prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — I däremot ligger de kvar på sam-ma höga nivå som under det , då de moti-verades av ett stort invasionshot. Trots att det intelängre finns ligger de kvar på drygt 40 miljarder omåret av svenska skattebetalares pengar.Jämför man den här summan med andra behov isamhället - behov inom skolan, inom sjukvården ochinte minst mot bakgrund av den debatt vi hade här ikammaren om den nya fattigdomen iSverige - framstår de 40 miljarderna i försvarsbud-geten som en grotesk felprioritering av skattebetalar-nas medel.Man kan fråga sig hur det kommer sig att Miljö-partiet står bakom budgeten. Förklaringen är ganskaenkel. Vi har ett samarbete kring budgeten med rege-ringen, och vi respekterar tidigare ingångna beslut.Socialdemokraterna har tillsammans med Centerpar-tiet gjort upp om hur stor försvarsbudgeten ska varaoch har inte haft förmåga att anpassa budgeten efteren förändrad verklighet, en förändrad omvärld. Där-för ligger de kvar på den här höga nivån.Men, fru talman, vi ska 2002 fatta ett nytt för-svarsbeslut. Det finns anledning att se optimistiskt påmöjligheterna att då få till stånd kraftiga minskningarav militärutgifterna också i Sverige.Vi har i försvarsutskottet fått rapporter från denmilitära underrättelsetjänsten. Vi ser också rapporterfrån andra länders underrättelsetjänster. De visarsamfällt att möjligheten för en militär hotbild motSverige avlägsnar sig alltmer. Tittar man på den ryskakrigsindustrin finns det ingen tillväxt eller förnyelse.Tittar man på den ryska krigsmakten över huvud tagetär det ett fortsatt fullständigt sönderfall. Därför ter sigbehovet av militärutgifter allt mindre.Samtidigt menar man från FOA:s försvarsanalysoch från andra försvarsanalytiker att de icke-militärahoten mot ökar. Risken för att vårt land skautsättas för IT-sabotage ökar. Det är naturligtvis etthot som man inte kan försvara sig mot med JAS-plan.Vi har risken för terrorism som också är ett icke-militärt hot och som inte går att skydda sig mot medubåtar. Vi har sönderrostade atomubåtar i Murmansksom om de börjar läcka radioaktivitet hotar ,vårt territorium, ett hot som man naturligtvis inte kanskydda sig mot med stridsvagnar. Det krävs en heltannan inriktning och organisation än den militära föratt skydda oss mot de hoten, som man menar är allt-mer sannolika.Det finns alltså anledning att i försvarsbeslutet2002 minska militärutgifterna och bl.a. frigöra resur-ser för att möta de icke-militära hoten.Nu i mars, fru talman, fick vi äntligen majoritetför åtminstone en blygsam minskning av försvars-budgeten på framöver. Det beslutet har vi fåtten lång rad erfarenheter av. Det visade sig att detmedförde stora problem. Det fanns ingen planeringför hur man skulle minska. Vi såg att förslaget somtyvärr en majoritet också ställde sig bakom innebaratt man genomförde minskningarna på ett orationelltsätt. Jag ska ta ett exempel som jag tror är lättbegrip-ligt.Man beslutade sig för att lägga ned flygflottiljen iÄngelholm som var , kanske mo-dernaste flygflottilj där man hade investerat hundra-tals miljoner av skattebetalarnas medel på de nyaanläggningar som man ansåg att flygvapnet krävde.Den av alla flottiljer lägger man ned i stället för attlägga ned en gammal som inte har framtiden för sig.Det var bara ett exempel på ett orationellt beslut. Enannan erfarenhet av att man inte hade någon plane-ring innebar att man förmodligen inte minskade till-räckligt.Fru talman! Jag måste dela om att det kan komma att uppstå s.k. svartahål i försvarsbudgeten. Vi vet ju alla att vi har haftöverbefälhavare som med någon sorts regelbundenhethar kommit till och sagt: Hoppsan, nu harvi ett svart hål i försvarsbudgeten. Vi måste få flermiljarder. Jag delar farhågor attden situationen kan komma att uppstå igen just därföratt saknade förmåga att minska tillräckligtmycket på den militära organisationen.Det är därför har lagt fram en motionom att inför försvarsbeslutet utreda hur t.ex. enhalvering av försvarsbudget skulle