prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Man ärhär bunden till att det finns ett personnummer och attdet gäller känsliga uppgifter.Det är olyckligt att propositionen saknar angivan-de av på vilket sätt den registrerade ska lämna sittsamtycke och av hur informationen till den registre-rade ska ske. Detta måste snabbt ut för säker-ställande av en riskfri medicinadministration till äld-re, eftersom dosexpedition i det sammanhanget ärbra. Jag tycker att regeringen måste återkom-ma till med ett förslag som är förenligt medde integritetskrav som jag har beskrivit. Vi måstehysa en betydligt större respekt för att människor idessa mycket känsliga frågor själva ska få avgöra,eller att i en del fall där äldre kanske inte klarar det engod man får avgöra vad som är det bästa för patien-ten.Herr talman! Med detta vill jag säga att vi stårbakom båda våra reservationer men att jag nöjer migmed att yrka bifall till reservation nr 1.Anf. 216 ():Herr talman! Detta är en ganska ovanlig proposi-tion ur flera perspektiv. Till att börja med brukar dennu sittande regeringen knappast fatta några beslutmedan utredningar pågår, även om de är mycketomfattande, och ibland tillsätter man utredningar efterutredningens slut. Här har man lagt fram en proposi-tion medan det pågår en utredning som dessutomsnart är färdig.Jag tycker precis som att det är rik-tigt att man förändrar olika strukturer när det är posi-tivt. All utvärdering från av förskriv-ningsrätt för sjuksköterskor, i första hand distriktss-köterskor, har visat sig positiv. Vi tycker därför attdet är riktigt att man ser till att kompetensen användspå rätt sätt. Läkarna får nu mer tid till andra och merkvalificerade uppdrag, och det tycker vi är väldigtpositivt.Det känns ändå som om propositionen är lite has-tigt tillkommen, om jag får uttrycka mig så. Först ochfrämst kommer utvidgningen inte att gälla alla sjuk-sköterskor inom den här verksamheten. Den kommernämligen inte att omfatta ungefär 6 000 sjuksköter-skor som fått sin legitimation och som harminst erfarenhet. Vi har påpekat detta i denreservation som är fogad vid betänkandet. Vi anser attäven dessa sjuksköterskor borde innefattas efter enindividuell prövning och efter en utbildning i farma-kologi om 20 poäng.Det andra som jag har kommit fram till när jaghar förberett mig inför den här debatten är att för-skrivningsrätten för de distriktssköterskor som i daghar sådan rätt gäller både om de jobbar i kommuneller landsting eller om de arbetar i privat verksam-het. Det är så som vi tycker att det ska vara. Jag vetuppriktigt sagt inte något område där en rättighet ärknuten till den utbildningshuvudman som man harhaft.Jag kanske ska fråga om regering-en och socialdemokraterna visste om att det blir enannorlunda förskrivningsrätt här, eftersom det ärknutet till kommun eller landsting, än vad distriktss-köterskorna har, eller om det bara en lapsus så att nikänner att ni vill rätta till det. Jag hoppas att det ärdet.Om det är den nya policyn vill jag fråga om lä-karnas förskrivningsrätt också kommer att ändras såatt den bara gäller om läkaren är anställd av landstingeller kommun. Det är väldigt viktigt att man är tydligpå den här punkten så att både befattningshavare ochallmänheten vet vad som gäller i framtiden.Herr talman! Med de orden vill jag yrka bifall tillreservation 1, och så ser jag fram emot att få svar påmina frågor.Anf. 217 ():Herr talman! Vi har bevittnat ensnabb omstrukturering av vården. Vårdtiderna på vårasjukhus har minskat, fler behandlingar sker polikli-niskt, fler äldre vårdas hemma och många svårt sjukavårdas inom ramen för hemsjukvård eller lasarettsan-sluten hemsjukvård. Ett ökande antal äldre ökar be-hovet av omvårdnadsinsatser. Bl.a. via beslut i dennakammare har väsentliga uppgifter förts över till pri-märkommunalt ansvar.Mot den bakgrunden är det självfallet viktigt attmed jämna mellanrum anpassa regelverk och lagartill hur vårdutvecklingen faktiskt ser ut. I detta betän-kande behandlas