prot · GN0971 · 2000-02-23 00:00:00 — Vi varalltså med på tåget från början, men när vi såg att detgick åt fel håll måste vi ryta till och säga ifrån.Jag tycker att det är synd att inte tarchansen, nu när han har den, att vara med och påver-ka socialdemokraterna - för de går att påverka och fååt rätt håll om man bara har en mycket stark vilja. Jagtycker att han skulle säga nej till detta. Han är mycketkritisk, och det hedrar honom, men jag tycker att detär lite tråkigt att han inte tar steget fullt ut och sällarsig till oss reservanter. Varför inte?Anf. 128 () replik:Fru talman! strategi i frågan hadenog varit att stanna kvar i lite längre innanvi åkte till och fortsatte till . Vi skullealltså ha haft en mer grundläggande strategi för hurman skulle ha satt i gång systemet.Vi började faktiskt 1994-1995 med den här typenav system, men då handlade det om ungefär 100 mil-joner kronor i ett första inledningsskede. Hade vivarit med från början hade vi säkert dragit ut på pro-cessen och med mindre pengarårligen.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Jag förstår ingenting, gör ingenting nu när han har deli makten? Han sitter ju i nu och har värl-dens chans. Han kan sälla sig till oss reservanter föratt få ett stopp på detta och se till att vi får miljörikti-ga insatser i hela , även i och Mel-lansverige i de kommuner som gör en oerhörtbra insats utan att få några pengar.Anf. 130 () replik:Fru talman! Vi har faktiskt gjort en hel del. Vi harsett till att flyttas framåt iden här tidsprocessen för att få större kvalitet i det härsystemet. Det är en viktig åtgärd.Sedan står det i betänkandet att regeringen skaåterkomma till i vårpropositionen medändringsförslag i det här systemet utifrån revisorernasförslag och funderingar. Man kan kanske inte köpadessa rakt av, utan man måste kanske fundera överdem. En del måste man fundera över ochandra kan man fundera över innan maninför dem i systemet. Så är det.Vi är inte bakom de lokala investerings-programmen. Vi får faktiskt försöka att påverka demutifrån den situation där vi befinner oss . Gene-rellt är vi för stöd till miljöförbättrande åtgärder somen stimulans från staten i den här processen.Anf. 131 Miljöminister ():Fru talman! Som svar på en direkt fråga från OweHellberg om jag är beredd att ändra inslag i det härsystemet vill jag säga att jag tror att den tidigare de-batten har visat att jag har en väldigt pragmatisk in-ställning till de här sakerna. Vi har redan gjort ettstort antal ändringar för att det här systemet ska blibättre. Jag är naturligtvis beredd att gå igenom allatänkbara ändringsförslag för att få det så bra sommöjligt.Däremot tycker jag att det redan nu är så bra attdet väl motiverar sin plats. Jag tycker att de miljöef-fekter vi kan åstadkomma också är väldigt positiva.Låt mig sedan lägga mig i den här tågdiskussio-nen lite grann. Jag tycker att det är lite märkligt.Rigmor sätter sig på tåget i . Sedanhar vi mödosamt lyckats att följa upp alla de förslagsom har lämnats och den kritik som har lämnats. Vihar förbättrat systemet undan för undan. Tåget haralltså kommit närmare och närmare ditockså var på väg. Men Centerparti-et hoppar av tåget nu när vi har skapat ett bättre sys-tem än det system som ni en gång var med om attutforma och stödja aktivt. Jag har väldigt svårt att fådet att gå ihop.Anf. 132 () replik:Fru talman! Ministern tycker att det är bra som detär. Det tycker inte riktigt utskottet eftersom vi påvisarde här förslagen från revisorer. Jag tyckeratt det är på sin plats att vi tar en rejäl diskussion.Men det kan vi göra i de kommande förhandlingarnainför vårpropositionen. De förslag som är genomför-bara på kort sikt ska vi naturligtvis genomföra om deär rimliga. Andra förslag kräver kanske längre tid.Problemet med detta är att det ska upphöra i juli2002. Man kan inte komma med ändringsförslag förlångt in i programmet. Då hinner man inte ta någonhänsyn till de förändringarna. De sista ansökningarnalandar väl långt före juli 2002.Anf. 133 