kunnagenomföras på ett så smidigt sätt för samhället sommöjligt.Det skulle vara smidigt för anställd personal ochrationellt på det sättet att det sparar mest pengar ochpå olika sätt skapar minst turbulens. Tyvärr har majo-riteten i utskottet avstyrkt det här förslaget. Man harsagt: Nej, vi ska inte förbereda någon halvering ellerminskning av försvarsutgifterna. Det har man gjortmed den motiveringen, som jag tycker kan vara värdatt återge, att några andra ekonomiska utgångspunkterän de av beslutade inte bör ligga till grundför försvarsplaneringen.Man säger alltså att i och med att en minskningännu inte har beslutats ska man inte heller förberedasig för en sådan. Det innebär att utskottet är berett atten gång till begå det misstag som det begick iår. Det är också en lite ologisk avslagsmotivering.Samtidigt som man inte vill förbereda fortsattaminskningar är man väldigt mån om att ha en bered-skap för anpassning uppåt. Man ska snabbt kunna ökamilitärutgifterna och bygga ut den militära verksam-heten. För detta ska det finnas förberedelser, tankaroch planer, men för den kanske mest verklighetsnärautvecklingen, en fortsatt minskning, vill man inte hanågon planering. Jag tycker att detta är tragiskt, inteminst därför att det är ett dåligt sätt att hantera skatte-betalarnas pengar.Fru talman! Den andra frågeställning som jag villberöra i mitt inlägg gäller vad vi ska ha den del avförsvaret som vi beslutar oss för att behålla till. Detmilitära invasionshotet existerar inte längre. Det är ettalltmer irrelevant alternativ. I stället har riksdagenbeslutat enligt förslag omen vidgad hotbild, dvs. att använda försvarsresursernaockså för andra ändamål än de militära. En huvud-uppgift är t.ex. att bistå samhället i svåra situa-tioner. Ett utmärkt exempel på det är översvämning-arna i Arvika.Genom både vårt lands och andra länders oförmå-ga att minska koldioxidutsläppen, något som gerfortsatta bidrag till växthuseffekten, kan vi räkna medatt det som händer i kommer att bli alltmervanligt. Det är ett exempel på vad forskarna har var-nat för kommer att bli framtidens verklighet. Manräknar med att nederbörden i i framtidenkommer att öka . Det innebär förmodligenatt det som händer i inte är ett extremt undan-tag utan alltmer kommer att bli en normalsituation.Man kan säga att Försvarsmakten därmed tyvärr haren alltmer relevant uppgift att fylla, om vi nu intelyckas minska koldioxidutsläppen och motverka enfortsatt växthuseffekt.En annan huvuduppgift för försvaret är, som fleratidigare talare har berört, att delta i internationellkrishantering. Mot bakgrund av vad som har hänt i vår egen världsdel, i det forna Jugo-slavien, är det angeläget att det europeiska samfundetpå olika sätt försöker hantera kriser så att vi slipper sefolkmord, folkfördrivning, massvåldtäkter och terrormot civila människor.Felet i det som diskuteras i EU är att hela kris-hanteringens fokus ligger på att utveckla militäraförmågor. Det innebär att vi, om man fortsätter medden inriktningen, riskerar att återigen få se en kris.Det är inte så att krig uppstår som en blixt från klarhimmel, utan en kris utvecklas först till en konfliktoch övergår till en väpnad konflikt för att till slutkanske leda ända fram till krig. Det är då som deteuropeiska samfundet är berett att agera. Man harstora militära styrkor och militärstaber och planeringför att på olika sätt hantera det här.Det är tragiskt, för då är det . Då är krigetett faktum. I stället borde EU:s krishanteringsförmågafokusera på den förebyggande insatsen. Hur kan manidentifiera en potentiell kommande konflikt? Vilkapolitiska åtgärder kan man vidta för att konflikten inteska utvecklas? Om man misslyckas med att hittalösningar på konflikten, hur kan man med civila in-satser förhindra att konflikten fortsätter att utveck-las?Ett flertal motionsyrkanden från omallt detta behandlas i detta betänkande. Vi bör frånsvensk sida satsa på att stödja konfliktförebyggandeverksamhet och konfliktlösning, men tyvärr sägermajoriteten i