prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Inte mindre än sjugånger hänvisas det i betänkandet till skatteöverlägg-ningarna eller översyner och utredningar - och dåfrämst översyner på energiområdet. Vi vet inte omskattesamtalen pågår, men nog kan man konstatera attde lägger en död mans hand över det mesta just nu.Vi har tidigare här fått höra att de är på väg att åter-uppstå från de döda. Jag vill säga: Tro det den somvill! Jag tror inte på det förrän jag har sett det medegna ögon.Hur är det nu med energibeskattningen? Den skaju vara bra för miljön. Koldioxidbeskattningen i Sve-rige kan inte vara högre än i konkurrentländerna, fördå är risken stor att elintensiv industri flyttar utom-lands - till länder som har lägre skatter och som kan-ske är mindre nogräknade med miljön. Vad har vivunnit på detta? Både miljön och staten förlorar.Staten förlorar skatteinkomsten och miljön i stort blirsämre för oss alla. För det är väl ingen som tror attutsläppen håller sig inom nationsgränserna?Produktionsskatten på el för den elintensiva in-dustrin har blivit en mardröm, då det i stället för in-friandet av löftet att ta bort elproduktionsskatten harblivit en höjning av skatten på kärnkraftsel. De sär-skilda produktionsskatterna på vattenkraft och kärn-kraftsel ska enligt avvecklas.På energiskatteområdet behövs det mer av mo-rötter och mindre av piska. Om man vill använda sigav ekonomiska styrmedel är det enligt oss bättre medskatterabatter för att uppnå ny teknik och miljövänli-gare produkter än av straffskatter.När det gäller energibeskattningen vill jag till sistframhålla vikten av att nuvarande lapptäcke till ener-giskattesystem ändras. Det pågår alltså en översynsedan flera år tillbaka. Det är märkligt att regeringeninte blir klar eller inte ens kan tala om när översynenblir klar. Det är också en fråga jag vill ställa till Soci-aldemokraterna. När blir den här översynen klar?Sedan kommer jag till jordbrukets energi- ochmiljöskatter. Ska vi har ett svenskt jordbruk ellerinte? Det är en fråga man kan ställa sig. Enligt Mode-raterna måste det svenska jordbrukets energiskattersänkas till en nivå som är likvärdig med vad somgäller i våra främsta konkurrentländer. Skatten påhandelsgödsel vad avser kväve ska sänkas till 40 öreper kilo.Fru talman! Bensinskatten är en av de högapunktskatterna där priset på bensin utgör cirka entredjedel och där energiskatten och koldioxidskattenutgör den större delen av priset. På bensinpriset ochskatten läggs sedan momsen. Med de höjda bensin-priserna får staten in ganska mycket mer i momsin-komster. För precis var bensinpriset1:50 kr lägre per liter än vad det är . Detta inne-bär att vi betalar mer per liter i moms.Det är alltså mer i moms än sedan.Om bensinpriserna fortsätter att vara lika höga fårstaten in mer i moms per månad.Jag tankade för att se hur detstod till med bensinpriserna. Jag tankade 95-procentig grön, som det heter, à litern. Skatten var ochmomsen . Själva ben-sinen kostade alltså bara . De här siffrornatalar faktiskt för sig själva.Om nu dessa punktskatter är till för att få ossmedborgare att ändra vårt beteende måste jag frågamig hur en barnfamilj i t.ex. inland skaändra sitt beteende. Det finns ju ofta inga alternativtill bilen, och det handlar ju inte bara om att ta sig tilljobbet. Det handlar om vardagen, att köra barnen tillskolan, att handla och att besöka släkt och vänner.Det handlar om att kunna ha ett socialt liv. Det hand-lar helt enkelt om att kunna bo kvar. Är alternativenatt de ska gå eller ska de skaffa sig häst och vagn? Ärdet så beteendet ska ändras? Eller ska de flytta däri-från?Socialdemokraterna samarbetar med ett parti somvill höja skatten på bensin med ytterligare perliter. är det enda parti som vill sänkabensinskatten. Min fråga är: Vad vill ni andra göra?Ni har höjt dieselskatten med . Blir detsänkt bensinskatt? Det är en fråga till Per är ytterligare en beskattning påtransporter. Vi motsätter oss Trafikskatteutredningensförslag om en femdubbling av