prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Detfinns inget fifflande eller några försök att smygaundan.Det intressanta i sammanhanget är ju att motsva-rande företeelse gäller för Patent- och registrerings-verket, och det har ni accepterat . Ni före-slår inte heller någon förändring av det förhållan-det, och därmed faller alla invändningar platt tillmarken. Ni kan ju inte å ena sidan säga att det är felatt dessa förslag finns i vårpropositionen, å andrasidan acceptera det som redan förekommer hos och för all del också enlång rad andra statliga myndigheter.Samma sak gäller det här med grundlagen. Nikommer med en oerhört grov anklagelse om att viskulle begå ett grundlagsbrott. Då skulle man kunnatänka sig att ni åtminstone krävde att det skulle upp-höra . Men det gör ni inte - inte iår, inte och inte ens . Nej, det skaupphöra först . Det betyder att ni inte tar eregen kritik på allvar.När man hör hur redovisar denekonomiska och sociala situationen i , måsteman konstatera att han inte har någon som helst kon-takt med verkligheten. Hans ord faller platt till mar-ken.Moderaterna har ju själva skrivit ned att det harskett en förbättring på arbetsmarknaden med 300 000människor. De har alltså själva vidimerat att Hök-mark har fel från början. säger ju att han ärförfärligt överens med de andra borgerliga, men närman lyssnade till vad de sade hörde man att de hadeen betydligt mer realistisk beskrivning av förhållan-dena i ekonomi.Anf. 10 () replik:Fru talman! I mitt inledningsanförande pekade jagpå en del förhållanden, nämligen att det trots denstarka ekonomiska utvecklingen finns områden därdet går bakåt med välfärden. Det är t.ex. att utbränd-heten och sjukskrivningarna exploderar och att kost-naderna för detta är ett stort bekymmer också förstatsbudgeten. Jag pekade på utvecklingen i densvenska skolan, vården och omsorgen.Jan svarade med att fly till ochVästra . Det vore intressant om JanBergqvist ändå försökte kommentera några av de härproblemen som jag på ett seriöst sätt försökte lyftafram. Är det inte ett bekymmer också för socialde-mokraterna att livskvaliteten för människor i Sverigeförsämras, trots den goda ekonomiska utvecklingen?Det skulle vara intressant att få höra någonting omdetta.Denna debatt handlar som sagt om inriktningen avden ekonomiska politiken. Det har hållits ett antalstämmor, och väljer att tala om begrav-ningsentreprenörernas förbundsstämma. Jag förståratt han gärna flyr till den typen av stämmor, medtanke på att hans stödpartier har hållit ett par skräm-mande stämmor som han själv är mer beroende av änhan är av begravningsentreprenörernas stämma.Och när det gäller den inriktning av politiken somdär lades fast ställde jag också några frågor. Hurtänker sig att nu jämka samman infas-ningen av kommunismen och av de verklighetsfräm-mande förslag som också klubbades på Miljöpartietsstämma? Är inte detta ett problem? Han pekar på vårfyrpartireservation och talar om att enigheten är somett trasigt paraply. Hur tänker sig denlångsiktiga inriktningen av den ekonomiska politikentillsammans med Vänstern och ?Det skulle ändå vara intressant, fru talman, omhan efter det att han har lagt ned så mycket kraft påatt analysera vårt alternativ skulle kunna presenteralite grann av sitt alternativ. Väldigt lite, fru talman,talar nämligen för att kommer att hamajoritet själv i denna kammare . Han ärberoende av de här stödpartierna. Svara på de härfrågorna, !Anf. 11 () replik:Fru talman! Det ska jag göra.Vi är tre olika partier. Vi har väldigt olika upp-fattningar i en del frågor, men vi har ett fungerandesamarbete. Där vi har ett samarbete fungerar detmycket bra.Vi kan ju bara se på vårpropositionen. Där är vihelt eniga om 20 beslutsmoment. Ni har samlat er om25 olika reservationer. I tilläggsbudgeten är vi helteniga. Ni splittrar upp er på en massa olika reserva-tioner. I den kommunala skrivelsen finns 27 olikareservationer. Där är vi helt eniga.Vi är olika partier. I vissa sammanhang har vikraftigt olika uppfattningar, men