försvarsutskottet nej. ska intesatsa ökade resurser på det här området. säger här att det är viktigtmed konfliktförebyggande verksamhet och med kon-flikthantering. Jag är nyfiken på att se vilken knappÅke Carnerö kommer att trycka på vid omröstningen,fru talman. Kommer han att säga en sak i talarstolenmen sedan trycka på nej-knappen, eller kommer hanshandlande faktiskt att överensstämma med det anfö-rande som han höll? Det är kanske fler än jag som ärnyfikna på detta.Fru talman! Jag tycker att det kan vara värt attåterge utskottets motivering för avslag också på denhär motionen. Man framhåller att utskottet förvissointe utesluter att förslagen i motion kankomma att övervägas under det konstruktiva skedesom EU befinner sig i vad avser att forma en europe-isk förmåga att bidra till fred och säkerhet. Man sägerhär alltså att idéerna i sig nog inte är dåliga och inte kan utesluta att det här kommer att hända iEU, men man är från sida inte beredd attstödja det. Det är en mycket märklig slutsats. Hurtänker man sig att det ska gå till att utveckla denkonfliktförebyggande verksamheten, om man inte ärberedd att rösta för ett förslag om att arbeta för det?Alla beslut som fattas runtom i världen grundar sigfaktiskt på att någon har lagt fram ett förslag, men detär man inte beredd att göra här i . Det be-klagar vi i Miljöpartiet.Den civila krishanteringen innan det går så långtatt en konflikt utvecklats till fullt krig är oerhört vik-tig. Det finns möjligheter att dämpa motsättningaroch skapa utrymme för konfliktlösning. Detta såg vi iKosovo, där fattade ett beslut om att föra in2 000 civila observatörer för att dämpa motsättningaroch skapa utrymme för lösningar. Problemet var attdet inte fanns någon sådan organisation. Det finnstiotusentals militärer som man kan beordra att flygain, men civila observatörer existerar inte. Sådanamåste ha utbildning i hur man hanterar en konfliktsi-tuation, hur man kan medla och kan övervaka brottmot mänskliga rättigheter. Sådan personal existerarinte. Man lyckades tyvärr inte genomföra den häridén, därför att beredskap saknades.Vi har från både i riksdagoch i drivit förslag om att ut-veckla en civil fredskårsstyrka. Man ska se till att detfinns personal som kan gå in i ett område där detfinns en konflikt som håller på att utvecklas, för attdämpa motsättningar, beivra övergrepp mot mänskli-ga rättigheter och skapa utrymme för konfliktlösning.Vi lyckades i att nå en majoritetgenom Per , som lade fram förslaget. Mansade i att det här är en bra idé,som man ville ställa sig bakom. Man beslutade attgöra en genomförbarhetsstudie, dvs. att man skastudera hur det här ska kunna gå till i praktiken. Detär ett mycket bra förslag, som vi har lagt fram också iSveriges riksdag. I betänkandet behandlas sammaförslag, nämligen att ska stödjakraven i kommissionen om att en genomförbarhets-studie nu ska göras.Men, kära åhörare, vad tror ni att riksdagkommer att besluta? Vad säger utskottsmajoriteten?Det är tyvärr skillnad mellan den officiella retorikenom vikten av att förebygga och föregripa krig och denpraktiska handlingen. kommer majori-teten i kammaren att trycka på nej-knappen och se tillatt inte ska verka för en sådan här genomför-barhetsstudie. Jag kan bara beklaga den-na skillnad mellan retorik och vackert tal om vad allahåller med om som viktigt och vad man sedan gör ipraktiken. Jag tror tyvärr att detta inte bidrar till attöka förtroendet för vare sig politiken eller politikerna.Man kan då lite cyniskt säga att det kan vara braför åtminstone några personer att säger nejtill sådana här förslag. Det kan vara bra för Natosförre generalsekreterare , som är ansvarigför EU:s krishanteringsförmåga. Hans ambition tycksju vara att helt fokusera EU:s krishanteringsförmågapå den militära kapaciteten. Man kan också säga, litecyniskt, att ett avslag är bra för försvarsmi-nister, som är bäst i klassen på att vräka ned militäraresurser till EU:s krishanteringsförmåga. Han harställt både och ubåtar till förfogande,trots att det inte har