Miljöminister ():Fru talman! Det är bra som det är, men det kan blibättre. Det hoppas jag att vi kan åstadkomma med enpositiv konstruktiv kritik. Där har vi naturligtvis allaett ansvar. Den här debatten syftar väl också till attleva upp till det ansvaret.Låt mig också säga några ord om på att lyfta in ett antal ytterligare inne-miljöåtgärder i det här programmet. Jag tillhör demsom har försökt aktualisera problemet med radonfrå-gan så mycket som möjligt. Det är naturligtvis inteacceptabelt att vi har ungefär 150 000 bostädersom ligger över riktvärdet för radonpåverkan. Det ärett stort antal människor - där går forskarnas bedöm-ningar isär - som drabbas av lungcancer pågrund av radonpåverkan.Jag har tillsatt en utredning för att få en bättreöverblick över situationen och för att få fram förslagtill en bättre statlig politik på området än den vi harför närvarande. Det är uppenbart viktigt att åstad-komma detta. Däremot är jag inte alls säker på att denfrågan hör hemma i de lokala investeringsprogram-men. Men låt mig gärna fundera på det också.Owe framförde kritik om att pengarnatar slut. Där vill jag säga att det finns ett problem meddet här systemet som innebär att även om man inteutnyttjar de pengar man har fått i bidrag blockerar detdem som ansöker . Det är alltså egentligen inteså att vi har för lite pengar, utan vi har ett systemfelhär. Det kommer vi nu att rätta till. Det kommer atthjälpa systemet på kort sikt. Men på lång sikt tror jagatt det är helt andra åtgärder som behöver genomfö-ras.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag tackar för inviten att föra ett kon-struktivt samtal om de lokala investeringsprogram-men och eventuella ändringsförslag. Det var vårtsyfte med att inte stödja någon reservation utan göradet här tillägget om att vi ska återkomma i vårpropo-sitionen med det som är möjligt att genomföra.Det är bra att radonfrågan belyses på det här sättetockså. Jag tycker nog att man kanske skulle ha funde-rat mer på sådana saker innan man gav 250 miljonertill i och en ansenlig summa peng-ar till och Science Center. Jag vill hävda attdessa till största delen ligger helt utanför ramarna förde här medlen.Anf. 135 ():Fru talman! Det är inte mycket mer att säga så häri den sista av den här debatten. Jaganser att det mesta redan är sagt. Debatten har handlatom effekterna av de lokala investeringsprogrammensom hade i uppgift att granska.Det var väldigt intressant.Riksdagens revisorer skulle granska fördelningenav medlen. Det är klart att man kan önska att deskulle komma hela landet till del och att pengarnaskulle räcka till alla de goda ansatser som kommu-nerna har gjort.Riksdagens revisorer har pekat på svårigheter attuppnå miljömålen. Det är med den här frågan sommed så mycket annat att det tar väldigt innanman ser effekterna på miljömålen. Vi ser fram emotMiljömålskommitténs resultat så småningom.Bedömningarna i de har utvärderingarna är gjordapå kommunernas egna beräkningar. Vi har ju införtgröna nyckeltal i budgeten, och det är kanske där somdet kommer att synas en del.Man har genomfört en del ändringar under stödetsgång, bl.a. med anledning av revisorers påpekanden och en massaandra uppföljningar. Det gör att uppföljningsarbetetblir svårare. Man inför nya aspekter på programmen.De skulle ge effekter på sysselsättningen, och mankan undra vad det berodde på att de inte gjorde det.Men det är klart att det inte var det främsta målet.Ändringarna gör att det är svårt att följa upp det.Detta rör sig om 1998. Vi ser att det har skett en delförändringar . Det kommer tydligen också attske förändringar under de år som återstår.En sak som jag gläder mig lite extra åt och somdet var väldigt intressant att få höra om, var vad somär på gång i i bl.a. och Box-holm. Hela har för övrigt varit ganskamycket inblandat i detta. i Norrkö-ping är ganska omdiskuterat. Kravet på att man skaanvända ny teknik har det också blivit en förändringav. Jag hade gärna sett att man i Navesta hade tilläm-pat redan känd teknik som urinseparering i avlopps-systemen. Det hade man ett väldigt bra projekt om påEkoporten i . Men där vågade man inte gåvidare. Man fick inte pengar. Det är väldigt synd.