några förslag till regelförändringarsom när de genomförts enligt vår uppfattning kom-mer att understödja den utveckling som pågår inomvården.Men än 100 000 patienter får dosexpediera-de läkemedel. Allt talar för att kommerännu fler människor ha glädje av den här distribu-tionsformen av läkemedel. Regeringens förslag omändringar i receptregisterlagen undanröjer en delproblem och tveksamheter som har funnits kring denhär distributionsformen. Vi tycker att det finns anled-ning att välkomna det klargörande som görs i propo-sitionen på den här punkten och i den här frågan.Distriktssjuksköterskor har haft rättatt förskriva vissa läkemedel. Som flera talare harsagt här förut talar all erfarenhet och de utvärderingarsom skett för att det har varit mycket positivt. Motden bakgrunden tycker vi att det finns all anledningatt se mycket positivt på att möjligheten att förskrivavissa läkemedel ges till en mycket vidare krets avsjuksköterskor.Det är bra att det här beslutet kan fattas . Sam-tidigt är vi självfallet också medvetna om att det på-går en översyn av läkemedelsförmånen och av för-skrivningsrätter. Vi får alltså inom en snar framtidanledning att återkomma till frågekomplexet ochöverväga om det finns anledning att ta ytterligare stegpå den här vägen.Chatrine ställde en fråga till mig. Det ståri propositionen: "Verksamheten där tjänstgöring skerskall bedrivas av landsting, kommun eller av annanoffentligt finansierad vårdgivare som utför motsva-rande uppgifter." I den meningen, ,ligger självfallet svaret på den fråga tänker nöja mig med detta eftersom flertalet istort sett är överens om inriktningen i propositionen.Jag nöjer mig med, herr talman, att yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.Anf. 218 () re-plik:Herr talman! Jag inser att det blir ett A-lag och ettB-lag. Jag har här i min hand regler somgäller distriktssköterskor. Där står: "Socialstyrelsensmedgivande gäller under tid behörig sjuksköterskatjänstgör som distriktssköterska/motsvarande. Meddistriktssköterskor/motsvarande avses sjuksköterskamed angiven vidareutbildning anställd inom öppenhälso- och sjukvård i landsting, kommun eller privatverksamhet. "Det och regeringen nu gör är attskapa en annorlunda situation än distriktssköterskor-na har. Är det meningen, eller är det inte meningen?Anf. 219 () replik:Herr talman! De distriktssköterskor som jobbar idet här landet är offentligt anställda eller jobbar iverksamheter som har avtal med det offentliga. Denmotsättning som försöker göra enpoäng av här torde i realiteten inte vara för handen idet här landet. Det som sägs i propositionen är själv-fallet det som ska gälla. Det är just den mening jagläste upp för och som återfinns ipropositionen och står på s. 4 i betänkandet.Anf. 220 () re-plik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att även endistriktssjuksköterska kan anställas inom privat verk-samhet. Jag är helt övertygad om - och det har vi nusett inte minst - att det kommeratt öka, eftersom det är framtidens utmaningar. Jagvill ändå påstå att det möjligen var färre änvad det är år 2000.Anf. 221 () replik:Herr talman! En distriktssjuksköterska i privat re-gi jobbar med offentlig finansiering. Det står i me-ningen : "- - - eller av annan offentligt finansieradvårdgivare som utför motsvarande uppgifter". Jagtycker att ska ge mig ett exempel påvar någonstans i landet det finns en distriktssjukskö-terska som jobbar helt privatfinansierat.Anf. 222 ():Herr talman! Vi är från sidamycket positiva till propositionen och de förändringarsom regeringen vill göra. Att distriktssköterskornafick den här rätten har lett till att patienternaupplever det som väldigt positivt dels i bemötandet,dels i kommunikationen.Man har också gjort vinster på det här sättet, fåtten förenkling och en effektivitet. Av den här lilladebatten framgår att det sitter en utredning och hållerpå med detta. Vi har all anledning att återkomma tilldet som har diskuterats. För räkningyrkar jag bifall till propositionen. Vi tycker att den ärbra.Anf. 223 ():Herr talman! Jag ska fatta mig mycket kort. LeifCarlson och har på ett mycket brasätt redogjort för skälen till de två reservationer somfinns till betänkandet. Jag tycker inte att det finnsnågon anledning att jag upprepar dem.Eftersom liberalerna tyvärr inte varrepresenterat vid utskottets justeringssammanträdefinns vi inte med på reservationerna i betänkandet,men vi stöder båda reservationerna. Jag yrkar nubifall endast till reservation nr 1.