prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — Härmåste man säga att verksamhetsformen affärsverk är en ganska trög verksamhetsform för att det skabli en effektiv framtid för SJ.Visserligen kan det finnas nackdelar med att enverksamhet som har ett så stort allmänvärde som SJhar för befolkningen inte har det direkta inflytandetfrån och regeringen. Men låt oss vara liteärliga: Vilket inflytande har egentligen riks-dag på SJ ? Ja, vi har lagstiftningar runtomkring,och den lagstiftningen har vi kvar oavsett vilken formSJ befinner sig i. Det är det som är det viktiga. Det ärSJ:s möjligheter att vara ett fortsatt duktigt järnvägs-företag som är viktigt. Det är lagstiftningen omkringdet som gör att det finns utvecklingsmöjligheter förSJ i det här landet. Men jag tycker också att det ärviktigt att redan nu säga - jag kanske återkommer tilldet - att i den tanke som finns att bolagisera SJfinns också att det ska vara ett rent 100-procentigtstatligt ägt bolag.Så till några av de frågor som är förknippade medpropositionen. Jag börjar med fordonsförsörjningen.Alltsedan huvudmannareformen tillkom, när våralänshuvudmän fick ansvar för visst järnvägsmaterial,har det alltid varit en diskussion om huruvida SJ harrätt priser när det hyr ut materialet. En del säger att SJär ovilliga att hyra ut, en del säger att SJ tar hutlöstbetalt för att hyra ut eller låna ut järnvägsmaterial.Oavsett hur det förhåller sig kan man ändå konstateraatt det inte är en bra situation när en operatör i landeti princip äger allt vagnmaterial.Det är därför vi från utskottsmajoriteten tycker attdet är angeläget att Rikstrafiken, som har fått i upp-drag att utreda och analysera frågan, snabbt åter-kommer med en för alla parter konkurrensneutrallösning på hur rullande material ska upplåtas till deoperatörer som bedriver trafik.Den trafik som ska bedrivas och villkoren fördetta är också frågor som finns i propositionen ochbetänkandet. I den situation som uppstår i och med attSJ ska bli ett bolag - att SJ ska få samma förutsätt-ningar som andra operatörer - ska SJ naturligtvis inteha några andra fördelar av att det är ett statligt bolagän att det på egna meriter med sina goda kunskaperom järnvägstrafik ska kunna bedriva denna och nå utöver hela landet, så att vi får tillbaka en bra järnvägs-trafik även med SJ och att det vinner kanske mer än40 % av tågresenärerna. Därför är det viktigt att viuppnår konkurrensneutraliteten mellan operatörerna.Här är det också sagt att regeringen nu är beredd atttillsätta en grupp som ska se över järnvägslagstift-ningen. Det som vissa i debatten säger, att redan nuavreglera allt, tycker jag är att gå för långt. Låt oss istället se till att all den infrastruktur som vi t.ex. häri-från har satt pengar i ger resultat, att de huvudmänoch de operatörer som finns ute får komma i gångmed sina trafiklösningar. Man skulle kunna säga: Låtalla de plantor som satts ute hos olika operatörer ochhuvudmän blomma upp och visa att det fungerarinnan vi går vidare. Därför räcker det med att deutvärderingar som pågår både inom Regerings-kansliet, och inom SJ måste få klarna or-dentligt innan vi börjar tala om konkurrensen på ochom spåret fullt ut.Det finns också lärdomar att dra av det som harskett med Sydvästen, och andra tågope-ratörer, som tidigare togs upp i här debatten. Låt ossanalysera också detta innan vi går vidare.Fru talman! Så över till detta med "med mera".Det finns i propositionen ett program med 14 punktersom regeringen i samverkan med transport- och åke-rinäringen har arbetat fram. Programmet ska som ettförsta steg bidra till att vi får en livskraftig svenskåkerinäring. Jag hade inte tänkt att gå in på allapunkter, men jag vill markera utskottets ställningsta-gande beträffande en punkt.Det gäller den tredje punkten som handlar omharmoniserad kontroll ute på vägarna. Det är inteanständigt som det är , att nordiska och utom-nordiska åkare behandlas på olika sätt. För de nordis-ka åkarna kan man kräva in bötesbeloppen medan deutomnordiska åkarna kan