vi har också ett välfungerande samarbete på de områden där vi har ettsamarbete. Så är det.Det finns naturligtvis en hel del sociala problem iSverige som vi måste göra någonting åt och som vi äri full färd med att arbeta med och förbättra. Samtidigtfinns det naturligtvis en risk om man som att beskriva det som att allt blir sämre och attallt går bakåt. Så är det ju inte. Vi fick enUnicefrapport där det i en jämförelse framgår attbarnen i har det bäst i världen. Späd-barnsdödligheten i är bland de lägsta i värl-den. Medellivslängden stiger osv. Det är inte så attdet allmänt sett går bakåt i sociala hänseenden i Sve-rige. Tvärtom går det faktiskt framåt. Men visst har viproblem som vi måste göra någonting åt. Vi ska satsamera på vården. Vi ska bygga ut rehabiliteringen. Detfinns mycket att göra när det gäller att ta hand omhälsofrågorna och ta ett samlat grepp. Så visst har vifullt med arbetsuppgifter framöver, men ärdet roligt att kunna se att det faktiskt lönar sig att föraen aktiv politik. Vi kan ju se att det ger positiva re-sultat.Anf. 12 () replik:Fru talman! Det blir lite bestickande när JanBergqvist säger att vi lever i ett gott samhälle och attsvenska folket blir friskare när vi vet att sjuktalenexploderar. Detta landar fysiskt på finansutskottetsbord i form av information om att sjuklönekostnader-na ökar . Dettaär ju ett jätteproblem. Jag ser fram emot att JanBergqvist försöker ägna sig åt de här problemen litemer än åt att dyka ned i de regioner där våra partierhar fått överta rena konkursbon efter en misshushåll-ning under en annan majoritet.Fru talman! tog sedan upp det härmed förmögenhetsskatten. Jag vill gärna fråga JanBergqvist vad han tycker om detta och om värnskat-ten. Ser han inte ett problem i att vi i bestraf-far ett beteende som de flesta vanliga människortycker är rätt? Om vi lyckas vara sparsamma, arbetaidogt och amortera på våra skulder uppstår det enbestraffning i form av en förmögenhetsskatt somsamtidigt i en globaliserad ekonomi driver kapital urSverige. Är det inte viktigt att vi får stopp på dennaström av oredovisat kapital som försvinner? Eller ärdet viktigare för socialdemokraterna att hålla fast vidden gamla ideologiska principen att ägande ska be-straffas?Anf. 13 () replik:Fru talman! Vi hade en period då de redovisadesjuktalen nog var för låga därför att människor gicksjuka till jobbet. De tyckte inte att de hade råd att varaborta från jobbet. Det var en hög arbetslöshet, ochman var angelägen om att finnas tillgänglig på jobbet.Nu har det antal som finns i jobb ökat. Det är rik-tigt att sjuktalen har ökat. Det är viktigt att vi tar detpå allvar och gör någonting åt det. Men man kan ändåkonstatera att det faktum att vi svenskar nu är inne ien utveckling där vi lever och längre är ettuttryck för att vi allmänt sett är friskare. Det är ocksåså att spädbarnsdödligheten är lägre än den har varitnågon gång. Medellivslängden stiger, och barnen hardet bättre än förut, men det betyder naturligtvis inteatt det ska vara en passivitet utan ett fullt och aktivtarbete.Sedan vill jag bara återigen påminna om att det ärbra att driver på i de här frågorna.Men det hjälper ju inte mycket, eftersom ni varjegång kommer till vägskälet och ska samarbeta medmoderaterna, som inte vill släppa till de resurser sombehövs för att klara ut detta. Varje gång som det blirval mellan den sociala välfärden och harni valt . Det är den tragiska sanningen.När det gäller skatter förutsätter jag att ArneKjörnsberg kommer att kunna utveckla den fråganmycket bättre än vad jag kan. Men det är klart att vinaturligtvis måste se över vårt skattesystemså att det stämmer också i ett internationellt perspek-tiv. Vi ska naturligtvis inte ha sådana skatter som göratt vi förlorar på det i ett internationellt sammanhang.Samtidigt får man inte ge upp. Min uppfattning ärinte alls att vi måste gå ned till precis samma lågaskattenivåer som man har i lågskatteländer, utan vikan ha en högre skattenivå än man har i andra länder.Anf. 14 () replik:Fru