fordonsskatten påmotorcyklar.Nu kommer jag till åkerinäringen. Höga skatter påfordon, diesel och höga personalkostnader för svens-ka åkare innebär stora konkurrensnackdelar gentemotmånga andra europeiska åkerier. Svenska vägtrans-porter utförs till stor del av utländska åkare som fyllertanken med miljömässigt dålig diesel innan de nårSverige och klarar sig tills de lämnar landet. Resulta-tet blir sämre miljö och en sämre konkurrenssituationför svenska åkare. Allt detta enligt två forskare somhar analyserat godstransporterna. Jag kan bara hållamed. Jag kunde inte ha sagt det bättre själv. Det ärjust detta det handlar om. Om man sedan lägger tillde höga svenska personalkostnaderna ser vi hur desvenska höga skatterna påverkar beteendet och hur demotverkar sitt syfte att vara till gagn för miljön.Nu till några andra högt beskattade droppar, näm-ligen alkoholen. Priset på Absolut vodkaär . är det kanske en och annan som blir litechockad, men det är naturligtvis priset utan punkt-skatter för alkohol och moms som tillkommer. Mom-sen och punktskatterna tillsammans är eller84 % av priset.Här har vi ändrat beteendet, vilket sägs vara detädla ändamålet med de höga svenska alkoholskatter-na. Svartsprit, hembränd sprit och smugglad spritutgör numera en stor del av den alkohol som konsu-meras i med all den kriminalitet som följerdärav. av den starksprit som konsumeras är inteköpt på Systemet. Nog kan man säga att beteendet harändrats av de höga svenska alkoholskatterna.Detta för mig osökt in på införselreglerna. Går detatt behålla de höga svenska alkoholskatterna efter den1 juli? Som det ser ut nu kommer vi inte att få ha kvarvårt undantag för införsel. Med största sannolikhetkommer vi att få EU:s införselreglerpå sprit, vin och öl. Att överen natt få denna förändring är naturligtvis inte bra.Här har den ett stort ansvar. Trotsatt man har haft på sig har man inte vidtagitnågra åtgärder för att anpassa den svenska alkohol-politiken. Vi moderater vill att undantaget ska avskaf-fas så fort som möjligt. Vi har t.o.m. erbjudit en kom-promiss, nämligen att successivt avvecklar.Men vad gör Socialdemokraterna? De hävdar att detsvenska undantaget ska fortsätta. Nog kommer nå-gonting att hända . Det är jag helt övertygadom. Vad kommer då att hända med de höga svenskaalkoholskatterna?Det är ju precis som skatteutskottets majoritetkonstaterade i ett betänkande : "det skullevara svårt för att upprätthålla en hög prisnivåpå alkoholdrycker utan det svenska undantaget".Nu närmar sig sanningens minut. Kommer de hö-ga svenska alkoholskatterna att sänkas? Det är mindreän till . Vilken framförhåll-ning har majoriteten? Hur ska det t.ex. gå för densvenska bryggerinäringen om den höga svenska öl-skatten finns kvar? Det börjar bli dags att ge besked.Frågan till Socialdemokraterna är: Kommer de högasvenska alkoholskatterna att sänkas ?Fru talman! Avskaffa reklamskatten var budska-pet från regeringens egen utredare sedan.Tyvärr avskaffades bara delar av skatten och lämnadekvar ett svårtolkat och svårbegripligt, för att inte sägaobegripligt, regelverk för att beskatta resten. Det ärinte bara krångligt, utan det ger stora snedvridningar ikonkurrensen mellan olika medier. beskattasreklam i dagspress, tidskrifter och annonsblad, medanreklam i kommersiell TV och radio samt på Internetinte beskattas. Min fråga är: När kommer resten avreklamskatten att tas bort?Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att fåin skatter. säger nej till båtskatt, avfalls-skatt och vill ta bort reklamskatten.Fru talman! Jag slutar där jag började. Jag kon-staterar att staten 1999 tog in påenergi, koldioxid, svavel, etylalkohol, vin, öl, artister,motorfordon, gödsel, kärnkraft, lotterier, naturgrus,tobak, reklam, spel osv. Allt detta är punktbeskattat,och det handlar om medborgarnas redan en gång hårtbeskattade pengar.Det är inte konstigt att det smugglas, brännshemma, slängs sopor i naturen och köps smutsigenergi från kolkraftverk utomlands. Bilar fulltankademed dålig diesel trafikerar