efterfrågats. Det är ingen i EUsom har efterfrågat det. Det är ingenting som FNefterfrågar. Det är inget som har efterfrågat.Det är försvarsministerns och regeringens eget lillaprojekt. Det bidrar till den fortsatta fokuseringen påmilitär förmåga som leder till att vi vid nästa konfliktkommer att vänta passivt tills det blir . Det ärdå vi har en organisation, en militär organisation. Detär bara att beklaga.Frågan är om det avslag som kommeratt besluta om verkligen är bra för EU:skrishanteringsförmåga. Svaret är självklart nej. Det ärinte bra. Man kan också fråga om det är bra för denmilitära delen av krishanteringsförmågan. Vi i Miljö-partiet är eniga om att den också måste finnas. Detfinns en gräns. När man har misslyckats med före-byggande och civila insatser och våldsamma över-grepp begås mot mänskliga rättigheter, då finns detmilitära våldet som en sista utväg. Men Sverigesdeltagande sker på frivillig grund. Det är svenskarsom frivilligt anmäler sig till att delta i fredsfrämjan-de FN-operationer. Gynnas det om man seratt vårt land är fullständigt ointresserat av att stödjade förebyggande åtgärderna? Vi vill hellre stå passivavid sidan av. När det är för sent och blir krig, då skavi skicka våra svenska pojkar och flickor ned tillkrishärden.Vi i är av den uppfattningen att detinte gagnar viljan att delta i sådana operationer. Deblir allt mindre legitima när människor ser att man ärfullständigt ointresserad av den förebyggande verk-samheten.Fru talman! Jag vill avsluta med att säga att detsom till synes skulle kunna betraktas som en seger förSolana och försvarsministerns totala fokusering på demilitära resurserna, och även för tidiga-re inlägg i denna del, kanske är att betrakta som enpyrrhusseger.Fru talman! Jag vill självklart yrka bifall till Mil-jöpartiets reservation. Det är reservation 13.Anf. 24 () replik:Fru talman! reservation innehållermånga bra saker, t.ex. krishantering och en civilfredskår. Det är förslag som framfördes även vidförra årets budget. Från början är det gamla OSSE-förslag. Reservationen innehåller många olika saker,och det är svårt att ta hela paketet.Jag skulle vilja ha ett förtydligande av förslagetom att halvera militärutgifterna. Det är i och för sigmycket sympatiskt. Men hur ska det gå till rent kon-kret? Vi vet att vi är uppbundna av JAS fram till år2007, med 7 miljarder i kostnader. Risken är attdet bara blir JAS kvar, om vi ska ta bort resten. Det ären sådan fundering jag har. Hur ska vi tackla det? HarLars någon idé om hur vi ska komma urden stora ? Vi har kontrakt. Det ärvår kamp. Hur gör vi konkret för att reducera denöverbeställningen, för att på så sätt få ned kostnader-na?Jag skulle vilja ha ett konkret förtydligande av hurMiljöpartiet har tänkt sig att minska kostnaderna.Anf. 25 () replik:Fru talman! frågar på vilka områ-den vi kan minska militärutgifterna. Det finns baratvå. För det första är det förbandsverksamheten. Våruppfattning är att den är alldeles för om-fattande i relation till hotbilden och de eventuellabehov av stöd till det civila samhället som kan uppstå.Där finns det utrymme för en minskning. För detandra finns det också utrymme för en minskning påmaterielanskaffningsområdet, både genom att omför-handla ingångna kontrakt och avstå från planeradekontrakt. Det är orimligt att använda skattebetalarnasmedel för nyanskaffning av materiel när man harsvårt att hitta ett hot som motiverar det.Om jag förstår fråga rätt undrarhan hur det ska gå till. Det är det vi i Miljöpartietskulle vilja se en utredning om: Hur kan man undvikaatt hamna i en situation som vi har haft tidigare, medförsvarsministrar som har bundit upp riks-dag framåt? Vi kommer att få över 100JAS-plan för mycket, för en halv miljard styck, somskattebetalarna har betalat. De bara står där. Det finnsingen användning för dem. Det finns inget behov avdem. Sådant måste vi titta på. Hur undviker vi attförsätta oss i en sådan situation? Här krävs självklartplanering. Det är det som har föreslagit.Anf. 26 () replik:Fru