prot · GN0968 · 2000-02-17 00:00:00 — Vi hoppas kunna pre-sentera en plan för detta och resultat av förhandling-arna och då kunna presentera dettaför riksdagen.Anledningen till att detta har blivit ett prioriteratområde är just att vi har de problem som DesiréePethrus påpekar, nämligen att det finnsbrist på läkare och att vården är olika i olika kommu-ner och olika landsändar, och vi behöver gemensamtta krafttag för att stärka den medicinska medverkan.Anf. 49 ():Fru talman! Jag vill tacka för det positiva svaret.Det verkar som om tänker fortsättajobba med den här frågan, och det uppskattar jag.Enligt över legitimeradeläkare finns det ungefär 500 geriatriker . 200 avdem är . Enligt finnsdet bara 16 geriatriker under . Efter år 2005kommer vi alltså att ha en enorm brist på geriatriker.Vad kan socialministern göra för att öka antaletgeriatriker i ?Anf. 50 Socialminister ():Fru talman! Det är inte alldeles enkelt att svara påfrågan, därför att det är inte bara geriatriker som detär brist på. Vi har också en mycket stor brist på speci-alister i allmänmedicin, och vi har brist på barnläkare.Just det här diskuterar vi med Landstingsförbun-det och . En del i den plan vi skapresentera handlar faktiskt också om hur vi ska klararekryteringen av läkare framöver, klara den genera-tionsövergång som står framför oss, öka utbildningenoch öka attraktionen i dessa arbetsuppgifter. Det ärockså viktigt att vi förmodligen måste få fler att om-skola sig från andra specialiteter till exempelvis att blispecialister i allmänmedicin eller att bli geriatriker.Arbetet pågår alltså på det området.SkolidrottenAnf. 51 ():Fru talman! Jag har en fråga till skolministerIngegerd , och den gäller skolidrotten,som är ett ämne som har debatterats mycket. Det harvarit intressant att följa den debatten. lär varadet land i som har den näst sämsta skolidrot-ten, och det är allvarligt.För inte så länge sedan uttalade sig IngegerdWärnersson om att hon gärna ville ta pengar frånidrotten i stort för att satsa på skolidrotten. Då undrarjag om skolminister anser att idrotten har för goda ekonomiska förutsättningar, så kan ta pengar därifrån för att stödja skolidrotten.Anf. 52 Statsrådet ():Fru talman! Mitt ansvar gäller timplanen somfinns i och de poängtal som gäller gym-nasieskolan för olika ämnens omfattning. Vad kom-munerna för övrigt gör med sina pengar är kommu-nernas egen uppgift att hantera.LäkemedelsmonopoletAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars . Frågan lyder kort: När tänker social-ministern lägga fram ett förslag till sominnebär att vi avvecklar det statliga monopolet påläkemedel?Under 90-talet har det suttit åtminstone sju utred-ningar som kommit fram till att det går att göra enor-ma välfärdsvinster på att bryta det statliga monopolet.Vi skulle få ökad tillgänglighet, och vi skulle allakunna få läkemedel till lägre kostnader. Det skullevara bra för alla.Då undrar jag: När kommer propositionen med enpolitik som innebär att vi avvecklar monopolet ochfår en läkemedelsdistribution som är bra för alla?Anf. 54 Socialminister ():Fru talman! Jag kanske ska upplysa att regeringen presenterade en propo-sition som bl.a. handlade om läkemedelssubventio-nerna. Där redovisade regeringen att regeringen ickeavser att lämna något förslag om att bryta monopoletför läkemedel.Skälen är mycket starka. Vi behöver en samhälle-lig kontroll av läkemedelsdistributionen av två skäl,dels för att garantera kvaliteten i läkemedelsdistribu-tionen, dels för att garantera prisutvecklingen.Bilden av att den svenska läkemedelsdistributio-nen skulle vara dyrare som en följd av att ärett monopol är inte sann. Däremot har vi problem iövrigt när det gäller konkurrens mellan läkemedelsfö-retag och läkemedelsproducenter som vi mycket välkan hantera inom nuvarande system.Svaret är alltså mycket kort: Regeringen avsericke att lägga fram något sådant förslag.Anf. 55 ():Fru talman! Det finns inget annat land i Nordensom har statligt monopol på distribution av läkeme-del. Det finns inget annat land