våra vägar. Punktskatternaär till för att ändra vårt beteende. Ja, nog har de änd-rat vårt beteende, men jag vill inte hålla med om attdet är i rätt riktning. Om vi nu var de här lydiga med-borgarna och slutade köra bil och slutade dricka alko-hol skulle staten inte få in så stora skatteintäkter.Frågan är om det verkligen är målet för dem som villbeskatta allt och alla.Självfallet står vi moderater bakom alla våra elvareservationer, men jag nöjer mig med att yrka bifalltill reservation 1 och 16.Fru talman! Avslutningsvis vill jag med anledningav att tidigare här tyckte att detvar mansdominerat påpeka att av fyratalare från skatteutskottet är tre kvinnor. Så hade detvarit även om det inte hade varit den internationellakvinnodagen . Av Socialdemokraternas fyratalare är fyra män.Anf. 203 ():Fru talman! betänkande1999/2000 SkU:16 behandlar motionsyrkanden frånden allmänna motionstiden . Det är en hel radfrågor på punktskatteområdet som energibeskattning,vägtrafikbeskattning, alkohol, tobak och en del andrapunktskattefrågor. Inte minst lyfter vi fram frågan ombåtskatt.Det är ett sjuttiotal motionsyrkanden som i slutän-dan resulterat i 20 reservationer.Hur har det då gått i behandlingen av yrkandena?Jo, alla avstyrks. står bakom samtligaavstyrkanden, utom i ett fall. Det gäller frågan om enutredning för att överväga om och på vilket sätt enbåtskatt ska kunna utformas. Därför yrkar jag redannu bifall till reservation 19 under mom. 13.Lennart Värmby kommer senare att utveckla ar-gumentationen vad gäller syn på båt-skatt.Vänsterpartiet står som sagt bakom avstyrkandenapå alla övriga motionsyrkanden, men vi gör det avolika skäl.När det gäller exempelvis frågor om differentieradbeskattning av bilismen menar vi att de lämpligen böringå i den sittande regionalpolitiska utredningen. Vihar därför i en kommittémotion som kallas Kommu-nikationer och regionalpolitik föreslagit att nämndautredning från regeringen får ett tilläggsdirektiv omden här frågan.I samma kommittémotion tar vi också upp fråganom biodrivmedel. Vi menar att ska lagstiftaom inblandning av etanol i bensin och diesel. Meddetta som grund skapas en säkrare marknad för eta-nolframställning, och då kan skattefrågan lättareavvägas.En hel rad frågor i motionerna rör områden somockså kan omfattas av kommande skattesamtal mel-lan regeringen och riksdagspartierna. Problemet, somäven jag ser det, är att något erforderligt underlag förkonkreta diskussioner om ett nytt energiskattesystemännu inte har presenterats.Fru talman! Energibeskattningens framtida ut-formning måste tydliggöra uppdelningen mellanskatternas fiskala och miljöstyrande roller. Vad gällerden gröna skatteväxlingen är det, som vi kan se, ettredskap vi kan ha för att minska vår miljöbelastningframgent. Denna skatteväxling ser vi som ett viktigtstyrmedel för att kunna göra olika processer effekti-vare i användningen av material och energi. Vi anseratt vi internationellt, men i första hand inom EU, skaverka för minimiskattesatser på alla energiprodukter.Viktigt framåt är hur vi gemensamt begränsarkoldioxidutsläppen i och vår omgivning. Härhar och några andra länder valt att ligga ste-get före vid beskattning av koldioxidutsläpp.Grön skatteväxling, som ryms inom det här be-tänkandet, kan utformas på olika sätt. Ett kan vara attförsöka bedöma vilka framtida verksamheter ellerbranscher som kommer att ha en låg miljöbelastningoch som man vill främja. försöker mansätta ett pris eller ett värde på en miljöbelastning, t.ex.vad det kostar att återställa en skada som orsakats avett utsläpp. Ett problem framöver är dock om detvisar sig att en allt ökande del av skattebasen utgörsav något oönskat, dvs. Skulle vihamna där - det gör vi förhoppningsvis inte - har vihamnat rejält fel.En grön skatteväxling löser inte alla problem.Frågan om hur en grön skatteväxling ska hanteras ärnu föremål för diskussion i en särskild grupp. Vadsom kommer ut av den gruppens arbete vet vi inte ,men ytterst måste det väl vara fråga om att en