prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Frågan är om det inte behövs en utred-ning som klargör om byggsektorn klarar sitt åtagandemed frivillighet eller om det behövs lagstiftning.Stormarknader var också en fråga som var uppetill debatt i kammaren . harStadsmiljörådets pris gått till . Det var väldigt intressant att se hur manhar löst planeringen i . Där har man avståttfrån en stormarknad vid . Den härkommunen är moderatstyrd. Det som här om vad som skulle vara moderat politikstämmer inte, åtminstone inte i . Det manhar gjort där är verkligen föredömligt.Det har skett andra saker också. Beslut i Skånehar överklagats. Det är inte riktigt klart ännu hur detblir med dem. Det gäller och Kävlingekommuner.Miljöproblemen kring stormarknader är naturligt-vis lika aktuella nu som . Ett forskarteam har räk-nat ut att miljöeffekterna av ett nytt köpcentrum är enökad bränsleförbrukning på i storleksordningen 20-1 räknat enbart på inköpsresorna för dem sombytt från närbutiken till det nya köpcentrumet. Kol-dioxidutsläppen ökar lika mycket. Varje nytt köpcent-rum som byggs minskar alltså utsikterna att uppnå denationella miljömålen. Med dagens bensinpriser kanman dessutom förstå vad dessa inköpsresor kostar förde familjer som har blivit av med sina närbutiker.Det är alltså välkänt vilka negativa konsekvensersom dagens externa stormarknader för med sig. Ge-nom att stormarknader och köpcentrum lokaliseras tilltätorternas ytterområden ökar biltrafiken och därmedbelastningen på miljön. Den som tidigare kunnat gåeller cykla till sin affär tvingas att ta bilen för atthandla. Det här är naturligtvis en ur miljösynpunktmycket olycklig utveckling.Ofta är det också en medveten strävan att hitta enlokalisering som underlättar för den som åker bil. Detär inte sällan så att placeringen inte bara styrs avbehoven och förutsättningarna i den egna kommunenutan att den också påverkas av möjligheten att attra-hera de boende i andra kommuner. Det är det somfrågorna i bl.a. berör.En annan mycket påtaglig effekt av att alltflerexterna köpcentrum växer upp är att de ursprungligastadskärnorna utarmas. Det finns därför en uppenbarrisk för att mer och mer kommer att visa uppen amerikansk stadsbild, dvs. en stad utan något tyd-ligt centrum där bilen är en livsnödvändighet. Det ären utveckling som utskottet enligt vår mening bordeta till sig. Den utvecklingen måste brytas.Därför tycker vi att nya bygglov för stormarkna-der inte bör ges innan pågående samhällsutvecklingsatts in i ett större samhällsperspektiv, och pågåendesamhällsutveckling bör prövas mot intentionerna iplan- och bygglagen.Den offentliga natur- och kulturmiljövården harkraftigt försvagats när den nya plan- ochbygglagen kom. , och har liksom många länsstyrelserfunnit sig i en ganska passiv informationsroll. Explo-ateringsinriktade kommuner och länsstyrelser köröver sina egna natur- och kulturvårdande instanser idag.Vi anser att det gäller att värna om tätortersnärgrönområden, parker och liknande. Det kan därförbehövas en oberoende översyn av hur den offentliganatur- och kulturmiljövårdens organisation bör för-ändras. Man behöver också klarlägga hur ideellaorganisationer ska beredas tillfälle att delta i arbetetnär det gäller natur- och kulturmiljövård.Buller är en fråga som har blivit mer aktuell. Iveckans nummer av beskriver manrisken för hörselskador vid pop- och rockkonserter.Visserligen har ljudnivån sjunkit något på senare tid.Men man rekommenderar ett gränsvärde för ljudni-vån som bör fastställas i lagstiftning för att minskarisken för tinnitus och ljudöverkänslighet. I vår dagli-ga miljö har vi olika ljud omkring oss.Buller har blivit ett omfattande miljöproblem. Bak-grundsbuller från ökande trafik tvingar oss att levamed ett störande ljud som en matta av bullervi inte kan komma ifrån.Ljudnivån ökar och drygt en halv mil-jon människor anser sig vara mycket störda av bullerfrån trafiken, för att inte tala om de människor somdessutom har drabbats av tinnitus och har ljuden innei huvudet.Vi