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § betänkande 1999/2000:SoU12Barnfrågor.Anf. 224 ():Herr talman! Vi ska nu debattera socialutskottetsbetänkande Barnfrågor. I betänkandet behandlas enrad motioner från allmänna motionstiden.Jag vill börja med att konstatera att det finns politisk enighet om att barns villkor och barnensbästa ska komma i första rummet. Barnens bästa ärockså den bärande principen i FN:s konvention ombarnens rättigheter. I artikel 3 står det att "barnensbästa ska komma i främsta rummet" vid alla åtgärdersom rör barn.Konventionen bygger på två grundläggande tan-kar:- att barn har fullt och lika människovärde somvuxna; de är alltså inte mindre värda än vuxna- att barn är sårbara och behöver särskilt stöd ochskydd för att kunna åtnjuta sitt fulla människovär-de.Principen om barns bästa ska ses som en etiskgrundregel för samhället som helhet. Det betyder attbarnets bästa ska vara vägledande på alla områden -inte bara i verksamheter som är särskilt avsedda förbarn utan i alla beslut på alla områden.Allt detta är alla överens om, och alla partier harockså ställt sig bakom . Trots dettafattas det en rad beslut på många områden som intehar barns bästa för ögonen: nedskärningar i offentligsektor som drabbar barns möjligheter att utvecklas,neddragningar i missbruksvården som innebär attbarn till missbrukare drabbas, en flyktingpolitik sominte har barnens bästa i fokus. Listan kan göras lång.Jämfört med andra länder har kommitlångt i sitt arbete med , men fortfa-rande kan vi, liksom , konstatera attprincipen om icke-diskriminering inte tillämpas fulltut när det gäller gömda flyktingbarn. Vi vet också attdet föreligger stora skillnader mellan barns situationeri olika kommuner. Alla barn behöver stöd, men en delbarn lever under sådana förhållanden att särskildainsatser behövs för att ge förutsättningar för en gynn-sam utveckling eller för att kompensera ogynnsammauppväxtvillkor.Vi menar att det måste vidtas åtgärder för att till-försäkra alla barn, framför allt dem i socialt och eko-nomiskt utsatta familjer, samma rätt till sociala för-måner. Vi vill ha en översyn av barnens situation iSverige, och därför står vi bakom reservation 2 i detbetänkande vi nu debatterar.Vi har också pekat på behovet av att stärka sam-verkan mellan och barnpsykiatrin föratt bättre kunna fånga upp och bistå barn och ungdo-mar med psykiska problem. Här finns ett bra underlagi de förslag som har lagtfram och som vi anser borde genomföras.Barns villkor hänger nära samman med föräldrar-nas livssituation. Alkoholproblem, narkotikamissbrukeller psykisk sjukdom hos föräldrarna påverkar själv-fallet barnens liv och hälsa. Vi menar att det är högtid att uppmärksamma barn till psykiskt sjuka ochbarn till missbrukande föräldrar. Ett första steg är attkartlägga och bygga upp kunskaper om dessa barnssituation. Det måste också utredas hur lämpliga insat-ser kan utformas över hela landet som tillförsäkrarbarnen stöd i deras utveckling. Vi anser att Socialsty-relsen bör få i uppdrag att komma med förslag tillåtgärder för att ge barn till missbrukare råd och hjälp.I dag lever alltfler barn tillsammans med en föräl-der och med den andra föräldern bosatt långt borta.Dessvärre lägger ibland ekonomin hinder i vägen förföräldrar att använda sin umgängesrätt - man har heltenkelt inte råd att träffa sina barn. Vi menar att uti-från ett barnperspektiv borde kostnaderna för um-gängesresor beaktas i biståndet. Har man inte råd attutnyttja umgängesrätten borde man kunna