prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Vi får inte blunda förde svårigheter som eventuellt uppstår, utan vi måstetvärtom gemensamt försöka att lösa dem. Annars ärFolkpartiets mål att vi ska sträva mot att aven årskull ska gå vidare till en högre utbildning.Högskolor och universitet behöver tusentals nyalärare . Det kommer att bliaktuellt med pensionsavgångar. Det behövs högsko-leutbildade och disputerade lärare på många håll,lektorer i gymnasieskolan, forskare i industrin, utre-dare osv. Det examineras bara ca 1 600 doktorer varjeår.Det återstår att se vilka effekter som doktorandre-formen har fått. Det har blivit betydligt färre somdoktorerar, men det återstår att se hur många somkommer att avsluta sina doktorandstudier.Bristen på lärare leder ibland till att mindre hög-skolor får köpa in lärare från institutioner vid andrastörre universitet i närheten. Läraren får åka till denlilla högskolan, och det gäller även ibland studenternaeftersom det inte finns plats på den stora högskolan.Det är klart att det finns en hel del som man skullebehöva titta närmare på.Fru talman! Som jag sade inledningsvis uppskat-tar att regeringen på allvar nu börjar ar-beta med kvalitetsfrågorna. Vi tycker också att det ärbra att regeringen framhåller att det är viktigt attHögskoleverket är självständigt och har en oberoendegranskningsfunktion.Folkpartiet anser dock att det finns anledning attgå betydligt längre och pröva att inrätta ett helt frånHögskoleverket och departementet fristående organför kontroll av kvalitet och för uppföljning och utvär-dering i högskolan. Här kan vi använda samma argu-ment som när vi föreslår är väldigt svårt för en myndighet att vara ut-vecklande - främjande, som det heter - och att samti-digt vara objektivt kontrollerande av kvaliteten.Det här ska inte i första hand ses som kritik motdagens högskoleverk som enligt min mening på sena-re tid har agerat väldigt självständigt och tagit en helrad viktiga initiativ. Men det är, som sagt, mycketsvårt med denna dubbelroll i längden.Folkpartiet menar att en sådan myndighet inteskulle behöva vara särskilt stor. Det räcker med ettbegränsat antal tjänstemän som kunde vara tillsattaunder en begränsad period och bytas ut efter fyra femår. Ett sådant här fristående organ föreslogs i politiskenighet i betänkandet Forskning 2000, och jag tyckeratt det finns anledning att gå tillbaka till det förslaget.De granskningar som regeringen föreslår välkom-nar vi. Men man föreslår alltför långa är . Det hinner hända mycket på sexår inom högskolevärlden. yrkar att rege-ringen ska återkomma med ett förslag med kortareintervaller i granskningen.Det finns många sätt att utvärdera kvaliteten. Påandra håll i världen använder man sig av s.k.rankningsmetoder. Man jämför ett antal fakta ochsätter upp listor. Detta kan verka nästan lite banaltoch hämtat från sportens värld. Men det ger en väldigtydlighet under förutsättning att siffrorna är riktiga.Vi tror att en rankning av antalet examina, av bedöm-ning av C-uppsatser, av bedömning av avhandlingarsom presenteras med jämna mellanrum skulle kunnavara en intressant uppgift för ett nytt kvalitetsinstitut.Som exempel kan nämnas , Enakademisk fråga om rankning av C-uppsatser, somavlämnades för . Den rapporten visarsvart på vitt - efter genomläsning av C-uppsatser utanatt man vet från vilka högskolor de kommer - att detfinns generella skillnader mellan olika högskolor närdet gäller C-uppsatsernas kvalitet. Sådana uppgifterska vi inte vara rädda att ta till oss.När det gäller kvaliteten ligger det också ett kva-litetsmått i vilka högskolor och universitet som stu-denterna väljer. tillhör dem som anser attdet är mycket viktigt att vi får in faktorer som gör attresurserna följer dit studenterna söker sig. Alla ärmedvetna om att ett sådant här system inte är hundra-procentigt genomförbart. Men det är genomförbart enganska lång bit på väg.I dag kan vi se köer med studenter till vissa ut-bildningar i vissa delar av landet och som dessa uni-versitet