behöver bygga ett tystare samhälle så att bullerinte sänker livskvaliteten. Vi behöver åtgärda ljudni-våerna på arbetsplatser, på diskotek och, har det visatsig, i , den s.k. - Ul-riksdal, , , Djurgården.Nästan fem år efter bildande har pro-blem med bullersituationen uppdagats. Enligt och kommunens mätningar är bullernivåernamycket höga i parken, särskilt inom . Där har man över 150 000 fordonsrörelser perdygn, och denna del av drabbas av 60-80decibel stora delar av dygnet. Enligt Naturvårdsver-kets normer borde nivån ligga på och defi-nitivt inte över . kan ide öppna delarna inte nyttjas av friluftslivet på grundav bullersituationen. Det är alltså inte bara bostads-områden som behöver bullerskyddas utan även fri-luftsområden.Slutligen, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 25 och 28 utan att för den skull förringa betydel-sen av våra övriga reservationer.Anf. 136 () replik:Fru talman! berömdeDanderyds kommun för kommunens utomordentligaplanering av . Det som man har valtatt göra där är säkert alldeles utmärkt bra. Sedan toghon upp kommunens beslut att inte tillåta stormark-nader vid . Det är säkert också all-deles i sin ordning. Det har man valt att besluta om.När det gäller marken vid är detmånga konkurrenter. Där finns det en hel del olikahandelsetableringar, och jag vet inte vilka som kon-kurrerar med vilka.Detta står på intet sätt, vill jag säga till HelenaHillar , i motsats till det jag sade. Minuppfattning är mycket klar och tydlig: Jag anser attdet är kommunens sak att svara för detta. Om man iDanderyds kommun vill göra vack-ert, om man inte vill sälja mark till en stormarknad, ärdet kommunens ansvar inför sina väljare. Jag anserinte att det är en fråga för riksdag.Anf. 137 () replik:Fru talman! Ja, , detta manar till ef-terföljd.Anf. 138 () replik:Fru talman! Får jag bara säga att det kan mana tillefterföljd. I min egen kommun har vi just etableratden mest omfattande handelsetableringen norr omStockholms city.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag kan bara säga att om alla gjordesom skulle man värna om det serviceom-råde som folk behöver.Befolkningen börjar bli lite gammal. Det är enmycket aktiv befolkning, och alla har haft synpunkterpå torget. Det var mycket överklaganden när man fickse hur skulle utarbetas, så det ärverkligen ett underifrånperspektiv på det här. Jagtycker att man har varit mycket lyhörd, och detta hadeinte varit möjligt om man hade tillåtit enstormarknadsetablering.Anf. 140 ():Fru talman! Vi behandlar i det här betänkandetmotioner från den allmänna motionstiden som rörplan- och byggfrågor.Samtliga motionsyrkanden avslås. 28 reservatio-ner och två särskilda yttranden är fogade till betän-kandet.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande och avslag på reservationerna.Vi känner igen många av motionerna. Det är frå-gor som återkommer. En del vill ha mer lagstiftningoch mer reglering, andra mindre reglering. Jag kom-mer att beröra en del av reservationerna.En motion vi känner igen är frågan om obligato-riska boendeplaneringsprogram. Vi avslår motionen iår som tidigare, men vi vill ändå uppmärksamma påatt en parlamentarisk kommitté analyserar frågan ombostadsplaneringsprogram. Kommittén ska redovisasitt arbete . I kommitténsuppgifter ingår att följa utvecklingen på det bostads-sociala området och lämna förslag till åtgärder för attstödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden.Utskottsmajoriteten förutsätter att regeringen åter-kommer i frågan om boendeplaneringsprogram.Möjligheten att i detaljplan reglera handelsända-mål ändrades från . Det var efter enbegäran som gjorde till regeringen 1995.