söka och fåsocialbidrag som täcker kostnaderna för umgängesre-sor.I betänkandet behandlas också motioner om am-ning. Dessvärre har informationsinsatserna när detgäller amning minskat. vet vi alla att am-ning är en folkhälsofråga och till stora delar fungerarförebyggande när det gäller små barns status på im-munförsvaret. Det behövs, anser vi, en genomgripan-de plan för fortsatta hjälp- och informationsinsatsernär det gäller amning. Vi menar också att det börskrivas in i och Socialstyrelsensregleringsbrev att detta är en prioriterad fråga. Just nuligger ansvaret på dessa två institut, och det bordetydliggöras att man ska prioritera arbetet med den härfrågan.Vänsterpartiet har i tidigare motioner begärt en ut-redning om hur finansieringen ska ske till vad vikallar samhällsnyttiga organisationer. Vi menar dåorganisationer som i huvudsak drivs på ideell basismen som har ett behov av statligt stöd för att kunnafortleva. Dessa organisationer får ofta stöd un-der ett inledningsskede, en projekttid eller en etable-ringsfas, för att sedan hänvisas till andra finansiering-ar, t.ex. på nivå eller landstingsnivå. Detär en finansieringsform som kan fungera för storaföreningar, medan andra föreningar med få medlem-mar i olika kommuner tvingas upphöra med sin verk-samhet när det statliga stödet uteblir.En sådan förening är . Föreningen är ett viktigt komplementtill sjukvården genom det stöd föreningen ger tillföräldrar som tappat fotfästet i tillvaron och där sjuk-vårdens resurser inte räcker till för att stödja ochhjälpa. Det statliga stödet till den här föreningen harupphört, och den har små möjligheter att fort-sätta med sin viktiga verksamhet. Vi menar att det ärviktigt att föreningen ges förutsättningar att fortsättamed den stödjande verksamheten.Vi menar fortfarande att man behöver se över hurstödet till den här typen av organisationer ska ut-vecklas och ske i framtiden.Vi har i en reservation lyft frågan om habiliteringför barn och ungdomar med funktionshinder. Social-styrelsen har redovisat att förutsättningarna att fåhjälp, dvs. adekvata sociala, psykologiska, pedago-giska och medicinska insatser, ser väldigt olika utöver landet och menar att en särskild utredning börgenomföras på det här området. Vi delar Socialstyrel-sens uppfattning och menar att en utredning bör till-sättas som tar fram förslag som stöder en utvecklingav kvaliteten och innehållet i habiliteringarnas verk-samhet. Målet måste vara att det finns någon form avlikhet över landet och att det inte ska vara beroendepå var i landet man bor när man sedan ska få hjälp.Även om det finns en stor enighet om att barnensbästa ska sättas i främsta rummet finns det fortfarandemycket att göra för att uppfylla ombarns rättigheter. Ett sätt att föra det arbetet framåt ärnaturligtvis kartläggning av barns villkor, alltså kun-skapsinhämtande som sedan omsätts i konkreta för-slag för att säkra barns rättigheter och möjligheter tillutveckling. Ett annat sätt är att alla politiska beslutåtföljs av en "barnkonsekvensanalys", dvs. vad detinnebär för barns bästa när reglerna i arbetslöshets-försäkringen ändras så att deltidsarbetslösa inte längrehar rätt till ersättning . Ja, naturligtvisändrar det förutsättningarna för ett visst antal barn iSverige.Vänsterpartiet har tidigare motionerat om enbarnbilaga till budgetpropositionen. Dessa motionerhar avvisats, och i stället ska sådana sammanställ-ningar redovisas i särskilda skrivelser. För oss är inteformen för hur man redovisar konsekvenserna avpolitiska beslut det viktigaste, utan att det sker. Enbarnbilaga till budgetpropositionen är ett sätt. Enbarnskrivelse är ett annat, men då krävs det att barn-skrivelsen inte bara beskriver konsekvenser för verk-samheter som är särskilt avsedda för barn utan ocksåbeslut och utveckling inom andra samhällssektorer.Herr talman! Vi i står givetvis bak-om alla de reservationer som vi har lagt till betänkan-det, men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationerna nr 2 och 