prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Sex- och samlevnads-undervisning upplevs av många som laddat och svårt.Det krävs mycket stöd och utbildningsverksamhet föratt det faktiskt ska fungera över huvud taget.Av det skälet delar jag uppfattningen att Skolver-ket och regeringen har varit lite övernitiska mellanvarven i kursplaneöversynen. När jag har kritiseratkursplaneöversynen i andra sammanhang har mansagt att man har städat bort detaljer. Risken är väl atthomosexualitet, precis som och en del annat, inågra städrundor har ansetts som detaljer. Jag delarinte den uppfattningen. Jag tror att när det gäller justladdade frågor och frågor som ibland läggs åt sidandärför att man inte vet hur man ska hantera dem, kandet behövas en extra anvisning, t.ex. i kursplanen, föratt något över huvud taget ska bli gjort.Sedan är jag lite frågande när det gäller en sak.Jag tycker att det är bra att man i motionen pekar påde positiva sidorna och att sex- och samlevnadsun-dervisningen måste innehålla det. Jag tror att det finnslite för lite av det.Men det känns som om det var lite dubbelmoralfrån här. Å ena sidan tycks de härförespråka lite porr, och å andra sidan utesluter manmedlemmar som spelar in just den typ av filmer somvi har debatterat så mycket här i kammaren.Anf. 181 () replik:Fru talman! Det var många intressanta aspektersom valde att ta upp. Jag är glad att vi äröverens när det gäller att man har valt att lyfta uthomosexualiteten ur kursplanen. Det är just det somär faran, fru talman. Det man gör med vissa minori-tetsgrupper i samhället , och det vi riskerar attgöra, är att osynliggöra dem. Jag vet inte hur mångagånger jag har stått och sagt det här i talarstolen.Genom att vi väljer att osynliggöra en viss gruppmänniskor talar vi också om för vissa andra att de härmänniskorna inte existerar. Jag är glad att vi är över-ens där, gäller dubbelmoralen vill jag bara påpeka attden process som tog upp inte är avslu-tad. Det är en process inom som pågår,där de olika överklagandena kommer att behandlas ide olika instanserna. För min del är jag helt överensmed . Jag tycker också att mitt parti fören dubbelmoral i den här frågan. Jag tycker att det ärviktigt att faktiskt lyfta fram och belysa vad det är viegentligen menar med de här olika frågeställningarna.Detsamma gäller även den dubbelmoral som försfram också av regeringen och av majoriteti frågan om värdegrunden. När vi diskuterar värde-grunden, vems värderingar är det då som blir styran-de? Vem är det som sätter normerna? Vem är det somavgör vad som är rätt och fel?Jag och är säkert överens om att detsom njuter av och tycker är skönt kanskeinte är detsamma för mig. Men det innebär ju inte attjag ska förneka val och tycka att de ärmindre värda än mina val. Därför ställer vi sammakrav i motionen på att skolundervisningen måsteinnehålla tolerans och öppenhet inför människorsegna val så länge ingen människa kommer till skadaeller blir kränkt.Anf. 182 (m) replik:Fru talman! Det här med dubbelmoralen är intres-sant. Vi är överens om det, så jag ska inte gå vidaremed det men jag tycker att det i varje fall är litemärkligt.Jag tycker inte att utskottet har varit mesigt. Vihar ändå pekat på utredningen och på hur viktigt detär att arbeta med det. Däremot vill jag gärna lägga tillnågot som är centralt. Det är det här att skolans un-dervisning ska vara allsidig. Det är viktigt just därföratt skolan har möjlighet att ge alla ungdomar en allsi-dig undervisning.Däremot skulle jag vilja ha sagt i den här kamma-ren att det inte bara är skolan som har en skyldighetatt undervisa, upplysa och fostra barn och ungdomartill en sund syn på sexualiteten. Det gäller också vux-na i andra sammanhang, inte minst barns och ungdo-mars föräldrar. Jag tror faktist att vuxenvärlden i daglite grann lämpar över uppgifter på skolan som ärsvåra att ta tag i och svåra att hinna med.Däremot ska skolan klara det minimala, att se tillatt man får en allsidig och saklig undervisning. Jagtror då att