Även energiåtgången för fjärrvärmen i är mycket ifrågasatt. Det handlar om vilkenlångsiktig effekt den omställning man gör kommer attha.Som jag ser det kan vi få veta lite grann om ef-fekterna av det långsiktiga investeringsprogrammethos om ekologisk hållbarhet,som jag förmodar kommer att samla all kunskap somde samlade projekten ger. Det förväntar vi oss mycketav. De har fått pengar. Jag hoppas att de är i gång ochatt de tar till sig detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU5Vissa indelnings- och länsstyrelsefrågor.Anf. 136 ():Fru talman! Vid det senaste valet hade Hebykommun folkomröstning om vilket län kommunenskulle tillhöra. En stor majoritet av invånarna villebyta län. Detta är en fråga som snabbt borde kunnaavgöras. Alla politiska partier har förordat att Hebykommun ska byta län. Från de borgerliga partiernakänner vi att beslutet tar . Regeringenmåste skyndsamt fatta beslutet och visa att den lokalademokratin lever.Sluta upp med att utreda frågan, fatta beslut någongång!Att inte en majoritet av utskottets ledamöter kansamla sig bakom ett tillkännagivande här i riksdagenriktat mot regeringen om att den skyndsamt ska bi-falla begäran att få byta län tycker jag är tråkigt. Viborde tillsammans ha kunnat visa regeringen att visätter resultatet av den lokala demokratin högt. Närsamtliga politiska partier och en bred majoritet avbefolkningen vill en sak borde vi respektera denfolkviljan. Det är en av synpunkterna från , att lokala folkomröstningar måste gesstörre respekt.Med dessa ord vill jag yrka bifall till reserva-tion 1.Fru talman! I övriga frågor i betänkandet är viöverens med majoriteten. När det gäller ett namnbytepå i anser vi att frågan är förtidigt väckt. Försöksperioden måste först slutförasoch utvärderas innan man kan gå vidare i den frågan.När det sedan gäller motionen om avgiftsbefrielseför skylttillstånd anser vi nog att lagen är väl avvägd,men att länsstyrelserna naturligtvis ska göra en pröv-ning av varje enskilt fall för att överväga om avgiftska utgå eller inte. Detta är något som redan medgesenligt avgiftsförordningen 1992:191.Anf. 137 ():Fru talman! Starka skäl talar för att kom-muns framställan om att få tillhöra län skabifallas och att regeringen skyndsamt ska arbeta fördetta.Låt mig här få anföra följande skäl:För det första: bebos av 13 700 in-vånare. Vid valet genomfördes en folkomröst-ning om Hebys framtida länstillhörighet. Folkomröst-ningens utfall blev att av hebyborna villetillhöra län och ville förbli i . Alltså var av invånarna för enändrad länsindelning.För det andra: Alla politiska partier i kom-mun har sagt ja till att tillhöra län och kom-munfullmäktige har lämnat en framställan till rege-ringen om att "kommunen överförs frånVästmanlands län till län".För det tredje: Kammarkollegiet har i sin bered-ning av ärendet tillfrågat och landstingeti och i län om kollegietska utreda frågan om länstillhörighet. Såväl länssty-relsen som i län har tillstyrkt enutredning. avstyrkte dock, men varinte enhällig i sin avstyrkan.För det fjärde vill jag referera till Svenska Kom-munförbundets rapport: Kammarkollegiet gav i uppdrag att utreda förutsätt-ningarna för ett landstingsbyte för . Iuppdraget ingick också att beakta om ett sådant byteskulle innebära hinder vid en ändrad länsindelning.I som heter Hebykommun till läns landsting? har man gjort engenomlysning av problematiken och sammanfatt-ningsvis kommit fram till att de positiva konsekven-serna av ändrad länstillhörighet överväger. I rappor-ten tar man bl.a. upp att de ekonomiska konsekven-serna skulle ha mycket liten inverkan på landstingen ibåde och län om kom-mun byter landsting.En annan aspekt man tar upp i rapporten är de nä-ringsgeografiska sambanden som kanske tydligastvisar sig i hur hebyborna väljer gymnasieskola. Avsamtliga elever som påbörjade årskurs 1 på gymnasiet1999 var det som valde , somvalde Sala och som valde annan ort.Sammanfattningsvis skriver man i rapporten omden demokratiska aspekten: En majoritet av befolk-ningen i har en regional identitet som är inrik-tad mot län. Stödet är så starkt att avinvånarna är för en regiontillhörighet med Uppsala.Detta tillsammans med folkomröstningen talar för attHeby kommun ska tillhöra län.