Ändringen innebär att kommunerna i detaljplanen skakunna reglera handelsändamålet genom att skilja påpartihandel och detaljhandel och skilja på handel medskrymmande varor och handel med livsmedel. Detinnebär att kommunerna i stort sett har samma möj-lighet som de hade före . För attkommunen ska kunna precisera handelsändamålet skadet finnas skäl av, som det heter, betydande vikt.Det är olika förhållanden som gäller i landet. Ivissa kommuner kan det röra sig om att bygga bo-stadsområden med utrymme för handel, i andrakommuner kan det finnas planer på att etablera han-del i industriområden utanför stadskärnan och i andrafall kan det gälla att etablera stormarknader för attlocka kunder från närliggande områden och andrakommuner.Det ser alltså väldigt olika ut. Det är därför som visocialdemokrater vill att kommunen ska ha instru-menten för att pröva lämpligheten av olika handel-sändamål i detaljplan. Avgörande vid all planering äratt samhällsplanerare och handlare, i det här fallet,har ett nära samarbete för att kunna utveckla handelnpå ett för alla positivt sätt. Helhetssyn och samarbeteär nyckelorden vid all gynnsam planering av handel.Fru talman! och Kristdemokraternavill nu ha en ändring igen. De vill ta bort möjlighetenför kommunerna att i detaljplan reglera handelsända-målet. Det tar de båda partierna upp i en reservation.I en annan reservation säger ochKristdemokraterna att det är en angelä-genhet att bestämma hur marken ska disponeras i denegna kommunen. De tycker då att det är högst rimligtatt besluten fattas av kommunen som är bäst skickadatt bedöma och avgöra sådana frågor. Det de bådapartierna vänder sig mot i reservationen är att det harförekommit att och länsstyrelser har under-känt kommunens detaljplaner och därigenom sagt nejtill stormarknader.Det här är inkonsekvent. I den ena reservationensägs att det är regleringsiver att kommunen har enmöjlighet att reglera i detaljplan, i den andra reserva-tionen är det kommunen som är bäst skickad att be-stämma hur marken ska disponeras i den egna kom-munen.Fru talman! vill i en reservation haen lagstiftning som ger möjlighet att begränsa ellerhelt avstyra externa köpcentrum. De vill att länssty-relserna ska få ökade befogenheter att begränsa elleravslå verksamheter som externa köpcentrum. De villockså att ett moratorium för nya externa köpcentrumbör övervägas. Även vill i en reservationha stopp för nya bygglov för stormarknader. De villse utvecklingen i ett större samhällsperspektiv.Reservationerna visar att det finns förespråkareför slopad reglering och mer reglering. Vi socialde-mokrater tycker att den lagstiftning som gäller, attkommunerna har möjlighet att i detaljplan reglerahandelsändamål och skilja på partihandel och detalj-handel och skilja på handel med skrymmande varoroch handel med livsmedel, är bra.Vi anser att kommunen, som bäst känner förhål-landena på orten, ska ha möjligheten att avgöra om devill styra handelsetableringar och köpcentrum.Vi vill inte heller ha en inskränkning eller utök-ning i möjlighet att upphäva kommu-nens beslut. Om det är så att kommunen inte tar hän-syn till de intressen som räknats upp i kapitel 12 iplan- och bygglagen ska ha möjlighetatt gripa in.Fru talman! I en gemensam reservation från deborgerliga partierna frågar man efter ett klargörandeav nuvarande lagstiftning. Man vill att näringsverk-samhet, ofta jordbruk och annan småföretagsamhet,ska kunna blandas med bostäder på det sätt som görs imånga byar t.ex. i . Reservanterna anser att desom bosätter sig i dessa miljöer måste acceptera ochvisa hänsyn för att en mångsidig verksamhet bedrivsoch får utvecklas. Här kan man undra hur det klargö-rande ska se ut som talar om för människor vad demåste acceptera. Det kan vara svårt att precisera ilagstiftning. Som vi ser det är det bedömningar ochavvägningar som måste göras lokalt av kommunenvid planläggning, i detaljplaner eller vid byggnadslov.All verksamhet passar inte ihop med boende.De reservationer som tar upp äldreboende, barnsintressen, natur- och kulturmiljövårdens organisation,brottsförebyggande åtgärder och behovet av bullerfriamiljöer tar upp sådana områden som är föremål förutredningar och överväganden. Utskottsmajoritetenvill avvakta resultaten av utredningarna och har där-för avstyrkt motionerna.Vänsterpartiet vill i sin reservation om byggpro-cessen styra upp hanteringen. De vill t.ex. ha