i hela OECD-områdetsom har ett statligt monopol på läkemedel. Det ärbara som har det.Regeringens och socialministerns egen utredareLars Jeding har kommit fram till att man kan tjänamångmiljardbelopp på en ökad konkurrens inomläkemedelsdistributionen. Han anger just att det ärproblem med att man har ett monopol därför att manpå det sättet får en annan prisbild. Det är tvärtemotdet som nu säger.Jag har svårt att förstå att man håller fast vid dettastatliga monopol när vi i stället skulle kunna fåmycket mer tillgänglighet till apotek. Vi har ett endanattöppet apotek i hela här mitt i Stockholm.Vi har ett apotek på 10 000 invånare. Vi har en gles-bygd där man har mil och åter mil till att kunna fåköpa huvudvärkstabletter och andra enkla läkemedel.När ska regeringen och socialdemokraterna inseatt monopolet förhindrar tillgänglighet och därmedinnebär en hög kostnad för läkemedel?Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! Jag har gått igenom argumenten fören annan distribution och kan konstatera att de ärmycket svaga. Den utredning som lämnades lyckadesinte övertygande visa att vi skulle få en annan ord-ning ifall man släppte ifrån sig distributionen.Däremot har jag sett att en rad privata affärskedjorär mycket intresserade av att i ökad utsträckningsyssla med distribution av läkemedel. Jag kan förstådem. Distribution och försäljning av läkemedel skullemöjligtvis vara ett tillägg till deras verksamhet ochgynna dem.Nu är det emellertid så att distribution av läkeme-del inte är en fråga om att stärka svensk affärsverk-samhet i största allmänhet utan att det skapas en sä-kerhet kring distribution och försäljning av läkeme-del. Det ska vara en del av det sjukvårdssystem vihar.Vi ska vara garanterade att det finns tillgänglig-het, att vi har hög kvalitet och att det är väl utbildadpersonal som säljer läkemedlen. Jag tycker att vi skavara stolta över att vi har det systemet. Det är synd attinte fler länder använder det.FamiljepolitikenAnf. 57 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet , som jag betraktar lite grann som vår barnmi-nister.I dag får vi många rapporter om föräldrar som harsvårt att kombinera ett bra familjeliv och omsorg ombarn med ett aktivt yrkesliv. Många väljer att skjutaupp sitt föräldraskap. Tyvärr visar det sig att mångaav dem som skjutit upp föräldraskapet sedan inte kanfå barn.Statsministern sade i regeringsförklaringen i sep-tember att män och kvinnor ska kunna förena ettaktivt arbetsliv med ett utvecklande familjeliv och attde låga födelsetalen kan aktualisera ytterligare famil-jepolitiska insatser.Vi får ständigt läsa och höra om ökad utbrändhet,ökad psykisk ohälsa för barn och ungdomar, ökandeklassklyftor och ökande svårigheter för människor attfå samhällets stöd. Det som gjorde att jag ställer frå-gan var vad jag läste i går. Det gjorde mig så upprörd.Kommunförbundet i rekommen-derar landets socialkontor att avråda sina klienter frånatt föda fler barn än de själva med bestämdhet vet attde kan försörja. Upphovet eller smörjmedlet till denrekommendationen är en dom i tingsrättdär en åttabarnsfamilj nekats socialbidrag då kvinnaninte kunde antas stå till arbetsmarknadens förfogande.Jag frågar nu: Kan statsrådet verka för att uppfyllaFN:s barnkonvention så att även barn i fattiga famil-jer kan säkras mat för dagen?Anf. 58 Statsrådet ():Fru talman! Eftersom detta är en fråga om och socialbidrag tittade jag först påsocialministern. Men vi kan tolka frågan som att denhandlar om ett stöd för barnfamiljer lite mer generellt.I det konkreta fallet har jag inte någon kommen-tar. Jag vet inte vad som ligger bakom att en sådanrekommendation skulle lämnas. Allmänt sett är dettainte en inställning som vi delar. Människor ska självafå avgöra i vilken utsträckning de vill ha barn, om devill ha ett barn eller om de vill ha många barn.Om man hamnar i situationer där man behöversamhällets stöd ska man också kunna få sådant stödoavsett om man har många barn eller få barn.Anf. 59 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret, även om detvar fel minister jag riktade frågan till. Jag anser attdet går lika bra med statsrådet om det handlarom barn.Jag vet att det är en angelägenhet. Menvi har också ett ansvar att verka normbildande. Därförkänns det väldigt viktigt att lyfta upp frågan. Jagtackar för svaret.Kvinnorna i försvaretAnf. 