och högskolor är beredda att ta emot, menstudenterna får inte plats där. På andra håll finns dettomma platser. Studenterna väljer annan utbildning istället.Det är självklart att man inte kan ha ett systemsom från termin till termin förändrar resursfördel-ningen på en högskola. Något sådant system föreslårinte , men vi tycker att regeringen bordeåterkomma till med ett förslag till systemsom i större utsträckning än nu låter resurserna följastudenternas val. Det har två viktiga fördelar.Den ena fördelen är att studentens fria val blirstörre. Den andra fördelen är att studenterna genomsitt val utvärderar högskoleutbildningen. Det här valetskulle naturligtvis underlättas av att det fanns jämfö-rande studier, rankning osv. från ett fristående institutsom gjorde att studenterna kunde få uppgifter om hursaker och ting fungerar på olika universitet.Regeringen föreslår också att det ska införas be-stämmelser som gör att studenterna ska garanteras attvara med i beredande organ. tycker att detär bra, som man säkert inte ska överdrivabetydelsen av de formella beslutsinstanserna.Det viktigaste i såväl skola som högskola är attstudenterna är med i den fortlöpande diskussionen, ikursutvärderingar, utarbetande av kurser osv. Det ärväldigt viktigt att kursutvärderingarna inte bara läggsåt sidan utan att resultatet publiceras och, ännu vikti-gare, att besluten med anledning av kursutvärdering-arna offentliggörs, så att studenter och andra harmöjlighet att följa vad konsekvensen blir av en kurs-utvärdering. Jag får säga att jag tycker att det är posi-tivt att sådana riktlinjer föreslås i propositionen.Avslutningsvis, herr talman, har Högskoleverketuppmärksammats genom att man dragitin examensrätten på ett antal högskolor. Det finns tvåkommentarer som jag har till det. Den ena är att det ärväldigt bra att uppmärksammar hög-skolor som inte lever upp till en högskolemässigkvalitet när det gäller examina, och ska de inte hanågon examensrätt.Den negativa sidan är naturligtvis hur studenternadrabbas. Vem bekostar de extra studielån som enstudent som måste avbryta studierna och läsa någonannanstans måste ta? Och vem underlättar över hu-vud taget för studenten att läsa på annan ort än på densom han eller hon bor?En annan fråga är naturligtvis om en student somhar läst en kurs och faktiskt hunnit bli godkänd den25 maj men får examensrätten indragen den 1 juniska känna sig nöjd och tycka att han eller hon har enexamen. Jag har blivit uppringd av flera som har tycktatt de faktiskt har rätt att göra om delar av sin utbild-ning. De säger att även om de på papperet har enexamen så vet både arbetsgivare och de som i framti-den ska bestämma om de ska få forska eller inte atthögskoleutbildningen inte är högskolemässig.Jag har ställt frågor till utbildnings-ministern om just detta. Jag väntar fortfarande på ettsvar om ifall högskoleministern och regeringen ärintresserade av att införa någon form av rättighet förstudenter som garanterar att de hålls skadeslösa närde drabbas av en examensrättsindragning.Den här frågan har aktualiserats mer och mer un-der våren. och skri-vit en bra motion som tar upp de här frågorna. Jag villpassa på tillfället att yrka bifall till den motionen ochtill reservation 8 under mom. 17.Herr talman! För tids vinnande vill jag nöja migmed att också yrka bifall till reservation 4 undermom. 184 ():Herr talman! Kunskapssamhället är här. Det erbjuder en enorm kunskapsmassa till allasom vill ta för sig. av alla forskare som någon-sin varit verksamma är nu verksamma i detta. Möj-ligheten att snabbt bli uppdaterad i varje enskilt ämneerbjuds av en snabbt expanderande informationstek-nik. Utvecklingen tycks ännu inte ens ana några yttregränser.Utbildning har blivit den viktigaste investeringenbåde för den enskilde individen och för samhälletsom helhet. Vi har låtit högskolan gå in i en makalöstsnabb expansion. På endast har vi tillförtresurser för ytterligare 89 000 permanenta platser.Samtidigt med denna snabba och nödvändiga ut-byggnad