prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — 8 (kd, m)Votering:184 för utskottet102 för res.863 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 c, 14 fp, 12 mpFör res. 8: 67 m, 35 kdFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU13 Vissa näringspolitiska frågorMom. 1 (näringspolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet126 för res. 12 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 mpFör res. 1: 66 m, 35 kd, 11 c, 14 fpAvstod: 2 cFrånvarande: 22 s, 16 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 3 (regelförenkling)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet129 för res. 362 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 mpFör res. 3: 67 m, 35 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 8 (kvinnors företagande)1. utskottet2. 8 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet129 för res. 862 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 mpFör res. 8: 67 m, 35 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 9 (kooperativa frågor)1. utskottet2. 10 (c)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 10 (turism)1. utskottet2. 11 (m, kd, c, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 15 (auktorisation av teckenspråkstolkar)1. utskottet2. 14 (m, kd, c, fp)Votering:155 för utskottet126 för res. 141 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 34 v, 12 mpFör res. 14: 66 m, 35 kd, 12 c, 13 fpAvstod: 1 vFrånvarande: 22 s, 16 m, 8 v, 7 kd, 6 c, 4 fp, 4 mpRigmor () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats som frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU14 Vissa regionalpolitiska frågorMom. 1 (allmän inriktning av regionalpolitiken)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:158 för utskottet128 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 mpFör res. 1: 67 m, 35 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (återförande av del av vattenkraftsvinster)1. utskottet2. 2 (v, kd, c, mp)Votering:Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.Mom. 3 (småföretagare och )1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet127 för res. 365 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 12 mpFör res. 3: 67 m, 35 kd, 13 c, 12 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 5 fp, 4 mpMom. 5 (skärgårdsfrågor)1. utskottet2. 5 (m, kd, c, fp)Votering:150 för utskottet130 för res. 53 avstod66 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 31 v, 11 mpFör res. 5: 67 m, 1 v, 35 kd, 13 c, 14 fpAvstod: 2 v, 1 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 9 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeKrU11 Museer och utställningarMom. 2 (fritt inträde på museer för förskolebarnm.fl.)1. 1 (v)Votering:244 för utskottet41 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 65 m, 33 kd, 13 c, 13 fp, 12mpFör res. 1: 2 m, 36 v, 2 kd, 1 mpFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 8 (museum för design och konsthantverk)1. utskottet2. 4 (m, c, fp)Votering:230 för utskottet49 för res. 46 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 38 m, 36 v, 33 kd, 2 fp, 12 mpFör res. 4: 26 m, 13 c, 10 fpAvstod: 3 m, 2 kd, 1 mpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 5 fp, 3 mpBeatrice () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Karl-Göran Biörsmark och (bådafp) anmälde att de avsett att rösta nej men markeratsha röstat ja.Helena () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 9 (museum för populärmusik)1. utskottet2. 5 (v)Votering:250 för utskottet36 för res. 563 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 35 kd, 13 c, 14 fp, 13mpFör res. 5: 36 vFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 12 (ett nationellt kvinnomuseum)1. utskottet2. 6 (v)3. res. 7 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 13 (Museum )1. utskottet2. 8 (mp, c, fp)Votering:227 för utskottet40 för res. 819 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 66 m, 19 v, 34 kdFör res. 8: 13 c, 14 fp, 13 mpAvstod: 1 s, 17 v, 1 kdFrånvarande: 22 s, 16 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU12 ArkivfrågorMom. 5 (frågan om att säkra det elektroniska kultur-arvet)1. utskottet2. 3 (v, c, fp)Votering:223 för utskottet63 för res. 363 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 67 m, 34 kd, 13 mpFör res. 3: 36 v, 13 c, 14 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU10 Skolans utvecklingMom. 