60 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till försvars-ministern. Försvaret har uttalat att det behövs flerkvinnor i försvaret och uppmuntrar kvinnor att göravärnplikt och militär karriär. Det tycker jag är bra.Kvinnor behövs i vårt försvar, och kvinnor ska tjänst-göra på samma villkor som männen.Kvinnor i armén möts av svåra utmaningar. Demåste helt enkelt vara bättre än männen. De ska intebara klara samma fysiska, psykiska och kunskaps-mässiga krav som männen. De ska också tillföra detkvinnliga till försvaret, en kompetens som männeninte har.Eftersom kvinnor och män oftast har olika fysiskaförutsättningar är det tyvärr inte många kvinnor somklarar de militära styrkeproven. Min fråga till minis-tern är: Är ministern beredd att verka för att de fysis-ka kraven för arméns kvinnor omprövas?Anf. 61 Försvarsminister ():Fru talman! Jag tycker frågeställningen är intres-sant och viktig. Den parlamentariska pliktutredningenkommer snart att lämna sitt slutbetänkande där denkommer att ta upp frågan om kvinnor i försvaret. Jagtror att man där kommer att ta upp frågeställningen:Är de fysiska krav som ställs riktiga? Finns detandra avvägningar som kan göras?Det har sagts till mig att man diskuterar just denfrågeställningen. Jag har inget svar påfrågan. Men jag hoppas och ser fram emot att Pliktut-redningen på ett framsynt sätt sätter denna fråga pådagordningen. Kommer det bra förslag är jag intres-serad av dem.Anf. 62 ():Fru talman! Jag vill tacka för det. Jag delar mi-nisterns förhoppning att det kommer att tas upp iutredningen och att det ska kunna bli en förändring.Försvaret har förändrats. Åtminstone vissa truppslagsysslar inte med direkt råstyrka utan mer avan-cerad teknik.Det finns t.ex. ett krav på att man som offi-cer ska kunna klara löpning med full utrustningunder . För en normalbyggd kvinna mot-svarar det av kroppsvikten medandet för en man ligger kring 10 %.Jag hoppas att ministern kommer ihåg det när ut-redningen har lämnat sin redovisning och att minis-tern verkligen kontrollerar och ser till så att det kanbli en förändring för kvinnornas situation.Anf. 63 Försvarsminister ():Fru talman! Även den synpunkten anser jag ärmycket riktig. Intressant nog så har man inom För-svarsmakten - och jag tror också inom Pliktutred-ningen - tagit upp frågan om ifall rätt väg att gå kan-ske är att arbeta för att få ned vikterna på utrustningoch material som soldater och officerare bär med sig.Det höjer ju faktiskt även en manlig soldats strids-förmåga om han inte först har burit onödigt mycket.Jag hoppas att det ska bli en teknisk utveckling iden här riktningen, och jag anser att det finns allanledning att argumentera i den riktning som IngerStrömbom gör.MeddelarfrihetAnf. 64 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministerLars . I förrgår lämnade Demokratiutred-ningen sitt betänkande. Där finns bl.a. ett förslag omatt sådana företag som finansieras av offentliga medelska ha möjlighet - eller inte bara möjlighet, utanskyldighet - att använda sig av samma meddelarfrihetsom offentliga verksamheter. Detta är en viktig fråganär alltmer offentlig sjukvård blir privat.Min fråga till socialministern är om han rakt påsak kan uttala sig principiellt i den här frågan, utan attvi gräver ned oss i de juridiska komplikationerna avdetta.Anf. 65 Socialminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen om att manska ha samma rättigheter och samma skyldigheteroavsett om man jobbar i verksamhet som finns inomdet offentliga eller inte.Det finns en sorts begreppsförvirring, som jag troratt man ska reda upp. De företag som arbetar somentreprenörer inom ett offentligt finansierat system ärju en del av den offentliga