måste vi driva på och vidareutveckla arbetetmed kvalitetsfrågorna. En kvalitativt god utbildningär nämligen en mycket viktig förutsättning för denenskilde studentens möjligheter att nå de mål somhon sätter för sitt liv. Den ska ge henne möjlighet attframgångsrikt konkurrera på den arbetsmarknad sombörjar att växa ut över gränserna. Vi måste skapaförutsättningarna för att en svensk högskoleutbildningi sig ska vara en kvalitetsgarant. Vi gör det genom attskapa ett system som ska utveckla och garanterakvaliteten i högskolan.Herr talman! Basen för den goda kvaliteten skapasi vardagsarbetet på den enskilda högskolan i denförtroendefulla och öppna dialogen mellan lärare ochstudent. I den dialogen startar processen för den godaundervisningsmiljön där det öppna samtalet kan fö-ras. I det samtalet finns den kritiska värderingen, ochdär finns lyhördheten och respekten. I det samtaletska varje enskild student vara delaktig. Därifrån star-tar det formella inflytandet som varje enskild studentska ha på kvalitetsarbetet genom obligatoriska kurs-utvärderingar. Denna rättighet ska förenas med rättenatt få del av resultaten av utvärderingarna och rättenatt få delta i diskussionen om förbättringar.Det saknas rätt för studenter att delta i hög-skolans och institutionens beredande organ. Vi anseratt en förutsättning för att studenterna ska ha ettverkligt inflytande är att de ges möjlighet att kommain tidigt i beslutsprocessen. Därför stöder vi regering-ens förslag att studenterna ska ha rätt att vara repre-senterade i dessa beredande organ, för när ett ärendekommer upp i de beslutande organ där studenternaredan i dag har rätt till representation är möjligheternatill påverkan i praktiken inte särskilt stora.Studenterna ska naturligtvis följa ärendena upp ide beslutande organen genom sina representanter.Delegeras beslut till en tjänsteman, bör det finnas enskyldighet att samråda med studenternas represen-tanter. Studenterna ska ha rätt att utöva inflytandeöver utbildningen vid högskolorna. Det känns sköntatt vi alla i utskottet gemensamt står bakom den nyalagtexten.För att denna representativa demokrati inom hög-skolan ska fungera krävs, precis som i samhället iövrigt, att många engagerar sig, blir aktiva, tar på sigansvar. Det är viktigt att det inte endast är killar somgör det eller tillåts att göra det. Studentkårerna måstebli mer aktiva när det gäller att rekrytera tjejer tillförtroendeuppdrag.Jag vet att valdeltagandet i kårvalen är oro-väckande lågt. Det är viktigt för både studentkåreroch högskolor att analysera orsaken till detta. Det ärockså alldeles nödvändigt att högskolorna tar på sigen aktiv roll för att öka studenternas engagemang.Det är därför viktigt att en bestämmelse om dettainförs i högskolelagen såsom förslaget är. Det tyckervi alla i utskottet, och det känns bra.Studentinflytandet är alltså inte endast en rättvi-se- och demokratifråga. Det är i allra högsta gradockså en viktig del i det system för kvalitetsarbetesom regeringen föreslår i propositionen. Kvalitetsar-betet är en gemensam angelägenhet för högskolornaspersonal och studenterna. Det är en djupt demokratiskgrundvärdering som blir lag.Herr talman! Den ökande internationaliseringenställer krav på väl fungerande kvalitetssystem.Den fria rörligheten för studerande inom Europabygger på att det finns ett förtroende för kvaliteten iden utbildning som studenten har med sig och för denutbildning som studenten hämtar med sig hem. Finnsdet förtroendet kan vi öppna de europeiska utbild-ningssystemen för ett mycket intensivt studentutbyte.Närmare 30 000 svenska studenter läser just nuvid ett lärosäte utanför gränser. Jag hadeförmånen vid utskottets studieresa till att få träffa några av dem. Jag måste sägaatt man känner sig lite gammal och trött i jämförelsemed dessa glada entusiaster som egentligen inte ver-kade se några begränsningar för vad livet har att er-bjuda av möjligheter till nya kontakter, spännandeutvecklingsfält och ny kunskap.Det är bl.a. för de studenterna och