talman! inleder sitt anförandemed en uppräkning av hur han vill att framtidensSverige ska se ut. Det låter i sig ganska sympatiskt.Men det stämmer ju inte.Framtidens är ett där det finnsplats för alla, säger . Sanningen är jusnarare att det, som ni driver på den regionala klyftan,handlar om en annan betoning, dvs. en plats för alla.Resten av är tomt.Han pratar om att man ska skapa den bästa tänk-bara skolan. Var femte elev går ut utan fullständigtbetyg. Lärare, elever och föräldrar strejkar och görskoluppror i kommun efter kommun. Utbildningsut-skottet har diskuterat detta. Det kommer den enalarmrapporten efter den andra, och det kommer intefram några förslag. Det kommer inga lösningar ochinga skolsatsningar. Ett utvecklingsarbete för denbästa tänkbara skolan för alla finns ju inte i dagensläge.Jag tänkte också ta upp en tredje punkt. JanBergqvist sade att svenska folket blir friskare och attdet är det bästa tecknet på att vi lever i ett gott sam-hälle. Men antalet sjuktimmar ökade ju med 25 %från mars till mars . Det är väl ett teckenpå att det inte är ett gott samhälle.Anf. 15 () replik:Fru talman! Om hade lyssnat på mitt an-förande skulle hon ha hört att jag inte påstod att vihade nått det goda samhället men att vi har möjlighetatt komma dit.I jämförelse med andra länder står sig det svenskasamhället mycket väl. Det gäller också skolan. Vi kanse många problem i skolan, och vi måste satsa på attutveckla skolan. Vi måste ge den mer resurser. Menjämför den svenska skolan med skolan i andra länder!Man kan inte alls tala om att det är någon speciell krisjust i . På det stora hela står vi oss väl bådenär det gäller de resurser som finns i skolan och närdet gäller hur skolan arbetar socialt och för att ut-veckla eleverna. Men vi kan göra mera, och det ärviktigt att vi utvecklar skolan; det håller jag med om.När det gäller regionalpolitiken håller jag med omatt vi ser ett problem och att vi har en befolknings-minskning i stora delar av landet, i många kommuner.Det är någonting som jag inte tycker att vi bara pas-sivt ska åse. Det finns anledning att på olika sätt göranågonting åt det. Jag tycker ändå att det är positivt attden förbättring av arbetsmarknaden som var koncentrerad till universitetsorterna ochde större städerna nu sprider sig över landet, så attarbetsmarknaden förbättras även i glesare befolkadedelar av landet.Anf. 16 () replik:Fru talman! Det är klart att det svenska skolsys-temet är väldigt gott i en internationell jämförelse -om man jämför med olyckligt lottade länder som t.ex.Burkina Faso. Men jag tycker fortfarande att det är ettväldigt klent besked till de föräldrar som tar ut sinabarn i skolstrejker runtom i kommuner. Detfattas fortfarande besked på detta mycket, mycketviktiga problemområde. Det fattas pengar och detfattas en strategi för att lösa de här frågorna. Jag troratt väldigt många föräldrar, elever och lärare väntardesperat på besked och reformförslag på det här om-rådet.När det gäller regionalpolitiken är det ju roligt atthöra att tycker att man inte passivt skaåse detta. Men sanningen är ju att det från majoriteteni dag utgår förslag som tvärtom förvärrar den regio-nala klyftan. klubbade vi att de småtingsrätterna, som är en viktig samhällsservice, skaläggas ned. Arbetsförmedlingskontor läggs ned. För-säkringskassekontor läggs ned. Polisen har en timmesutryckningstid i många polisdistrikt. Man har intenågon satsning på digital allemansrätt som når ut tilldessa delar av landet. Och verktygen för att männi-skor själva ska kunna skapa utveckling i sin egenbygd och sin egen region plockar ni ju bort ett efterett.Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att det är dåligt avLena Ek att tala om när det handlar omatt jämföra den svenska skolan med andra länder. Detär ett fattigt land som tyvärr har det mycket bekym-mersamt med analfabetism osv. Jag menar att i jäm-förelse med europeiska länder står sig den svenskaskolan faktiskt bra. Men självklart kan den bli mycketbättre.Det viktiga nu är att vi tar ett samlat grepp. Stra-tegin är att ta ett samlat grepp på hela utbildningen:med början i den allmänna förskolan, över till en braskola och sedan vidareutbildning, gymnasier, hög-skolor, kunskapslyft, kompetensutveckling, det livs-långa lärandet. Det handlar nu om att på allvar etable-ra principen om det livslånga lärandet, se till att män-niskor får chans att ständigt växa i kunnande ochkompetens under hela livet. Detta är den stora utma-ningen, och här satsar vi oerhört. Självklart har bar-nens skola en viktig del i detta sammanhang.När det gäller regionalpolitiken kan man faktisktläsa i vårpropositionen att vi har satsningar på denna.Men jag kan gärna erkänna att det inte finns någraenkla lösningar på glesbygdens avfolkningsproblem.Det måste hanteras på många sätt. Men det är viktigtatt vi då också ser till att ha en ordentlig utjämning iden kommunala skatteutjämningen. Där får att man på den borgerliga kanten villminska utjämningsgraden och förstöra det här sys-temet på ett allvarligt sätt. I jämförelse tror jag ändåatt socialdemokraterna står sig bra när det gäller regi-onalpolitiken.Anf. 18 () replik:Fru talman! Det här brukar bl.a. vara den stund dåoppositionens budgetalternativ avrättas av finansut-skottets majoritet på temat: Ni kan inte läsa, skrivaeller räkna. Det skulle i och för sig kunna vara ettnaturligt resultat av socialdemokraternas flumskola,men det stämmer faktiskt inte.I år tycker jag verkligen att vi har fått ett mycketbra betyg av majoriteten. Det värsta vi gör är att vigör som ni, fast lite tidigare. Det allvarligaste ärnämligen att vi skär ned på arbetsmarknadspolitiken.För det första kan jag då konstatera att andelen ar-betsmarknadsåtgärder i förhållande till de arbetslösaaldrig har varit så högt, eller har aldrig planerats attvara så högt, som . Den ned-skärningen tycker vi därför är mycket väl motiveradav strukturförändringsskäl. Det är inte rimligt att ha3 % av arbetskraften i åtgärder när man har drygt 4 %arbetslöshet i förhållande till hur det har varit tidiga-re. För det andra har ni ju klagat på oss för attvi drar ned där. Sedan har ni traskat patrull - fastefter. Det som är förgripligt och fel är halvtokej . Jag tar alltså verkligen lätt på denkritiken och tycker att det är bra att vi har fått ett såbra betyg av finansutskottets majoritet.Men jag skulle vilja ställa en fråga till JanBergqvist, som alltid tycker att det är otroligt viktigtmed just de demokratiska frågorna, att skafatta beslut. Vi säger att vi ska ha ett överskottsmålom i genomsnitt , vilket betyder mer i goda tider.Men ni nöjer er i betänkandet jäms övertiden då det i efterhand har visat sig att regeringen harvarit god och gjort så att det har blivit mer. Varför villni inte att ska fatta beslut om de budgetmålsom ska gälla för ?Anf. 19 () replik:Fru talman! När det gäller arbetsmarknadspoliti-ken är det visserligen så att är det partisom förstör minst av denna. Ni tar bort 17 miljarderfrån den , medan Kristdemo-kraterna och ligger på helt andra nivåer.Men även om det resonemang som föri grunden är riktigt, dvs. att när arbetsmarknaden ärbättre är det rimligt att dra ned på de arbetsmarknads-politiska åtgärderna, måste man också se till vad dettafår för praktiska konsekvenser för de människor somär i behov av arbetsmarknadspolitiken: invandrare,långtidsarbetslösa, handikappade och många andrasom kommer ut nya på arbetsmarknaden. Och glöminte att det faktiskt blir ännu större omsättning påarbetsmarknaden när man har en så bra konjunktursom vi har . En miljon i omsättning avjobb - ska det fungera bra behövs det väl fungerandearbetsförmedlingar. Vad gör är att försäm-ra möjligheterna, och det skadar enskilda människor.Jag vill faktiskt be er att fundera igenom det här.När det sedan gäller överskottsmål och den demo-kratiska synpunkten är det ju så att den här frågankommer tillbaka i budgetpropositionen. Då kommerriksdagen att ta ett beslut. Vi ska nog klara demokra-tin även i det här fallet.