1 (och skolans utveckling)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:157 för utskottet129 för res. 163 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 36 v, 13 mpFör res. 1: 67 m, 35 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 4 (föräldrarnas roll för skolutveckling m.m.)1. utskottet2. 4 (kd)Votering:247 för utskottet38 för res. 464 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 65 m, 36 v, 13 c, 12 fp, 13 mpFör res. 4: 2 m, 35 kd, 1 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 5 (inrättande av ett nationellt fristående kvali-tetsinstitut)1. utskottet2. 5 (m, fp)Votering:194 för utskottet91 för res. 564 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 35 v, 35 kd, 3 c, 13 mpFör res. 5: 67 m, 10 c, 14 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 8 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 6 (nationell handlingsplan)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (m, kd, c, fp)Votering:156 för utskottet128 för res. 165 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 36 v, 12 mpFör res. 1: 67 m, 34 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 23 s, 15 m, 7 v, 8 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Jämställdhetsfrågor inom utbildningsvä-sendetFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU11Jämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet.Anf. 142 ():Fru talman! Ett jämställt samhälle där flickor ochpojkar samt kvinnor och män har rätt att åtnjutasamma respekt är för mig en viktig och självklarutgångspunkt. Det finns tyvärr fortfarande områdendär vi inte kan påstå att vi har ett jämställt förhållandemellan män och kvinnor men utvecklingen går, om änsakta ibland, åt rätt håll.Dagens betänkande med motioner från den all-männa motionstiden belyser också den samsyn somtrots allt finns kring de övergripande målen på utbild-ningsområdet vad gäller jämställdhet - alla eleverslika rätt och möjligheter.Målet för och synen på jämställdhet skiljer sigkanske inte särskilt mycket åt, däremot vilka metodersom är lämpliga och effektiva för att nå önskat resul-tat.Socialdemokraterna hävdar en syn på människorsom delar av ett kollektiv som kan förhindra att en-skilda människor slås ut i konkurrensen. I motsats tillvad kollektivets förespråkare tror anser vi att indivi-der kommer sämre till sin rätt om man inte beaktarderas specifika förutsättningar och intressen. Dettablir särskilt tydligt i skolan.Undervisningen anpassas ofta efter pojkarnasmognadsutveckling och beteende. De tillåts helt en-kelt ta betydligt mer plats i klassrummet än flickorna.Flickor och pojkar måste naturligtvis ges sammautrymme och möjligheter till utveckling i skolan,vilket inte kan ske så länge skillnader individeremellan inte synliggörs, diskuteras och accepteras.Vi moderater vill betona att jämställdhetsarbetet iskolan måste grundas på kunskap och bli en pedago-gisk fråga snarare än en fråga om attityder.En modern jämställdhetspolitik försöker inte för-neka eller utplåna de skillnader som finns mellanflickor och pojkar avseende kulturella, sociala ochbiologiska egenskaper utan frågar i stället hur skolanska kunna ta hänsyn till dem för att därigenom gevarje individ möjlighet att utveckla sin fulla potential.Dessa skillnader måste uppmärksammas och vimåste ta hänsyn till dem i undervisningen. Det äralltså av stort intresse hur undervisningen går till, hurskolan arbetar, när i tiden olika ämnen introducerasoch hur arbetsformerna i skolan ska kunna undvikaatt missgynna ettdera könet. Pedagogik och metodikmåste anpassas så att både flickor och pojkar kanintressera sig för och aktivt ta del i undervisningen.Ibland kan direkta pojk- och flickgrupper t.ex. vara enbra metod att stärka respektive köns specifika styrkoroch svagheter.Blivande lärare har naturligtvis en viktig uppgifthär, varför det också ska ingå i lärarutbildningen.Britt-Marie , fil. dr i pedagogik, skriver attlika behandling av flickor och pojkar - såsom före-skrivs i läroplanen - är problematisk i ett könspers-pektiv. Enligt hennes mening bör i stället en medvet-en jämställdhetspedagogik utgå från att skolan inte ärkönsneutral. Den bör vidare erkänna kulturellt skapa-de könsskillnader men inte acceptera ojämlikheter imaktstrukturen. En medveten jämställdhetspedagogikbör sträva efter att pojkar och flickor får utveckla allade kompetenser som krävs för att verka i var och enav de tre sfärerna yrkesliv, hemarbete och politik.Denna pedagogik som erkänner kulturella skillna-der utan att acceptera ojämlikheter i relationer mellandessa kulturer kräver en annan pedagogik än den sombygger på principen om lika behandling. Att utvecklainnehåll och metoder för en sådan medveten pedago-gik blir en utmaning