deras efterföl-jande som det krävs ett system för kvalitetsarbetetsom sätter kvalitetsgarantistämpel på våra högskole-utbildningar. Vi stöder regeringens förslag att uppdraåt att utvärdera kva-liteten i all högskoleutbildning och forskarutbildning isexårsintervaller.Finner vid denna utvärdering atten utbildning kan bedömas som högsko-lemässig ska lärosätet ges möjlighet att åtgärda bris-terna. Om utbildningen vid nästa granskning fortfa-rande inte uppfyller kraven kan examenstillståndetåterkallas. Det är lite grann av ett system med gultkort och rött kort. Detta är i internationell jämförelseett mycket ambitiöst kvalitetsprövningssystem somjag tror bara genom sin existens kommer att höja nivåbåde på kvalitetsarbetet och kvalitetssäkringsarbetetute på varje enskild högskola.Samtidigt kommer den enskilde studenten vidvalet av lärosäte alltid att kunna vara säker på attutbildningen håller måttet. Ribban är satt för utbild-ningsnivån, och ingen ska kunna passera under den.Det är emellertid viktigt att regeringen återkommertill med förslag till hur återkallandet avexamensrätt ska utformas för att inte den enskildestudenten ska drabbas.Jag sade tidigare i mitt anförande att den förtroen-defulla dialogen mellan lärare och student är basenför det enskilda lärosätets kvalitetsarbete. En kon-struktiv dialog mellan utvärderare och utvärderad ärlika viktig i det mer övergripande sammanhanget. Iarbetet med att utvärdera arbetet med kvalitetssäkringvid de enskilda högskolorna har denna dialog varitledande och mycket värdefull. Jag är övertygad omatt den kommer att spela en lika ovärderlig roll även iutvärderingen av själva kvaliteten.Därför har jag lite svårt att dela moderaters ochfolkpartisters syn på . Vi är överensom att ett system för kvalitetsarbete bör byggas upp.Men vår syn på hur det arbetet ska utföras skiljer sigtydligen ganska markant. tror inte på eninstitution som både ska ha främjande och utvärde-rande uppdrag. Då tror man inte riktigt på dialogenoch processen som arbetsform. Jag frågar mig dåvilken arbetsform det ska vara i stället. För mig vardet det gamla universitetskanslersämbetet som växtefram när jag läste reservation.I reservation växer bilden fram avett helt annat kvalitetsarbete som bl.a. skulle kunnastyras av . Det är lite ge-nomströmningstakt blandad med betyg på C-uppsatser och så en rejäl rankningstabell. Det är svartoch vitt och inga nyanser. Utbildningskvalitet är fak-tiskt så mycket mer i den socialt turbulenta världstudenten ska verka i och påverka.Studentinflytandet är en viktig del. Jämställdhet ären annan. Att i den pedagogiska metoden skapa för-måga till samarbete och förståelse för andras villkorär en tredje. Sådan kvalitetsutvärdering tror jag inteatt man bygger upp genom något rankningssystem.Jag tror att man gör det genom den förtroendefulladialogen, lyssnandet och öppenheten.Med det yrkar jag bifall till utskottets hemställan ibetänkandet och avslag på samtliga motioner.Anf. 185 () re-plik:Herr talman! Det finns väldigt mycket av det vihar hört här av som jaghåller med om och tycker är väldigt bra. Jag har treför mig väldigt centrala frågor som också är mycketärliga frågor i den meningen att det inte är någonvanlig retorik som ofta förekommer mellan politiker.Den första frågan handlar om varför majoritetentalar om studentinflytande och inte studentdemokrati.Varför skulle det bli svagare att bestämma över sittliv när man blir äldre än när man är barn i skolan?Den andra frågan är: Hur menar att det öppna samtalet, dialogen och detförtroliga kan finnas när man på sina håll inte har merän fyra till sex lektioner och det är mångastudenter per lärare? Grundfinansieringen i grundut-bildningen har blivit lägre om man ska ske på denprisutveckling som har skett i landet.Den tredje frågan är: Varför vill inte Socialdemo-kraterna och att vi ska ha en jämställd-hetsregel i högskoleförordningen? Jag kan inte medbästa vilja i världen förstå varför man säger nej tillvårt yrkande att jämställdhetsregler också