prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Det är till nästa val, ochfram till dess kommer vi och andra partier naturligtvisatt ställas till svars för den politik vi för. När dendagen kommer får vi se om vi har lyckats leva upp tilldet jag nu säger, att jag är övertygad om att vi får merpengar på det här området.Bortsett från valet är det så att om vi ska ha fort-satt god tillväxt i det här landet är det nödvändigt medmer pengar till infrastrukturen, till både vägar ochjärnvägar. får väl fundera över sittsällskap, sina tilltänkta regeringskolleger i Folkpartietoch , som vill skära ned kraftigt på järn-vägsanslagen. Hur ska man sy ihop en hållbar trafik-politik med dem? Det får ni fundera på.Jag är faktiskt övertygad om att både Vänsterpar-tiet och kommer att inse att för att klaraen god tillväxt och ge utrymme för social välfärdframåt kommer det att vara nödvändigt att satsa merpå infrastrukturen. Då handlar det om både vägar ochjärnvägar. Därför är jag väldigt optimistisk om att viska kunna prestera mer pengar till det här områdetinom en ganska kort tid.Anf. 39 () replik:Fru talman! låter så sympatisk närhan på statsmannavis säger att propositionen är välavvägd. Det är på snudd att jag nickar bifall, men jaghejdar mig när jag efter de sirliga artigheterna ändåkonstaterar att regeringen har ett par tre miljardermindre till vägar än vad oppositionspartierna harföreslagit och anvisat.Hans Stenberg klagar på att vi inte kan tala omallting när han tyvärr inte tog upp postfrågan. Dethindrar inte att han talar om både socialpolitik ochjärnvägar, som vi för övrigt ska tala om här om någontimma. Det kommer upp i nästa avsnitt, och ska vimera ingående gå in på det.Hans Stenberg nämnde revisorer.Frågan är om kan ge svar på realfrå-gan om han känner sig nöjd med de underlag vi har.Riksdagens revisorer har kritiserat att det har brustitdär. Jag uppfattar det nästan så att gören dygd av att det är dåligt på andra ställen också.Enligt mitt sätt att se borde det ligga närmare att åt-gärda detta än att säga att vi får leva med det, efter-som det är så svagt också på andra håll.Jag har inget nytt att säga om fysis-ka sida men när det gäller underlaget menar jag attdet skulle vara ödesdigert om skulle få fleraförslag med ett sådant koncept och en sådan upp-byggnad.Hans Stenberg säger nu att han inte vill äventyrasociala ambitioner, men det finns i betänkandet ingaförslag i den riktningen. Vi kan inte tänka oss utför-säljning, säger han i största allmänhet, men det kanåtminstone regeringen tänka sig. Den sålde ju på-passligt stora delar av innan kursen föll alltförmycket. Man har också sålt Postgirot, även om kanske kommer att sätta stopp för detstrax efter nyårsnatten.Därför är det en gammal skiva som HansStenberg spelar upp när han säger att man inte ärberedd till utförsäljningar.Anf. 40 HANS () replik:Fru talman! Det var bra att redde utfrågan om . Jag förstår av att fortfarande tycker att Botniaba-nan är ett angeläget projekt, som ska genomföras. Detkänns bra att är isolerade i den frågan.Att sälja ut statliga företag för att finansiera olikatyper av verksamhet är väldigt kortsiktigt. Om manska äga statliga företag eller inte ska avgöras medhänsyn till vad som är bäst för företagen och för lan-det i varje enskilt fall. Att använda utförsäljning somett slags massåtgärd för att finansiera reformer somman själv tycker är angelägna är, som jag ser det, attinte ta ansvar för statens och medborgaresegendom. Man måste ha ett mera långsiktigt synsätt.Diskutera gärna Posten! Det är en märklig debattsom för i den frågan. ochnäringsministern har slagit fast att vi fortsatt ska haen väl fungerande postservice i vårt land. Det skafinnas en rikstäckande betalnings- och kassaservice.Man ska ha möjlighet att betala räkningar med kon-tanter, kort eller check. Man ska kunna ta ut kontanteroch kunna göra in- och utbetalningar precis som mankan göra . Vi ska också behålla lantbrevbärar-verksamheten.Posten får