verksamheten i den me-ningen att de arbetar gentemot en offentlig huvud-man, som har sitt mandat i kommuner, landsting ellervad det nu kan vara. De verksamheter som tecknaravtal med det offentliga på det sättet bör således iövrigt också följa det regelsystemet när det gälleroffentlighetsprincipen.Anf. 66 ():Fru talman! Min följdfråga lyder så här: Har soci-alministern någon uppfattning om ifall det finnsmånga företag verksamma inom den offentliga sek-torn som har den typ av anställningskontrakt medinbyggd munkavle som företaget försökte ge-nomdriva ? Vi kunde läsa om det i tid-ningarna.Anf. 67 Socialminister ():Fru talman! Jag har inte hört talas om detta. Jagvet inte heller om det verkligen är korrekta uppgiftersom har lämnats till massmedierna. Jag tycker att detskulle vara otroligt olyckligt om ett företag som göranspråk på att kunna fungera som entreprenör i denoffentliga sjukvården inför den här typen av regler.Ska vi ha en sjukvård som fungerar krävs det attsamtliga anställda känner ett ansvar för vårdens inne-håll och kvalitet, och också slår larm ifall det är nå-gonting som inte fungerar. Då ska man inte kunnahänvisa till att man inte har den rättigheten därför jobbar hos en privat entreprenör.Införselreglerna för alkoholAnf. 68 ():Fru talman! Jag vänder mig till socialministern.Strax före jul debatterade vi alkoholfrågorna i dennakammare, som socialministern säkert kommer ihåg.Vi diskuterade tillgänglighet och försök med lör-dagsöppet.Nu diskuteras ju införselreglerna för alkohol medEU. Jag följer nogsamt den debatten, och jag måstesäga att jag är orolig. Jag undrar vad socialministerntänker göra så att vi kan behålla den folkhälsopolitiksom vi var överens om.Anf. 69 Socialminister ():Fru talman! Just nu pågår förhandlingar, ellersamtal, mellan den och kommis-sionen om vilket regelverk som ska gälla efter den1 juli. Om man tror massmedierna så skulle sakenvara avgjord, kommissionen ha bestämt sig osv. Dettaär inte sant. Det pågår samtal och förhandlingar. Förövrigt ska jag för egen del träffa hälso-kommissionären för att bl.a. diskutera de härfrågorna.En sak gör mig lite bekymrad. Det gäller de upp-gifter som förekommer i tidningarna om att denkommissionär som företräder kommissionen gente-mot oss är så uppenbart öppen för enkla kampanjer.Jag tänker t.ex. på de som leds av , som skickar e-mail. Kommissionä-rens medarbetare går sedan ut till massmedierna ochsäger: Eftersom vi har fått flera hundra e-mail verkarsvenska folket ha en annan uppfattning. Det är viktigtatt upplysa om att om man vill harespekt för EU ska EU ha respekt för svensk demo-krati. I den här finns det en förkrossandemajoritet som önskar behålla de nuvarande reglerna,och det tänker vi upplysa kommissionen om.Anf. 70 ():Fru talman! Det kan ju vara ett alternativ. Vi somtycker annorlunda kan ju också skicka brev till kom-missionären.Jag hoppas att socialministern tar hänsyn till dendebatt vi förde då vi var helt överens, de flesta av oss,om vilka regler som ska gälla i för folketsbästa. Tack så mycket!Anf. 71 Socialminister ():Fru talman! Vår utgångspunkt i diskussionen medkommissionen är att vi vill behålla det nuvarandeundantaget. Vi tolkar de tidigare direktiven på detsättet att vi ska komma överens om en ny ordning,och att det finns möjligheter för oss att förlänga detundantag vi har. Vi har starka folkhälsoskäl för det,och det finns dessutom en mycket stark majoritet iSveriges riksdag för att göra detta. Det är den linjenvi driver, och vi får se hur långt vi kommer med vårlinje. Vår utgångspunkt är alltså att vi ska förlängaavtalet så som det nu är.GymnasieskolornaAnf. 72 ():Fru talman! Jag tänker rikta mig till statsrådetWärnersson.Min fråga rör gymnasieskolorna i många av lan-dets mindre kommuner, och kanske speciellt då iNorrland som jag känner bäst. Där har man valt attbygga upp egna gymnasieskolor i stor utsträckning.Syftet har varit att se till kortsiktigaekonomiska vinster. Eleverna har kommit att bli nå-got slags handelsvara. Jag vill påstå att kommunerna ivissa stycken definitivt har svårt att samverka. Dettamedför bl.a. att kvaliteten långsiktigt kan urholkasoch att resurserna inte används på bästa sätt.Jag är medveten om att detta är en fråga som rörkommunerna, men det skulle ändå vara intressant atthöra statsrådets synpunkter. Finns det ambitioner attfrån regeringen stimulera kommunerna till samverkannär det gäller gymnasieskolan?Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! tar upp en myck-et väsentlig fråga, tycker jag. beslutadescentralt om hur många gymnasieskolor som skullefinnas ute i landet. får kommunerna själva be-stämma om de vill starta en gymnasieskola. Så skerockså - många gymnasieskolor har startats under desenaste åren.Det är positivt att man vill ta sitt eget ansvar ute ikommunerna. Jag tror också att man ser att det är enförmån att kunna ha eleverna hemma, nära sig, ochkunna följa dem från de tidiga åren och upp genomgymnasieskolan. Men vi kan också se att detta gör attutbudet blir skiftande. Vissa av gymnasieskolorna ärväldigt små och de kan inte erbjuda så många pro-gram. Andra är fortfarande mycket stora gymnasie-skolor, där man har alla program.Vi följer denna utveckling, och vi ser det sommycket angeläget att det sker just en samverkan mel-lan kommunerna. Inom en mindre region kan manockså titta på vilka olika typer av programutbud mankan ha på de små gymnasieskolorna.Anf. 74 ():Fru talman! Jag är övertygad om att IngegerdWärnersson har samma uppfattning som jag, nämli-gen att vi ska ha en hög kvalitet på gymnasieskolansåväl i stad som på landsbygd. Jag är också övertygadom att en framtida gymnasieskola i lands- och gles-bygd i stor utsträckning kommer att bygga på nyteknik. Man kommer att kunna använda en ny meto-dik, hitta nya lösningar och jobba på distans. Men omdet ska kunna förverkligas är jag än mer övertygadom att kommunerna i mycket större utsträckningmåste kunna samarbeta. De kanske kan bilda gemen-samma kommunalförbund och gemensamma gymna-sienämnder som går över kommungränserna.Mina följdfrågor till statsrådet blir:Delar hon min uppfattning om möjligheterna attnyttja den moderna tekniken i gymnasieskolan iframtiden? Och på vilket sätt kommer regeringen attdelta för att hjälpa kommunerna i samverkan?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Först vill jag ta upp en form man kananvända sig av, nämligen kommunalförbund. Jag kanockså ge exempel från och närliggandekommuner. 13 kommuner har gått samman och harett gemensamt ansvar för gymnasieskolan. Detta harockså lett till att man kan ha mycket specifika ochsmala utbildningar. Fast man är 13 kommuner är detkanske bara åtta elever som söker en dylik utbildning,men kommunerna har ändå tagit ansvar för att ge-mensamt finansiera de här utbildningarna. Även ominte alla kommuner just innevarande läsår har en elevdär tar man det ekonomiska ansvaret. Det ser jagmycket positivt på.Vi håller på att titta på detta meddistansutbildning. Jag kommer bl.a. att besöka Jämt-land och där få reda på hur manser på detta med distansutbildning. Jag återkommertill detta.TinnitusAnf. 76 ():Fru talman! Jag har en fråga till har här i kammaren genom motio-ner och interpellationer arbetat för att tinnitusgåtanska kunna lösas. För den som inte vet det kan jag talaom att tinnitus är ett högt ljud, ibland lite felaktigtkallat öronsus, i huvudet. Det är ungefär 1 ½ miljonersvenskar som har detta i dag.Jag har fått positiva svar här i kammaren, men dethänder ingenting. Eftersom man inte kan lösa gåtanhar jag efterlyst bra information om hur man skyddarsig mot detta.I för ett par veckor sedankunde man läsa om en ung sågverksarbetare som nuhar drabbats av detta. Han går ut och varnar kollegeroch alla människor. Han hör ständigt ett ljud somliknar testbildsljudet på TV. Han blir aldrig fri fråndet, varken natt eller dag.Min fråga till är nu: Kan LarsEngqvist bidra till att vi får en effektiv informa-tionskampanj för att skydda framför allt unga männi-skor från att drabbas vid t.ex. pop- och rockkonserter?Anf. 77 