prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Jag tror att och jag serpå frågan om handelsändamål från två håll. KnutBilling säger att det är klart att det är bra om man harkunskap om vad marken ska användas till. Han serdet från företagens sida. Jag ser det från samhälletssida, planeringen om var handel ska ske och var ex-terna köpcentrum ska finnas.Jag tror att tidigare varinne på att det inte bara är staden med etablerad han-del som påverkas utan även landsbygden runtom-kring. Den planeringen måste kunna göras i kommu-nen för att se till att det finns en bra samhällsserviceutan att utarma landsbygden. Det är de problemensom jag ser som mycket stora.Jag får väl visa min okunskap i fråga om hyrdaoch ägda lokaler. Men jag har en fråga: Om fastig-hetsägaren informeras, informerar han inte sin hyres-gäst?Anf. 149 () re-plik:Fru talman! Jag kan förstå att människor kännersig trötta och inte tar steget att bli politiker. Jag har nuhört synpunkter om att när motioneråterkommer i finns det skäl att avslå dem.Borde det inte vara så, , att när motionerständigt återkommer finns det en grund för att motio-nerna väcks? Socialdemokrater väcker väl inte mo-tioner bara för att så ska göras? Det finns en anled-ning till varför motioner väcks. När de återkommergång på gång finns det i stället en grund för att bifalladem.Se bara på motionen om brottsförebyggande åt-gärder. Den avslås på grund av det finns en europeiskstandardiseringskommitté som arbetar med att ta framen gemensam Europastandard för att förebygga brottmed hjälp av stadsplanering och byggnadsutform-ning. kan vi se bara en bit från var vi befin-ner oss nu hur många brott som förekommer. Det kanvara ekonomisk brottslighet på grund av allt klotterpå fastigheterna. Det kan vara våldsbrott som säkerli-gen kommer att stå i tidningarna - kvin-nor far illa. Borde vi inte i gemensamt ställaupp på att arbeta med frågorna och i stället bifallapositiva motioner?Anf. 150 () replik:Fru talman! väljer att tolka mignegativt. Självklart prövar vi motionerna varje gångde väcks. Men anledningen till att jag sade att vikänner igen många av motionerna är för att de harupprepats och för att de inte alltid har innehållit för-slag till förändringar. De har mera varit idéprogram.Men självklart prövar vi motionerna varje gång deväcks.Sedan var det frågan om brottsförebyggande åt-gärder. tycker inte att det är till-räckligt att jag säger att det är saker och ting på gång.Vi vet att har gett ut sin rapport , be-byggelse och planering. bedriver nu utbild-nings- och informationsverksamhet i frågorna. Detsom beskrev om kommunsprider sig i landet med hjälp av informationsinsat-serna. Det är en bra väg att gå. Det är sådant somengagerar människorna. Men jag tror att det är till-räckligt.Anf. 151 () re-plik:Fru talman! För mig är det inte tillräckligt. NärSveriges högsta beslutande organ inte tar på sig upp-giften att med kraft ta itu med de oegentligheter somförekommer i samhället blir jag onekligen förskräckt.Sedan finns det en annan fråga som det redanfinns en lag för, nämligen när kommunerna kan varaflexibla i bygglovsgivning. Det har gått . Hurlång tid tycker att det ska gå innan mangör en utvärdering? Man ser redan nu att det intefungerar överallt. Det är kanske någonting som fattasoch behöver skärpas i lagstiftningen. Ska det gå 10eller ?Anf. 152 () replik:Fru talman! Jag är ledsen. Jag uppfattade inte vaddet var för utredning som nämnde.Anf. 153 () re-plik:Fru talman! Det handlade om flexibilitet i kom-munernas bygglovsgivning. Det finns redan inskriveti lagen. Den kanske är luddigt skriven. Vi vet attsådant inte händer i kommunerna. Det är inte baraCenterpartiet som säger det.Anf. 154 () replik:Fru talman! hängde jag med.När den nya trädde i kraftsatte kommunerna i gång ett arbete för att se på vadsom kan underlättas, vad som kan göras i vissa områ-den. Jag satt själv i en byggnadsnämnd på den tiden.Jag vet att det jobbades med de frågorna.Jag har inte sagt att vi ska