prot · GN09118 · 2000-05-29 00:00:00 — Vi tycker att det är lustigt att manfrån socialdemokraternas sida har framställt uttalan-det i Feira som en stor seger om man själv anser attdet inte har någon innebörd utan att arbetet ligger pånationell nivå.Sedan är det ju så att vi hindras i vår sysselsätt-ningspolitik av olika EU-regler. Vi förhindras attdriva fram sysselsättning genom att sänka arbetsgi-varavgiften i eller för tjänstesektorn. Det ärnågonting vi inte kan göra. Det sätter faktiskt gränserför vilken ekonomisk politik vi kan föra, som mot-verkar målet full sysselsättning.Det jag tycker är oerhört viktigt att veta är hur detkommer sig att socialdemokraterna inte kan visa påatt de vill förändra i EU:s strukturer. Varför säger deinte t.ex. att det bara får vara minimiregler på skatte-området på EU-nivå och att man kommer att drivaden frågan inom alla olika EU-områden som manbehöver driva den inom?När det gäller miljön är det två viktiga frågor. Detär miljögarantin, och det är koldioxidskatten. Varförtar vi inte upp det som en fråga under ordförandeska-pet? Varför tar vi inte upp frågan om koldioxidskatt,t.ex., under IGC? Det finns andra länder som gör det.Jag ser inte att aktivt tycker och driverfrågor på EU-nivå. Vi pratar bara om att processer ärpå gång. Men ska vi avvakta dessa processer kommerdet att ta åratal, och det kanske inte händer någonting.Sverige måste ha en tydlig vilja och tydligt drivadessa frågor.Här vill jag veta av socialdemokraterna vilka frå-gor man kan tänka sig att driva strukturellt underordförandeskapet, men också i andra relevanta sam-manhang, när det gäller en förändring av EU.Anf. 41 () replik:Fru talman! När det gäller påståendet att det sombeslutades i Feira upplevs som en stor seger vill jagsäga att det är en stor seger att EU kan ta ett sådantbeslut och att 15 medlemsländer kan enas om att viska ha full sysselsättning och att EU också stödermedlemsländerna i arbetet med det.Jag måste säga att jag tycker att det är konstigt omMiljöpartiet tycker att ett sådant beslut är dåligt. Detmåste också anse vara en stor seger ochett bra beslut, även om det ligger på de nationellaparlamenten att föra en politik så att detta uppnås. Detförvånar mig också att säger att det ärfelaktigt.När det gäller arbetsgivaravgifterna kan jag tyvärrinte svara på i vilket skede arbetet är. Men jag vet attNäringsdepartementet arbetar mycket hårt med att fåbehålla dessa arbetsgivaravgifter uppe i ,eftersom jag själv har varit med på diskussionerna däruppe. Men jag kan inte svara exakt på hur långtdet arbetet har kommit.När det gäller miljöfrågorna tycker jag att jag vartydlig i mitt inlägg. driver miljöfrågornamycket hårt. Vi gör det , och vi kommer att göradet under ordförandeskapet.Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Situationen mellan EU och Österrikeär inte tillfredsställande ur demokratisk ochsubsidiär synvinkel. Regeringens linje är normaltöppenhet och dialog och inte isolering. Min fråga tillBirgitta är vad regeringen gör för att hitta enväg framåt i Österrikefrågan.Anf. 43 () replik:Fru talman! Regeringen och kanske framför alltvår utrikesminister samarbetar med de övriga med-lemsländerna kring denna fråga och gör det bästa försituationen. kan man kanske tycka att detskulle finnas en större öppenhet och en dialog medden regering som finns i . Jag uppfattarockså att den diskussionen börjar föras bland de 15medlemsländerna i EU.Anf. 44 ()replik:Fru talman! tog upp många vik-tiga områden i sitt anförande: utvidgningen, syssel-sättningen, miljö, krishantering, osv. Men det var ettområde som inte nämnde, kanske pågrund av brist på tid - vad vet jag - och det är detinternationella samarbete utanför EU, dvs. Där finns det en hel del att göra, precissom jag lyfte fram i mitt anförande.Vi har i vår motion U505 - yrkande 7 - bl.a. ettyrkande på detta område. Det är så att elva av deneuropeiska kommissionens organ finns utlokalisera-de, men inget finns i . Vi har inget. Vi menaratt biståndet fungerar dåligt