prot · GN0975 · 2000-03-07 00:00:00 — Jag kan i stället försöka att lämnanågra förslag som vi har och som också finns om-nämnda i interpellationen och i motioner och andraförslag som vi har lagt fram.För att förbättra företagsklimatet här i , såatt företagen inte bara kan växa utan också växa häroch så att människor kan få jobb, behöver vi olikatyper av förändringar. Det handlar om bättre konkur-rens, bättre skatteregler, mindre krångel, bättre ut-bildningssystem. Jag tycker att det är löjligt att påståatt vi allmänt är motståndare till . Detär vi inte. Däremot är vi motståndare till en hel del avde delar som har dålig kvalitet.Vi vill öka möjligheterna till ett större arbetsutbudt.ex. genom att faktiskt införa den överenskomnarätten för människor att stanna kvar på jobbet till 67års ålder. Det är någonting som regeringen inte läggerfram. Vi vill införa individuella kompetenskonton såatt människor själva kan ta makten över sitt arbetsliv.Vi vill genomföra en arbetstidsreform som ger män-niskor större möjlighet att själva fatta beslut.Det enda finansministern gör är att referera till enarbetsgrupp, som själv tydligen har satt sig i sinnet ska föreslå lagstadgade arbetstidsförkortningarsom bara kommer att leda till försämrad kvalitet inomde offentliga verksamheterna och allmänt sänkt väl-stånd. Det är det enda finansministern refererar till isitt svar.Vi behöver ett internationellt konkurrenskraftigtskattesystem. Det handlar definitivt inte om att kom-pensera människor för den enda avgift som är inter-nationellt konkurrenskraftig, nämligen den som ärknuten till ett väl fungerande pensionssystem. T.o.m.en av regeringens egna favoritekonomer, ,menar - vilket framgår av ett kapitel i den tillväxtboksom har tagit fram - att manmåste minska marginaleffekterna i både låga ochhöga inkomstlägen. Och det gör man inte med hjälpav de här metoderna. Det är inte någon omfattandeskattereform som är gjord. Den är väl allt annat änomfattande.Jag tycker att det är bra att finansministern äntli-gen har erkänt att den stora skattereformen är lagd påhyllan och att vi kan stryka skattesamtalen. Men jagtycker att det skulle vara betydligt mer angeläget attfinansministern och regeringen tog tag i behovet avatt genomföra en skattereform för det här århundradetpå ett betydligt mer seriöst sätt.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tänkte ägna mina åtatt ta fasta på det konstruktiva som ändå finns i fi-nansministerns interpellationsvar.Jag tror, som sagt, att vi är ganska eniga om be-dömningen av de problem vi har framför oss - pro-blemen med den demografiska utvecklingen, medSveriges historiskt sett låga tillväxttal jämfört medmajoriteten av OECD-länderna.Jag tror faktiskt också, fru talman, att finansmi-nistern innerst inne, i den minoritetsregering han nusitter, skulle vilja kunna genomföra ett antal åtgärder.Jag inser att det finns problem. Jag tror inte att hanhär kommer att ge oss svar på exakt vad han villgöra. Men därför ställer jag mina frågor på ett liteannat sätt: Är finansministern beredd att ta upp skat-tesamtalen omkring dessa långtgående, djupgåendestrukturella skatteproblem som vi har i ? Ärhan beredd att tillsammans med de fem partier somnu under en mycket har arbetat med pen-sionsreformen, vår största socialförsäkringssektor,också titta på de andra, med de stora marginaleffektersom finns i kombination med skattesystemet?Jag tycker att det vore klädsamt om finansminis-tern åtminstone försökte svara på de här ganska enklafrågorna. De bottnar ju faktiskt i en god vilja - trotsatt vi befinner oss i opposition - att med gemensam-ma krafter försöka åtgärda de problem vi ser så att viinte upprepar de misstag som begicks under 80-taletoch som bäddade för den djupa krisen under börjanav 90-talet.De höga marginaleffekterna, den dåliga lönebild-ningen, problemen på arbetsmarknaden, konkur-rensproblematiken och de lättrörliga skattebaserna -är inte detta, , möjligt att ta upp igeni de skattesamtal som flera av mina kolleger här be-dömer som både avsomnade och begravda? Eller är finansministern beredd att återuppta dem?Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! Jag vill gärna tala om framtiden,, om det som händer , det somhänder och . Jag har anfört bl.a. detunderlag som finns i långtids-utredning. Men skälet till att jag tvingasbacka tillbaka till den eländiga ekonomiska perioden ibörjan av 90-talet med regeringen är att GunnarHögmark förespråkar att vi ska möta framtiden medrepris på regeringen ekonomiska politik. Ochdå tvingas jag skicka ut röd varningsflagg. Ingen merrepris på det Bildtspektakel vi hade ! Låt oss ägna oss åt en framtid utan en reprisfrån 90-talet.Det som ibland benämns som den nya ekonominoch som har mycket inslag av IT, bredband och in-formationsinsatser av olika slag, är något som densocialdemokratiska ekonomiska politiken i allra hög-sta grad har främjat på olika sätt ochvis.Jag vill inte minst nämna att när många av värl-dens allra främsta företagsledare och många statsche-fer och politiker samlades till det berömda i för någon månad sedanhade man gjort en studie över framtidsberedskapen iolika länder. Bland EU-länderna var det landsom hade den allra främsta framtidsberedskapen. Vihade god beredskap när det gäller IT, ledarskap,kompetensutveckling, osv. Den kompetensutveck-lingen kan bli ännu bättre när vi nu via den s.k. grönaskatteväxlingen, som Socialdemokraterna, kom överens om, får i gångett kompetensutvecklingsarbete. Vi kommer att fyllapå med framöverför kompetensutveckling inte minst på våra arbets-platser.När jag hör på ett ganska dys-tert sätt beskriva det som enligt hans uppfattninghänder i måste jag ställa mig en fråga.Det gäller den höga tillväxt som vi ändå har och somGunnar vidgick i ett tidigare inlägg när hansade: Det går bra för . Det verkarinte riktigt finnas någon överensstämmelse mellanden svartmålningen och konstaterandet att det faktisktgår riktigt bra för för närvarande.Karin drar först slutsatsen att regeringeninte gör någonting över huvud taget. Sedan säger honi nästa mening: Om regeringen gör någonting vetregeringen inte varför man gör det. Då måste manställa samma fråga till som till GunnarHökmark. Med dessa fantastiska insatser som rege-ringen antingen inte gör eller inte vet varför man gör- hur kan det gå så bra för ? Hur kan vi ha entillväxt som är 3½ %? Hur kan vi ha en inflation somär en av de lägsta i hela ? Hur kan vi ha ensysselsättningsutveckling som är oerhört framståen-de? Hur kan vi vara så framstående som handelsna-tion och mycket annat? Hur kan vi över huvud tagetha en så bra ekonomisk utveckling om något av detsom och här för fram skulle varasant?Jag vill gärna knyta an till både ochMats när säger att den storaskattereformen är lagd på hyllan. Tvärtom har vi jupåbörjat en stor skattereform genom att regeringen ihöstas med stöd av och Miljöpartietlade fram ett förslag om att sänka inkomstskatten med10-12 miljarder kronor och om att sänka företagensskatter med . Det är inledningenpå en stor insats för att just skapa en mer rättvis ochtillväxtorienterad skattepolitik i fortsättningen.Jag vill allra sist som ett svar på de många frågorsom ställer konstatera att vi har lagt framskatteförslag och fått stöd av och Mil-jöpartiet för dem i denna kammare. Vi avser att fort-sätta skatteöverläggningarna med alla partier om bl.a.energifrågor.Anf. 10 ():Fru talman! I har vi just nu en presidentkan-didat som en gång hävdade att det var han som upp-fann Internet. Jag kom att tänka på det nu när BosseRingholm tar åt sig äran av vad som sker i den svens-ka IT-sektorn. Jag tror att det kan vara klokt, inte braav ödmjukhetsskäl, att erkänna att de som liggerbakom den svenska IT-utvecklingen är en mängdunga män och kvinnor som har ägnat sig åt att byggaupp nytt företagande. De har inte alltid känt sig belö-nade av de företagsvillkor som de möter.Jag skulle också vilja säga en sak apropå BosseRingholms ständiga hänvisningar till backspegeln.Det går inte att diskutera framtiden