grönskatteväxling ska användas där den verkligen kanåstadkomma en hållbar utveckling.Fru talman! Ser vi till utskottets behandling avmotionsyrkandena i sin helhet, bortsett från avstyr-kandena, hänvisas mycket till kommande skattesam-tal, till pågående utredningar och liknande.Utifrån detta slås jag av tanken att det kanske skautformas en lathund inför nästa allmänna motionstid- en lathund som tar upp alla punktskatter från bok-staven A till Ö och som upplyser om en enskildpunktskatt är föremål för en utredning, ska ingå iskattesamtal, ligger på regeringens bord i avvaktan pålämplig tidpunkt för avlämnande av proposition, är enfråga för samarbetspartiernas samtal, osv.Med detta som underlag skulle det vara lättare förden enskilde ledamoten och kanske det enskilda par-tiet att i några fall avstå från att motionera i en punkt-skattefråga som redan utreds. Bortsett från att motio-nen avslås måste det väl också kännas tämligen me-ningslöst att få som svar att frågan behandlas i deneller den utredningen eller kommittén. Motionsmöj-ligheten finns ju ändå fortfarande kvar. När det pre-senteras en proposition i frågan är motionsrättengiven.Med denna lathund så kan kanske en och annanpunktskattefråga utkristalliserar sig som kliniskt renfrån pågående utredning eller skattesamtal. Det ärkanske en punktskatt som legat till sig ochlämpligen är i behov av översyn. Om det finns någotsådant inom punktskatteområdet vet jag interiktigt, men om det upptäcks kan kanske en motioninom det området få en betydligt rakare behandling.Nu är väl risken att det också kan skapa en ny utred-ning.Med detta vill jag ha sagt att den stora motionsflo-ran under den allmänna motionstiden, nu senast totalt2 680 motioner, kanske kan bli något mindre fram-över med en sådan här modell. Men i ett vidare per-spektiv kanske det behövs lathundar inom flera de-partementsområden, inte bara när det gäller skatteut-skottet och punktskattesidan.Fru talman! Jag yrkar åter bifall till reservation19.Anf. 204 () replik:Fru talman! idé om en lathundfrån A till Ö är verkligen ett sätt att lägga en dödmans hand över i princip allting och gräva ned precisallting. Det måste jag säga, även om skakar på huvudet. Det är det verkligen. Och det ärju redan gjort. Det hänvisas , precis som jagvar inne på och som också var innepå, till skattesamtal, utredningar, överläggningar påolika sätt. Därför kommer inga besked över huvudtaget. Då ska vi i oppositionen finna oss i det och intelägga fram några motioner. Vi ska inte försöka jagapå på något sätt utan vi ska bara vara snälla och kon-statera att det pågår en utredning. Skulle vi mot för-modan lägga fram en motion om något som det intepågår en utredning om skulle den hamna i nästa ut-redning, för då skulle man utreda det.Men det är inte det som är min huvudfråga. Minhuvudfråga är egentligen: Anser attbensinskatterna ska höjas eller sänkas? Vilket råd gerClaes till den barnfamilj som jag beskrevsom behöver bilen? Vilket råd ger han till den ?Anf. 205 () replik:Fru talman! Först till bensinskatterna. Jag sade härinnan att frågan om beskattning av bilismen, om detska vara differentierad beskattning som kan bestå avolika delar, menar vi att det i första hand är en frågaför den regionalpolitiska utredningen. Det var det jagsade. Vi har motionerat - men det har hamnat på ettannat utskottsområde - om att regeringen bör geutredningen ett tilläggsdirektiv om att titta på just denhär delen, om hur man löser frågan i glesbygden, osv.Frågan är inte avförd för vår del, utan vi tycker attutredningen är väl lämpad att också ta hand om denfrågan.När det gäller det här med död mans hand kundedet kanske uppfattas så. Det jag menade i det härfallet handlar mer om att se på samtliga frågor somfinns inom punktskatteområdet för att avgöra vilkasom är föremål för en utredning eller ska ingå i ettskattesamtal och vilka som det är meningsfullt attlägga krutet på. Det var mer det det handlade om.Det kommer ju ändå förslag i slutändan, om inteannat i propositionen. Då finns