ska gällastudenterna när de gäller på andra ställen i samhället?Anf. 186 () replik:Herr talman! Jag ska också försöka att ärligt ochöppet föra dialogen med när detgäller begreppet studentinflytande. När vi talar omdet får man gå tillbaka till den skrivning vi föreslår ihögskolelagen och som vi alla har ställt oss bakom.Det är personalen och studenterna som gemensamtansvarar för kvaliteten och kvalitetsarbetet. Med dethar vi sagt att studenterna ska lyftas upp och få ettinflytande på besluten som fattas i högskolan.Begreppet demokrati tangerar naturligtvis detta.Men begreppet studentdemokrati är för mig ett be-grepp för någonting helt annat i detta fall. Jag tyckeratt det är väldigt väsentligt att vi använder ordet in-flytandet för att tala om att det är en balans det ärfråga om nu jämfört med hur det har varit tidigare närstudenten inte hade något inflytande alls utan det baravar den andra gruppen som kunde vara med och på-verka beslut.Jag tror att är möjligt att föra det öppna samtaletoch dialogen även i en ganska stor grupp. Hur manmöter den studentgrupp som sitter framför en harväldigt mycket med öppenhet och generositet attgöra. Jag ser inte att det nödvändigtvis skulle vara etthinder för en dialog om det är fler än kanske 20-25 iden grupp som man har framför sig.Frågan om jämställdhetslagen får jag svara på inästa replik. Jag ser att har begärtordet igen.Anf. 187 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är synd att ni an-vänder begreppet studentinflytande i stället för stu-dentdemokrati. Jag tror att studentdemokrati är enviktig väg för att öka delaktigheten. Jag tror att dethar att göra med demokratin också i samhället i öv-rigt. Jag ser därvidlag inte någon skillnad i begrepp-sanvändningen.För att gå vidare till den öppna dialogen tror jagatt detsamma också här ligger snubblande nära och attni har trampat lite för mycket på kvaliteten i förhål-lande till dimensioneringen. Jag tror att man böruppmärksamma detta vid dimensioneringen i denhöga utbyggnadstakten och se till behovetav basresurser. Lärarna på våra lärosäten har fåttalltmer att göra med andra funktioner inom kvalitets-utvecklingen. Det finns en fara för att det tas från tidsom de annars kan ha tillsammans med studeneterna.Om vi riskerar att studenter på grund av det härbehöver vara i systemet för att lära sig vissasaker, kanske vi trots allt förlorar långsiktigt.Jag återkommer till min fråga om jämställdhets-planer och jämställdhetsregler, sådant som enligt minuppfattning borde få föras in här. Alldenstund vi harhaft en rad problem med bl.a. sexuella trakasseriervore det viktigt att markera att studenterna är skydda-de av samma regler och lagar som andra i samhället.Anf. 188 () replik:Herr talman! Jag tycker, , att vihar kommit väldigt långt när det gäller jämställdhets-frågorna inom högskolan. Vi kräver att varjeenskilt lärosäte ska utarbeta jämställdhetsplaner. Vikräver att man ska göra årliga redovisningar av hurman arbetar med jämställdhetsplanerna. Jämställd-hetsplanerna ska genomsyra hela verksamheten ändaned till klassrumssituationen, till dialogen mellanlärare och student.För att återigen återkomma till ordet "inflytande"ska jag försöka förklara mig ännu tydligare genom attsäga att vi genom ett utökat studentinflytande kanskehar fått till stånd en högskoledemokrati. Jag tror attjag därmed har förklarat vad jag menar med inflytan-de kontra demokrati.Anf. 189 () replik:Herr talman! uttryckteförvåning över tanken att skilja på utvecklande ochdet kvalitetsuppföljande. Det är ändå tankar som harfunnits i många sammanhang. De uttrycks av Riksda-gens revisorer när det gäller roll. Deuttrycks, som har sagts här i kammaren, av när det gäller utvärdering avvuxenutbildningen. De uttrycks i betänkandet Forsk-ning 2000.Det är alltså inga nya tankar. Jag ställer helt enkeltföljande fråga: Anser inte det ändå finns en motsättning i att samma myn-dighet eller organisation som ska föda idéer om ut-veckling och som själv tar ansvar för nya idéer skautvärdera