genom att ständigtläsa högt ur valhandboken . Det måste gå,, att föra ett seriöst samtal både omatt vi har en hög ekonomisk tillväxt och om att detfinns många olika problem.Segregationen är ett mycket stort bekymmer. Detfaktum att vi har en arbetslöshet som sammanlagtuppgår till är ett mycket stort bekym-mer. Det märks inte så mycket i dagens högkonjunk-tur, men det märks så att det smärtar när man kommerut ur högkonjunkturen. En finansminister som intekan eller inte vill föra ett seriöst samtal om de härfrågorna kommer inte heller att vara förmögen attföra en seriös politik för att möta de bekymmer somvi får i framtiden.Jag har i den här debatten fått ett besked genombesked som inte har lämnats. Finansministern tar inteavstånd från de utgiftslöften som ska diskuteras på , och man har inte en politik för att mötaglobaliseringens krav.Fru talman! Jag skulle faktiskt vilja avsluta medatt konstatera att jag inte i alla delar, om också i deflesta, håller med . Jag tror att han hade felnär han generöst sade att han nog tror att BosseRingholm ser den nya ekonomins krav. Jag är intesäker på det.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vet inte hur man ska tolka detfaktum att här faktiskt talar i termerav om något av det som säger vore santosv. Han kan själv fundera lite över vad han menarmed det. Faktum kvarstår att det är de viktiga struk-turreformer som genomfördes och ibörjan av 90-talet som är den främsta orsaken till attvi nu kan få en så god utväxling av den internatio-nella konjunkturen.Lika lite som det är eller LageLarsson som fixar det fina vädret - de bara presente-rar det på femdygnsprognoserna - är det vi som fixarkonjunkturen. Vad vi kan göra är att nu skapa förut-sättningar för att det inte ska bli så som Långtidsut-redningens scenario visar, nämligen att vi under denärmaste 10-15 åren kommer att hamna på en likausel genomsnittstillväxt som vi har gjort bakåt i tiden.Vi behöver nu göra förändringar som skapar bättreförutsättningar inte bara för nästa och kanske nästakvartal utan framöver.Om , när 40-talisterna går i pension skade yrkesverksamma både jobba ihop de pengar sombehövs till vård, äldreomsorg och pensioner och sam-tidigt försöka föra ett eget drägligt liv. Jag tycker inteatt de svar som ger är det minstalugnande. Vi kan inte lita på att skaråka göra en och annan god sak som kan ge utveck-ling . Det kan lika gärna bli så att mansatsar fel och att de slumpmässiga handlingarna intealls leder till väldigt många nya jobb.Det är inte säkert att de nya branscherna kanblomma upp på det sätt som IT-branschen kan göraav sådana förändringar som socialdemokraterna delshar varit motståndare till, dels lite slumpmässigt harråkat gynna. Vad som behövs är en handlingsplan. Vihar kallat den Fördel . Jag tycker att BosseRingholm borde ta till sig lite grann av den här dis-kussionen och inte bara agera som en vädergubbe.Anf. 12 Finansminister ():Fru talman! Den ekonomiska tillväxt som Sverigehar har naturligtvis sin grund i att vi kraftigt har sanerat ekonomin. En sund ekonomiär förutsättningen för en god ekonomisk utveckling.Den har dessutom alla förutsättningar att lyckas äveni fortsättningen, om vi kan fortsätta på den inslagnavägen med olika strukturreformer. Jag tycker att tilldet allra viktigaste hör att vi lyfter fram utbildningoch forskning.Det är glädjande att jämfört med exem-pelvis övriga EU-länder, och låter denhögsta andelen av bruttonationalprodukten gå till justutbildning och forskning. Det är en god investeringoch ett kvitto på att vi kommer att ha förutsättningaratt vara ekonomiskt framgångsrika också i fortsätt-ningen.Det är riktigt att till dem som har medverkat tilldenna goda ekonomiska framgång under senare tidhör inte minst de många nya och unga IT-företagen.Det är många unga och företagsamma människor sommedverkar till detta.Per definition skulle de här över huvud taget inteha funnits, om och haft rätt. Om deras beskrivning av svenskt före-tagsklimat på någon punkt hade stämt, hade det intevarit möjligt för de unga och nya IT-företagen attfungera på det framgångsrika sätt som de gör.Det är väl en mycket kraftfull dementi av att denmoderata politiken och den moderata verklighetsbe-skrivningen inte har mycket med verkligheten attgöra.Gunnar börjar nu plötsligt tala om seg-regationen. Jag kan bara konstatera att vi från rege-ringens sida arbetat med att motverkasegregationens negativa krafter. Det handlar mycketom att motverka marknadens negativa effekter. Detgläder mig om tillsammans medregeringen vill ta itu med marknadens effekter i detavseendet.