hur det ser utjämfört med andra länder, annat än att när jag besökerandra länder kan jag konstatera att vi i i vissaavseenden har det ganska gott ställt.Men jag sade i mitt anförande att vi har varit bra iSverige på att fatta beslut som innebär insatser riktadedirekt till individen, där vi i den nationella handlings-planen tar stort sikte på de generella insatserna justför att göra den fysiska miljön tillgänglig. Alla aktö-rer i samhället måste ta ett ansvar. Ändringarna iplan- och bygglagen är en förutsättning för att nådetta mål. Det kommer att ta , men vimåste ta steg för steg.När det gäller integrationen på arbetsmarknadenär jag naturligtvis inte nöjd. I är det ganskamånga funktionshindrade som finns ute på arbets-marknaden. I takt med att arbetsmarknaden blir bättreär det också fler som kommer ut. Däremot tror jaginte att politik i det avseendet under-lättar för funktionshindrade att komma ut på arbets-marknaden. T.ex. sänkt sjukförsäkring, sänkt vuxen-studiestöd, färre personer i arbetsmarknadsutbildningosv. gör ju att arbetsgivare inte vågar anställa funk-tionshindrade, därför att man vet att de har lite störresjukfrånvaro och att det därför blir en ökad kostnad.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja ge CatherinePersson möjlighet att återkomma i en andra replik.När hon uttrycker sig i termer av att den svenskamodellen är en förutsättning för ett samhälle som ärtillgängligt för alla och sedan i svaret på min frågasäger att hon inte vet om man har kommit längre iandra länder tycker jag att påståendet är lite ihåligt.Det är självklart att det finns andra modeller som harnått längre - det vet de som sysslar med de här frå-gorna - när det gäller anpassning av den fysiska mil-jön. Obligatorisk tillgång till sjuk- och hälsovårdfinns i många andra länder, liksom obligatorisk skol-gång och anpassning av lokaler.Jag konstaterar ändå att i sittsvar på min fråga säger att hon inte kan påstå att vihar kommit längre i vare sig det gäller an-passning av den fysiska miljön, anpassning av ar-betsmarknaden eller introduktionen av funktionshind-rade på arbetsmarknaden.Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Jag är fortfarande övertygad om att en väl-färdsmodell i botten som omfattar alla är en förutsätt-ning för att de funktionshindrade ska få rätt till enlikvärdig skola och en likvärdig äldreomsorg och,som jag sade i mitt förra inlägg, sjukvård. Däremotsade jag att när det gäller den fysiska miljön har vinaturligtvis mer att önska. Det var därför ingen till-fällighet att vi fattade beslut om den nationella hand-lingsplanen. Där finns ytterligare att göra. Vi harvälfärdsmodellen i botten, och den bygger vi vidarepå.När det sedan gäller nackdelar och fördelar beträf-fande eller det statliga ansvaretkontra kommunens kan jag säga att det finns nackde-lar med en uppdelning. Det är alltid så när olika par-ter är inblandade. Men jag såg också att det fanns ennackdel tidigare. Det var t.ex. en ständig fråga omifall det skulle vara en gräns på 19 eller 21 timmarsom skulle beviljas när ansvaret var helt statligt, vil-ket jag inte vill återgå till.Jag tycker att det sätt som vi har löst problemet påi dag fungerar bra. Det var också tidigare en förskjut-ning mellan och och , somvi har mindre av med den uppdelning som vi har . Det är ingen diskussion om vem som ska betala,oberoende av under vilken lagstiftning de första 20timmarna hamnar. Det är alltid samma huvudman förde första , vilket inte var fallet tidigare.Jag vill återigen säga att jag upplever inte att denpolitik som driver skulle underlätta förde funktionshindrade. T.ex. förespråkar ni stora skat-tesänkningar för dem med höga inkomster, vilketoftast inte skulle komma de funktionshindrade till del.Ni förespråkar sänkta läkemedelssubventioner, vilketofta skulle drabba de funktionshindrade och som integynnar deras vardag.Anf. 122 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa två frågor tillCatherine Persson.Den första är om är beredd attverka för den demokratiska rättigheten för t.ex. hör-selskadade att följa TV-debatter. Den möjligheten harde ju inte i dag.Min andra fråga gäller de psykiskt funktionshind-rade. För att de ska kunna ta del av det statliga reha-biliteringsbidraget ska rehabiliteringen ske inom enbegränsad tid. Jag ställer frågan med tanke på hursvårt det är för de psykiskt funktionshindrade attbestämma och förfoga över sin egen tid. De behöverta på sig. T.ex. måste utbildning ske i derasegen takt och på deras egna villkor. Är CatherinePersson beredd att verka för detta?Anf. 123 ():Fru talman! När det gäller den första frågan, ommöjligheterna för hörselskadade att följa TV-debatter,tycker också jag att det är en demokratisk rättighet.Däremot är jag inte insatt i om det är tekniska pro-blem och stora kostnader behäftat med detta. Men jaganser att det är någonting som vi måste uppnå. Omdet är stora kostnader som följer med detta får vi sepå möjligheten att lösa det.Jag måste tyvärr säga att jag inte uppfattade denandra frågan.Anf. 124 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på den förstafrågan. Det lät ju positivt. Men det är just detta medtextade program som sänds i efterhand, och då är detinte lätt att hänga med i debatten.Den andra frågan gällde de psykiskt funktions-hindrade. För att de ska kunna ta del av det statligarehabiliteringsbidraget måste rehabiliteringen ha skettinom . Eftersom de behöver på sig ochdet går långsamt med framstegen, har de inte möjlig-het att ta del av bidraget . Jag tycker att rehabi-literingsbidraget är viktigt för att de ska kunna ut-vecklas och komma någon vart i samhällsarbetet.Anf. 125 ():Fru talman! Anslaget till rehabilitering ligger inteprimärt på det här utskottsområdet. Min spontanakommentar är att all rehabilitering måste vara indivi-danpassad. Det gäller inte bara de psykiskt funktions-hindrade. Man kan behöva olika på sig ävenom man har fysiska funktionshinder.Så mitt spontana svar är: Ja, naturligtvis måste detfå ta den tid det tar. Det måste vara individuella pla-ner för alla. Sedan är det upp till dem som skriverlagstiftningen i fråga att se över detta ytterligare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § BordläggningAnmäldes och bordladesSocialutskottets betänkande2000/01:SoU6 Sjukhus med vinstsyfteArbetsmarknadsutskottets betänkanden2000/01:AU5 Ändringar i arbetslöshetsförsäkringenm.m.2000/01:AU1 Utgiftsområdena 13 Arbetsmarknadoch 14 betänkanden2000/01:NU2 Utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling2000/01:NU6 Vissa ändringar i konkurrenslagstift-ningen7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 december2000/01:405 av () till statsrådet resursbrist2000/01:406 av () till statsrådet /01:407 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonTillsynsansvar för förskolan2000/01:408 av () till för-svarsminister /01:409 av () till statsrådetBritta LejonDemokrati för äldre2000/01:410 av () till finansmi-nister /01:411 av () till miljöministerKjell LarssonSkydd av dricksvattentäkter2000/01:412 av () till socialministerLars EngqvistLördagsöppet på Systembolaget2000/01:413 av () till kul-turminister med sexualiserat våld2000/01:414 av () till kulturminis-ter teatermuseum2000/01:415 av () till jordbruksmi-nister foodsFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 januari 2001.8 § Kammaren åtskildes kl. 15.57.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 5 § anf. 27 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 79 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.