det är viktigt att vi ser till att kursplaneroch andra dokument är tydliga på den här punktenoch att man följer upp med utvärderingsarbete. Vimoderater tjatar mycket om det. Det är viktigt att manföljer upp att det faktiskt sker som ändock sägs iläroplaner och andra dokument att skolan ska åstad-komma. Här finns det uppenbarligen allvarliga bris-ter.Anf. 183 () replik:Fru talman! Jag för min del är helt överens medBeatrice om det hon tog upp i sin sista replik.Men jag vill ändå lyfta upp en sak där jag faktisktinte bara tycker att utbildningsutskottet har varit me-sigt - jag vet i och för sig inte om jag tycker att detuttrycket är bra - där utbildningsutskottet faktiskt harvalt att inte säga någonting alls. Det gäller någontingsom lyfts upp i motioner i för första gång-en. Det handlar om könsöverskridande, om transves-tism och om transsexualism. Det är någonting somaldrig har funnits, som aldrig har existerat i vare sigskolplaner, läroplaner eller kursplaner. Jag tycker attdet hade varit viktigt att utbildningsutskottet i alla fallhade sagt någonting om den frågan.Nu har man valt att inte göra det. Ni har kanskehaft en diskussion i utskottet, men vi som inte äraktiva just i ert viktiga utskott har ju heller ingenmöjlighet att ta del av den diskussionen. Och allmän-heten som tar del av våra protokoll och betänkandenkan absolut inte se att man har hanterat den här fråganpå ett värdigt sätt. Det är många människor som kän-ner sig utsatta och kränkta. Det är många människorsom känner sig osynliggjorda, och det här förbättrarinte deras situation. Det tycker jag är oerhört viktigt.Anf. 184 ():Fru talman! ,, har arbetat fram ett tiopunktsprogram för enbättre sexualundervisning och för ökad kunskap omde här frågorna i skolan. Med anledning av den härdebatten tänkte jag att jag skulle berätta för kamma-rens ledamöter om de tio punkterna. Det är också såatt , dess nationella kvalitets-granskning visar att någonting behövergöras i den här frågan.Under punkt 1 säger man att det behövs en bättreundervisning på lärarhögskolorna. Det behövs gene-rell kunskap för alla studenter vad gäller t.ex. psyko-sexuell undervisning, hälsofrämjande arbete, grupp-dynamiska processer, gruppsamtalsmetodik och ge-nuskurser. Man behöver också utbildas i sexualitetenshistoria och fördjupa sig i olika metodkurser, och allalärare ska ha homo-, bi- och transkompetens.Under punkt 2 säger man att man behöver främjautvecklingen av kompetensen också för redan anställdpersonal.Punkt 3 handlar om att läro- och kursplaner måsteskrivas så att det blir tydligt att kunskapsområdet,sexualitet och samlevnad, är ämnesöverskridande.Det har ju visat sig att det haltar rätt så mycket i dehär frågorna i skolorna i dag.Enligt punkt 4 ska man stimulera forskning ochmetoder om skolans sexualundervisning.Punkt 5 säger att man regelbundet ska samman-fatta den forskning som görs om sexualupplysningoch barn och ungdomar och att resultatet ska föras utoch användas i skolans arbete.Under punkt 6 talar man om återkommande natio-nella konferenser, både för skolpersonal och politiker.Punkt 7 berör återkommande undersökningar avungas sexualvanor och sexualitet liksom av skolansundervisning. Här behövs det verkligen uppföljningoch utvärdering för att få en bättre undervisning pålängre sikt.Under punkt 8 sägs att man ska stödja och främjametodutvecklingsprojekt och föra ut dem till andraskolor.Enligt punkt 9 ska man utveckla metoder för attintegrera jämställdhetsperspektivet i all undervisning,med särskild tonvikt på vad det betyder för sexualitetoch samlevnad.Till sist har vi punkt 10, där man säger att manska ha en bred dialog för att arbeta fram ett tydligtsyfte för sexualundervisningen.Fru talman! Det finns mycket att göra för att för-bättra möjligheterna för ungas egna sexuella livsval.Sexualitet är ju en av livets största tillgångar som vimåste få kunskap om för att lära känna och bruka. Förde här livsvalen ska vi också bli respekterade.Om vi ska nå dit måste skolundervisningen