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1999/2000:234 omfastighetsskattenAnf. 13 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig när jagavser lägga fram förslag om lättnader med sikte påfastighetsskattens effekter för den bofasta befolk-ningen i s.k. attraktiva områden och vad det huvud-sakliga sakinnehållet i detta förslag kommer att vara.Inledningsvis vill jag säga att jag är väl medvetenom de problem som fastighetsskatten medför förhushåll med låga inkomster bosatta i områden därfastighetspriserna, och därmed även taxeringsvärde-nivån, har stigit kraftigt.En parlamentarisk kommitté, , ser över och utvärde-rar reglerna om fastighetsskatt. ärledamot i denna kommitté. I kommitténs uppdragingår bl.a. att ta ställning till frågan om särskildaundantagsregler för dem som bor i särskilt attraktivaområden. I direktiven nämns skärgårdarna på ost- ochvästkusten och fjällområdena. Utgångspunkten är desvårigheter för den bofasta befolkningen som kanuppkomma när kapitalstarka fritidsboende driver upptaxeringsvärdena och därmed fastighetsskatten.Frågeställningen har behandlats med förtur avkommittén, som avlämnade ett delbetän-kande, Begränsad fastighetsskatt. I betänkandet pre-senteras två förslag till begränsningsregler för fastig-hetsskatten. Förslagen tar sikte på hushåll med lågainkomster som är bosatta i småhus med höga taxe-ringsvärden. hör till dem som reserve-rat sig mot betänkandet.Betänkandet har remissbehandlats. De flesta re-missinstanserna är negativa till förslagen. Flera hardessutom framfört synpunkten att man bör avvaktakommitténs slutbetänkande innan ett ställningstagan-de görs i den fråga som berörs i delbetänkandet.Kommittén kommer att presentera sitt slutbetän-kande . Det finns därför skäl för attavvakta kommitténs slutbetänkande. I samband medberedningen av betänkandet kommer regeringen att taställning till de framtida principerna för fastighetsbe-skattningen och då också till frågan om det finnsanledning att vidta särskilda åtgärder för den bofastabefolkningen i attraktiva områden, exempelvis i skär-gårdsområdena. Jag är därför inte för tillfället bereddatt lämna några besked om när eventuella förslag kanläggas fram och inte heller vad sådana förslag even-tuellt skulle kunna innehålla.Anf. 14 ():Fru talman! Artigheten kräver ju att jag tackar försvaret. Däremot vill jag markera att bristen på inne-håll i svaret inte föranleder något tack från mig. Sva-ret innehåller enbart för mig kända fakta och företeel-ser och tillför därmed ingen substans till diskssionen.Interpellationen framfördes inte i första hand föratt tillfredsställa mitt kunskapsbehov, utan första-handssyftet var att försöka få något lugnande beskedeller i vart fall något besked från finansministern tillalla de fastboende i attraktiva fritidshusområden somtill följd av fritidshusprisernas utveckling drabbas avtaxeringsvärden som ger dem en fastighetsskatt somtvingar dem att sälja sina bostäder och flytta därifrån.För dem som är berörda är det här ett totalt intets-ägande svar.Det här är ingen ny problemställning. Mitt parti,, har varit pådrivande för attförmå regering och riksdag att besluta om lättnaderför dessa utsatta grupper. Det var t.o.m. så att rege-ringen och vi hade tagit fram ett tillfälligt förslag tilllättnader för de mest drabbade 1998. Lagrådet hadesynpunkter på det förslaget, men de var inte av denarten att inte förslaget hade kunnat