Socialminister ():Fru talman! ska jag svara på eninterpellation i samma ärende. Men interpellantenställer frågan med en lite annan utgångspunkt, nämli-gen möjligheten att lagstifta för att klara problemet.Där svarar jag att jag tror att det i stället handlar omatt informera. Det är väldigt svårt att hitta någonlagstiftning som fungerar på det här området. I inter-pellationssvaret säger jag att jag är övertygad om attdet samhälleliga och statliga ansvaret handlar om attpå ett enkelt sätt visa hur man kan skydda sig mot denhär typen av miljöfaror. Men det handlar också om eninformation till alla arrangörer, både privata och of-fentliga, om vilka krav man ska ställa på dem och hurde ska arbeta för att undvika riskerna.Även om jag inte kan lova att vi skastarta informationskampanjen, kan jag lova att det ärden vägen vi ska välja för att komma till rätta medproblemet.Anf. 78 ():Fru talman! Svaret låter positivt, och jag hoppasatt det är det. Men jag är orolig för att det blir sammatyp av svar som jag har fått tidigare av ,nämligen: Jag lovar att vi skatitta på det här.Sedan stannar det vid detta, och det händer ingen-ting. borde kunna få i uppdrag attgöra någonting här. Medan vi står här är det någonung människa som drabbas av detta och som kanske ivärsta fall förlorar sin hörsel nästan helt och hållet.Jag tycker inte att vi i kan sitta här och sägaatt vi ska titta på detta och se vad som händer i fram-tiden. Vi måste gripa tag i frågan nu.Anf. 79 Socialminister ():Fru talman! Ja, precis det ska vi göra.Vägnätet i NorrlandslänenAnf. 80 ():Fru talman! Statsrådet berättade ti-digare i frågestunden att hon hade farit runt uppeVästerbotten och . Jagantar att hon då fick ungefär samma information somvi fick som gick på informa-tionskväll här i , nämli-gen att en viktig förutsättning för tillväxt och utveck-ling i Norrlandslänen är att vi har ett hyggligt vägnätsom fungerar. Man är mycket orolig i Norrlandslänenför att det nu håller på att degenerera fullständigt.Tillväxtavtalen är ett mycket gott initiativ. Jag vetsjälv från arbetet hemma i att det verkligenhar mobiliserat många goda krafter för att sätta i gångutveckling i länet. Det är företag, kommuner, enskil-da, fackliga organisationer och andra som är med idet arbetet. Men man behöver också kommunikatio-ner och en infrastruktur som fungerar. Som LennartDaléus tog upp har vi sett att bensinpriset är på vägupp. Om man dessutom har mycket dåliga vägar att tasig fram på blir förutsättningarna för tillväxt mycketbesvärliga.Jag undrar om regeringen avser att vidta några åt-gärder för att förbättra vägnätet . Man har sagt att man ska kraftsamlajust när det gäller drift och underhåll, men det har intekommit några åtgärder. Avser regeringen att ändrapolitik på det här området, liksom harföreslagit?Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! Det är självfallet så på många håll ilandet, inte bara i och , att enav de viktigare förutsättningarna för att kunna ökaden regionala tillväxten är kommunikationerna påvägar och järnvägar. Och även den digitala in-frastrukturen växer fram som en allt viktigare fråga.Detta är en av de större frågorna inom regionalpoliti-ken och i tillväxtpolitiken allmänt sett.Det är dock som är ansvarig mi-nister för de frågor som frågeställaren tar upp. Jag vetatt det förbereds många initiativ på departementetsom kommer att beröra de här frågorna. Jag kan intesvara mer i detalj än att utbildning, tillväxt ochinfrastruktur är tre av hörnstenarna för den regionalautvecklingen.Anf. 82 ():Fru talman! Det är gott och väl med en välut-vecklad retorik. Det är regeringen duktig på. Men detbehövs ju också åtgärder i praktiken, och det är detjag efterlyser.För två år sedan i trafikdebatten här i kammarensades det i klartext i en proposition att vi skulle kraft-samla när det gällde drift och underhåll eftersom detär jätteviktigt. Resultatet som har gåttsedan dess har blivit att det har kommit 4 ½ miljarderkronor mindre till den här sektorn. Det har framförallt drabbat på länsplanet.