slippa undan. Detta harutskottet gett regeringen till känna redan för ett par årsedan, men det har inte hänt något.Därför återkommer utskottet med ett tillkännagi-vande på den här punkten. Utskottet uttalar att dettaär oanständigt, och man kräver en snabbare åtgärd änvad regeringen har föreslagit. Enligt förslagetska detta lösas i samband med att Schengenavtaletratificeras 2005. Det kan utskottet inte ställa sig bak-om, utan vi säger att regeringen måste återkommamycket snabbare.Fru talman! I övrigt behandlas några motioner ibetänkandet som jag kort ska kommentera. De flestarör taxifrågor, och till dem ska vi återkomma till ihöst i samband med att regeringen lägger fram ettförslag. Regeringen bearbetar just nu den taxiutred-ning som har lämnats. Eftersom vi då får anled-ning att återkomma till dessa frågor tycker vi frånutskottsmajoriteten att vi kan lämna dem för tillfället.Anf. 107 () replik:Fru talman! Vi är fullständigt överens om att SJ ärett bra järnvägsföretag, vilket jag också sade i mittanförande. Därför tycker jag att det är lite defaitistisktnär inleder med citatet om att vara ellericke vara. Vår förhoppning är att det ska gå mycketbättre för SJ än vad det gjorde för , och dettror jag inte är någon högt ställd målsättning.Jarl bejakar egentligen konkurrens och ut-veckling av företaget genom att det - visserligensuccessivt, men ändå - ska tränas i den miljö därkonkurrens är vägledande för framgång. Vad är detsom gör att majoriteten och socialdemokraterna ärberedda att tillåta konkurrens bara på det olönsammanätet? Vore det inte rimligt, precis som Banverketoch andra har föreslagit, med en konkurrensutsättningfullt ut? Då skulle man få de genomslag när det gällerekonomi och effektivitet som konkurrens nästan alltidför med sig.De dåliga exempel som har anförts här tror jag attvi kan tillbakavisa, vilket också i och försig gjorde. Vi ska inte följa exemplet med upphand-lingen av Sydvästen, det tror jag att vi är fullständigtöverens om.Sedan tyckte att vi hade ironiseratöver detta med "med mera". Om det uppfattades såberodde det kanske på att det var lite känsligt förmajoriteten. Men jag tycker att det är en väldigt brabeteckning på vad det innehåller, eftersom det inteinnehåller något mer än "med mera". Det är en pa-rentes som vi kan gå förbi väldigt snabbt. Men låt osshoppas att det tillkännagivande som vi nu för andragången tar upp i utskottet verkligen får regeringensgehör.Anf. 108 () replik:Fru talman! SJ har gått från drift av allttågresande i landet. är man nere på . Om inteSJ får samma förutsättningar som andra operatörerhär i landet handlar ställningstagandet om att varaeller icke vara kvar som operatör. Det var det som jagförsökte att säga.Det var därför som regeringen och utskottsmajo-riteten sade att det nu var dags att gå vidare, vilketockså de anställdas företrädare inom SJ också säger.De var de som var de första som kom till oss i trafi-kutskottsgruppen och ville att vi skulle se på möjlig-heterna att bolagisera SJ för att ge SJ samma förut-sättningar.Att vi gör på det här sättet tycker jag är att bejakautvecklingen. Men att från detta direkt konkurrensut-sätta all järnvägstrafik tror jag inte på, bl.a. av detskälet att vi bor i ett glest land. Vi är beroende avjärnvägstrafiken, men vi är också beroende av attdenna kan drivas på ett sådant sätt att det inte kostardem som åker tåg alltför mycket. Därför behöversamhällsintresset fortfarande finnas kvar i en stor delav järnvägstrafiken.Då är det vettigt att det som upphandlas som trafikkonkurrensutsätts, och så har det varit under en längretid. Låt oss nu utvärdera de tankar som finns, så kanman kanske ta nästa steg när vi har vun-nit större erfarenhet - jag säger kanske.Anf. 109 () replik:Fru talman! Egentligen är vi överens om ganskamycket när det gäller vad som behöver ändras, men vihar lite olika tidtabeller.Jarl säger att SJ har gått från till40 %, men det är på en skyddad marknad som manhar tappat dessa andelar. Och det är inte nog med har tappat andelar, man