ett anslag om perår för att upprätthålla denna verksamhet. Det har äventräffats en överenskommelse med Posten om att dettaska ordnas. Självklart har man inte upphandlat någonny intressent som ska ta över förrän man vet omPostgirot slutgiltigt blir sålt.Anf. 41 () replik:Fru talman! Visst är det välgörande att det uppre-pas att vi ska ha en väl fungerande kassaservice påpost- och bankområdet, men det är ändå högst oklart.En morgontidning i har en artikeldär det redovisas att man har varit i kontakt medPostens ledning, och att döma av den artikeln hängerdetta i luften. Jag förutsätter att näringsministernkommer att lämna betydligt klarare besked än vadhan har gjort.Hans Stenberg gav vidare en skön själs bekännel-se när han sade att man i opposition kan vara ganskarundhänt. Det var socialdemokraterna också under sinoppositionstid. Jag kan som ett erkännande av HansStenbergs kritik säga att borde ha satsatännu hårdare på ökade väganslag under mellantiden.Vi tar oss därför nu samman och gör ett rejält lyft.Socialdemokraterna ville ibörjan nästan fördubbla det väganslag somdå gällde för en tioårsperiod och som socialdemo-kraterna hade ställt sig bakom, menså fort som man kom i regeringsställning blev det merän halverat. Inte ens har kunnat hängamed i denna katapultfart uppåt följd av ett fritt fall.Min sista fråga till gäller PPP ochannan alternativ finansiering. Har ni övergett tankenpå en sådan inför hotet av att ett och annat röststöddärigenom äventyras?Fru talman! Kvar står när vi nu läser trafikutskot-tets betänkande att regeringen i årets förslag till bud-get för trafiken har ett par tre miljarder mindre än vadden samlade oppositionen har.Anf. 42 HANS () replik:Fru talman! Det är inte utan att man saknar KenthSkårvik när man får höra hur räknar.Kenth brukar anstränga sig för att vara saklig ochhålla rätt på siffrorna. Faktum är ju att intehar mer pengar än vad vi har i budgetbetänkandet.Det kan också se. Ni får mer pengar tillvägarna genom att skära ned på järnvägarna. OcksåElver förstår att detta leder till mer trafik,framför allt mer tung trafik, på vägarna, och till attden utbyggnad av järnvägssystemet som vi har plane-rat inte kan komma till stånd.Man kan naturligtvis fundera över hur det ageras iopposition och i regeringsställning. att inte alls har hängt med när det hargått uppåt och nedåt. Jo då, har hängt medväldigt väl. Ni har nästan genomgående velat anslåmindre pengar på det här området än vi, oavsett om nihar varit i regeringsställning eller i oppositionsställ-ning.Det som har hänt är attvi har hunnit i kapp och har haft lika mycket pengarsom ni. Under den övriga delen av 90-talets senarehälft har ni haft mindre pengar än vi.Vi har inte alls släppt tankarna på PPP. Vad somblir resultatet av vårt beredningsarbete i Regerings-kansliet tror jag att är bättre lämpadatt svara på än jag.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Jag hade inte tänkt begära replik påHans Stenbergs inlägg, men eftersom han tydligtapostroferade mig måste jag passa på tillfället attklargöra att inte hartagit ställning mot Botniabanan.Jag citerade ur sammanfattningen av revisorernasrapport, där man påpekar två saker. Den ena är att denu upptagna lånen inskränker kommande möjligheteratt ändra inriktningen av trafikpolitiken. Såsom mil-jösituationen ser ut, särskilt med tanke på klimathotet,finns det stor anledning att tro att vi måste dirigeraom investeringarna, dels för att ska kunnafå möjlighet att göra den upprustning som behövs, omnäringslivet ska vara villigt att transportera mer godspå järnväg, dels t.ex. för att möjliggöra en sänkningav avkastningskravet på . Sjöfarten ärett transportslag som har kapacitet att ta emot mycketmer av det gods som transporteras på våra vägarmed negativa konsekvenser för miljö, klimat ochhälsa.Det andra påpekandet i revisorernas rapporthandlar om att PPP är ett sätt att kringgå budgettaket.Vänsterpartiet gick till val på att det är dags för rättvi-sa. Vår