för-bättras. Därför tyckte jag att det var viktigt att visa påatt det faktiskt finns ett tiopunktsprogram. Möjligtviskan utbildningsutskottet ta upp det i nästa års betän-kande.Jag vill avsluta med att yrka bifall till motionUb314 och till reservation 9.Anf. 185 ():Fru talman! Jag vill börja med att ta upp en saksom sade . ärhan väl inte kvar, så jag kan inte vända mig till ho-nom direkt. Han sade att vi som vill ta bort formule-ringen där man hänvisar till den etik som förvaltas avden kristna traditionen i läroplanen vill förneka vårhistoria.Jag som tillhör dem som har verkat för att stärkahistorieämnet i skolorna blev ganska upprörd över attfå den anklagelsen mot mig. Vi ska absolut inte döljaeller förneka vår historia.Jag hörde att ett antal nordister,som var intresserade av isländska sagor och den nor-diska kulturella traditionen, hade öppnat en konferenspå Internet. Men de var tvungna att stänga av dendärför att det var så oerhört många unga nazister somgav sig in på konferensen och gjorde inlägg där dehävdade att asatron var den sanna nordiska religionenoch det nordiska kulturarvet.Det skulle vara intressant att höra vilka argumentni som företräder den här formuleringen i läroplanenanvänder den dag unga nazister dyker upp och sägeratt asatron har en mycket längre historisk tradition häri jämfört med kristendomen och att det är densanna etiken som vi ska införa i läroplanen.Jag skulle vilja höra vilka argument ni tänker an-vända, även om det är ett ganska drastiskt exempel.Eller vad säger ni till de islamiska mullor i somhävdar att det faktum att islam ska vara överordnaddemokratin är ett gammalt kulturarv? Vilka argumentanvänder ni?Utskottet säger helt riktigt att det inte finns någonmotsättning mellan att vara öppen för att se möjlig-heterna i ett mångkulturellt samhälle och att värna omoch få en fast förankring i det egna kulturarvet. Det ären mycket bra och klok formulering.Men det finns definitivt en motsättning mellan attse möjligheterna i det mångkulturella samhället ochatt peka ut en religion som bättre än de andra. Det ärdet man i praktiken gör.När den här passusen infördes underden borgerliga regeringsperioden var det, om jagminns rätt, många socialdemokrater som delade vårupprördhet över detta. Det förvånar mig ganskamycket att vi är ensamma om reservation nr 9, somjag yrkar bifall till.Jag har mycket stor respekt för kristna. Min morvar för övrigt katolik. Vi har också partimedlemmarsom är kristna, och den som skrev vårt första parti-program, , pekade på starka likhetermellan socialismen och kristendomen. Han varnadeockså för maktmissbruk både inom socialismen ochkristendomen.Det är just en sådan negativ företeelse i den krist-na traditionen som och motion handlar om, nämligen synen påhomosexualitet. Det kan inte förnekas att det tillhörden kristna traditionen att fördöma homosexualitetoch hylla kärleken inom äktenskapet som den endarimliga.Jag har inte tid att närmare utveckla den mycketintressanta motion som och har skrivit, men efter ett visst grubblerihar jag kommit fram till att jag vill stödja deras mo-tion.Jag yrkar inte bara bifall till reservation nr 9, utanockså till den motion som och Char-lotta L Bjälkebring yrkade bifall till.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Organisationsförändringar inom rättsvä-sendetFöredrogsjustitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU11Organisationsförändringar inom rättsväsendet (förs.1999/2000:RR7).Anf. 186 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas Riksda-gens revisorers förslag kring organisationsförändring-ar inom rättsväsendet med anledning av den gransk-ning som gjorts på området.Inledningsvis vill jag yrka bifall till reservationer-na 1 och 2 som Socialdemokraterna och Vänsterparti-et står bakom samt avslag på reservationerna 3 och 4och i övrigt bifall till betänkandet.Betänkandet innehåller fyra tillkännagivanden.Socialdemokraterna och har en avvi-kande uppfattning vad avser tillkännagivandet