fastsla-get att det ska vara obligatoriskt med minst tvåbyggsamrådsmöten i samband med en bygganmälan.De kommenterar också de roller som byggherren ochden kvalitetsansvarige har i förhållande till bygg-nadsnämnden. En utvärdering som gjorts av Boverket1997 visar att alla parter är överens om att den tydligaansvarsfördelningen mellan byggherre och byggnads-nämnd som följer av det nya kontrollsystemet innebärstora fördelar. Avsikten är att det ska vara en smidigoch enkel process.Det som har mött största kritiken i det nya sys-temet är det som rör den kvalitetsansvariges roll. Detfanns från början en risk att blanda ihop rollerna förden kvalitetsansvarige med det som tidigare gälldeför ansvarig arbetsledare. Den väg som regeringenvalt och som också utskottsmajoriteten uttalat sig förär att genom informationsinsatser uppnå en smidigtillämpning av kontrollsystemet. Även nu har ut-skottsmajoriteten den åsikten att problemen ska mötasmed informationsinsatser.Fru talman! Hur räcker tillför särskilt värdefulla byggnader och för att beaktakulturmiljöer och arkitekturfrågor tas upp i flera re-servationer. En majoritet i utskottet har uppfattningenatt nuvarande lagstiftning i gerkommunerna möjlighet att hantera dessa frågor. Dehar möjlighet att införa prövningsplikt och besluta omskyddsbestämmelser. har ocksåförstärkts fr.o.m. . Kommunernahar möjlighet att i detaljplan eller områdesbestäm-melser införa särskilda varsamhetsbestämmelser föratt precisera krav vid ändring av byggnad. Utskottetdelar uppfattningen att vi måste ha ett bra skydd förkulturbyggnader och kulturmiljöer. Kommunerna harett stort ansvar och kan med stöd av plan- och bygg-lagen utfärda erforderliga skyddsbestämmelser.De borgerliga partierna vill också ha en utvärde-ring av hur möjligheten till flexibilitet har tagits tillvara i den kommunala planeringen. Vi vill alla ha ensmidig byggprocess och kommunernas byggnads-nämnder ska ta till vara de möjligheter som lagen gerför att förenkla och underlätta ärenden för enskilda.Utskottsmajoriteten bedömer inte att behovet av ut-värdering är större än att det räcker med attBoverket inom sitt vanliga myndighetsansvar följertillämpningen och har uppsikt och tillsyn på vanligtsätt.Till sist en kommentar till en reservation frånsamtliga borgerliga partier.De vill reglera i lag en plikt till information ochsamråd till näringsidkare inför markarbeten. Utskottethar behandlat denna fråga tidigare och anser att detnaturliga är att kommunen informerar och beredermöjlighet till samråd och att det görs utan att det finnsreglerat i lag. Sedan måste vi ändå vara medvetna omatt det alltid upplevs som störande mar-karbeten pågår, oavsett om samråd skett eller inte.Det som för mig låter lite konstigt både i mo-tionstexterna och i reservationen är att det bara talasom hyrda lokaler. Min erfarenhet är att det är likaangeläget med information till ett företag i egna ägdalokaler. Men jag får säkert svar på den frågan avnågon av reservanterna.Mitt yrkande har jag redan framfört, nämligen bi-fall till hemställan och avslag på reservationerna.Anf. 141 () replik:Fru talman! Jag har ibland som riksdagsledamotoch även som kommunfullmäktigeledamot förundratmig över det eviga upprepandet av motioner. I det härfallet förstår jag poängen med det. Det svar somVänsterpartiet fick på sin motion om boen-deplaneringsprogram var i allra högsta grad avvisan-de. förutsätter utskottsmajoriteten attregeringen återkommer.Det är säkert därför man upprepar sina motioner.Man gör det både för att de är mycket bra och bordeimplementeras i den normala verksamheten och up-penbarligen för att droppen urholkar stenen emellan-åt.Jag skulle vilja fråga vad det är somgör att man från Socialdemokraternas sida ser så olikapå den här frågan jämfört med förra året.Fru talman! Vidare också några ord till LilianVirgin om de externa köpcentrumen. Man redovisaratt vissa vill ha mindre av regleringar och att andravill ha mer av regleringar, men man berättar egentli-gen ingenting om vad man själv vill. Man säger ing-enting om hur man ska komma till rätta med de utar-made stadskärnorna, den försämrade servicen i ytter-områdena, den ökade miljöbelastningen och den alltsämre servicen till de människor som har den sämstaekonomin i samhället. Man redovisar inga egna tan-kar om vad som borde göras åt det här.I förra årets debatt sade jag att jag inte föresprå-kade något moratorium, men om ingenting händerblir ett moratorium naturligtvis nödvändigt. Jag skullevilja fråga : Vilken är socialdemokratinslösning på de här problemen?Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag tog särskilt upp boendeplane-ringsprogram bara för att visa på att frågan nu hartagit ett steg framåt. Varför ser vi så olika på sakeroch ting? Flera utredningar som arbetar med detta harsett att det har blivit allt svårare ute i kommunerna -inte i samtliga men i en del av dem - att erbjuda bo-städer till alla. Det är därför som vi tycker att man fåröverväga genomförande av boendeplaneringspro-gram.Sten lyssnar nog väldigt dåligt. Jag sa-de att vad socialdemokraterna vill när det gäller pla-nering av handelsändamål och olika köpcentrum äratt det är kommunerna som ska ha det redskapet.Kommunerna kan avgöra hur man ska göra. Vi villockså att ska ha möjlighet att gripa in,om kommunen t.ex. inte tar hänsyn till alla nödvändi-ga miljöaspekter.Vi har utöver det också möjligheten att överklaga.Regeringen har några ärenden för avgörande. Denhar avgjort ett ärende som avsåg . Därvid av-slogs en begäran om externt köpcentrum. Det visar attde här ärendena måste prövas väldigt varsamt, medhänsynstagande till miljön och till andra saker.Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag vill tolka välvilligtpå det sättet att i likhet med RigmorStenmark och nu börjar förespråkaobligatoriska boendeplaneringsprogram. Jag hälsarLilian Virgin välkommen i den församlingen.Vad gäller de externa köpcentrumen är jag inte li-ka nöjd men konstaterar att inte harnågra andra idéer än de som hitintills har kommitfram. Det har inte skett några större förändringar ilagstiftningen . Effekterna avetableringarna av de externa köpcentrumen har , den ökade miljöbelastningen och utarmningenjust med de regler som har funnits.Det som jag ville och som jag egentli-gen fortfarande vill är att skärpa möj-ligheter att säga nej till sådana här etableringar. Jagvill alltså att det skapas ytterligare redskap för läns-styrelserna att ingripa i regionala frågor. Länsstyrel-serna ska ha möjlighet att i mycket större utsträckningsätta stopp för det här.Jag har sett effekterna i och vet vad somhänder där. Det är inte roligt.Anf. 144 () replik:Fru talman! När det gäller de kommunala boende-planeringsprogrammen sade jag att kommittén kom-mer att analysera dessa frågor. Jag sade att det serolika ut i landet också i de här avseendena men att detpå många ställen kan vara nödvändigt att göra någon-ting i den här vägen. Det får vi se efter denna analysoch de överväganden som vi gör. Också biträdandefinansministern har talat i den här rikt-ningen. Jag kan trösta med att det ärmånga som funderar på de här frågorna.När det gäller externa köpcentrum och handelse-tableringar ser vi det så att instrumenten finns och attdet gäller att använda dem. Som jag också sade i mittanförande är det A och O att samråda vid en sådanplanering och att ta hänsyn till varandra.I , som nämnde, finns detytterligare ett instrument för att samordna de härsakerna, nämligen regionkommittén i området. Detfinns alltså möjligheter till samordning.Anf. 145 () replik:Fru talman! sade att reservationerna7 och 8 inte riktigt hänger ihop utan är motstridande.I reservation 8 framhåller vi att vi anser att avgöran-det bör ligga hos kommunerna. Det bör inte varaBoverket eller länsstyrelserna som ska ha möjlighetatt säga nej till en viss planering.När det sedan gäller handelsändamålet i detaljplansäger vi att också det självfallet bör vara en fråga förkommunfullmäktige, eftersom det är kommunfull-mäktige som har ansvar för detaljplaneringen. I