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 138 ():Fru talman! Demokrati och information tycks varasvårt. Ändå är det enkelt, om man bara har viljan attsläppa ifrån sig makt till människorna och låta männi-skorna i allt större utsträckning bestämma över sinaegna liv. Om demokrati och information handlar dethär betänkandet.I morgon bitti kan vi gå och lyssna till ordförande på ett frukostmöte här iriksdagen. Jag är övertygad om att vi får höra mångavackra ord om hur demokratin ska förbättras och omhur människor i vårt land ska få mer att bestämmaom. Vi kommer säkert också att komma in på de s.k.etablerade partiernas svårigheter att få människor attengagera sig.Visst är det bra att vi diskuterar detta och att detkommer på pränt i utredningar, som sedan förhopp-ningsvis ska leda fram till att demokratin förbättras.Men det hjälper inte med bara vackra ord, det fordraspraktisk handling om människorna ska tro på det.Centerpartiet anser att vi måste stärka den lokalademokratin. har det offentligasroll ständigt utökats. Alltfler av de områden som engång var individens ansvar har kommit att bli föremålför gemensamma beslut. som ett välfärds-bygge naturligtvis har varit till gagn för medborgarnahar alltfler människor också kommit att känna van-makt inför det offentliga på grund av brist på infly-tande och brist på självbestämmande.Det pågår dock just nu mycket positivt ute i vårabygder. Människor sluter sig samman i enskilda frå-gor som berör dem och driver de frågorna med kraft.Så gjorde man i kommun.Heby kommun vill byta län. Man vill tillhöraUppsala län. En klar majoritet i folkomröstningen iseptember 1998 sade ja till det.Men efter omröstningen har byråkratin satt i gång.En rapport lades fram , utförd av en ensamut-redare. Den resulterade i att det inte fanns några hin-der för ett byte, men i villeinte vara med om det och säger nej till ett byte tillUppsala län. i är dock positiv.Får byta länstillhörig-het? Kommer folkets röst att bli hörd, eller ska dettaåterigen bli ett kvitto på att det kan vara bra meddemokratiska folkomröstningar men det är regeringensom bestämmer?Inte ens i bostadsutskottet kunde man vara så öp-pen och enig att man kunde yrka bifall till att Hebykommuns ärende skulle behandlas skyndsamt ochuttrycka en vilja att acceptera folkomröstningen ochvisa att man menar allvar med demokrati. Det ärsvagt.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 un-der mom. 1.Den genomförda folkomröstningen i bör fåett kraftigt genomslag när regeringen kommer framtill ett beslut. Det är inte bara fråga om att prata ochutreda demokratibegreppet, utan det är också frågaom att handla!Fru talman! Jag vill kort beröra motionen som rören förenkling av att sätta upp vägskyltar för småföre-tagare. Det är ett led i strävan att stödja landsbygds-utvecklingen. Det är en mycket liten detalj i det storahela men som har stor betydelse för de enskilda småföretagarna som finns runt om i landet. De måsteuppmuntras och inte beskäras av administrativa hin-der.Ta bort den generella avgiften för tillståndsgiv-ningen för att sätta upp en skylt. Ge i stället råd omvar och hur dessa skyltar får sättas upp. Jag är inteemot att det ska finnas en viss stil, ordning och reda,men går det till överdrift i Sverige.Jag yrkar bifall till reservation 2 under mom. 3.Anf. 139 ():Fru talman! Jag kan fatta mig mycket kort efter-som det mesta av det jag vill framföra redan är sagt.Folkpartiet liberalerna ställer sig bakom utskottetshemställan på de flesta punkter i betänkandet. Vi hardock reserverat oss tillsammans med övriga borgerli-ga partier för att regeringen ska