om attlåta utreda frågan om ett oberoende organ som ska hatillsyn över polisen och åklagarna samt vad avsertillkännagivandet om en specialisering av utrednings-verksamheten inom närpolisen.Den granskning som gjorts av revisorerna har sittursprung i en framställan från justitieutskottet. Syftetmed granskningen har varit att visa hur rättsväsendetpå central, regional och lokal nivå är organiserat ochhur rättsväsendets prestationer varierar mellan de länsom granskningen omfattar. I granskningen kartläggssambanden mellan prestationer och organisations-form, ekonomi samt övriga förutsättningar. I gransk-ningen ingår framför allt polis- och åklagarväsende-na, men också tingsrätternas och häktenas organisa-tion.Granskningen skedde och av tre län,, och . Alltsåhar det gått granskningen företogs, ochett utvecklingsarbete pågår både inompolisen och åklagarorganisationen för att komma tillrätta med de brister som revisorer pekatpå. Både och åklagarväsendet har,sedan revisorernas granskning gjorts och varit ute påremiss, tagit till sig revisorernas påpekanden.Vi har självfallet ingen annan uppfattning än attbåde handläggningstider och förundersökningarnaskvalitet måste förbättras. Som jag sade pågår ett om-fattande utvecklingsarbete i syfte att åstadkomma justdet.Som framgår av betänkandet har regeringen prio-riterat de uppgifterna, och det angavs i budgetpropo-sitionen för bl.a. att polisen ska förbättra ocheffektivisera utredningsverksamheten, såväl den sombedrivs i närpolisområdena som den som gäller sär-skilt svåra och komplicerade brott.I regeringens regleringsbrev för detta budgetåranges att polisens utredningsarbete ska bedrivas på etträttssäkert, effektivt och ändamålsenligt sätt, och tilldetta är också knutet ett återrapporteringskrav.I planeringsförutsättningaranges att s.k. förstahandsåtgärder ska vidtas i denutsträckning som behövs för att effektivisera detbrottsutredande arbetet. Samarbetet med åklagarnaska utvecklas. Vidare anförs att arbetet måste organi-seras så att själva utredningsarbetet kan påbörjasdirekt i anslutning till beslutet att inleda förundersök-ning.Fru talman! Beträffande tillsynen har Riksdagensrevisorer föreslagit att en utredning bör tillsättas föratt utreda frågan huruvida ett oberoende tillsynsorganbör inrättas inom rättsväsendet.Hösten 1998 behandlade frågan omstyrningen av polisen i vilken också ingick frågan omtillsynen över polisverksamheten. Regeringsförslagetgick bl.a. ut på att tillsyn skulle upphö-ra. Samtliga partier, utom , ställde sigbakom förslaget och skrivningen om att slopandet avlänsstyrelsens tillsynsansvar knappast skulle innebäraatt tillsynen över polisen skulle minska.I betänkandet pekades också på att en rad utom-stående myndigheter utövar tillsyn över polisen,nämligen JO, JK, revisorer, och Datainspektionen. Vidare ansåg ma-joriteten att om får det huvudsakli-ga ansvaret för den löpande tillsynen bör en effektivverksamhet med hög kvalitet och nationell överblickkunna upprätthållas.Den uppfattningen står , tydligen inte längrebakom.Vi socialdemokrater och vidhållertidigare uppfattning och står inte bakom önskemåletom ytterligare ett tillsynsorgan. Den tänkta konstruk-tionen innebär en myndighet som inte skulle ha någonannan uppgift än att utöva tillsyn. Vi är också oklaraöver hur en sådan myndighet förhåller sig till rege-ringsformen.Vi vill också peka på den styrning som kan skegenom regleringsbrev och krav på återrapportering.Rikspolisstyrelsen bedriver också en inspektionsverk-samhet, ofta tillsammans med åklagarna. Det finnsnaturligtvis utrymme för att utveckla detta med ge-mensamma inspektioner.Här bör också nämnas att man i Regeringskanslietbereder en översyn av den statliga tillsynen, varssyfte är att ge den statliga tillsynen en tydligare inne-börd.Vi anser således att den tillsyn som bedrivspå olika sätt är fullt tillräcklig, men att inspek-tionsverksamheten självklart kan utvecklas.Jag måste fråga de borgerliga partierna varför mannu har ändrat uppfattning . Jagmåste också fråga vad de borgerliga partierna anserom den fråga som har dykt upp , nämligen att detoberoende tillsynsorgan ni vill skapa också ska utövatillsyn över polisens internutredningar. Detta haraldrig diskuterats i utskottets behandling av ärendet.Det har inte heller revisorerna tagit fram något förslagom. Står ni bakom det?Den andra del jag vill kommentera och som vi so-cialdemokrater och har en avvikandeuppfattning om är revisorernas förslag om en specia-lisering av utredningsverksamheten i de större närpo-lisområdena. Jag vet inte vad majoriteten tror siguppnå med en specialisering om kvaliteten skulleförbättras och handläggningstiderna förkortas väsent-ligt.Vi anser dels att det kommer i konflikt med när-polisreformens syfte, dels att det ligger ett värde i attnärpolisen också deltar i utredningsverksamheten. Vitror att det är kortsiktiga vinster som uppnås med enspecialisering.Vi tror att det är viktigare att det nu satsas påkompetensutveckling och fortsatt nära samarbetemellan polis och åklagare för att uppnå det som vifaktiskt är ense om, nämligen att förkorta utrednings-tider och förbättra kvaliteten. Här pågår, som sagt, ettbrett utvecklingsarbete.Beträffande det problemorienterade arbetssättetvill jag peka på att det granskas avBrottsförebyggande rådet. Vidare har Rikspolisstyrel-sen, såsom det framhålls i betänkandet, ålagts attredovisa de åtgärder som vidtagits för att vidareut-veckla och sprida det problemorienterade arbetssättetså att det får genomslag i all verksamhet. En sådanåterrapportering brukar också ske till ibudgetpropositionen, bl.a. under rubriken och slutsatser av verksamheten. Det finnssåledes ingen anledning att i ett särskilt riksdagsbe-slut slå fast att så ska ske.Fru talman! I reservation 3 ställer sig Moderater-na, , bak-om revisorernas förslag i frågan om vidareutbildningoch vad gäller vikten av samordning mellan polisersom gör ingripanden och poliser som sedan sköterutredningen.Satsning på kompetensutveckling är en prioriteraduppgift, och utskottets majoritet utgår från att Riks-polisstyrelsen arbetar i enlighet med detta och ser tillatt satsningar på vidareutbildning görs jämnt överhela landet. Utskottet anser vidare inte att det är enfråga för hur polisen organiserar sin vida-reutbildning.Fru talman! Med det anförda vill jag än en gångyrka bifall till reservationerna 1 och 2, avslag påreservationerna 3 och 4 och i övrigt bifall till utskot-tets hemställan.Anf. 187 (m):Fru talman! I denna sena stund med en någotmindre välfylld kammare än vanligt ska vi diskuteraorganisationsförändringar i det svenska rättsväsendet.Som sade har dessa sin grund ien studie somRiksdagens revisorer gjorde . Detvar en studie som utfördes på uppdrag från justitieut-skottet.Vi tyckte från utskottets sida med tanke på de sto-ra organisationsförändringar som gjorts under senareår inom rättsväsendet att det fanns ett legitimt intresseav att ta reda på hur förändringarna hade kommit attfungera i verkligheten. Alla ledamöter i utskottet ochsäkert också övriga ledamöter i kammaren har fått tadel av olika rapporter och intryck från fältet, som noglett till en och annan tankeställare och fundering. Vityckte därför att det var rimligt att låta revisorernagöra detta.Riksdagens revisorer är ett självständigt organsom inte tar order från några utskott, men man tyckteatt det var ett förträffligt uppslag och gjorde en själv-ständig prövning. Detta ligger helt i linje med deuttalanden och beslut som har tagit om attriksdagen, både utskotten och andra organ, ska ägnastörre tid och uppmärksamhet just åt uppföljningennär man inte ägnar sig åt budgetställningstagandenunder hösten.Det är klokt och förnuftigt att vi i ett land med enså stor offentlig sektor som vår ägnar betydligt mertid åt att följa upp de beslut som har tagit.Det är viktigt att den verksamheten utvecklas.Studien omfattar framför allt fem områden: för-undersökningarnas kvalitet, kvalitetshöjande åtgärderför polisens verksamhet, åtgärder