behöva starta en sär-skild utredning. Det ligger i normala an-svar som myndighet att se över dessa frågor likavälsom man ser över andra frågor.Anf. 155 ():Fru talman! Jag ska beröra de delar av betänkan-det som handlar om byggprocessen och de ändrings-förslag som har lagt fram.Lilian Virgins argumentering för utskottsmajori-tetens förslag har varit luddig. Jag tror inte att dethjälper med bara informationsinsatser.Först kan jag konstatera att av det lilla som harbyggts och som inte är kategoribostä-der, har tillgängligheten och användbarheten försäm-rats jämfört med tidigare byggande. Det har säkertflera orsaker. Sämre ekonomiska förutsättningar är enorsak, eftersom staten kraftigt har dragit in på sitt stödmen också, som jag bestämt hävdar, en följd av denya regler i PBL som styr byggandet.Detta är ett regelsystem som utvärderades av 1997 och som jag vill påstå därefter inte fåttnågon ansvarsfull behandling av regeringen. Dettycker är svagt. Det visar att regering-en drar sig undan ett viktigt ansvar för ett byggandedär samhällsintressena ska väga tungt när det gällerkrav på tillgänglighet m.m. Det är också märkligt närregeringen så klart uttalar sig för ett ekolo-giskt hållbart samhälle - ett mål som ska uppnåsinom 20-30 år.När regeringen skickade ut påremiss fick inte sju handikappförbund via sitt samar-betsprojekt klokt vara remissinstans. I ett sär-skilt yttrande till regeringen skrev företrädarna förBygg klokt:Vi har en hyfsad ambition i svensk bygglagstift-ning, men reglerna är oprecisa och dessutom efterlevsde alldeles för dåligt. Kontroll och sanktioner är där-för mycket viktiga instrument.Regeringen har sedan pliktskyldigast berört frå-gorna i propositionen Vissa byggfrågor m.m.,1998/99:62. Där tar man upp vissa av Boverketsförslag som rör ytterligare förenklingar av regelsys-temet, men dessa avvisas. Det man struntade i var enrad förslag just med det syfte som handikapporgani-sationerna efterlyste, nämligen bättre kontroll ochkraftigare sanktioner mot dem som bryter mot regler-na. har i sin utvärdering föreslagit nio åt-gärder som går i den riktningen. Det är några av dessasom vi har lyft fram i motioner.Ett bygge kräver ofta en stor investering, och detframtida brukandet och underhållet likaså. Därför ärdet oerhört viktigt att ett byggprojekt föregås av ennoggrann planering, där tillgänglighet och använd-barhet är av stor vikt. Ett stort problem med nuvaran-de regler och process är att tolkningen av lagen iförsta hand är skapad på central nivå, på grund avotydligheter i lagstiftningen. Ett annat problem ärsanktionssystemet. Vilken betydelse har en utmätbarsanktion om , som är det högsta straffet föratt bryta mot någon av de skyldigheter som gäller isamband med bygglovsprocessen? Troligen väger ensådan lindrig sanktion väldigt lätt. Vi föredrar dockatt säkerställa en noggrannare planering och ett utökatsamrådsförfarande liksom en tydligare kvalitetssäk-ring innan byggprocessen är i gång. Det är bättre attförebygga än att bestraffa när fel begåtts. Därförlägger vi fram en rad konkreta ändringsförslag.Vi tycker att den kvalitetsansvarige, som är densom ska bevaka att den av byggherren upprättadekontrollplanen för byggprojektet följs, även ska be-vaka att de kvalitetskrav som samhället ställer enligtplan- och bygglagen blir tillgodosedda. är dettaingen självklarhet, eftersom den kontrollplan somupprättas av byggherren inte kräver detta. Beteck-ningen kvalitetsansvarig är en felaktigbeteckning på den som har att bevaka byggpro-cessen - kontrollansvarig är mer passande.För att leva upp till begreppet kvalitetsansvarig,vilket vi tycker att man ska göra, måste den kvali-tetsansvariges ansvarsområde utökas på det sätt somjag beskrev. Det är ett viktigt krav för kvalitets-säkringen av byggprocessen.När det gäller bygganmälan kan den lämnasin före byggstart. Ska samråd ske medbyggnadsnämnd, handikapporganisationer m.fl. är detnaturligtvis i ett alldeles för sent skede. Det är viktigtatt det sker