för lärarkåren i vår svenskagrundskola, säger i antologin vi olika.Fru talman! I 1 kap. skollagen stadgas att alla barnoch ungdomar, oavsett kön, ska ha lika tillgång tillutbildning i det offentliga skolväsendet. Detta tolkasallmänt som att skolan ska bortse från kön. Det förfa-ringssättet får negativa konsekvenser för båda könenoch kan vara en av förklaringarna till att jämställdhet-sarbetet i skolan ännu inte uppnått mera påtagligaresultat.Aktuell forskning visar också att flickor och poj-kar har olika inlärningsfaser och inlärningssätt. Vianser att skolan måste ta till sig den nya kunskap omkvinnligt och manligt som finns i dag.Skolan måste helt enkelt fungera flexibelt ochkunna möta olika krav för att flickor och pojkar skakunna bygga upp sin kompetens. Varje enskild flickasoch pojkes kompetensutveckling är beroende av derasintresse och motivation att lära. Det finns alltså allanledning att bejaka en skola som präglas av mång-fald och flexibilitet snarare än att söka fel när mång-falden uppträder.Fru talman! Den nya informationstekniken ochcyberspacemiljön har från början dominerats av poj-karna. Även om andelen användare är ganska jämntuppdelad mellan flickor och pojkar visar det sig attpojkarna behåller sitt försprång när det gäller att för-stå tekniken i sig.Föräldrar och skola måste vara uppmärksamma pådetta så att flickorna inte halkar efter i utvecklingen.Såväl här som på alla andra områden har lärarna pedagogisk uppgift.Det finns också andra områden där skolans perso-nal har viktiga uppgifter vad gäller elevers beteendengentemot varandra, bl.a. gäller det språket. Det ärenligt vår mening av yttersta vikt att motarbeta detspråkbruk som förekommer i skolan, där könsordmellan elever är vardagsmat . Vi får helt enkeltinte tillåta att könsbundna invektiv används i detdagliga talet, till den grad att de, enligt eleverna,"tappar sin betydelse" och förvandlas till normaltspråkbruk - inte minst den senaste tidens fruktans-värda övergrepp på unga flickor där förövarnas moti-vering till brotten ger en inblick i den sexuella nödoch skeva bild som många unga pojkar faktiskt har.Här måste skolan ta ett stort ansvar för en bättre sex-ualundervisning för att om möjligt ge en sundare synpå relationer och sexualitet i allmänhet.Som ett led i en bra jämställdhet ställs också kravpå ett förhållningssätt i skolan som bejakar kunskapoch förhindrar fysiskt och mentalt våld. Här är jagfaktiskt besviken över vår skolminister som envistvägrar att tala om skolans ordningsproblem. Utanordning och respekt för varandras olikheter kan vialdrig få en jämställd skola.Fru talman! När det gäller anställning av kvinnoroch män inom högskolan ställer vi oss helt avvisandetill den form av positiv särbehandling som Vänster-partiet förespråkar. Anställning inom högskolanmåste utgå från ett strikt kompetenskrav. Det motsattablir att direkt nedvärdera den som fått arbetet enbartpå grund av det kön man råkar ha. Däremot finns detanledning att vara kritisk och göra en översyn av dearbetsmetoder som föregår tillsättningar av t.ex. pro-fessurer. De starka manliga nätverk som finns gynnari dagsläget männen. Därför finns det, som vi ser det,anledning att göra en översyn av de kriterier sombestämmer tillsättningen. Med det som utgångspunktökar förutsättningarna för rättvisa tillsättningar därkompetensen och behovet finns som styrmedel.Avslutningsvis ställer jag mig naturligtvis bakomsamtliga våra reservationer men nöjer mig här med attyrka bifall till reservation nr 2 under mom. 2.Anf. 143 ():Fru talman! Vårt samhälle är genomgåendestrukturerat så att män är överordnade kvinnor. Kvin-nor diskrimineras på grund av sitt kön, och kvinnorshandlingsutrymme begränsas systematiskt. I ekono-mi, kultur och politik står mannen som norm. Engrundförutsättning för detta kvinnoförtryck är densociala konstruktionen av kön, genus. Kvinnor ochmän förväntas göra olika saker, och det män gör be-traktas som mera värt. Att det i synen på genus finnsen skillnad mellan höger och vänster är uppenbart omman läser motion A805 och när manhär hör recensera och citera sammamotion. Där står att läsa:"En modern jämställdhetspolitik försöker inte för-neka eller utplåna de olikheter som finns mellanflickor och pojkar avseende kulturella, sociala ochbiologiska egenskaper - - -. "Om vi lämnar de biologiska egenskaperna därhänför tillfället skulle det vara mycket intressant att höramoderaternas företrädare i dagens debatt förklaravilka kulturella och vilka sociala egenskaper som ärgrundade på kön som anser att man inteska ifrågasätta. Detta kan för