för att höja kvalite-ten i åklagarnas verksamhet, rättsväsendets ekonomi- framför allt redovisningen av denna - och effekter-na i stort av organisationsförändringarna.Man bör ha klart för sig att studien gjordes 1998-1999. Det har förflutit en hel del tid . Detär uppenbart att revisorerna gjorde iakttagelser avsådant som de menade kanske kunde förbättras. Dethar också hänt saker och ting ute på fältet. Man kanlite förenklat säga att där revisorerna går in ochgranskar brukar det också hända någonting.Man kan i sådana här sammanhang alltid diskute-ra hur många av de hemställanspunkter som reviso-rerna redovisar som sedan går igenom här i kamma-ren. Personligen tycker jag, med lång erfarenhet frånrevision, att det väsentliga är den process som mansätter i gång vid en granskning. Det kan gälla attutskottet ägnar sig åt en uppföljning eller att reviso-rerna i dialog med ett utskott går in i någon myndig-het eller i Regeringskansliet.Bara det faktum att revisorerna talar om att man ärintresserad av en myndighet eller en del av Rege-ringskansliet brukar sätta i gång en ganska febrilverksamhet. Man brukar i olika doku-ment från berörda myndigheter eller i budgetproposi-tionen eller propositioner i övrigt se hänvisningar tillrevisorernas åtgärder. Det är viktigt att den processenkommer i gång och synliggörs.Kvalitet och tillsyn har varit en ledstjärna i det härarbetet. Framför allt har man ägnat uppmärksamhet åtsamspelet i rättsväsendet mellan polis och åklagare,centralt och i de tre studerade länen. Detta nämndesäven av . Vi i majoriteten tyckeratt det är lämpligt att regeringen utreder en separattillsynsverksamhet i samband med att man prövarannan statlig tillsyn. Som sadepågår det en beredning i av dessafrågor, och vi tycker att det då är utomordentligtlämpligt att man ser för- och nackdelar med ett sådanthär separat tillsynsorgan.Fru talman! Jag vill gärna svara på den fråga somMargareta ställde bl.a. till mig om ifall detspeciella tillsynsorganet skulle ägna sig åt polisensinternutredningar. Man kunde lätt få det intrycket nären värderad ledamot av vårt utskott uppträdde i ettsoffprogram . Det verkade som om journalis-ter och någon ledamot hade fått för sig detta. Jag villgärna vitsorda vad sade, nämli-gen att det inte alls är tänkt att det tillsynsorgan varsförutsättningar och för- och nackdelar vi vill att rege-ringen ska utreda skulle ägna sig specifikt åt detta.Det gäller ett generellt organ för tillsyn i samspeletmellan polis och åklagare. Jag hoppas att jag harklargjort detta. Allt annat är enskilda ledamöters friatolkningar.Kia , , följer detta, ochmed det samarbete som förekommer nästan påregeringsnivå är det väl rimligt att ni som har maktenklarar ut de här sakerna.Det finns också ett avsnitt som rör kvalitetshöjan-de åtgärder inom polisen. Mycket kunde sägas omdetta, men vi har tyckt att det är rimligt att det pro-blemorienterade arbetssätt som denna kammare vidmånga tillfällen har uttryckt en förväntan och ettönskemål om också kommer till stånd inom polisen.Jag tror personligen att det finns en mycket stor viljainom stora delar av poliskåren att arbeta på det sättet.Bl.a. när närpolisreformen sjösattes fanns det enklar ambition att jobba på detta sätt, men en påtagligmedelsbrist har, , försvårat ellerdelvis omöjliggjort den här typen av åtgärdsinriktatarbete. Sedan är det inte hela sanningen. Man fåranvända de pengar som man har, och vi tycker att detär rimligt att regeringen till riksdagenredovisar hur läget är ute i polisväsendet.Har intentioner, de beslut som tagits ikammaren och av regeringen verkligen slagit igenomute på fältet? Om så inte skett, vad kan det tänkasbero på? Det kan ju, , helt ellerdelvis bero på att polisen inte har fått de resurser somgör det möjligt att arbeta på detta vis. Jag tycker attdet är rimligt att får en redovisning 2001,och det har vi också krävt i vårt tillkännagivande.Vi tycker också att det är rimligt att diskutera spe-cialiseringsgraden i utredningsverksamheten.