mycket tidigare. För större och medelstoraprojekt bör minst två byggsamrådsmöten ske i sam-band med en bygganmälan, och vid större objekt ärdet lämpligt med ett slutsamråd före byggstart. Dethär ska ju inte ske för att öka byråkratin eller för attrent allmänt krångla till byggandet, utan för att un-danröja tidiga fel i byggprocessen som kostar ofant-ligt mycket att rätta till i efterhand. Det är också tillför att säkerställa att hänsyn tas till de egenskapskravsom ställs på byggnader, inte minst tillgänglighets-kravet.När byggnaden sedan är klar upplåter ofta bygg-herren den till användning utan att byggnadsnämndenhar kännedom om att så har skett. Då är det svårt förbyggnadsnämnden att slutföra ärendet genom attkunna utföra tillsyn eller få rättelser utförda. Det ärviktigt för att kunna pröva beslut om användarförbudom det t.ex. är så att ventilationssystem eller brand-tekniska installationer inte är i driftklart skick. Detbör vara obligatoriskt med en slutanmälan och att detär byggherren och inte den kvalitetsansvarige somgör en sådan anmälan, eftersom det är byggherrensom är ytterst ansvarig för att byggobjektet följersamhällskraven.Till sist vill jag säga några ord om inre föränd-ringar i byggnader. I tidigare lagstiftning kunde enbyggnadsnämnd sätta stopp för inre förändringar omde ansågs förvanska byggnaden. finns inte denmöjligheten. En kommun kan dock för ett områdesätta upp vissa särskilda regler för underhåll av sär-skilt värdefulla byggnader, men de reglerna är mycketluddiga och behöver förtydligas - något som ocksåBoverket framhöll i den utvärdering som jag tidigarerefererat till. Lagtexten i börförtydligas på den punkten, så att bygglov krävs isamband med inre förändringar av särskilt värdefullabyggnader.Lagstiftningen runt bygglovsprocessen har natur-ligtvis även sina fördelar. Det är tydligt och klart attdet är byggherren som är ansvarig för att byggproces-sen sker enligt de mer målformulerade krav somgäller . Det har vi inget emot, men då måste detockså vara så att kvalitetssäkringen och samrådsförfa-randet med myndigheter och andra intressenter funge-rar bra. Det gäller även tillsyn och kontroll. Det ärnog också viktigt att ett sanktionssystem skärps fördem som inte sköter sig. Ingen tjänar i längden på attbyggfel uppstår eller att nödvändiga samhällskravinte tillgodoses. Det kostar bara pengar i ett senareskede eller försämrar livskvaliteten för dem som skanyttja bostäderna.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1, men jag står naturligtvis bakom samtliga v-reservationer i detta betänkande.Anf. 156 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Plan- och byggfrågor med dess regel-verk I om Hushållning, planering och byggande samtII om med vissa förordningar omfattarett mycket stort område, som i vissa fall kan varasvårt och krångligt att greppa. Personligen vill jaginstämma i vad sagt. Jag vill tamin tid till att ge lite mera ad-verb och stanna vid aktiviteter i samband med sub-stantiven trygghet, skönhet och kontinuitet. Dethandlar om brottsförebyggande åtgärder, äldreboendeoch kulturella och arkitektoniska frågor.Vid en enkät där 10 000 personer tillfrågades omvad som var viktigast för boendet hamnade "tryggtoch säkert" högst upp på listan. Bland de äldre fram-kom "gott rykte" för ett bostadsområde som mycketviktigt. Undersökningen genomfördes i nordvästraStockholm, , , , , ,och Östersund.Många känner en stor otrygghet i dagens samhäl-le. Dels går utvecklingen så snabbt att det kan varasvårt att hänga med, dels fokuseras mycket i medier-na på våld och överfall. Någon forskare skrev att dethördes på stegen om det var en kvinna eller en mansom gick ute sent . Kvinnorna gick med snab-ba steg rakt fram av rädsla för att bli överfallna. Dettaär givetvis att generalisera, men just mörka parkereller grönområden kan det vara riskabelt att passerapå väg hem från bussen en sen kväll.Nattbussarna skulle kunna ha flexibla stopp för attundvika detta. Det gäller att förbättra