5.Anf. 225 ():Herr talman! I årets rapport från barnens myndig-het och står det under avsnittetRörelsehindrade barn att det saknas uppgift om dettotala antalet barn med olika funktionshinder i Sveri-ge. Det tycker jag är mycket märkligt. Däremot redo-visas i rapporten en intervjuundersökning som hargjorts och som vänt sig till mångaav dessa barns familjer. I svaren pekar dessa familjerofta på problem med liten bostad och på att bostadendärför inte är anpassad för lek. undersök-ningar visar på att barn med funktionshinder har svårtatt komma i kontakt med jämnåriga. Därför har mo-deraterna som en åtgärd i årets budget lagt in förslagom ett bostadsstöd till funktionshindrade, så att manska kunna göra lägenheterna mer anpassade för lekoch bus också i rullstol.Problemet med ett dubbelt huvudmannaskap vadgäller lagen om särskilt stöd och assistentersättning ären annan omständighet som gör det svårt för redanutsatta barn och ungdomar. De blir slagträn mellankommun och försäkringskassa. Det kan vi klart utläsanär vi ser antalet överklaganden ända upp i Rege-ringsrätten. Men till detta har vi anledning att åter-komma när handikappropositionen ska behandlas häri kammaren . Men jag måste ställa migfrågan om kommer att bli en reali-tet också för dessa barn eller enbart vackra ord.Jag har ett exempel som ställer frågan om barn-konventionen på sin spets. Det gäller en tioårig flickafrån en kommun i som är lätt utvecklings-störd. Hon fick inte den hjälp i skolan som hon be-hövde. talade i sitt anförande om att viska se till att barn får den hjälp och det stöd när detgäller utveckling som de behöver. Skolan var integre-rad lokalmässigt, men det var också det enda. Hennesklassrum låg avskilt. Eleverna i särskolan åt för sigsjälva. Politikerna beviljade inget särskilt stöd.Föräldrarna kom nu i kontakt med en annan integ-rerad särskola i , och därfanns ett helt annat klimat. Det var ljust, varmt ochvälintegrerat inte bara vad det gällde lokalerna utanockså socialt. Där hälsade man flickan välkommen.Eftersom extra stöd behövdes ville skolan i Hel-singborg få ersättning för detta utöver skolpengenfrån hemkommunen, men det sade politikerna nej till.Man hade väl stora utgifter för det kommunala bo-stadsbolaget, som visserligen hade fått hjälpmed extra pengar från kommunakuten. Det fannsalltså pengar till knackiga bostadsföretag och bostä-der, men inte till en förståndshandikappad flicka, påtal om barnkonventionen.Medlemmarna i flickans familj bor nu åtskilda.Mamman har flyttat och skrivit sig och flickan i Hel-singborg för att dottern ska få den bästa hjälpen.Flickan trivs, har börjat knäcka läskoden och har fåttvänner.Jag påminner om , som IngridBurman läste ur. ska genomsyraalla fattade beslut, och besluten ska ha barnens bästaför ögonen.Herr talman! Jag vill fortsätta till att talaom barn med särskilda behov och då också nämna detfaktum att antalet barn i den obligatoriska särskolanhar ökat , medan antalet barn igrundskolan bara ökat . Det är fler elever,men ännu fler diagnoser. Kan det vara så att skolan behöver diagnoser för att kunna undervisa, ellerär det mest ett sätt för skolan att omplacera elevermed avvikande inlärningssituation?Jag blir inte mindre orolig när jag tänker på infö-randet av en maxtaxa med ökad efterfrågan på barn-omsorg och större barngrupper, färre behöriga för-skollärare och risk för att vissa föräldragrupper kom-mer att jobba långt mer, med längre dagistider förbarnen som följd. Politikerna visar på det sättet ocksåvilken som är den enda rätta barnomsorgen. Det ärinte bara jag som säger detta, utan Kommunförbundethar framlagt det i sitt remissvar. Men regeringenverkar inte ta detta till sig.Herr talman! Jag fortsätter att läsa ur Barnom-budsmannens rapport. Då läser jag att antalet barn ifamiljer med låg inkomststandard var klart mindremellan , men att antalet barn ifamiljer med låg inkomststandard har mer än för-dubblats och framåt. Fler har blivitfattiga. Fler klarar inte av den vanliga grundskolan.Barn