och att det borde ske enöversyn. har faktiskt en hel del att bidra med.Min fråga till är om socialdemo-kraterna ändå inte borde vara beredda att driva dennafråga lite hårdare. De borde försöka driva på dels närdet gäller utvecklingsfrågorna och de tillkortakom-manden som finns inom EU på det området, dels närdet gäller en utlokalisering till Sverige.Anf. 45 () replik:Fru talman! Jag vill hålla med K-G Biörsmark omatt biståndsarbetet inom unionen inte har fungerat ochatt det finns oerhört mycket att göra på det området.Det tror jag också att EU inser självt.Att driva att vi ska ha en biståndsinstitution i Sve-rige är kanske en möjlighet, men det finns säkert fler.Därför är det svårt att binda upp sig till att just Sveri-ge ska ha den här. Det är viktigt att vi i ocksåfår institutioner. Det finns sådana i 15 länder. Fyraländer har inga institutioner. Därför finns det alltså ettbehov i de här fyra länderna av att få en decentralise-rad verksamhet. Men jag kan inte säga om just enbiståndsinstitution är det rätta i det här fallet.Anf. 46 ()replik:Fru talman! Jag tycker ändå att det här på någotsätt är ett halvt erkännande om att man borde lyftafram de här frågorna lite mer från regeringens sidaockså.Att det finns andra länder som inte har någon så-dan här utlokaliserad organisation eller något sådanthär kontor är ju inget argument för att inte Sverigeskulle kunna driva sin linje. Just på det här områdettror jag att har en viss respekt internationellt,inte minst inom . Därför vore det nog bra omSverige drev frågor på just det området. Jag skickarmed det här för fortsatt behandling , såfår vi se vad resultatet kan bli.Anf. 47 () replik:Fru talman! Jag kan hålla med K-G Biörsmark omatt har respekt inom biståndsområdet. Jag skata det här med mig.Anf. 48 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att jag tycker attregeringens sätt att jobba med krishanteringen inomEU är bra. Vi delar det arbetet och tycker att både detcivila och det militära krishanteringsarbete som nuinleds är bra. Och vi hoppas att det också kommerfram någonting i Feira när det gäller den civila kris-hanteringen.Sedan hade jag samma fråga som K-G Biörsmarkom den här biståndsmyndigheten. Jag noterar enförsiktigt positiv inställning. Jag vill bara skicka meddet. Vi har ju diskuterat i utskottet hurbiståndet fungerar. Så vi är nog ganska överens omhur det ser ut, att det är dåligt. Men om skaha någonting tror jag att det är viktigt att man be-stämmer sig. Det vill jag också skicka med. Manmåste bestämma sig och driva på om man ska hanågonting till . Annars kan det hända att detinte blir någonting. Detta är ett område där vi skullekunna göra stora insatser, vilket är så viktigt, inteminst när vi ser på situationen i och på solida-riteten med den världsdel som ligger närmast oss.Sedan skulle jag vilja fråga vilken beredskap rege-ringen har för att hantera det eventuella spill frånregeringskonferensen som kan bli om man inte hinnerbli färdig under ordförandeskap. Det kanju hända att det blir en ganska jobbig situation och attSverige får ett ännu tyngre ansvar än vad det nu ser utatt bli. Finns det beredskap för det här?Jag delar uppfattningen att regeringen är ganskapassiv när det gäller att driva en ordentlig debatt omhur EU ska se ut - det gäller även fleraandra i , men det är ju regeringens ansvar.Detta vill jag också skicka med. Jag vill egentligenfråga hur socialdemokraterna vill att EU ska se ut iframtiden.Anf. 49 () replik:Fru talman! undrade om vi,när blir ordförandeland, har möjlighet atthantera spill från den nuvarande regeringskonferen-sen. Jag tror inte att det kommer att vara något pro-blem. är väl förberett, och regeringen jobbarhårt med de här frågorna.Sedan gällde det socialdemokraterna och den po-litik som man för i EU. När det svenska folket folk-omröstade, som vi har pratat så mycket om, i novem-ber 1994 om vi skulle gå med i EU eller ej var det juett mellanstatligt samarbete som vi röstade om. Densvenska regeringen och socialdemokraterna försökerockså