genomföras justsom en temporär lösning. Efter valet valde dock rege-ringen och dess samarbetspartier att inte lägga framförslaget eller att göra något åt saken. Regeringenåterföll i det ointresse för att lösa problemet som vitillfälligt hade lyckats att dra den upp ur. Man non-chalerade på nytt de människor som berörs.Nu är beskedet från finansministern: besked.Jag citerar den sista meningen i svaret: "Jag är därförinte för tillfället beredd att lämna några besked omnär eventuella förslag kan läggas fram och inte hellervad sådana förslag eventuellt skulle kunna innehålla. "Det är ju djupt generande för finansministern attinte kunna redovisa någon uppfattning, någon litenidé till en lösning av problemet. Om det nu är så attfinansministern inte kan eller inte vill lösa problemet,vore det då inte ärligare att erkänna det och säga atthan inte kommer att göra någonting? Även ett oöns-kat besked är för de berörda bättre än inget beskedalls. Då vet man i vart fall vad man har att rätta sigefter. De flesta har naturligtvis tappat hoppet om attregeringen ska samla sig till något förslag till föränd-ringar, men det kan finnas någon som fortfarandehyser sådant hopp. Har verkligen finansministern intenågot litet delbesked att ge till dem som drabbas avför hög fastighetsskatt, som fastboende i attraktivafritidshusområden?Anf. 15 PER ():Fru talman! Det är inte en helt ointressant frågasom reser här, nämligen människormed låga inkomster som länge bott på en plats i s.k.överhettade områden - då menar jag inte bara skär-gårdsområden utan generellt sett överhettade områ-den - där taxeringsvärdena har stigit. För dessa män-niskor handlar det faktiskt om möjligheten om bokvar eller att tvingas att flytta.Frysningen av taxeringsvärden har hjälpt litegrann, men det har inte hjälpt de människor somsedan länge har haft samma problem, dvs. har en inkomst på och en gemensamfastighetsskatt och förmögenhetsskatt på . De människorna får även fortsättningsvislåna pengar för att kunna bo kvar, så länge de nu kanlåna.Fastighetsbeskattningskommittén hade som upp-gift att behandla denna fråga, dvs. skärgårdsproble-matiken, med förtur. kan man fråga sig varför vienligt direktivet skulle behandla den med förtur.Kommittén lade fram ett delbetänkande ifjor. Därefter hade man en remissomgång som varkritisk när det gäller två saker. Den första gällde denregionala delen, den som och Center-partiet i första hand ville driva. Där var man kritisk,och det var egentligen kommittén också. Det var välen kompromiss att den fanns med.Den andra delen handlade om att hushållsin-komstbegreppet fanns med i sammanhanget, dvs. ville begränsa uttaget av skatt till en viss procentav inkomsten. Man skulle rädda alla med låga in-komster. De skulle få bo kvar. Det är en modell somskulle kosta . Den skullekunna ha sjösatts ganska snabbt.Den kritiken som framkom kom mest från villa-ägarna, som egentligen hade helt andra intressen,nämligen att ta bort fastighetsbeskattningen helt. Jagmenar att hade man genomfört detta skulle man hakunnat lösa en stor del av problemet.Det förslag som plockade fram och ställ-de sig bakom och där man fick regeringen med på attskicka ut en lagrådsremiss innebar en regional lös-ning på problemet. Det fick förödande kritik. Det varbara att konstatera. Det innebar i princip att man sattesig med kustkartor och kastade pil för att kunna träffade områden där man eventuellt skulle kunna lösaproblemet. Det visade sig att oavsett hur bra ellerdålig man var på att kasta pil hade den modellen enväldigt dålig träffsäkerhet. Det fanns områden i över-hettade områden där det bor fattiga människor somabsolut inte kom med. Galjonsfiguren i detta, med eninkomst på och en fastighets- och förmö-genhetsskatt på fanns inte med i deområdena. Det visar att det var en av de trubbigastemodeller man kunde tänka sig. Att vi inte gick vidaremed den i den nya majoritetskonstellationen är gans-ka klart.Min fråga är: Tycker finansministern att 270 mil-joner för att klara av den här