inte varautgångspunkt för en modern jämställdhetspolitik.Detta kan för inte vara utgångspunktför någon jämställdhetspolitik.Fru talman! Utbildningsväsendet är genomsyratav genuskontraktet. Eftersom en stor del av barns ochungdomars fostran och socialisering sker i skolan ärdenna institution också en av de bärande för bevaran-det av kvinnors systematiska underordning. Redan iförskolan och vid skolstarten är förväntningarna frånlärare och personal tydligt styrande i riktning mot detraditionella könsrollerna. Flickor förväntas inta enpassiv, tyst och snäll roll, medan pojkar förutsättsvara aktiva, pratsamma och utagerande.Den olika behandling flickor och pojkar möter iklassrummet bidrar till att stärka pojkars självförtro-ende, medan flickorna riskerar att bli passiva och fårdärmed det svårare att uttrycka sig offentligt. I skolanoch den högre utbildningen lär sig eleverna och stu-denterna männens syn på samhället. Skolan förmedlarmännens historia, och det är de manliga författarnasom läses i svenskundervisningen. I utbildningsvä-sendet gör elever och studenter en rad val mellanämnen och utbildningar - val som också är påverkadeav och befäster genusstrukturen.Samtidigt som utbildningsväsendet reproduceraroch konserverar manssamhället utgör det en nycke-linstitution också i kampen för ett jämställt samhälle.Genom att skolledare, lärare och övrig personal skaf-far sig medvetenhet om dessa maktstrukturer ochengagerar sig för att utmana dem kan skolan bli enplats där barn och ungdomar ges möjlighet att ifråga-sätta de stereotypa könsroller som förmedlas i kultu-ren, reklamen och det övriga omgivande samhället.Vänsterpartiet vill öka valmöjligheterna för kvin-nor och män. Alla ska ha reella möjligheter att göraval som inte är könstypiska. Vårt mål är att kön inteska vara en begränsning eller ett hinder under upp-växten eller senare i livet.Jag är förstås medveten om att det i de lagar ochdokument som styr utbildningsväsendet finns mångaformuleringar som syftar till en jämställd skola ochatt ett intensivt arbete pågår för att motverka denmanliga i samhället. Också här i kammaren kommer vi att få höra många fina formuleringaroch ord om behovet av ett aktivt jämställdhetsarbete.Vi välkomnar förstås det. Men har påbred front lämnat förslag för att ytterligare driva påutvecklingen, och jag är uppriktigt talat lite förvånadöver att utskottsmajoriteten avstyrker samtliga våraförslag.Fru talman! Låt mig ge några exempel.En undersökning som gjort visar attjämställdhetsarbetet i skolan tycks ha hamnat helt iskymundan av arbetet mot mobbning, våld ochrasism. Jämställdhet har i många fall blivit en dödbokstav i skolornas värdegrundsarbete. Vi föreslårdärför att ska få ett särskilt uppdrag attinformera skolledare och lärare om vikten av ett ak-tivt jämställdhetsarbete som ett led i arbetet medvärdegrunden. Alla andra partier avstyrker förslaget.Vi föreslår också att alla högskolor ska upprättaårliga jämställdhetsplaner för studenternas vistelse påhögskolan och att alla grund- och gymnasieskolor skaåläggas att göra detsamma för eleverna på samma sättsom man enligt jämställdhetslagen måste göraför de anställda. Majoriteten avstyrker dessa förslag.I en rapport från från1994 levereras en ganska långtgående kritik motdagens läromedel:"Läroböckerna är fortfarande bärare av det tradi-tionellt manliga och kvinnliga och speglar inte dagensvärderingar. De har inte införlivat aktuell forskningom könsskillnader och om pojkars och flickors olikaförutsättningar och lärande. "Liknande rapporter finns om en del av den litte-ratur som används på universitet och högskolor.Vänsterpartiet föreslår därför att ges iuppdrag att granska ett urval av skolans läromedel urett könsperspektiv och att ges i upp-drag att göra detsamma på högskolans område. Allaandra partier avstyrker också dessa förslag.Fru talman! Att bli kallad "fitta" eller "hora" till-hör vardagen för många unga tjejer, och också oväl-komna fysiska närmanden är vanliga. Den störstadelen av trakasserierna sker från jämnåriga killar iskolan. Det händer också att lärare utsätter elever försexuella trakasserier, och det är förstås extra allvarligtnär eleven befinner sig i beroendeförhållande tillläraren. Flera uppmärksammade våldtäkter av ungatjejer har också skett . I en undersök-ning bland elever i skolor 1996 uppgav47 % av de tillfrågade tjejerna i årskurs 9 och förstaåret på gymnasiet att de blivit utsatta för sexuellatrakasserier, och angav att det skett från en lära-re. Och ingenting har blivit bättre . Väns-terpartiet konstaterar att för många unga tjejer