har också fått avskedafolk i den takten. Lite slarvigt kan man säga att unge-fär en tredjedel av den personal som man hade i mit-ten av 80-talet finns kvar, och den är väl trimmad attta hand om konkurrensfrågorna. Personalen har visatatt man inte är rädd för att möta kompetent konkur-rens från andra operatörer.Jag tror att regeringen och socialdemokraternamed bihang är onödigt försiktiga. Om man tolkar detsom säger, ser ju nödvändighe-ten av att snabbt ta nästa steg, alltså full konkur-rensutsättning.Jarl hann inte svara på frågorna kring dettamed "med mera" och de tillkännagivanden som ut-skottet har gjort. Men kan lova att i varjefall aktivt verka för att vi får ett verkligt genomslag,åtminstone när det gäller tillsynen på våra vägar, såatt svenska åkarföreträdare - vare sig de är egna åka-re eller anställda - behandlas likvärdigt med andranationers transportörer så att denna diskrimineringdärmed upphör?Anf. 110 () replik:Fru talman! Jag börjar med det sista som LarsBjörkman var inne på om förutsättningarna ute påvägarna för åkerinäringen. Det är ju inte för inte somjag tar upp frågan här. Det är för att markera att vi äröverens i utskottet om att vi inte är tillfreds med dentidigare behandlingen av det tillkännagivande som vigjorde . Vi förutsätter nu att det kom-mer ett förslag som är bättre än det svar som vi hittillshar fått på den här punkten.Det är klart att det blir ett upprepande om jagåterigen säger: Jag vet att har kommit medett förslag, men jag vet också att , liksomSJ och departementet, funderar vidare i interna utred-ningar om hur vi kan gå vidare för att utveckla järn-vägstrafiken. Regeringen säger i förslaget - och vifrån utskottsmajoriteten tillstyrker det - att man skagöra en översyn av järnvägslagstiftningen för att seom man kan få bättre förutsättningar för ett stegvisinförande av en sund konkurrens.Jag tycker att vi kan vänta på dessa utredningar.Vi behöver inte hoppa rakt ut i det okända och sägaatt allt är avreglerat. Skulle vi göra det, skulle vi snartmista järnvägstrafik på många ställen i det här landet.I stället måste vi slå vakt om att järnvägstrafiken fåren vettig utveckling.Anf. 111 () re-plik:Fru talman! Jag börjar med att konstatera att det ärglädjande att Vänstern står ensamt i sin dogmatism.Det är åtminstone sex olika punkter där jag känneratt vi verkligen talar med varandra. Det gällervagnsparkerna, stationerna, slot-tiderna, boknings-systemen, järnvägslagstiftningen, bolagiseringen ochtrafikeringsrätten. I de flesta frågor ligger vi väldigtnära varandra. Båda vill vi bolagisera. Men vem skasedan vara ägare?Men sedan kommer vi till det som egentligen ärden springande punkten, och det är trafikeringsrätten.I anförandet säger : Låt tusen blommorblomma, eller: Vi vill nu göra lika förutsättningar förSJ och de andra. skapar vi i praktikenbättre förutsättningar för SJ än för de andra.SJ går från ett läge där man haft en negativ situa-tion till att helt plötsligt få en bättre situation medmotiveringen att det ska bli lika. Då är det ju trafike-ringsrätten som är problemet. De nya operatörernaäger icke rätt att trafikera de riktigt bra linjerna. Sam-tidigt säger även utskottsmajoriteten att slot-tiderborde man kanske kunna titta på, för då skulle man jukunna värna båda i det här fallet.Jag är lite nyfiken på varför man så hårt ligger fastvid att inte titta även på trafikeringsrätten.Anf. 112 () replik:Fru talman! Man ska ju titta på trafikeringsrätten.Det är, som jag säger, järnvägslagstiftningen som skases över, om möjligheterna finns. Men vi kan integöra det i ett klubbslag här från kammaren. Låt oss nuvänta på de utvärderingar som pågår. Jag säger nu förtredje eller fjärde gången att departementet, SJ ochBanverket utreder internt. Låt oss avvakta detta, så vifår en beredning som gör att förslaget blir förståndigtnär det väl kommer.Det är möjligt att detta med slot-tider är en sak idet, men det kanske också finns andra lösningar. Menvi får inte rasera hela den genomgripande järnvägstra-fik som vi har i det här landet. Vi kan inte låta det blinågon form av russinplockning, så att vissa kommerin och tar hand om den lönsamma trafiken och visedan med skattepengar ska driva övrig järnvägstra-fik. Det är möjligt att det går att finna lösningar. Meneftersom vi inte har dem , så låt oss avvakta deinterna utredningarna som pågår.