talman! Jag tackar för det förtydligandet, ävenom jag skulle vilja vara ännu mer konkret. Faktum äratt en halvering av försvaret innebär attvi bara har JAS och ett antal flottiljer kvar, om vi inteblir kvitt kontrakten. Därför har vi föreslagit att enarbetsgrupp ska tillsättas, med den bästa juridiskaexpertis vi har i landet, för att se hur vi kan komma urden situationen. Vad jag förstår är att bifalla vår reservation i den delen.Anf. 27 () replik:Fru talman! Där tycks det inte föreligga någrastörre skillnader. Där har vi samma inriktning. Manmåste se på hur man ska genomföra det. Om jag hadekunnat ge ett konkret svar på exakt var, hur och när,då hade vi inte behövt lägga fram någon motion omatt utreda och planera.Anf. 28 () replik:Fru talman! tar upp förebyggandearbete. Självfallet undviker man så långt det är möj-ligt att sätta in militära styrkor i en krishärd. Manförsöker genom förebyggande och stabilitetsskapandearbete, som jag nämnde i mitt inlägg, att se till att detvärsta inte bryter ut. Det sker t.ex. inom EU:s ram.EU är ett fredsprojekt, som jag också nämnde. Bi-stånd är en annan sak. Man gör olika humanitärainsatser när människor på olika ställen får det svårt.Så kommer kravet på en civil fredskår. Jag villerinra om att redan1997 tog upp frågan. Vi menade allvar med att detvar något som borde undersökas. Men det föll på attvi inte kan ta ut människor med plikt. Den nuvarandepliktlagstiftningen medger inte att man tar ut männi-skor med plikt för internationella uppdrag. Det upp-repades nu i årets betänkande. Då faller lite av möj-ligheten.Utrikesutskottet har fått samma motionsyrkan-de från . Vi får se vad som händerdär. Det kanske finns andra sätt att skapa en civilfredskår än att ta ut människor med plikt. Jag är öp-pen för att diskutera det.Sedan kommer frågan vilken status dessa männi-skor ska ha, när de sätts in i ett område där det är såoroligt att det kan bryta ut en allvarlig kris. Vad hän-der då, folkrättsligt? Det är också en fråga som måstediskuteras och klargöras. Men vi är inte främmandeför den tanken.Lars tar upp förbandsverksamheten. Jagfår ta upp det sedan, eftersom min talartid är slut.Anf. 29 () replik:Fru talman! ställer flera relevantafrågor som naturligtvis måste ges ett svar. Det ärdärför har beslutat att förespråka engenomförbarhetsstudie, just för att få svaren på frå-gorna. Det är därför har lagt fram sammamotion om att stödja kravet på en genomförbarhets-studie, så att vi kan få svaren på de frågor som ÅkeCarnerö ställer.Det är märkligt att höra argumente-ra. Det låter som om han egentligen är för att få svarpå frågorna. Det låter som om ärför att utveckla en sådan politik. Men i praktikenröstar man nej.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! tar upp många viktigafrågor i sitt långa och ordrika inlägg. Jag blir ändå litefundersam av den enkla anledningen att Miljöpartietanser att den nuvarande försvarspolitiken och de storaresurser som läggs på försvaret är en grotesk felprio-ritering.Jag tror att vi är många i denna kammare och ock-så ute i vårt samhälle som undrar över hur Miljöparti-et så entydigt kan utgöra regeringsunderlag till ettparti, nämligen Socialdemokraterna, som för en poli-tik som innebär groteska felprioriteringar på dettaområde. Jag får intrycket att försvars-och säkerhetspolitik i första hand är ett spel för galle-rierna.Miljöpartiet är inte i något avseende berett attsätta hårt mot hårt i frågor som är viktiga för Miljö-partiet där det skulle kunna ha inflytande genom attanvända sin roll som utpressare och del i regerings-underlaget. Det gäller t.ex. krigsmaterielexporten. Detgäller också frågan om utvecklingen av den europeis-ka försvars- och säkerhetspolitiken.Miljöpartiet, med , Per Gahrtonoch många fler, producerar mycket varmluft här italarstolen. Men ni är inte beredda att sätta hårt mothårt när det verkligen gäller. I samarbetet med rege-ringen är ni tysta som lamm. Det är en politik som ärriktig för . Men är uppenbarligeninte berett att göra någonting i praktisk handling föratt motverka den. Det tycker jag är ett hycklandeförhållningssätt, . 