så långt det är möjligt att föra den politiken iEU och även på hemmaplan. Eftersom vi ärmedlemmar i går det inte i alla frågor att röstamellanstatligt. Det gör inte , och det görinte - jag har följt deras verksamhet därnere också. Men så långt det är möjligt försöker densvenska regeringen att föra den här politiken. Detkanske tycks otydligt, men vi tycker att det är demo-kratiskt riktigt, eftersom svenska folket ville det.Anf. 50 () re-plik:Fru talman! Jag delar uppfattningen att det ska va-ra mellanstatligt samarbete. Men nog måste vi varaöverens om att behöver förändrasganska kraftfullt - mer än vad som finns i den nuva-rande regeringskonferensen - för att manska kunna hantera kanske 30 medlemsländer. Dåkrävs det lite annat.Jag kan som ledning för meddelaatt vi har skrivit en rapport i med rubri-ken Smalare och mer effektivt EU. Med smalaremenar vi naturligtvis inte att det ska vara färre länderutan fler länder men att man ändå ska kunna varaeffektiv. Ni kan med fördel studera den och se hur viser när det gäller detta.När det gäller ordförandeskapet och beredskapenför spill är jag lite fundersam över om det finns en såstor beredskap. Jag inser att det är svårt att ha det. Jagvet också att man känner en vånda på Regeringskans-liet för om det skulle hända mer saker, eftersom mankänner att det är ganska tajt som det är. Det finns noginte så mycket beredskap för nya saker som tillkom-mer under vårt ordförandeskap.Anf. 51 () replik:Fru talman! För att man ska få till stånd föränd-ringar i fördraget fordras ju veto. Det kan tyckas attSverige inte är så aktivt och inte får till stånd så storaförändringar av detta fördrag. Men det här måste manalltså ta stegvis. fick också igenom en hel delförändringar inom fem stora områden i Amsterdam-fördraget som var positiva. Vi är kanske dåliga på attföra fram det som vi egentligen gör.Jag vet inte om jag hinner nämna alla fem områ-den, men det gällde öppenheten, sysselsättningen,jämställdheten, krishanteringsgrupperna och konsu-mentfrågorna, som vi också drev hårt. Och vi fickigenom en hel del förändringar. Så visst har det sketten hel del med hjälp av och när detgäller både förändringar av fördraget och av institu-tionerna.Anf. 52 () replik:Fru talman! sade att vi röstadeom ett mellanstatligt samarbete i folkomröstningen.Så var det väl inte riktigt. Pelare 1 är ju, och var,överstatlig. Sedan fanns det ett mellanstatligt samar-bete i tvåan och trean.Jag begärde egentligen ordet för att ställa två kon-kreta frågor om krishanteringen. Regeringen har judet starkt betonat bara den civila delen avkrishanteringen. Det är bra att regeringen ägnar sig åtden. Det är en viktig fråga, men den militära delen avkrishanteringen är grunden. Det är mycket svårt att seen trovärdig civil krishantering utan en trovärdigmilitär krishantering. Dessutom går de delvis i var-andra.Jag vill fråga om delar min upp-fattning att man inte kan separera dem så att det enaförutsätter det andra.Min andra fråga grundar sig på att regeringsche-ferna i och talade om att EU vidkrishantering skulle agera i enlighet med principerna iFN-stadgan. Regeringen har däremot valt att explicittala om ett mandat från säkerhetsrådet som förutsätt-ning för agerande. Vi tycker alla att det är eftersträ-vansvärt, men det är inte alltid möjligt. Vad gör vi omsäkerhetsrådet är blockerat? Ska vi stå passiva? Skavi låta folk dö, eller ska vi agera ändå?Det här är mer än bara teori, det är en realitet. Ki-na blockerade fortsatt FN-närvaro i närden som bäst behövdes. Vi vet att det i Kosovo ocksåsaknades ett explicit FN-mandat för agerandet. Menregeringen accepterade ändå Natos agerande där.Den saknar helt och hålletlinje här, därför får jag be att klargör Sveri-ges förhållande. Det som är oacceptabelt i den härdelen är passivitet och förlamning.Två frågor. Den ena gäller den civila krishante-ringens beroende av den militära delen. Den andragäller mandatfrågan. Vad krävs för att EU ska kunnaagera i kris?Anf. 53 () replik:Fru talman! När det gäller