ju motionsmöjlighetenfortfarande kvar. Det handlar inte om att begränsa dethela. Det handlar kanske mer om att få till bra motio-ner som det är meningsfullt att behandla.Anf. 206 () replik:Fru talman! Beskedet till den här familjen är alltsåatt det handlar om regionalpolitik. Jag får inget be-sked om huruvida bensinskatterna ska höjas ellersänkas. Jag tolkar det som att de förmodligen skahöjas, för det var ju det resonemanget som fördestidigare om den gröna skatteväxlingen. Det är beske-det till den här barnfamiljen.Anf. 207 () replik:Fru talman! För att gå tillbaka till bensinskatternaigen beror det helt och hållet, som vi ser det, på varden här barnfamiljen bor. Vi vill dock inte låsa fastoss vid någonting . Vi har i en annan motion sagt -återigen säger jag det - att vi flyttar det till den regio-nalpolitiska utredningen. Vi har enskilda motionärerfrån glesbygden som kan tycka att det ska vara kom-pensation på ett eller annat sätt. Men det här behövervägas samman med en hel rad andra frågor. Därförgår det inte att rakt upp och ned svara ja eller nej skattesänkning eller en skattehöjning. Det härmåste man titta på i ett vidare perspektiv, och vi tyck-er att den här utredningen är väl lämpad för det.Anf. 208 ():Fru talman! Även detta betänkande behandlarmotioner från allmänna motionstiden. Det är ganskamånga yrkanden som berör skatt på energi, vägtrafik,alkohol och tobak samt några andra punktskatter.Energibeskattningen är ett kanske inte alltid kärtdebattämne men ett synnerligen angeläget. Vi kaninte i acceptera det lapptäcke av olika skattersom finns . Det måste komma till stånd gemen-samma miniminivåer på koldioxidskatt i samtligamedlemsländer inom EU. Därför måste vi enas om attdriva en gemensam linje som är tydlig.Det är i stort sett en ganska bra skrivning i betän-kandets inledning. Dock skulle jag helst se att skatte-samtalen inte endast blir en vision som man avlägsetkan skymta i fjärran utan blir verklighet.Det är hög tid att få till stånd skattesamtal. Vi bordekunna enas om att det föreligger såvälbehov som anledning att få inbjudan från finansmi-nistern till konkreta skattesamtal, och det inom kort.Fru talman! Jag ställer mig bakom samtliga krist-demokratiska reservationer, men för tids vinnandeinskränker jag mig till att yrka bifall till reservation 5under mom. 2.Även på området jordbrukets energi- och mil-jöskatter kräver en harmoniseringav skatter och avgifter inom EU.Låt mig referera till den Björkska utredningen, sompåtalar behovet av snabba beslut. Vi ser huralltför många jordbrukare tvingas lämna ifrån sigbåde gårdar och åkerarealer på grund av att kostna-derna blivit alltför höga i relation till inkomsterna.Om vi vill ha en levande landsbygd i , vil-ket vi under alla omständigheter vill ha i ,måste det beredas ekonomiska möjligheter att drivalönsam jordbruksnäring. Detta är dock i det närmasteomöjligt . Därför är hög tid att även på dettaområde plocka fram gamla och kända begrepp såsomden förhatliga ryggsäcken. Lantbrukarna förväntar sigatt få samma eller likvärdiga energiskatter som andranäringar såväl inom EU som i vårt eget land.Jag skulle vilja ställa en fråga om regeringens för-slag i budgetpropositionen, där det är avsatt medel fören sänkning av jordbrukets energiskatter till indust-rins nivåer . Kommer ett konkret för-slag att läggas fram , eller ska våra jord-brukare vänta ännu längre på detta besked?Det finns mycket att säga om detta betänkande,men jag ska nöja mig med att enbart beröra åkerinä-ringen ytterligare.När jag är ute på i närhe-ten av min hemstad ser jag dagligenmånga åkare från våra grannländer som transporterargods såväl in i som mellan olika städer i vårtland. Detta är ett resultat av ett s.k. fritt cabotage iEuropa som infördes . Det innebär attbuss- och lastbilsföretagare fritt kan konkurrera i helaEuropa. Men det är synnerligen viktigt att dennakonkurrens får ske på lika villkor, vilket jag anser attden inte får i dag.I en nyligen avlämnad utredning, SOU 2000:8Framtida