dagkan en kommun föreskriva att det på en viss yta fårsäljas varor som möbler eller vitvaror men inte livs-medel. Man kan alltså i planen skriva in ett undantagför försäljning av livsmedel.Däremot kan en kommun för exempelvis en ben-sinstation som får en etablering inte föreskriva att detdär får säljas bensin men inte livsmedel. Där får detsäljas såväl bensin som livsmedel. Det normala förflertalet bensinstationer i vårt land är att ha mycketstörre försäljningsytor för livsmedel än för bensinför-säljning.Vi menar att detta är väldigt inkonsekvent i da-gens lagstiftning. Vi menar att det naturliga i kom-munerna skulle vara att säga så här: Vi föreslår attden här ytan får användas för handel, för att säljavaror. Om det blir möbler, vitvaror eller dagligvaroravstår vi från att lägga oss i. Det är en sak för mark-naden att styra.Användningen av ett område som har fått ett god-kännande för livsmedelsförsäljning kan utan någotsom helst beslut ändras till att avse försäljning avvitvaror eller möbler, men inte tvärtom. Vi menar attdagens lagstiftning är inkonsekvent, och det är därförsom vi är så angelägna om att få en förändring.Den andra fråga som tog upp varskillnaden mellan hyrda och ägda lokaler när detgäller samråd om arbeten som sätts i gång i en gatao.d. Det är där en skillnad i dagens lagstiftning. Därföreskrivs att ägaren ska informeras om vem somsätter i gång ett arbete. Om sätter i gångmed att gräva i gatan framför mitt hus, ska kommu-nen informera mig och samråda med mig i förväg. Såär inte fallet med hyrda lokaler. Det är därför somreservationen har avgivits. Efter denna informationfrån mig bör även yrka bifall till reser-vationen.Anf. 146 () replik:Fru talman! Det var bra att förklara-de att han tycker att det är kommunerna som ska haavgörandet i det som berörs både i reservation 7 och ireservation 8. Det går lite bättre ihop.Men jag skulle vilja ställa en fråga till som jag ställde i motsvarande debatt för ett årsedan. avstod kommunerna från att ta framnya planer, eftersom de inte kunde reglera handelsän-damålet. Då fick de gamla planerna gälla, och dekunde vara dåliga. Jag undrar om inte också det kun-de vara konkurrenshämmande. När kommunen nu harmöjligheter att tala om vad den vill ha och styra han-delsändamålen får man fram planer som passar bättre.När det gäller hyrda och ägda lokaler har jagupplevt att det inte spelar någon roll vilken typ avlokal som det gäller. Det är besvärligt när man än skagöra markarbetena. Självklart tycker jag att bådaparter ska få information om arbeten som ska påbör-jas, men jag tycker inte att man ska behöva lagstiftaom det. Det ska vara självklart att informera. Som jagsagt kan det ändå vara besvärligt när markarbetenaska utföras.Anf. 147 () replik:Fru talman! Naturligtvis är det av värde för plane-ringen om de som vill etablera sig för att sälja pro-dukter har kunskap om vad marken kan användas tilloch har en flexibilitet, så att användningen kan änd-ras.Vi har kunnat konstatera att handeln förändrasständigt i vårt land. Det sker nya lokaliseringar, byteav produkter. Ändringarna är många och stora. I minkommun finns t.ex. sådana företag som somhar förändrat hela handeln av möbler i vårt land. Dentypen av förändringar ser vi ständigt. Det är viktigt attde kan genomföras snabbt så att de är till gagn förkonsumenterna.Låt mig än en gång gå tillbaka till frågan om hyr-da och ägda lokaler. Det är faktiskt en skillnad, LilianVirgin. Den som är ägare av en lokal eller en fastig-het måste informeras. Man måste informera fastig-hetsägaren, men man är inte skyldig att informerahyresgästen i en lokal. Den som äger en fastighet harett försteg i diskussionen och kan alltså vara med ochpåverka så att arbetet sker som ger såfå skador som möjligt. Det kan inte en hyresgäst hyrd lokal. Därför är det angeläget om kunde medverka till att göra det lättare för demsom har lokaler i vårt land att klara de besvär somombyggnader av gator och parkeringsplatser i derasnärhet medför.Anf. 148 () replik:Fru talman!