huvudambition var att minska klasskillnader-na. Budgetlagen med dess stela tak har varit ett aktivthinder för att ändra nivåerna i tandvårdsförsäkringen,i a-kassan osv. Vi är mot bakgrund av detta inte be-redda att acceptera en gräddfil för väginvesteringardär man kringgår det budgettak som hindrar de soci-ala ambitioner som arbetarrörelsen har.Anf. 44 HANS () replik:Fru talman! Revisorerna konstaterar mycket rik-tigt att om man lånefinansierar projekt eller väljeralternativ finansiering, som är ett annat sätt att lånefi-nansiera, inskränker man naturligtvis det framtidahandlingsutrymmet. Det är självklart.Å andra sidan konstaterar revisorerna att manockså tidigarelägger en del nyttigheter. Vi genomförinte projekt bara för byggandets skull, utan vi genom-för projekt som behövs, och därmed ökar samhälletsintäkter. I den slutsats som revisorerna faktiskt drartar de inte ställning till om det är bra eller dåligt medlånefinansiering eller med PPP. Ett sådant ställnings-tagande finns inte i revisorernas rapport. Så långtborde vi kunna vara överens.Därför reagerar jag när man rycker ut lösa styckenur rapporten och använder i debatten och påstår attrevisorerna stöttar ens argumentation. Det blir fel,. Revisorerna har faktiskt intesagt att det är fel att använda vare sig PPP eller låne-finansiering. De har lyft fram nackdelarna med låne-finansiering men också pekat på en del fördelar. Detar alltså inte ställning.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! Man konstaterar att det är en metodatt kringgå utgiftstaket. Vi tycker att det är felaktigtatt man inte ska väga olika statsfinansierade investe-ringar mot varandra. Vi kan exempelvis återvända tillskolområdet, som jag har tagit upp tidigare i debatten.Det är en mycket dålig investering att låta så mångaskolbarn lämna det allmänna skolväsendet utan att hafått tillräckliga kunskaper för att etablera sig på ar-betsmarknaden och leva ett fullödigt liv. Vi skullegärna se att det var mer personal i skolan, för attminska de klasskillnader som riskerar att uppstå meddagens skolsituation. Budgettaket förhindrar oss atttillföra mer medel till detta område. Det är mycketmärkligt att man inte vill investera i det som är vårframtid.Så länge det är så är vi inte beredda att göra un-dantag för någon annan investering. Alla statsfinansi-erade investeringar, för det är vad de är till syvendeoch sist, ska vägas lika. Vi vill ha en öppen redovis-ning och väga de olika projekten mot varandra.Anf. 46 HANS () replik:Fru talman! Det finns en skillnad. Den trafik somgår på våra vägar genererar en hel del skatteinkomstertill samhället. Det gör naturligtvis också skolbarnen,sett i ett långt perspektiv. Den elev som går ut skolan,som får en bra utbildning, bidrar naturligtvis till sam-hällsutvecklingen långt fram i tiden när han eller honkommer ut i arbetslivet. Från vägarna finns ett merdirekt återflöde av pengar.Det här pekar på svårigheten att göra den typ avgranskning som revisorernas rapport innebär. Hurmäter man effektiviteten i godstransporter och jämförden med nyttan av att skolbarn får några fler lärar-timmar? Hur mäter man effektiviteten i förkortadrestid för människor i förhållande till miljöförstöring?Det är nästan omöjligt att få in det i en samhällseko-nomisk kalkyl som kan vara ett bra underlag för ossnär vi ska besluta om investeringar.Slutsatsen av rapporten kommer att bli att manfilar på de samhällsekonomiska kalkylerna. De är ettbra underlag. Men man måste komma ihåg att det äroerhört begränsat. Det som behöver bli bättre ochtydligare framöver är redovisningen i propositionerav övriga skäl för att vilja satsa på vissa enskildaprojekt.Anf. 47 ():Fru talman! står vi här med det tredje budget-betänkandet sedan Socialdemokraterna, de gröna inledde sitt samarbeteefter valet . Det uppdraget vilade på att Sverigeskulle ta steget in med fler jobb, störrerättvisa, bättre miljö och ökat samarbete. Samarbetetomfattar fem områden, nämligen ekonomi, syssel-sättning, rättvis