få i uppdragatt besluta om överföring av till Upp-sala län. Jag kan instämma i de argument som harframförts för detta, och jag yrkar med detta bifall tillreservation nr 1.Anf. 140 ():Fru talman! I detta betänkande behandlas motio-ner väckta års allmänna motionstid, Hebykommuns länstillhörighet, benämningen av Länssty-relsen i län samt en motion om generell av-giftsbefrielse för vissa skylttillstånd.Utskottsmajoriteten yrkar avslag på samtliga mo-tioner, och jag ska bara mycket kort ge några motive-ringar till detta.Först har vi . Det är viktigt att po-litiska beslut föregås av en demokratisk process.Ibland kan man utifrån sina bestämda uppfattningartycka att denna är alldeles för långsam och att ut-gången är så självklar att man blir otålig. Vi social-demokrater anser att den fastlagda tidsram som finnsangiven i detta särskilda fall är klar, tydlig och rimlig.Kammarkollegiets uppdrag åt för ett byte av länstillhörig-het för har avlämnats i form av enrapport. Denna är nu ute på remiss, och tiden löper utden . Därefter kommer såväl Kammarkollegi-et som regeringen att ta ställning.Om över huvud taget ska överväga attföregå detta genom att göra som man föreslår i mo-tionen, dvs. ge regeringen till känna att skyndsamtbifalla ansökan om ändrad länstillhörighet, ställer jagmig tveksam till - åtminstone till nyttan av det hela.Vi socialdemokrater anser i alla fall inte att detfinns någon hållbar motivering till detta, utan vi väl-jer att låta den demokratiska processen ta den tid somkrävs. Till skillnad från vissa andra partier i dennakammare anser vi att även minoritetsuppfattningen - idetta fall av kommunens invånare som harröstat emot byte av länstillhörighet - faktiskt har rättatt låta saken bli rejält prövad.Fru talman! För övrigt tänker jag passa på det till-fälle, som jag i och för sig hoppas inte blir det sista,att inte kommentera de övriga motionerna, utan jagställer mig helt bakom den argumentation som EwaThalén Finné framförde från talarstolen.Avslutningsvis yrkar jag avslag på samtliga mo-tioner och reservationer och bifall till hemställan iliggande betänkande.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Jag förväntade mig inte heller något annatav en ung modern människa. Men jag hade förväntatmig att skulle visa en klar viljeyttringför att vara en demokrat. Det är det som har varitnyttan med agerandet i bostadsutskottet.Jag blir lite förundrad när man säger att minorite-ten har rätt att kräva att det ska göras ordentliga ut-redningar. Alltså, för varje beslut som en majoritetbeslutar om i ska vi i minoriteten kräva attdet ska vara en ordentlig utredning. Varsågod och görom.Anf. 142 () replik:Fru talman! Jag finner att varje minoritet i vilkenfråga vi än diskuterar har en självklar rätt att kräva lyssnar till argumenten, om det är att kräva enutredning eller en bredare syn på en fråga. Det stårhelt fritt för den minoriteten i just det särskilda fallet.Anf. 143 ():Fru talman! Jag tänkte ta upp frågan om den gene-rella avgiftsbefrielsen för skylttillstånd som behand-las i betänkandet. Jag kan inte låta bli att berätta enliten solskenshistoria.På 1800-talets mitt och senare del skrev GunnarOlof en bok som heter ochwirdarne. Den fångade sägner, sagor, i något som kallas för Sagobygd. Sagobygd omfattas av storadelar av , , ochLjungby kommuner. Om jag använder häradsmått ärdet fråga om Allbo, och delar av Kinnevallshärader.Lite senare, i början av århundradet, arbetade enprofessor som hette i Lundmed bl.a. litteraturhistoria. Han var också mycketverksam i dessa bygder med att fånga de sägner,berättelser och sagor som finns där som ett kulturarv.Han var också verksam på med samma saker.Detta är grunden för det som är berättarfes-tivalen i . Det är en veckas berättande avsagor och skrönor med mycket folk i början av junimånad. Det blir nionde gången . Detta resulteradeför i bildandet av . finnsöver , , , Markarydoch kommuner skyltar uppsatta där det stårSagobygd. Sedan finns det tavlor där det finns berät-telser