belysning iparker och bostadsområden. Överskådliga ytor ochgångbroar är i detta sammanhang att föredra föregångtunnlar. Man skulle t.o.m. kunna ha särskildakvinnoparkeringar på upplysta platser nära utgångar-na i garagen.Det gäller för oss här i att ge incitamentoch utveckla lagstiftningen, att avreglera men ocksåomreglera. har ett förebyggandeansvar i detta.Säkerheten i bostadsområdena kan förbättras ge-nom att man förhindrar insyn, genom att entrédörraroch fönster på bottenvåningar förses med brytbleckoch genom att man undviker att lägga tvättstugor ikällarplanet. Trånga och mörka gränder kan undvikas.Brottsförebyggande åtgärder är särskilt viktiga istorstadsområden. Flera har här hänvisat till Bover-kets rapport , bebyggelse och planering, och denär ämnad att inspirera kommunerna att i sina över-siktsplaner ta hänsyn till invånarnas säkerhet genomatt planera och bygga bort brott. Det är tyvärr fåkommuner som har gjort säkerhetsinventeringar vidny- eller ombyggnationer. Den europeiska standardi-seringskommittén Prevention of Crime by UrbanPlanning and Design arbetar med att ta framen Europastandard för förebyggande av brott genomstadsplanering och byggnadsutformning. Vi förväntaross att få ett resultat . Men vi kan inte nöja ossmed detta.Det finns mycket annat angeläget i samhällsplane-ringen för att förhindra brott. Polisen är en viktigsamarbetspart vid planering. Bostadsföretagen harmöjligheter att hjälpa till att öka den sociala kontrol-len.En förändring som vi är ansvariga för här är denförändring som sker när postkontoren alltmer för-svinner. Det gagnar inte alls brottssäkerheten. Brottvid bankautomater ökar. Det kommer att dröja innan hela den äldre generationen anammatmöjligheten att sköta sina affärer via Internet. Därfinns en annan typ av brottslighet som inger oro. Detär viktigt att i samhällsplaneringen skapa en närhettill butiker, till post, till apotek, till bank och till kafé-er, så att man skapar ett levande bostadsområde.Fru talman! Boendesituationen för äldre handlarinte bara om att tryggt kunna vistas på gator och torg.Det finns alltför många äldre som inte vågar gåut i sitt eget kvarter på grund av rädsla för att blinedslagna eller rånade. Det är viktigt att i all plane-ring tänka över om det finns möjlighet att bygga bortensamhet, så att denna ofta överdrivna rädsla kanmildras.Enligt är det kvinnor över75 år som är mest rädda för att bli rånade. Enligtsamma statistiska centralbyrå är de som känner minstoro män mellan . är de äldrekvinnorna i verkligheten mindre utsatta för brott ände yngre männen.Vi i har i vår kommittémotionpekat på vikten av att bostadsplaneringen tar hänsyntill äldre. Om valfrihet ska kunna gälla handlar detom att kunna bo kvar i sin lägenhet eller villa ellerbyta till någon särskild boendeform. Det behövs ock-så tillskapas olika nya alternativ, olika mellanboende-former. Vad gäller markplaneringen är det viktigt attavsätta mark i syfte att äldre ska kunna bo kvar i sininvanda miljö. Därför måste äldreorganisationernassynpunkter beaktas tidigt i beredningsstadiet, påsamma sätt som handikapporganisationernas intressenbeaktas.Bostadsplaneringen är viktig för att stimulera tillandra alternativ, som producent- och konsumentko-operativ. Det är viktigt att utgå från gemenskaper ochträffpunkter och från att gemenskaper ofta kan havuxit fram just i ett bostadsområde.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 17, undermom. Jag instämmer givetvis i tidigare reservationsyrkande. För tids vinnandenöjer jag mig med dessa reservationer.Men det behövs alltså en stark påtryckning. Majo-riteten i utskottet skriver att förutsättningar för enlångsiktig utveckling av äldrepolitiken ska redovisasden . Beredningen ska särskilt behandlafrågor om boende för äldre. Det är mer än tre och etthalvt år innan vi har förutsättningarna på bordet.Beredningens analyser ska utformas utifrån förhål-landen i samhället som berör äldres situation förstfr.o.m. 2005, står det i majoritetens