fördelning, jämställdhet och miljö.Partierna deklarerade att vi i samverkan var bereddaatt ta ansvar under denna mandatperiod.Det är naturligtvis genom uppgörelsen kring bud-getpropositionen som vi visar att det finns en breduppslutning kring en stabil och förutsägbar ekono-misk politik.Vi pekade på att samarbetet skulle bygga på öm-sesidig respekt och gemensamt ansvarstagande ochatt det därmed fanns goda förutsättningar för ett lång-siktigt samarbete mellan osstre partier.Jag ska senare under anförandet ge min syn på hurdenna ömsesidiga respekt och detta gemensammaansvarstagande har förvaltats via den budgetproposi-tion avseende utgiftsområde 22, Kommunikationer,som kammaren nu behandlar.Ett område som vi behandlar i dagens betänkandeär vägar. Genast blir det både svårt och lätt att varamiljöpartist. Det svåra handlar om utbyggnaden av destora vägarna, som återfinns som investeringar i dennationella planen. finns en konflikt mellandenna utbyggnad och det transportpolitiska delmåletmiljö. Låt mig dock slå fast följande. Det är inte bi-lismen det är fel på utan de fossila bränslena.Miljöpartiet anser att en skatteväxling med höjdaskatter på bensin, dieselolja och annan energi är bådedet bästa och det enda verkligt effektiva sättet att lösavägtrafikens stora miljöproblem, som annars kommeratt drabba oss. Det är ett effektivt marknadsekono-miskt styrmedel som inte detaljstyr hur människorska leva men ger var och en påtaglig och handfastinformation om vad miljöproblemen kostar. Det gördet möjligt att själv bestämma hur man vill ge sittbidrag till en bättre miljö.Miljöpartiets förslag är inte ensidigt riktat mot bi-lismen. Vi ser tvärtom ett stort värde i bilen för attöka friheten för många människor. Men den ska an-vändas där den är mest oundgänglig och andra alter-nativ där dessa är bättre.För storstädernas del måste miljöstyrandeträngselavgifter införas. Vi måste få styrmedel somfrämjar en snabb teknikutveckling till energieffekti-vare och miljövänligare transporter. Bra transporterfår inte bli en klassfråga eller ett sätt att ytterligaresvälta ut landsbygden. Men detta löser man inte ge-nom ett lågt bensinpris utan genom allmänna fördel-ningspolitiska, trafikpolitiska och regionalpolitiskaåtgärder som gör det möjligt även för låginkomsttaga-re och människor i glesbygd att få en god transport-försörjning.Genom att redan nu fatta beslut om en långsiktigstrategi för en skatteväxling och kommande prisför-ändringar får både företag och hushåll möjlighet attförbereda sig och planera för en omställning. Vi på-står inte att denna kommer att bli problemfri. Säkertfinns det personer som kommer att uppleva det somsvårt och känna sig orättvist behandlade. Säkert blirdet en hel del frågor man får lösa genom nya beslutpå vägen. Men de problemen, som vi tror blir ganskasmå totalt sett, får inte skymma det långsiktiga målet.Att låta kortsiktiga nackdelar med ett högre pris påbensin och annan energi bli till en ursäkt för att göraingenting är verkligen att svika oss själva, våra barnoch barnbarn och kommande generationer.Till det lätta tillhör den kraftiga förstärkning avresurserna för väginvesteringar och regionala planer,från 1,1 miljarder till 2 miljarder. Lätt känns det ock-så att konstatera att om och jag äröverens, då blir det resultat. Vi var nämligen överensom att öka pengarna till bärighet, tjälsäkring ochrekonstruktion på det regionala vägnätet. Grusvägar-na får därmed en möjlighet att återuppstå som justgrusvägar.Jag vill poängtera vissa saker som utskottet sägerom uppföljning och utvärdering. Det berör vår politi-kerroll. Mycket av rikspolitikerns arbete går ut på attsätta upp mål för olika verksamheter.Budgetpropositionen innehåller en ut-vecklad resultatinformation om såväl trans-portpolitiska beslut som de post-, IT- och telepolitiskamålen. Utskottet ser positivt på att redovisningen avuppnådda resultat har byggts ut och koncentreratsmer på mål för olika verksamheter. Det visar