har huvudvärk, ont i magen, psykisk ohälsa,nedstämdhet och depression. Listan är lång i . Man har alltså sparat på felsaker under dessa år. Man har sparat på barnen, menman har prioriterat olönsamma bostadsbolag.Vi är väl alla överens, kan jag tänka, om att barnmår bättre när deras föräldrar har riktiga jobb. Bidragär inte en framkomlig väg. Det begriper också fleroch fler socialdemokratiska kommuner, tack och lov.Jag kan nämna och , som är två social-demokratiska kommuner i som införFarummodellen. Det är en kommun i somsocialdemokraterna här i huset och i denna kammareinte ens kände till när debatterades förnågra månader sedan. Där ger man en arbetsgaranti,som har lett till att man inte haft några utgifter försocialbidrag . får människornajobb i - riktiga jobb och inga bidrag.Herr talman! Barn lever också i en global värld.Minst en miljon barn beräknas dras in i sex-handel. Först var det . är det i ochBaltikum som problemen är stora. Många sexuellaövergrepp äger också rum i - i hemmet, påinstitutioner och där barn befinner sig.Uppemot 140 miljoner barn med funktionshindersägs leva i världen . 30 miljoner människor levermed hiv och aids, varav 1 miljon är barn. Dessutomsmittas ytterligare 16 000 människor, varaven tiondel är barn . Enbart det senastedecenniet har 2 miljoner barn dött i krig. 5 miljonerbarn har blivit handikappade, och 12 miljoner barnhar blivit hemlösa.Nu har i alla fall en ny lag sett dagens ljus. Denmöjliggör att vi kan stoppa användandet avbarnsoldater. Åldersgränsen för barnsoldater har höjtsfrån 15 till . Det har varit förhandlandeinnan länderna inom har kunnatenas. Speciellt glädjande tycker jag det är eftersvenska regeringens fadäs , då vi gickpå , och linjeoch endast ville förbjuda tvångsrekrytering. 300 000barn deltar i väpnade konflikter. De flesta ärtonåringar, men en del barn är bara . I en rap-port från får vi svart på vitt om att detfaktiskt sker en rekrytering också i till krigoch oroshärdar.Gerillarörelserna beklagar denna nya lag men in-ser faktum och uttrycker att barnsoldaterna ändåförflyttar sig långsammare, inte är lika starka somvuxna och lyder order sämre. Dessutom drömmer demardrömmar och ropar på mamma.Sverige måste på alla fronter delta i debatten ock-så för världens barn. Vi har en god chans att i sam-band med att är ordförandeland nästa årverkligen visa på vårt allvarliga uppsåt och vår vilja.Herr talman! Hur många barn är det som le-ver i familjer med en psykiskt sjuk förälder ellerpsykiskt sjuka föräldrar? Det finns, enligt Socialsty-relsen, ingen officiell statistik. Men det finns en rap-port , Barn till psykiskt sjuka föräldrar, därman kan läsa att det är svårt att få en samlad bild avhur många av de patienter som vårdas inom vuxen-psykiatrin som också har minderåriga barn.I projekt om psykiskt sjuka för-äldrar och deras barn som påbörjades visade detsig vid besök på enheter inom vuxenpsykiatrin ochinom att det saknas redovisningssystemför att få fram mera specifika uppgifter om barnen.I berörsdenna situation. I ett kapitel står det att det uppskatt-ningsvis är minst 200 000 barn som lever med föräld-rar som under en längre eller drabbats avpsykisk sjukdom.De föräldrar som är psykiskt sjuka återfinns oftastbland problemfamiljer. I dessa famil-jer förekommer inte sällan våld och missbruk, och detpåpekas också att barnens situation inte uppmärk-sammas tillräckligt.Det saknas framför allt inom vuxenpsykiatrin enmedvetenhet om att dessa patienter också kan ha barnsom är i behov av stöd och hjälp. Metoder för hurman bäst kan hjälpa barn till psykiskt sjuka börjarkomma men i alltför långsam takt.De här problemen finns beskrivna i den moderatareservationen nr 4, som jag yrkar bifall till, herr tal-man.Anf. 226 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 7, under mom. 10, Förebyggande avpsykisk ohälsa hos barn.Det stora antalet motioner - och deras innehåll -från den allmänna motionstiden visar att frågan ombarn engagerar väldigt många av ledamö-ter.