ärvardagen fylld av rädsla, undergivenhet och fruktanför övergrepp. Det är inte resultatet av enstaka sjukaindividers handlingar utan av ett samhälle där kvinnorkonsekvent är underordnade män och där ett av deyttersta uttrycken för detta är att kvinnan inte ens ägerrätten till sin egen kropp. Därför föreslår Vänsterpar-tiet att får i uppdrag att uppmuntra grund-och gymnasieskolor att lära ut självförsvar.Fru talman! Vi avser inte att skolan ska lära ut hurman slåss i allmänhet. Det handlar lika mycket ompsykiskt som om fysiskt självförsvar och att heltenkelt skapa en känsla av att man har rätt till sin egenkropp och inte ska tolerera kränkningar. Det är oer-hört viktigt för unga tjejer att i grupp få möjlighetenatt samtala om sina erfarenheter, inse att man inte ärensam om att drabbas. Genom detta skapas en känslaav samhörighet mellan unga tjejer där det helt enkeltinte är acceptabelt med några former av sexuellatrakasserier.Det handlar om att sätta ord på vad man upplevtoch upplever , att se det strukturella i mänstrakasserier av kvinnor, inse att man aldrig själv bäransvaret för ett övergrepp. Det handlar om att få kun-skap om vilka rättigheter man egentligen har. Dethandlar också om att lära sig att använda sitt kropps-språk och sin röst så att man stärker sitt uppträdandeoch självförtroende, att ta plats och kräva utrymme.Det gäller att undvika att hamna i en farlig situationoch om man väl hamnar där att kunna ta sig därifrån.Fru talman! Man kan förstås undra om tjejerverkligen ska behöva lära sig självförsvar i skolan,om det inte är att än en gång lägga ansvaret på kvin-nan och om det inte i stället handlar om att killarmåste sluta att begå övergrepp och våldta kvinnor.Till detta kan anföras att på bred frontlägger fram förslag som syftar till att bryta kvinnorssystematiska underordning och skapa ett jämställtsamhälle, i konflikt med patriarkatetoch med mäns maktutövning.Vi ser gärna att man i skolan för diskussionerbland killar om hur man kan undvika trakasserier ochövergrepp. Men vi kan också konstatera att så längesom tjejer i landets skolor är utsatta för trakasseriermåste något göras för att ge dem självförtroendet ochstyrkan att stå emot. När kvinnor våldtas varje timmei är det att unga tjejer får lära sig att slåtillbaka.Inget annat parti har i utskottsbehandlingen stöttvårt förslag om självförsvarsträning för unga tjejer iskolan. Jag vill gärna tro att det beror på att de heltenkelt inte har läst vår motion, att de inte har fattatvad vi menar. Därför arrangerade vi från Vänsterpar-tiet i går en kortare träning i självförsvar för de riks-dagskvinnor som så önskade.Kvinnor från , , och deltog, och jag hoppasatt de nu har större insikt i frågan än den utskottsma-joritet som besvarade vår motion med: "Det är viktigtatt skolan anvisar vägar att genom samtal lösa kon-flikter och motsättningar." Jag har inga invändningarmot det, och det är en viktig del av självförsvarsträ-ningen. Men hur kan det vara tillräckligt? Inte kan välsamtliga andra partiers budskap till de tjejer somutsatts för övergrepp och våldtäkter vara: Ni kundeväl ha pratat om det?Fru talman! Självfallet står jag bakom Vänster-partiets samtliga reservationer, men jag yrkar bifalltill motion Ub218.Anf. 144 () replik:Fru talman! tar till brösttoner närhan står i talarstolen, och det låter alltid trevligt. Vi ärändå överens om rätt mycket kring den fråga som vinu diskuterar. Vi är naturligtvis fullständigt emotövergrepp mot någon. Den kampen ska var och en avoss utkämpa på vår hemmaplan och i politiken, ochden kampen ställer jag gärna upp i.Sedan sade i början av sitt anföran-de att vi moderater talar om kulturarvet och kvinnan.Jag uppfattar det som att ett antal kvinnor i det härlandet är utsatta, men kvinnor är ju de stora kulturbä-rarna i . Det är kvinnorna som egentligen harburit upp detta land. Se inte ned på kvinnorna och säginte att det är synd om de svenska kvinnorna, för detär det inte. De är lika starka och duktiga som vi mänär.I vår reservation säger vi att man ska erkänna deolikheter som finns mellan människor. Man ska beja-ka de elever som kommer till skolan med olika förut-sättningar och behandla var och en utifrån dem. Dettycker vi är det allra viktigaste. Därför måste manändra attityder och se problemet utifrån en pedago-gisk synvinkel.Menar att det inte har någon bety-delse vilken bakgrund som pojkarna och flickorna iskolan har? Det är den slutsats som man kan dra avdet anförande som jag hörde.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag är stolt över att att jag tar till brösttoner.