den mellanstatliga de-len i folkomröstningen sade jag också "så långt det ärmöjligt". Jag är helt medveten om att det finns områ-den som ligger på överstatlig nivå och som måsteligga där. Jag kan också säga här i att jagsjälv har drivit en del sådana frågor med hjälp avVänsterpartiet och i . Detfinns alltså områden som måste ligga på överstatlignivå. Men så långt det är möjligt ska vi ha ett mellan-statligt samarbete. Det var det svenska folket röstadeom i november 1994.Den krishanteringskapacitet som EU behöver haoch ska ha ska naturligtvis omfatta både militära ochcivila insatser. Det ska också ske enligt FN-stadgansprinciper.Anf. 54 () replik:Fru talman! Jag tror nog att man får erkänna, Bir-gitta , att det är mer än bara områden så där iallmänhet som ingår i det överstatliga samarbetet. Isjälva verket är det kärnan. Det är den gamla EG-delen. Man vinner ingenting på att vara otydlig omdetta. EU består av tre pelare med något olika karak-tär.Jag välkomnar beskedet att socialdemokraternaockså ser vikten av en fungerande militär krishante-ring. Men jag får nog be att sjungeren sång till om vad tolkningen "i enlighet med princi-perna i " betyder. Regeringen har ju valtatt i strid med de andra regeringscheferna göra tolk-ningen att det krävs ett entydigt FN-mandat från sä-kerhetsrådet. Jag hävdar att det inte är detta mansyftar på. Detta är någonting som är eftersträvansvärt,som vi alla primärt vill ha, men om det icke går kanvi inte låta krishanteringen och arbetet för fredenförlamas av att t.ex. en diktatur som ånyoblockerar. Det är därför jag kräver ett konkret beskeddär.Delar denna min uppfattning, atti extrema situationer, när det är omöjligt att kommafram via säkerhetsrådet och det är förhindrat att ta sittprimära ansvar för internationell fred och säkerhet,ska EU kunna agera ändå? Ett entydigt besked efter-frågas.Anf. 55 () replik:Fru talman! Hur mycket överstatlighet respektivemellanstatlighet som finns i EU är det nog svårt bådeför och för mig att säga exakt. Men detjag fortfarande vidhåller är att så långt det är möjligtska EU-samarbetet ligga på mellanstatlig nivå. Menjag är medveten om att det finns områden där vimåste ha överstatliga beslut, eftersom vi nu är med iEU.När det gäller krishanteringen delar jag inteTolgfors tolkning. Krishanteringen ska, som jag sadetidigare, ske enligt principer.Anf. 56 () replik:Fru talman! Det är viktigt i den politiska debattenatt man är tydlig och klar med vilken inriktning manhar och vart man vill syfta med utvecklingen. Mångaseriösa betraktare ser uppbyggnaden av en gemensammilitär styrka som ytterligare ett steg i riktning moten EU-stat. I en artikel i av talasdet t.ex. om att man nu ser första steget mot det ge-mensamma försvar som finns inskrivet i gamlaMaastrichtfördraget.Från toppmötet i framkommer att denhär krishanteringen bl.a. kan handla om flygstrids-krafter. Det är inte bara begränsat till EU-ländernasegna territorier. Kommissionären harsagt att begreppet också i yttersta fall kan handla omett nytt Kosovokrig.Det här tycker jag att och social-demokraterna ser alldeles för lättvindigt på. De ef-fekter som är förbundna med den utveckling som justnu sker innebär att svensk alliansfrihet reduceras tillatt enbart handla om ömsesidiga försvarsgarantier.När ändrade socialdemokraterna och BirgittaAhlqvist uppfattning om alliansfrihetens innehåll ochbetydelse?Anf. 57 () replik:Fru talman! Jag tycker att jag var mycket tydlig imitt inledande inlägg kring denna fråga. Jag sade attden inriktning som gäller krishantering i alla dessdelar är bra och riktig. En gemensam armé eller öm-sesidiga säkerhetsgarantier är ingenting som vi frånSverige önskar. Vi i har till uppgift att hållaögonen på regeringen i dessa frågor så att det inteheller blir på det sättet.Anf. 58 () replik:Fru talman! Ett utmärkt besked. Jag förväntar migdå att socialdemokraterna i skriver ett in-lägg där man bemöter artikel och för-klara på vilket sätt EU:s utveckling i stället bör ske.Dessutom sade i sitt huvudanfö-rande att sysselsättningen har blivit en viktig frågaoch att toppmötet i var en framgång.Samtidigt föreslår EU att sysselsättningen ska ökagenom avregleringar av arbetsmarknaden. Man föreslår ökad rörlighet på arbets-marknaden. Det gäller omflyttning. BankdirektörenTietmeyer i har sagt att om EMU ska fun-gera måste en finsk arbetslös skogsarbetare vara be-redd att ta ett arbete på en fransk vingård. EU föreslårökad lönespridning. De som tjänar mycket ska tjänaännu mer, de som är lågavlönade ska tjäna ännumindre. EU föreslår också att skatterna ska sänkasoch den offentliga sektorn beskäras.