skrivning. Dåundrar jag vad majoriteten tänker göra med dagensäldre.Fru talman! Ombyggnads- och förtätningsverk-samhet berör ofta miljöer som många vill bevara. Detär viktigt att de kulturhistoriska och estetiska miljöer-na inte äventyras. Arkitekturen är ett uttryck för skif-tande tiders livsstil och levnadsförhållanden. Det ärviktigt att det handlingsprogram som antogvåren 1998 för arkitektur, formgivning och designverkligen får genomslagskraft. Det har visat sig attvackra, tilltalande miljöer klarar sig längre från klot-ter och annan förstörelse. I mitt eget hem försökerjag, när jag har tid, se till så att det är vackert ochpyntat. Där klottras det inte. Detta är lika viktig i degemensamma områdena, dvs. att känna ansvar ochvilja bevara.Under mångmiljonprojektens uppbyggnadstid för-svann det sköna och det vackra. Det skulle varasnabbt och effektivt. Detta har vi att reparerabåde vad gäller segregation, miljöförstöring och ful-heten. Det är skönt att man börjat använda litemera fantasi igen. Ett samhälle måste få vara livfulltoch inbjudande.Högskoleverket har i kraven för arkitektexamendrivit fram kravet att arkitekten ska kunna förvaltaoch förnya och åstadkomma långsiktig och ekologiskhållbarhet samt kvalitet och skönhet. Denna ändringförutsattes gälla från . Det är först nudet står direkt i direktiven för arkitekternas examenom kvalitet och skönhet. Vi har alltså påbörjat ett nyttmillennium med krav på kvalitet och skönhet i ut-bildningen. Det är viktigt att detta marknadsförs, såatt vi i praktiken får uppleva alltmer av vackra hus.Det ska vara tryggt. Det ska vara vackert. Det skavara hållbart. Det är trygghet, skönhet och kontinui-tet.Anf. 157 () replik:Fru talman! räknar upp långalistor över åtgärdsförslag när det gäller brottsförebyg-gande inom boendet och i bostadsområden, liksomnär det gäller äldreplanering. Så säger att staten måste skapa incitament för attdetta ska genomföras. Men vad vill ni egentligen? Nikommer inte med något konkret förslag. Vänsterpar-tiet har däremot lagt fram väldigt tydliga konkretaförslag om hur dessa frågor ska hanteras för att kom-munerna ska använda sig av dessa instrument via vårtförslag om obligatoriska boendeplaneringsprogram.Är det inte dags för att ställa sigbakom ett sådant krav?Anf. 158 ()replik:Fru talman! Vi tror på kommunerna, och vi tror påderas vilja att göra detta. Vi säger att kommunerna isina översiktsplaner ska ta hänsyn till invånarnassäkerhet genom att planera och bygga bort brott ocharbeta förebyggande. Det ska finnas samråd, osv.Jag vet att Vänstern länge har talat för obligato-riska bostadsanvisningsprogram, osv., och även förobligatoriska planer i kommunerna. sitter jag självmed i , som har att ta fram förslagom detta. Det är en fråga som vi kommer att diskute-ra.Jag är givetvis besviken över att så få kommunertar upp frågan om invånarnas säkerhet och försökerplanera och bygga bort brott, men jag är också besvi-ken på majoriteten här, i vilken deltar.Först ska man redovisa vilka förhållandensom ska gälla för de äldre, och först skaförslagen börja genomföras. Om Vänstern skullekunna backa lite där kanske jag kan gå lite framåt pådet andra området.Anf. 159 () replik:Fru talman! Om utskottsmajoriteten hade ställt sigbakom vårt krav på obligatoriska boendeplanerings-program - det har vi ställt i tre - tror jagatt de frågorna skulle ha kunnat lösas på ett väldigtbra och smidigt sätt.Detta är problematiken. Efter det att den borgerli-ga regeringen tog bort dessa instrument i lagstiftning-en har kommunerna, den ena efter den andra, slutatmed denna typ av planering. Det är bara att konstateradet. Det är därför vi har detta läge i dag.Det är dags att staten via regering och riksdagvaknar till i dessa frågor, så att vi får tillbaks det somär så nödvändigt för brottsförebyggande verksamhet,för de utsatta grupperna, för att man ska kunna lösatrafikproblem i boendemiljöerna och för att man skakunna komma till rätta med servicefrågor och alltannat