om olika platser.Alldeles i närheten av där jag bor finns Kungshö-garna vid Lekaryd. Vid ett besök för tre veckor sedanpå i blev jag fascinerad av föl-jande. Här bor man mitt i Sagobygd, och jag frågadeprimus motor Per vad dessa skyltar kos-tar. Ja, de kostade att sätta upp. Det är inte en skylt, och det är inte tio. Det ärbetydligt fler.Detta är en ekonomiskt betydande bit . Sa-gomuseet i fick över 9 000 besök.Det var ungefär 4 000 besök under sommarmånader-na, varav 3 000 var tyska turister som "fångade upp"tack vare skyltarna.Nu vet jag att en skylt i avgiftshänseende kostarungefär . Det är inte så många kronor dethandlar om, men det är den signal vi som samhälleger till frivilligarbete och till entusiasm att få bygdenatt leva som jag är ute efter.Fru talman! Jag yrkar på en generell befrielse,naturligtvis för de här byalagen, sådana som Sagomu-seet, men också för t.ex. den lille keramikern och fördet vandrarhem på hed som finns i när-heten hemma. Det är sådana små inrättningar ochverksamheter som behöver lite hjälp för att överleva,inte tvärtom. Jag skulle kunna exemplifiera medVägverket, som av en liten företagare begär över100 för en skylt, bara för att vederbörande inteska få den. Om han överklagar hamnar Vägverketsbeslut i på cent-ralt; man överklagar till sig själv. Men det är en an-nan fråga.Fru talman! har redan yrkat bi-fall till reservationen om skyltarna, och jag fyller i.Jag önskar med kraft att kammaren röstar för en ge-nerell befrielse.Anf. 144 PER ():Fru talman! Låt mig börja med att instämma i yr-kandet om bifall till reservation 1 angående länstill-hörigheten för kommun.Redan 1997 motionerade jag första gången om attregeringen verkligen skulle lyssna på vad man sade ifolkomröstningen, alltså innan folkomröstningenägde rum. Jag fick en välvillig skrivning, och påsvenskt politikerspråk skrev man: "Det finns enligtutskottets mening grundad anledning förutsätta atttillbörlig hänsyn kommer att tas till den lokala opini-onen vid en sådan prövning utan något riksdagenstillkännagivande om detta. Motionen avstyrks sålun-da. "Det ska man väl tyda som att regeringen kommeratt fästa stor vikt vid detta och att inte be-höver tala om det för regeringen.Tyvärr har vi inte sett mycket av detta sedan dess.Trots att det var en mycket stor majoritet, för att varai folkomröstningshänseende, som sade ja till länsbyteoch att dessutom alla partier i slöt uppbakom detta, eftersom det var folkviljan, sätter man igång att utreda detta.Om det hade handlat om att utreda hur det ska gö-ras, eller om man hade kommit fram till att det härvar för riket farligt på något sätt, hade jag haft en vissförståelse för att man behövde ägna åt det.Men jag blir förvånad när jag hör att först har man omröstningen och sedan sätterhöga herrar och höga damer i gång och funderar hu-ruvida folket tyckte rätt.Tycker inte att det vore mycketbättre för den lokala demokratin att man innan mansläpper fram en folkomröstning funderar över om dethär är en fråga som det är rimligt att folkomrösta om,och om det här är någonting som kan vara skadligt förnågon grupp?Men det handlar inte bara om det, utan här hand-lar det om att en kommun sedanhamnade i ett län på grund av att Sala silvergruvabehövde gott om virke till alla eldar som behövdesför att man skulle kunna utvinna silver. Det är dethistoriska skälet till detta.Det här handlar alltså om att anpassa en gräns föratt människor ska ha lättare att umgås med varandrapå ett bra sätt.Hur kan det vara någonting som man behöver ut-reda länge och väl huruvida man kan följa folkviljan?Vore det inte mycket bättre att i stället säga att manverkligen ska fästa mycket stor vikt vid vad folket harsagt och så fort som möjligt se till hur detta skaske? Då tror jag att hebyborna, vi i län ochmånga i hade haft förståelse för omden byråkratiska processen tar . Men just nu fårvi intrycket av att det är en jury av höga herrar ochdamer som sitter och funderar huruvida folket varklokt eller oklokt när de röstade som de röstade.