sig dockatt det i vissa fall är svårt att redovisa uppnådda re-sultat på grund av att de olika delmålen inom utgifts-området inte alltid är tillräckligt tydliga. Möjlighetenatt bedöma effektivitet och måluppfyllelse blir dåbegränsad. En viktig förutsättning för att utskottet skakunna bedöma förslagen till medelsanvisningar är attdet finns en resultatanalys av föregående års verk-samhet. Det bör också finnas en bedömning av i vil-ken utsträckning som målen har uppnåtts och om deinte har uppnåtts, vad som är orsaken till detta.Enligt utskottets mening är det mot denna bak-grund angeläget med ett fortsatt utvecklingsarbete föratt skapa tydliga, meningsfulla och uppföljningsbaramål samt information om resultat och resursutnytt-jande som bl.a. går att jämföra över tiden. Detta är avbetydelse för att systemet med mål- och resultatstyr-ning ska kunna fungera.Jag nämnde i min inledning att den budgetpropo-sition vi här behandlar är frukten av samarbetet mel-lan Socialdemokraterna, . Jag vill avsluta med att utvärdera samarbetetsåsom det har kommit till uttryck i detta betänkande.Processen ser ut som följer. Regeringen med dessresurser tar fram ett förslag till budgetproposition ochtillfrågar och om huruvida vigemensamt kan anta förslagen, om de ska ändras ellerrentav tas bort. Vi har möjligheter att själva kommamed olika förslag. Detta har naturligtvis gjorts ävenför detta utgiftsområde. Är partierna nöjda går försla-get via regeringen vidare till riksdagen.Hur blir då mitt agerande i utskottet efter en över-enskommelse? Jag undviker att reservera mig på depunkter där budgetpropositionen tydligt talar om hurregeringen - underförstått Socialdemokraterna,tillsammans - tänker iolika sakfrågor. Jag har inte en enda reservation idetta betänkande. Jag menar att jag har tagit ett ge-mensamt ansvar och visat ömsesidig respekt för den-na uppgörelse. Minns vad jag berättade i inledningen.När det gäller Socialdemokraterna i utskottet harjag inget att invända vad avser detta. När jag betraktarVänsterns reservationer däremot börjar mina und-ringar. Jag tycker att åtta reservationer inte borde halagts fram om avsikten är att visa att Vänstern stårbakom uppgörelsen. Jag tycker inte att Vänstern visarömsesidig respekt och ett gemensamt ansvarstagande.För mig går det inte ihop med de brasklappar somkommer till uttryck i ett antal vänsterreservationer.Låt mig gå igenom dem.Vad avser reservation 10 angående prissättningenför ser jag nyckelmeningar i reserva-tionen. Där står: "Vi anser därför att regeringen böromförhandla avtalet så att prisskillnaden mellan tågoch bil indexregleras." Så sent som hade vi ettbetänkande som handlade om villkoren för järnvägs-trafik på den fasta förbindelsen över , efterdet att vi tagit fram en proposition gemensamt.Det fanns en motion från sedanallmänna motionstiden . Där föreslår tillkännagivande till regeringen med innebördenatt prissättningen på vägtrafiken på Öresundsbronmåste utformas så att utförda miljökonsekvensanaly-ser och miljökrav efterlevs och avtalet med . ställde sig bakom utskottetsställningstagande, och hade alltså ingen reservationvid tillfället.I betänkandet står att läsa: I den proposition somnu lagts fram skriver regeringen att huvudprincipenenligt avtalet ska ligga fast men att utgångspunktenför konsortiets fastställande av taxor bör kunna ske påen annan grund än de nämnda färjetaxorna. Regering-en lägger dock inte fram något konkret förslag, utanavser att återkomma till om det blir aktuelltatt ändra principerna för vägtrafiktaxorna. Frågan omvägtrafiktaxornas samband med färjetaxorna är såle-des inte aktuell . Utskottet anser inteatt bör ta något initiativ i denna fråga. Ut-skottet föreslår att avslår de berörda motio-nerna.Reservation 11 handlar om ekonomisk utredning.Centern reserverade sig, och Vänstern anslöt sig tilldetta. Där ser jag en nyckelmening som återigenhandlar om . Där står: "Det är därförnödvändigt att nu tar initiativ till att detgenomförs en