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag tycker det var tämligen dåliga ar-gument som kom med. Det sista varverkligen en bisarr undanflykt. har jualdrig fattat beslut om några rimliga överskottsmål årför år. Vad vi har att ta ställning till är ju inrikt-ningen på den ekonomiska politiken. Det är det da-gens beslut handlar om. Då är det väl rimligt att vi tarjust inriktningen på den ekonomiska politiken i dagoch inte skjuter det till i höst.Förra hösten hade vi ju samma debatt. Då fattadevi beslut om , mot vår vilja. Sedan blir det mer,och då är ni så glada för då uppfyller vi det långsikti-ga budgetmålet. Men ni kommer ju inte helleratt våga stå upp och säga till att detfaktiskt ska vara som fattar beslut om delångsiktiga utgiftsmålen.När det sedan gäller arbetsmarknadspolitiken ärdet uppenbart att finansutskottets ordförande inte kanskilja på en reformering av a-kassan och pengar tillarbetsmarknadsåtgärder. Det tycker jag låter lite oro-väckande. Men det är väl likafullt bättre att fatta ettbeslut om den totala nivån och ramen nu än att i höstgöra som ni har gjort vartenda år, och säkert gör ihöst igen, nämligen dra ned på beloppen. Då blir detmycket mer ryckigt. Då blir det ute på varje förmed-ling: Oops, nu ska vi halvera . Det blirmycket svårare, och då drabbas människor. Därförvore det mycket bättre att ha en mer långsiktig håll-ning och fatta besluten om detta i god tid.Jag tycker att och majoriteten kangå hem och fundera ett par varv till på vad självameningen med riksdagsbehandlingen av inriktningenpå den ekonomiska politiken är. Ni redovisar ju ingeninriktning på skattepolitiken, ingen inriktning på denövergripande budgetpolitiken och ingen vettig inrikt-ning på de områden som handlar om de framtidaekonomiska möjligheterna för jobb och företagande.Anf. 21 () replik:Herr talman! Den som läser finansplanen kan därse att det finns inriktning på samtliga områden somKarin talar om. En annan sak är att skattepo-litik och annat formas efterhand. Allt är inte klart ivår, utan vi har sagt att vi ska ta ett samlat grepp isamband med budgetpropositionen. Det är bl.a. befo-gat av att vi då kan avläsa hur stort utrymme det finnsför skattesänkningar med hänsyn till de allra senastekonjunktursiffrorna som vi då har.Sedan har jag noterat från tidigare debatter att or-det "bisarr" är ett favorituttryck hos . Ivarje fall använder hon det om motståndarens argu-ment. De är alltid "bisarra". Jag vet inte hur mångagånger jag har mött det i den här typen av debatter, såjag är ganska van vid detta.Men jag är faktiskt oroad över hur det skulle gåför de mest utsatta grupperna om ni fick igenom erarbetsmarknadspolitik. Det är inte bara besparingarpå a-kassan, det är besparingar på både a-kassan ocharbetsmarknadspolitiken. Ni har varit hyggliga nogatt samredovisa det, därför att det blev förmånligasiffror. Det är 17 miljarder som ni sammantaget tardär. Det är för mycket för att det ska bli ett bra resul-tat. Vet man hur det här fungerar kan man utan tvivelkonstatera att det skulle skada verksamheten på ettsätt som går ut över enskilda människor.Jag tvivlar inte alls på att det förhållandet att vi isamband med budgetpropositionen diskuterar hurmycket ett överskottsmål ska vara är fullt i enlighetmed demokrati. Sedan behöver man inte nödvändigt-vis ha målet att tala om exakt hur stort utfallet blir närdet gäller saldomål. Det är liksom en ytterligare förfi-ning av budgetpolitiken om man ska göra det. Detkan man naturligtvis utveckla, men det har inget meddemokrati att göra.Anf. 22 ():Herr talman! Jag ska börja med att återgälda tack-et för det goda samarbetet. Det gäller också finansmi-nistern och . Det enda områdetdär vi har problem i samarbetet är väl numera fotboll.Men jag hoppas att vi också där ska få en ändring tillstånd och att vi får ett tvåkönat fotbollslag nästa gång.Jag ska inte heller glömma bort att tacka MatzHammarström och för gott samarbete närjag ändå håller på.Dessutom vill jag instämma i det sagt i denna talarstol.Det har talats en del om