31 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra den politik jag för fram här, och som är Miljöpar-tiets politik, ingalunda är ett spel för gallerierna. Densom är lite mer uppmärksam än naturligtvis se att det är en politik vi har förtunder hela vår tid i riksdag. har vi fört fram samma krav i försvarsutskottetoch i debatterna i kammaren. Det är inte på något sättnågra nya krav eller idéer som jag för fram här förpartiet.Anledningen till att vi står bakom uppgörelsenmed regeringen om budgeten, som också den nog-granna lyssnaren noterade tidigare i debatten, är vårrespekt för tidigare ingångna uppgörelser. Även omvi naturligtvis tycker att det är helt fel att regeringenoch har träffat en uppgörelse respekterar videt. Där ställs vi i den situationen att vi kan väljamellan att inte acceptera det och avbryta samarbeteteller att fortsätta och delta i det och påverka andradelar av budgeten.Miljöpartiets bedömning är att vi har fått igenomså pass stora och bra förändringar i samarbetet medregeringen att det gagnar såväl ekonomin som politi-ken i att fortsätta. Även om Centerpartietsoch regeringens försvarsbudget ligger kvar genomtidigare fattade beslut har påverkat ut-vecklingen åt ett grönt håll, något som väldigt mångaväljare uppskattar.Vi har lyckats få till stånd stora satsningar påframför allt miljöområdena. Vi har fått igenom enstatsbudget där man använder sig av gröna nyckeltaloch plötsligt kan se att vissa saker kostar också förmiljön, som många människor trodde var heltgratis att förstöra. Det är de framstegen på miljöom-rådet som vi betraktar som oerhört viktiga.Jag kan hålla med och barabeklaga att vi inte har lyckats påverka. Vi respekterarett tidigare fattat beslut.Anf. 32 () re-plik:Fru talman! är mycket väl med-veten om att alla ingångna avtal och alla fattade be-slut går att ompröva om man är beredd att i praktiskhandling sätta hårt mot hårt. Jag ifrågasätter inteMiljöpartiets försvarspolitiska synpunkter, att de ärärligt menade och kommer från hjärtat. Om de kom-mer från hjärnan låter jag andra bedöma. De har förtsfram i med stor kraft under hela 90-talet.Det är en orealistisk försvarspolitik byggd på enhalvering av försvarsbudgeten. Det är en mycketgammaldags föreställning om vad militär styrka ochförsvar är till för. Man förväxlar dagshotet och dags-formen på andra sidan med behovet av enmilitär styrka i ett längre tidsperspektiv och som ettaktivt instrument för att hävda svenska säkerhetsin-tressen för att gynna stabilitet och integration i Euro-pa. Det är ett perspektiv som är fullständigt borta iLars värld.När det gäller frågan om hur priorite-rar mellan de politiska områdena är jag glad överLars svar. har heller inte ifortsättningen för avsikt att sätta hårt mot hårt utanprioriterar andra delar av samarbetet högre men fort-sätter likväl att för gallerierna producera varmluft i ettväldigt högstämt tonläge. Det är synpunkter ochåsikter som inte kommer att få någon som helst bety-delse för de beslut som fattas i denna kammare.Anf. 33 () replik:Fru talman! Naturligtvis finns det en risk för attMiljöpartiet inte kommer att få majoritet bakom försvarsbeslutet och att man kommer attstå kvar här inne i kammaren och bita sig fast vid ensvunnen epoks nivåer på försvarsbudgeten.Man kan alltid göra sig lustig över huruvida idéereller politik kommer från hjärtat eller hjärnan. Menom man granskar förslag på försvarspo-litikens område kan jag bara kon-statera att fem finns det en majoritet fördem. Det gäller bl.a. idéerna om att vidga hotbildenoch se att det finns andra hot mot oss utöver militära.Det var någonting som alla till att börja med var emotmen som vi fick en majoritet bakom. Detgäller också behovet av att minska militärbudgetenoch överföra resurser till sjukvården. Först i mars år2000 fick vi och Socialdemokraterna attställa sig bakom det kravet.På punkt efter punkt kan vi se att en majoritet iriksdagen kommer efter.