Är det svårt för att förstå att Fei-ra inte i alla kretsar ses som en succé?Anf. 59 () replik:Fru talman! De saker som tar upp vidsidan av sysselsättningsdelen tycker inte jag heller ärpositiva allihop.Däremot tycker jag att det är väldigt positivt attEU har inriktningen att det är viktigt att folk får ar-bete, att folk har möjlighet att tjäna sina egna pengaroch att man ser till att det finns sysselsättning åt alla iEuropa. vet vi att det finns en fattigarmé som ärenorm. Dessutom utgörs i stort sett av den avensamstående kvinnor med små barn. Det är en fram-gång att man har fattat det här beslutet.Sedan hoppas jag att de nationella parlamentenska se till att detta genomförs på ett sådant sätt att detgagnar alla i samhället.Anf. 60 ():Fru talman! har tidigare argumenteratför några av våra reservationer. Jag ska uppehålla migkring reservation 5, som jag yrkar bifall till.De institutionella frågorna har de senaste veckor-na kommit på dagordningen, så även här i kammareni dag, genom att gjort sitt debattin-lägg där han målar upp federationen förentastater.Jag är ganska ny i . Jag har varit härmindre än . Kanske är det därför jag reagerar.När jag fick följa med på studiebesök iandra EU-länder och i kände jag inteigen diskussionen. Många politiker talar inte om detska bli en federation, utan de talar om när det ska blien federation. I har vi knappt talat om dettaöver huvud taget. Möjligen kan dagens debatt blistarten till en bredare debatt i landet, och vi välkom-nar den. är det bara som har dekla-rerat en positiv hållning och som hardeklarerat en negativ. Det är bra att man gör så, ochjag respekterar det. Lika tydliga är vi i Vänsterpartietpå den punkten.Var finns ni andra? Vad tycker svenska folket,folkrörelserna och fackföreningarna om en federa-tion? Vi i tror inte att en federation ärsvaret på medborgarnas krav på samhället.När jag pratar med människor i landet hör jagsällan någon säga att EU måste bestämma mer elleratt det kommer så många bra förslag från EU. Jagmöter ofta motsatsen. Det kan i och för sig bero på ivilka kretsar jag rör mig. Men jag måste ändå tala omden erfarenhet jag har.EU drivs från ett ovanifrånperspektiv. Hurutvecklas demokratin då? För att ett underifrånpers-pektiv ska kunna upprättas måste EU-samarbetetbygga på en utveckling av de kanaler som fun-gerar.Fru talman! Därför menar vi, som anges i reser-vation 5, att kommissionens ensamrätt att lägga framförslag ska avskaffas och de nationella parlamentenska ges förslagsrätt inom EU-samarbetet. Det skullevara ett steg i den riktningen. På detta sätt kan ovani-frånperspektivet möjligen bytas ut mot ett underifrån-perspektiv. Även för dem som är mer positiva till EU-samarbetet borde detta vara ett tilltalande förslag.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! När det gäller utvecklingen av EU iframtiden hoppas jag att lyssnade påmitt anförande där jag utvecklade en hel del om un-derifrånperspektivet. Vi närmar oss frågorna, fastänvi har olika utgångslägen när det gäller medlemska-pet. EU måste bli mer folkligt legitimt. De saker sombeslutas bäst på EU-nivå ska ligga på EU-nivå, deövriga besluten ska fattas på så låg nivå som möjligtoch så nära människorna som möjligt. Där är vi över-ens.Anf. 62 () replik:Fru talman! Jo, jag lyssnade på anförandet. Jaghörde positiva och allmännaordalag som var lätta att ställa sig bakom. säger också att det hela ska bli mer folk-ligt. Det säger jag också. Men hur ska det bli det? Ettkonkret förslag är att förslagsrätten kommer fråndenna kammare.