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Det är ju det som pågår just , näm-ligen russinplockning. Det är bara det att vi låter SJplocka russinen.Vad gäller godstrafiken är det hyfsat fri konkur-rens. Vi har nya operatörer som får jobba framför alltpå länsnivå. Men när det gäller de stora linjerna - ja,då sparar vi russinen och låter dem gå till SJ. Det göratt målet, som är helt uppenbart i anförande, proposi-tion och betänkande, nämligen att SJ ska få lika förut-sättningar, når vi inte. Vi når resultatet att SJ får bätt-re förutsättningar, att SJ äger rätt att plocka russinen.Det är det som är bristen.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag vet inte om missupp-fattar mig, för det jag säger om russinplockning är jukopplat till kd:s förslag om att man helt och hållet skaöppna för konkurrens på sträckorna Stockholm-Gö-teborg, osv. Där ska man låta deandra operatörerna komma och plocka russinen.Vad vi föreslår i betänkandet är att det i första lä-get under den upphandlande verksamheten inte medsäkerhet ska vara SJ som får tillbaka trafikeringsrät-ten t.ex., utan SJ blir som en operatör bland alla andraoperatörer på upphandlad verksamhet.I det här lilla landet behöver vi också en genom-gående järnvägstrafik. Vi har ansett att den ska SJbedriva tills vidare för att vi ska ha en genomgåendetågtrafik. Så länge SJ, svenska statens och alltså vårteget bolag, kan sköta detta - och vi förutsätter att SJär duktiga på det, för i internationellt perspektiv är SJett av bästa - kan SJ ha kvar den verksam-heten. Men som detta pågår, låt oss då fåutvärderingarna gjorda om det går att finna andraformer. Då gäller det inte bara , utan då gällerdet också att anpassa detta internationellt i förstaläget.Anf. 115 () replik:Fru talman! I den här debatten, till skillnad frånden föregående, är det lätt att känna sympati förmånga av de resonemang som för omkonkurrensneutralitet, att konkurrens ska gälla fulltut, att SJ inte ska ha några fördelar bara för att det ärett statligt bolag osv. Men debatten om att vara ellerinte vara får väl ta med sina samar-betspartier, åtminstone det till vänster, som absolutinte vill rucka på SJ:s ensamrätt över huvud taget. meningen är mer enig med oss i op-positionen än med sitt vänstra samarbetsparti.Jag har några frågor till som snuddarvid de som och harvarit inne på, nämligen detta med russinplockning,om vi nu får använda det uttrycket. Vilken politisklinje står Socialdemokraterna för långsiktigt? DelarJarl uppfattningen att det i längden inte ärrimligt att ha kvar en modell i en avreglerad värld därSJ fortsatt ska ha något slags ensam trafikeringsrätt?Är den långsiktiga målsättningen hos Socialdemo-kraterna att faktiskt skapa mångfald på hela järnvägs-nätet, oavsett alla utredningar som ska klara ut detena eller det andra? Vilken politisk linje Socialdemo-kraterna står för i det avseendet?Anf. 116 () replik:Fru talman! Först, , tror jag nogatt det är nödvändigt att vi i Socialdemokraterna sägeratt vi nu står vid ett vägskäl. Det handlar om framtideller inte framtid för SJ, alltså att vara eller inte. Vissakrafter vill inte bolagisera, andra krafter vill privatise-ra och nästan slå sönder förutsättningarna för SJ.Därför håller vi oss på en någotsånär lugn nivå ochsäger att det här får vi utvärdera ytterligare för attkunna ta klar ställning till.Jag ser inte att det är så många som åker tågatt man kan öppna marknaden fullständigt. Det skullebli ännu värre inom järnvägsmarknaden, misstänkerjag, än vad det har blivit inom flygmarknaden somhelt blev avreglerad. Vilka priser skulle vi i så fall hapå de lågtrafikerade linjerna i det här landet jämförtmed de högtrafikerade linjerna runt ?För att få en bra utvärdering av detta pågår det -jag säger det för femte gången - utvärderingar inomRegeringskansliet, inom SJ och inom . Låtoss avvakta dessa och de förslag som regeringenlägger fram med anledning av dessa.Anf. 117 () replik:Fru talman! Jag spårar en betydande kluvenhet iJarl resonemang i alla fall. Jag trodde att viskulle kunna vara överens om en avreglering och omatt sikta mot en ökad mångfald, men att det självklartska ske i ordnade former, som jag brukar säga, steg-vis och med långsiktighet. Jag kan försäkra att JarlLander har starkt stöd från för att visjälvfallet inte ska slå sönder SJ. Det är en väldigtstor tillgång som vi ska ta vara på och låta utvecklaspå bästa sätt. Men jag har uppfattat signalerna frånSJ-ledningen och SJ-styrelsen själva att de bejakaroch välkomnar en konkurrensutsättning, för detkommer att visa att SJ är ett väldigt duktigt tågtrafik-bolag som kan bedriva järnvägstrafik på ett fram-gångsrikt sätt. Det är ju det slutgiltiga beviset fördem, när de får tävla med andra på lika villkor, att defaktiskt klarar av att bedriva trafik.När det gäller olönsamma linjer kan man själv-klart även på en avreglerad marknad framgent klaraut det genom upphandling, precis som man i daghandlar upp det som betraktas som olönsamma linjer.Men att SJ ska klara vissa olönsamma linjer genomatt, igen, plocka russinen ur kakan är inte någon sär-skilt bra modell. Då vore det bättre att säga att ettantal linjer får vi handla upp, och vi ser att det är enkostnad som vi får ta.Men det vore ändå välkommet om ochSocialdemokraterna kunde ge besked om att det inteär rimligt långsiktigt att låta SJ ha kvar trafikerings-rätten, några godbitar, för att kompensera annat.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja säga att vi ska se tillatt vi har en bra järnvägstrafik i det här landet - för-hoppningsvis över hela landet. Om det sedan är SJsom bedriver den eller om det är andra operatörersom gör det kan jag inte svara på . Jag vill av-vakta de utvärderingar, säger jag för sjunde gången,som pågår inom , och . 119 ():Fru talman! gäller debatten ett antal frågorkring järnvägen. Om jag börjar med ändrad verksam-hetsform för , dvs. bolagisering avSJ, så vill jag inleda med olika uttryck som har an-vänts under tidens gång för att beskriva SJ. Ett är:"SJ, SJ gamle vän, festligt att du lever ..." Så trorjag att texten går på den låt som sjöngpå den gamla goda tiden.Ett annat epitet är att SJ är hela svenska folketsjärnväg. Detta käcka epitet gäller inte längre. har SJ av antalet tågresor,eller med ett annat mått mätt drygt två tredjedelar avantalet personkilometer. ska väl det justeras i vissmån med anledning av händelseutvecklingen påVästkustbanan och tågbolaget syftar till att SJ ska kunna stå välrustat inför den konkurrensutsättning som gälleroch inför vad som komma skall. Detta är något somMiljöpartiet ser som positivt. Det gäller både bolagi-seringen och konkurrensutsättningen.Vad gäller ändringar i förordningen om statensspåranläggningar, dvs. trafikeringsrätten, så går detatt konstatera att en del absurditeter har uppstått isamband med det nya läge som gäller i övrigt påjärnvägsområdet. har SJ möjlighet att delsbedriva parallell trafik med den upphandlade trafiken,dels återta trafikeringsrätten efter att avtalstiden förupphandlad trafik löpt ut genom att hävda att trafikenåter kan bedrivas på kommersiella grunder. Dennasituation motverkar självfallet att nya aktörer vågargöra satsningar. Inriktningen på regeringens arbetegår ut på att inskränka SJ:s trafikeringsrätt för attmotverka dessa absurditeter och att se över ett flertalliknande frågor som rör effekterna av SJ:s trafike-ringsrätt.Sedan har vi fordonsförsörjningen inom järnvägs-sektorn, dvs. frågan om ett eventuellt statligt vagn-bolag. Hur har t.ex. fixat fram vagnartill nattågstrafiken? De har hyrt av SJ, och så ska detfortsättningsvis kunna fungera ett tag till. Inriktning-en går ut på att operatörerna ska fixa sina vagnar ochlok själva , men innan längden på