kvaliteten på följden av de här idéerna?Däri finns en motsättning, och jag tror att svenskahögskolor skulle vara betjänta av att ha en sådan härfristående institution. Om det ska vara en myndigheteller om den ska bestå av en kombination av frånbörjan statligt anställda personer och knyta till sigorganisationer, institutioner och andra får man utredasenare, men den behöver inte vara särskilt stor.Det viktiga är att den är fri dels från det storaHögskoleverket, dels och framför allt från politiskstyrning. Den ska inte lyda under något departement.Anf. 190 () replik:Herr talman! Jag förstår fortfarande lika lite Folk-partiets oro för ett högskoleverk som arbetar i öppen-het och dialog med det lärosäte som man ska utvärde-ra och som kan främja kvalitetssäkringsar-bete och kvalitetsarbete. Jag tror att vi i grunden sermycket olika på vad kvalitetsarbete och framför alltutvärdering ska vara för någonting.Jag har lite grann en känsla av att serpå utvärdering som att någon kommer och på kortvarsel gör ett snabbt nedslag på ett enskilt lärosäte föratt komma på vissa brister i kvaliteten. Sedan görman ett s.k. snabbt tillslag och kräver att vissa sakerska åtgärdas. vill ju att inter-vallet ska vara kortare än . Det betyder att manser på kvalitetsarbete och utvärdering som saker ochting som ska gå med väldigt snabba ryck.Jag tror inte på den modellen för arbete med kva-litetssäkring och inte heller för arbete med självakvaliteten. Jag tror på dialogen och det öppna samta-let för att stärka och utveckla kvaliteten.Anf. 191 () replik:Herr talman! är förvå-nad över att jag inte förstår att högskolan kan föra enöppen dialog. Jag förstår att kan föraen öppen dialog, och jag tycker också att det gör det.Men jag är lika förvånad över att inte ens med en bisats erkänner att det finns enmotsättning mellan de dubbla rollerna.Vi behöver tydligen i ett annat sammanhang, närvi har mer tid på oss, gå in på vad menarmed det fristående kvalitetsinstitutet. Det är inte detsom ska ha behörighet att slå till eller att dra in exa-mensrätten. Det ska fortfarande ha.Vi ska ha en fristående institution som plockar infakta.Gör så som i den ESO-undersökning som jagnämnde! Jämför C-uppsatser på fyra högskolor ochbedöm om det finns kvalitetsskillnader! Jämför hurstudentvärderingen har sett ut på olika högskolor!Jämför kvaliteten på undervisningen osv.! Det ärdetta som det är fråga om.Jag tycker att det vore intressant om vi i alla fallkunde ha en dialog om detta, eftersom så många obe-roende tänkare inom utbildningsområdet faktiskthåller fram det här problemet.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag tror fortfarande, , attgrunden är att vi har skilda synsätt när det gäller vadkvalitet är. När nu förklarar vad det fri-stående kvalitetsinstitutet eller kvalitetsmyndighetenska göra är det fråga om att samla in uppgifter avtypen genomströmningstakt, C-uppsatser, betygssätt-ning osv. Med utgångspunkt i det ska Högskoleverketsedan fatta beslut om att dra tillbaka tillståndet attexaminera.Jag tycker att det är alldeles för ytligt för att manska kunna fatta så viktiga beslut, som får en så storbetydelse för den enskilde studenten. Jag tycker behöver till förfogande och en mycketdjupare genomlysning av utbildningen för att kunnakomma med så genomgripande förslag till åtgärdersom det faktiskt är att säga att en examinationsrätt är ifara.Anf. 193 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att säga att jagtycker att har många godaidéer vad gäller utvecklingen av studentinflytande påhögskolor och universitet. Jag håller med imycket av det resonemang som hon plockar upp.Hon pratar bl.a. om ett verkligt inflytande och attdet ska komma tidigt i de beredande organen inomhögskolorna så att studenterna redan från början vårvara med och påverka hur beslutet blir i slutändan.Jag funderar då lite vidare på det här. Om studen-terna ska ha den praktiska möjligheten att utnyttja sittinflytande behöver de också kunskaper om hur deolika organen fungerar.