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Det är en fråga som jag inte vill taställning till.Men hur ska det bli mer folkligt? är Sve-rige ordförande i . Vi har tyckt att regeringenborde ha varit mer aktiv i att förankra den delen hosfolket. Då har vi en gyllene chans att se till att EU-arbetet blir mer folkligt förankrat än i dag.Anf. 64 () replik:Fru talman! Jag ska inte försvara regeringens sättatt driva ordförandeskapet. Jag har ingenting emot attdiskutera EU-frågorna mer. Jag tror att det är viktigt.Jag tror också att det är viktigt att vi får i gångdenna debatt. Det är kanske fler som får samma erfa-renheter när de möter folk från andra EU-länder somkommer hit för att diskutera med oss.Anf. 65 ()replik:Fru talman! Jag välkomnar verkligen öppna attityd när det gäller diskussionen omdet framtida EU. säger att han möteren helt annan bild när han talar med personer hemmai och de han möter i . Så är det säkert.Det är den erfarenhet vi alla gör. Därför är det såviktigt att vi för denna debatt.Folkpartiet har försökt att lyfta fram debatten menhar inte lyckats. Men är den verkligen i gång. Detvälkomnar vi, och det välkomnar även ligger i vår uppgift som politiker att bildaopinion, att föra ut vad vi tycker och tänker i frågor-na. Om vi hjälps åt med detta kommer de personer vimöter i samhället att vara mer beredda. Underifrån-perspektivet som så väl talar omställer jag helt upp på. Det finns också med i vårtresonemang. När vi talar om en federativ nivå har viockså med i bilden subsidiariteten, nämligen att läggabesluten på rätt nivå. Det ligger i vårt resonemang.Anf. 66 () replik:Fru talman! Det är väl bra att många partier är förden öppna debatten. Jag har också deltagit i EMU-debatter över landet med . Vänsterpartietoch har försökt att göra sitt för att lyftafram EU-frågorna och få en allmän debatt i landet.Folkpartiet och har utgjort de tydli-gaste alternativen för att få i gång debatten. Vi ställergärna upp med att fortsätta debatten och för att ute ilandet bilda opinion för det vi tror på.Anf. 67 ():Fru talman! Vi tycks vara överens om att det be-hövs klara alternativ i debatten för att motsättningaroch skilda uppfattningar ska klargöras. Därför väl-komnar jag att mumlar lite mindre änandra och försöker att tala lite klarspråk.Det som har beskrivits tidigare, nämligen att enstark majoritet ifrågasätter EU-medlemskapet, har juen bakgrund. Ja-sidans argumentation inför folkom-röstningen var djupt ohederlig. Sysselsättning,välfärd och tillväxt skulle enbart kunna främjas ge-nom EU-medlemskapet. Det fanns inga tankar på engemensam militär union. undantag för mil-jöregler, införsel av alkohol m.m. skulle antingenförlängas eller upphöjas till EU-politik. Men verklig-heten blev en annan.Nu har EU-anhängarna mage att klaga på folketsreaktioner. Om inte svenska folket gör som Folkparti-et vill får väl , som Bertolt uppma-nade den östtyska regeringen efter arbetarupproret1953, välja sig ett nytt folk.Den demokratiska trovärdigheten avgörs av in-ställningen till demokratiskt beslutsfattande i prakti-ken. Om då, som K-G Biörsmark förespråkar, flerbeslut ska fattas längre från väljarna och väljarnas rättatt utkräva ansvar ska försvåras, har han en annandemokratiuppfattning än jag. Om han dessutom anseratt ett val eller en folkomröstning utgör historiensslutpunkt och att ett valresultat eller folkomröstnings-beslut aldrig får omprövas är han långt ifrån mindemokratisyn. Om han till detta lägger krav på attmeningsmotståndare ska ändra uppfattning om inte enmajoritet håller med honom undrar jag var han harhämtat sin inspiration från.Vilken samhällssyn företräder man när man villförbjuda en minoritet att hålla fast vid sin uppfatt-ning? Om man till detta dessutom lägger ett uppsåt atti bästa fall inte förstå är man inte intresserad av ettdemokratiskt och klargörande samtal utan av att dik-tera villkoren för debatten.