avtalsti-der för upphandlad trafik är utredd ska det fungeraenligt exemplet.Grundfrågan var från början om ett vagnbolagmed staten och trafikhuvudmännen skulle inrättas ochhyra ut det rullande materialet till dem som ska köratrafiken. I och med att en del trafikhuvudmän till-sammans med bildat ett vagnbolag harregeringen slagit den statliga inblandningen ur hågen.Det tycker jag är riktigt. Det bör vara den som kör tågsom fixar sitt eget material, antingen genom att ägaeller hyra.Det som också tillhör tågområdet är stationer ochövriga gemensamma funktioner. Vad skulle händaom SJ gjorde sig av med alla stationer? Vem skadriva vänthallen eller biljettförsäljningen? Det ärytterst väsentligt att dessa utrymmen även fortsatt kangaranteras för dessa ändamål och att detta kan ske påett konkurrensneutralt sätt gentemot alla operatörer.Därför behöver detta ytterligare analyseras.Det som dock saknas i regeringens proposition ärnär i tiden regeringen har tänkt återkomma till riksda-gen med förslag kring nämnda områden. Det är vis-serligen en hel del utredningar som ska göras, och vifår väl ge oss till tåls med slutsatser och förslag frånregeringen. Men jag vill deklarera att det inte får taalltför . Det händer saker på järnvägsområdet,och det ska hända saker på järnvägsområdet, för attutveckla och få fram mer och bättre tågtrafik i helalandet. Då är tidsapekten för händelserna viktig. Jaghoppas att regeringen kan presentera förslag kringtrafikeringsrätt, fordonsförsörjning, stationer, biljett-försäljning m.m. redan till nästa vår.Det finns ytterligare en fråga i den propositionsom betänkandet omfattar. Den redovisas som etttransport- och näringspolitiskt program för svenskåkerinäring. Regeringen vill medverka i arbetet för enlivskraftig svensk åkerinäring. Regeringen har därförantagit ett handlingsprogram som kräver fortsatt sam-verkan mellan många olika parter. Programmet inne-bär en redovisning av planerade åtgärder på kort ochlängre sikt inom bl.a. skatteområdet, kontroll av yr-kesmässig trafik, kvalitetssäkring och kompetensut-veckling.Programmet innehåller inga konkreta åtgärder förtillfället, utan regeringen vill bara redovisa vilket"kraftfullt" initiativ de har tagit. Den inriktning sombeskrivs kan med väldigt snälla ögon ses som intealltför negativ. Men tar jag på mig miljöpartiglasögo-nen så kan jag med lätthet måla - ja...- på väggen.Regeringen är i sina intentioner, som lyser ige-nom, helt inne på att stötta åkeribranschen enbartekonomiskt. Det är absolut inte i enlighet våra förslagpå t.ex. skattesidan, som syftar till förändrat miljöbe-teende så att hållbar ekologisk utveckling kan uppnås.Åkeribranschen behöver nämligen både ekonomisktoch miljömässigt långsiktiga spelregler. Detta tänkervi inom arbeta för, och vi kommer attpåverka regeringen i denna riktning innan eventuellakonkreta förslag presenteras för riksdagen.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet och avslag på reservationerna.Anf. 120 ():Fru talman! Först ber jag att få yrka bifall till re-servationerna 1, 4 och 10.Under 1990-talet vann BK-Tåg och andra privatabolag några upphandlingar av spårburen länstrafik.Länge rörde det sig om begränsade volymer, och SJhade kvar sin dominerande ställning. Men strax började A-train köra sin tågpendel tillArlanda.Den 6 januari tog det fransk-engelsk-småländska bolaget över pendeltågstra-fiken i . tog samma ägar-konstellation över trafiken på . Tåg-kompaniet tog över sovvagnstrafiken på övre Norr-land. BSM tog över Vättertågen Nässjö-Skövde.Senare har BK-Tåg övertagit Kinnekullebanan ochTågkompaniet länstågen runt Gävle.Låt oss nu se hur dessa operatörer har lyckats.Spåren förskräcker. Inte ens under de bistraste snö-vintrarna tror jag att tågresenärerna ilandet har haft det så besvärligt som denna vår. Dog-matism, talar om - när inte tågtra-fiken fungerar!Kaoset i pendeltågstrafiken i och detförakt som ansvariga politiker i har visatresenärerna saknar motstycke. Insatstågen i Stock-holm lyser fortfarande med sin frånvaro.