godstransporter, påtalas vikten av att poli-tiken måste inriktas mer på internationella förhållan-den och relationer. Det innebär att inte bara jordbru-ket utan även åkerinäringen måste få samma konkur-rensförutsättningar som övriga länders transportörer.Forskarna vidVäxjö universitet har i sin utredning kommit fram tilloch belyst några viktiga saker i sammanhanget.Svenska åkare ligger nämligen långt framme när detgäller miljöanpassning, vilket är ett bra konkurrens-värde. Men det finns enligt deras rapporthot mot den svenska näringen. Det gäller kostnader-na, som är betydligt lägre för de utländska åkarna.Ett svenskt åkeri har t.ex. högre kostna-der än vad motsvarande företag belastas med i Dan-mark, och . Jämför man med åkaresom kommer från - och de är inte få på deskånska motorvägarna; det kan jag säga - ser man attde har lägre kostnader än de svenskakonkurrenterna. Ekvationen går alltså helt enkelt inteihop. Hur ska man kunna konkurrera om godset närdet redan från utgångsbudet finns en skillnad i formav högre kostnader för en svensk åkare?Kristdemokraterna vill med anledning av detta fö-reslå en sänkning av dieselskatten, vilket vi tidigarehar gjort, eller andra kostnader för att konkurrens skakunna ske på lika villkor. Därtill finns det stor anled-ning att tänka på miljöeffekterna. Vad tror man att detär för diesel som fylls i tankarna nere i ? Ja, inteär det diesel i miljöklass 1. Det gäller att se över dentotala bilden. Om vi ska behålla en professionellåkerinäring i ska vi också ge den möjlighetatt konkurrera på lika villkor.Jag vill alltså vädja om ett ja till våra yrkanden,men jag inskränker mig till att yrka bifall enbart tillreservation 5 under mom. 2. För övrigt är detta gans-ka väl förklarat i den partimotion som vi har skrivit.Anf. 209 ():Fru talman! Jag ska i mitt inlägg i första hand be-röra skatten på biobränslen, eller snarare skattebefri-else på biobränslen såsom vi vill se det från Center-partiets sida. Den här diskussionen har, liksom en delandra saker vi har diskuterat här , i hög bäringpå den situation vi har på drivmedelsområdet just numed ständigt stigande bränslepriser och kostnader fördem som behöver bilen i olika sammanhang.Det är viktigt att vi, för att undvika höjningarnaoch de effekter de får, ser till att också få fram demiljövänliga alternativen till de fossila bränslena. Vihar stora förutsättningar för det i det här landet. Detfår för det första effekter i form av en bättre miljö.För det andra kommer det att ge fler jobb i ,vilket ökar skatteintäkterna och därmed finansierarmycket av åtgärderna för en skattebefrielse somskulle få stor effekt. Det håller för det tredje nerekostnaderna för dem som måste ha bilen i olika sam-manhang och gör därmed att man på ett helt annatoch rättvisare sätt har möjlighet att leva och bo varman vill över hela landet.Det brådskar att på bred front introducera de härdrivmedlen. För att vi ska kunna göra det är det na-turligtvis viktigt att vi får fortsatt skattebefrielse pålång sikt på det här området.Vi tycker att tankar på att börja beskatta de härbränslena är orimliga. Jag kan inte för mitt livförstå hur samarbetspartierna, som t.ex. ,kan acceptera tanken på en sådan utveckling. Hurrimmar det med kravet på att vi ska fortsätta att rustaupp miljön och minska utsläppen i luft och vatten?I vårpropositionen lovade rege-ringen att man skulle ansöka hos EU-kommissionenom generell skattebefrielse för biobränslen. Det visarsig nu när skatteutskottet har berett det här ärendet attnågon sådan ansökan förvånansvärt nog inte haringetts till . Jag har till finansmi-nistern och till miljöministern ställt frågan varfördetta inte har skett. Jag har inte fått något svar frånfinansministern, och miljöministern har försökt att flyundan med hänvisning till undersökningar och analy-ser innan en sådan här åtgärd vidtas.Min fråga till majoriteten blir här varförman från majoritetens sida har dröjt med att uppfylladetta löfte om en ansökan hos omen generell skattebefrielse för biobränslen.