som hör ihop med boendesituationen. Är detinte dags att komma fram i denna fråga?Anf. 160 ()replik:Fru talman! Jag måste säga att jag inte är så nöjdmed den reglering som har varit och med de stora,starkt segregerade områdena, de miljonprojekt somskapades och den planering som gjordes under denstatliga regleringens tid heller. Vi måste hitta ett nyttsätt, där vi som tidigare sade låtermedborgarna vara med i planeringsgrupper, tar medberörda grupper och diskuterar med olika professio-ner som har kunskap inom olika områden - t.ex. medpolisen vad det gäller brottsförebyggande. Vi måstekomma fram med ett mycket bättre samarbete. Detbehöver inte vara en fullständig avreglering. Det kanockså handla om omreglering.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag tänker inte fortsätta på det här re-plikskiftet. Däremot konstaterade jag att Ulla-BrittHagström rabblade upp en massa bra förutsättningar.Det ska vara nära till service. Post, bank och allaaffärer ska finnas där man bor. Den uppfattningendelar jag. Därför blir det obegripligt för mig när manfrån sida ställer sig bakom denmotion i betänkandet som handlar just om att man skaunderlätta startande av externa köpcentrum. Om detär någonting som de externa köpcentrumen gör förut-om att förstöra miljön så är det att de tar bort hela denhär servicemöjligheten i närboendet, allt det sombehövs för den här tryggheten.Ibland är tydligen orden snabbare än tanken. I dethär fallet var det väldigt många ord som var snabbareän en tanke.Anf. 162 ()replik:Fru talman! Det är två frågorsom vi talar om. Jag talar om vilka olika möjlighetersom ska finnas i ett tryggt boende. Vi ska byggabrottsäkert. Vi ska se till att det finns markplanering,så att äldre kan bo kvar i ett område som de är tryggai osv. Det ska finnas post, service och annat.Nästa fråga handlar ju om den fria konkurrensen,om det ska bli möjligt för den enskilde konsumentenatt själv välja var han eller hon vill handla. Vi behö-ver inte ha en direkt lagstiftning om vad som får varapartihandel, detaljhandel, handel med livsmedel ellerannan handel. I det avseendet kan vi ha en friareställning. Men detta är en fråga som vi håller på attdiskutera och utveckla ytterligare inom vårt parti. Vikommer att återkomma i diskussionen.Anf. 163 () replik:Fru talman! Jag inriktade mig framför allt på att niär beredda att släppa etableringen av externa handels-centrum fri. Det är upp till den enskilda kommunenatt avgöra. Det har ingen regional betydelse.Jag försökte säga att all den service som Ulla-BrittHagström räknar upp för en bra trygghet i boendetförutsätter en viss kundkrets. Det kan vi nog varaöverens om. Det går inte att ha postkontor, system-bolag och annat om det inte finns kunder. Det somhänder vid etableringen av de externa köpcentrumenär att antalet kunder kraftigt minskar. Därmed för-svinner också underlaget för den nära, viktiga ochtrygga handel som har hyllat vidett par tillfällen - både under replikskiftet och undersitt anförande. Jag får det inte att gå ihop, Ulla-BrittHagström. Man kan inte säga att det är helt okej medexterna köpcentrum och att man fritt kan starta såda-na utan att man tar konsekvenserna av effekterna avetableringarna.Det är bristen på konsekvens, fru talman, i argumentering som jag försökte haett replikskifte kring.Anf. 164 ()replik:Fru talman! Jag tycker att är ännumer inkonsekvent. Han talar om bostadsanvisnings-program. Han talar om att allting ska styras uppifrånnär det gäller den enskilde. Det ska vara katten påråttan och råttan på repet.Jag trodde att Vänstern, med sitt bostadsanvis-ningsprogram, var ute efter att se till den enskilde.Jag trodde att man var ute efter att se till att de hem-lösa skulle få en bostad, att svaga grupper i samhälletoch i kommunerna skulle få bostäder då kommunernainte ser att man har skyldighet att ge bostäder. Jagtrodde att Vänstern var ute efter den enskilde. Menjag ser att Vänstern i stället vill styra uppifrån ochned mot den enskilda människan.