problematiken är förmycket pengar i statsbudgeten? Jag tror inte man skavara helt förvånad om samma förslag dök upp även islutbetänkandet som en del i det betänkandet. Dåmåste man ändå ta ställning till det. Det är så mångamänniskor som redan nu har drabbats av detta, ochsom håller på att drabbas, att man måste ta itu meddetta . Man borde redan ha gjort det in-nevarande period.Anf. 16 ():Fru talman! Fastighetsbeskattningen är ett områdesom berör väldigt många människor och på ett sättsom gör att en del inte har råd att bo kvar. var i sitt svar på finansministerns inlägg upp-rörd över det sätt på vilket finansministern behandlardessa personer. Jag delar den upprördheten. Jag tyck-er inte att det är anständigt att medborgarna ska be-höva leva i en ovisshet om hur det ska bli med fastig-hetsbeskattningen framöver.Det vi vet , fru talman, är att regeringen räk-nar med ökade intäkter på från fastighetsbeskattning-en med ca . Det står nämli-gen att läsa i budgetpropositionen från . Därhar man räknat med de inkomsterna på grund av attomräkningstalen då kommer att öka. Det är egentli-gen det enda besked som har kommit från Finansde-partementet hittills.Dagens interpellationssvar ger inte på minsta sättmöjligheter för människor att försöka planera sinframtid när det gäller ekonomin och boendet. Densista meningen i svaret - var inne pådet - är väldigt avslöjande. Man är inte beredd attvare sig ge besked eller ta ställning till någonting.Men tiden, finansministern, börjar nu att rinna i väg.En vårproposition ska presenteras . Dåkommer det inte att stå någonting om fastighetsbe-skattningen. Jag förstår av svaret att man först skainvänta utredningen, och den kommer . Sedanska den remissbehandlas, och det tar sin tid om detinte blir en förkortad remisstid. Sedan skulle det möj-ligen kunna komma någonting i budgetpropositionentill hösten. Sedan ska det behandlas här i riksdagen.Det innebär att beskedet är att eventuellt inovember eller kan människorfå besked hur det blir med de 4,9 miljarderna.Det är ingen tvekan om att vi moderater tycker ska sänka fastighetsskatten och ta bortden. Men problemet just nu är att den är på väg attöka ytterligare. Då vill jag fråga finansministern: lova att det inte blir ytterliga-re höjningar av fastighetsskatten? Om det sedan skerpå det ena eller det andra sättet lämnar jag därhän,men kan finansministern nu lova att ge beskedet attdet inte blir ytterligare höjningar på grund av ökadetaxeringsvärden eller andra omständigheter? Jag troratt många människor är intresserade av att få detbeskedet, vare sig det blir ett ja eller ett nej.Det är min första fråga.Min andra fråga gäller om finansministern är be-redd att föra in fastighetsbeskattningen i skattesam-talen. Man skulle kunna säga som en delfråga i detta:Pågår det några skattesamtal för övrigt eller tänkerfinansministern ta initiativ till några sådana? Omsvaret på den frågan är ja, vilket jag just nu är tvek-sam till, då är frågan: Skulle man kunna tänka sig attäven fastighetsbeskattningen tas med?Vi moderater har i skatteutskottet försökt attta ett initiativ om att man permanent skulle frysataxeringsvärdena och ha det som en utgångspunkttills man hittar en annan lösning på dessa frågor ellertills fastighetsskatten är avskaffad. Tyvärr var ut-skottsmajoriteten inte beredd att tillstyrka vårt förslagutan det avstyrktes. Jag beklagar naturligtvis detta,men mot den bakgrunden vore det intressant att fåfinansministerns besked.Det viktigaste just nu är att människor ska få litelångsiktighet i deras planering. Sedan kan jag beklagaom sådana besked innebär att det blir skattehöjningar.Jag har respekt för att man har den uppfattningen,men jag har ännu mer respekt om statsrådet har möj-lighet att lämna besked om sin ståndpunkt i dessafrågor.Anf. 17 PER ():Fru talman! De problem som tarupp är akuta för många, och finansministern har sagtatt han är medveten om dem. Förutom de nämndaproblemen slår fastighetsskatten, som bekant, olika iolika delar av landet.