utredning av ekonomi,så att allmänheten snabbt får en klar bild av hur bronskall bekostas. "Utskottet påpekar mycket riktigt: "När det gällerÖresundsbrons ekonomi vill utskottet erinra om attregeringen i proposition 1999/2000:66 Villkoren förjärnvägstrafiken på den fasta förbindelsen över Öre-sund m.m. redan lämnat en utförlig ekonomisk redo-visning." Vidare skriver utskottet: "Utskottet förut-sätter att regeringen för i lämpligt sam-manhang redovisar trafikutveckling och ekonomisktresultat. Motionen avstryks av utskottet." Motionenvar i det här sammanhanget Centerns.Ser vi på frågan om återinförande av fritidsbåtsre-gister, som behandlas i reservation nr 20, finns där entext där jag ser följande nyckelmening: "Att fritids-båtsverksamheten skall betala för de kostnader denger upphov till - - -" Sedan fortsätter det i en annanmening: "Därför antar vi att över-väger att återkomma med ett förslag".Det fanns beskrivet i budgetpropositionen hur re-geringen tänkte. Detta var någonting som vi visste omi samband med förhandlingarna. Där står: Frågan omregistrering av fritidsbåtar behandlades senast i bud-getpropositionen för . Regeringen uttalade dåatt ett allmänt register borde bygga vidare på detfrivilliga fritidsbåtsregister som administreras avStöldskyddsföreningen. Regeringen har fortsattden dialog med försäkringsbranschen som inleddesunder och har därvid stärkts i sin uppfattningatt det frivilliga registret bör ligga till grund för ettallmänt fritidsbåtsregister. För att förbättra ersätt-ningsmöjlighetena för skadelidande vid olyckor medfritidsbåtar avser regeringen att införa en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. En sär-skild utredare ska ges i uppdrag att utreda de närmareförutsättningarna för en sådan försäkring och för hurett allmänt fritidsbåtsregister bör vara utformat.Sedan går jag vidare till reservation 21 om sjö-fartens behov av forskning och utveckling. En nyck-elmening, som jag ser det, är: "är det angeläget attden nya forskningsmyndigheten för innova-tionssystem beaktar sjöfartens behov av forskningoch utveckling". Jag tycker att det är tydligt och klartvad regeringen deklarerar. Den säger så här: Rege-ringen har under det senaste budgetåret inte funnitnågon anledning att peka ut några av som mer prioriterade än andra.KFB, och , bör görabedömningar och anpassa verksamheten efter deförutsättningar som råder.Det finns dock ett undantag, och det pekar ocksåregeringen ut. Det gäller det avtal som finns mellansvenska staten och fordonstillverkarna om ett sam-verkansprogram för utveckling av mer miljöanpassa-de fordon. Det är det enda undantaget som regeringenpekar ut.Reservation 22 handlar om luftfartens expansion.Där skriver i reservationen: "Så är intefallet med nya flygplatser som medverkar till en yt-terligare expansion av luftfarten och därmed motver-kar möjligheterna att nå miljömålen. Därför bör, somföreslås i motion T641 (v) inga nya flygplatser byg-gas. Denna uppfattning bör ge regeringentill känna. "Av budgetpropositionen framgår regeringens in-ställning. Det står: På uppdrag av regeringen harLuftfartsverket gjort ett antal fördjupade analyserrörande flygplatskapaciteten i på lång sikt.Utredningen har remitterats, och frågan är för närva-rande föremål för beredning.Vad avser reservation 29 gällande förstatligandeav kommunala flygplatser står, som jag ser det, somnyckelmening: "Flygets ohämmade tillväxt måstebromsas." För att så ska bli möjligt måste flygplatser-na ägas av staten. "Regeringen bör, som föreslås imotion T641 (v), tillsätta en utredning med direktivatt klarlägga förutsättningarna för ett överförande avde kommunala flygplatserna i statlig ägo. "I regeringens skrivning framgår bl.a. vad som fö-reslås för organisation. Regeringengjorde en översyn av Luftfartsver-kets verksamhetsstruktur med syfte att belysa rollkon-flikter inom organisationen, renodla verksamhets-strukturen, utveckla verksamheten och därmed ökaeffektiviteten i luftfartssektorn.