kongress.Den får ni gärna diskutera. Det fattades en del beslutsom innebar att vi i partiledningen fick knäppar pånäsan. Det tar vi till oss med stort allvar.Men när det gällde budgetfrågorna var det fak-tiskt, kan jag berätta för er, en beundransvärd disci-plin som visade upp. jämföra med den socialdemokratiska partikon-gressen, som fattade ett par mycket kloka beslut. Detvar kanske därför vår kongress var så försiktig. Vi sågbeslutet om att avskaffa karensdagen och höja taket ia-kassan som så viktiga åtaganden att vi på vår kon-gress inte vågade oss på att lägga på ett antal andradyra reformer.Om jag själv skulle välja ut något område där detkänns väldigt angeläget att verkligen få till ståndökade anslag, skulle jag i likhet med viljalyfta fram skolan. Det har talats om att inte minst visom finns här i kammaren borde lära oss räkna, skrivaoch läsa. Det kanske är där det behövs mer resurser,men själv skulle jag inte minst efter den här debattenvilja lyfta fram historieämnet och kanske även litte-raturen och poesin, som bl.a. visaratt ökande intresse för.När det gäller historieskrivningen har vi, jag trordet är i ett svar på motion, tagitupp den lite längre historiska analys som gjorts avArbetarrörelsens Ekonomiska Råd. Man har där jäm-fört BNP per invånare i åldrarna , alltså litegrovt sett befolkningen i produktionen, och sett när-mare på utvecklingen mellan 1947 och 1997.Gör man en sådan längre analys ser man att dendominerande trenden bland de avancerade kapitalis-tiska industriländerna är en utjämning. jämfört med lyfts upp från att ligga på60 % av siffra till att närma sig avUSA:s siffra. Det är alltså den genomgående storaförändringen. Det är det som är den viktiga historiskautvecklingen, inte växlingarna mellan upp- och ned-gångar.Jag kan också delvis instämma i det som sägs omatt vi inte får låta oss förblindas av den nuvarandeuppgången. Det finns långsiktiga problem, trots dennuvarande högkonjunkturen.Det som är problematiskt är också, som jag kanuppleva det, att arbetarrörelsen och Vänstern mycketlänge har befunnit sig på defensiven ideologiskt. Införde globala krafter som verkar har vi haft problemmed att värna välfärden och solidariteten. Skolan,vården och omsorgen inte minst.Det är nämligen på det viset att ska man upprätt-hålla fasta proportioner mellan å ena sidan den of-fentliga servicen och å andra sidan den privata kon-sumtionen krävs det faktiskt att en ökad andel avnationalinkomsten går till den offentliga sektorn, tillskolan, vården och omsorgen. Det är väldigt svårt i englobal ekonomi, där det finns ett tryck på att sänkaskatter.Det behövs också strukturella reformer. För vårdel är det arbetstidsreformen som är väldigt viktig.Jag såg en undersökning där t.o.m. en majoritet av demoderata sympatisörerna ville ha sextimmarsdag. Detär väldigt glädjande. Det var en massiv majoritet,framför allt bland kvinnor, för sextimmarsdagen. Jagär övertygad om att svenska folket trots allt kan räk-na, skriva och läsa ganska hyggligt, så de förstår attdet inte är gratis med sextimmarsdagen.Det har gjorts en undersökning av Långtidsutred-ningen som sträcker sig och den visaratt det helt klart tar ett ganska rejält utrymme om viska ha en omfattande arbetstidsreform, en arbetstids-förkortning. Men eftersom man räknar med en sådanmassiv ökning av den privata konsumtionen, klarar viändå dels en ganska kraftig ökning av den offentligakonsumtionen, dels en rejäl arbetstidsreform. Ändåfår vi ett visst utrymme över, fast det naturligtvis blirlägre, för en privat konsumtionstillväxt. Det är inte pånågot sätt så att det inte skulle vara ekonomiskt möj-ligt att klara en rejäl arbetstidsreform.Sedan några ord om budgetprocessen. Det var juså, inte minst efter de borgerliga regeringsåren , att det var nödvändigt med en skärpning avbudgetprocessen. vill inte gräva alltförmycket i den här gamla historien, men jag kan ändåinte låta bli att påminna om hur det var. Alla taladeom att sänka skatten, men talade om attmilitären ändå måste ha sitt.