prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Detta visar påbetydelsen av att såväl ekonomiska resurser sompedagogisk kompetens bör fördelas olika och efterbehov - mer till dem som har större behov.Den förstärkning av utbildning i de sju kommuneri storstadsregionerna, den s.k. storstadssatsningen, ärett exempel på detta och är en angelägen åtgärd, därstaten tillsammans med de aktuella kommunerna bl.a.satsar på att stärka språkutvecklingen i förskolan ochskolan.Vidare kan nämnas det program med tio olikadelprojekt som pågår och som konkretstärker förutsättningarna för det kommunala utvärde-ringsarbetet som den statliga granskningenhärigenom också bli mer aktiv. För att genomföratiopunktersprogrammet har regeringen avsatt 110miljoner kronor under en treårsperiod.Ett annat nationellt skolutvecklingsprojekt om-fattar sammanlagt nära en och en halv miljard kronorunder för en satsning på IT i skolan, mest kändunder benämningen ITiS. Här handlar det om att tatill vara och utveckla de möjligheter som IT kan ha iform av ett pedagogiskt redskap. I det här samman-hanget är det inte minst spännande att se på betydel-sen för elever med behov av särskilt pedagogisktstöd. Där kan denna satsning öppna nya möjlighetertill individuellt anpassad undervisning.Fru talman! Skolutveckling förutsätter en satsningpå kompetensutveckling av skolans personal. Det ärdärför viktigt att se på lärarnas och skolledarnas rolloch behov av såväl grundutbildning som vidareut-bildning och fortbildning. I årets budgetpropositionfinns sammanlagt för utveck-lingsinsatser inom skolväsendet under perioden2000-2002, bl.a. för kompetensutveckling av lärareinom vissa strategiska områden. Under detta år kom-mer dessutom medel att avsättas för bl.a. kompe-tensutveckling av lärare inom det specialpedagogiskaområdet och inom området språkutveckling.Förslaget om en reformerad lärarutbildning kom-mer att presenteras i en proposition tillriksdagen. Den reformerade lärarutbildningen byggerpå det initiativ som vi själva tagit i utskottet och detarbete som partierna gemensamt berett i en parla-mentarisk utredning.Fru talman! I debatten om skolans kvalitet ochSkolverkets roll vill jag lyfta fram betydelsen av att vihar ett barnperspektiv. De som är experter och somhar den direkta upplevelsen och erfarenheten av sko-lan är ju barnen och ungdomarna själva.Kvalitet i skolan innebär inte bara resultat i formav godkända betyg utan även måluppfyllelse i envidare bemärkelse. Detta omfattar även elevernaspersonliga utveckling och skolans arbetsklimat. Där-för är utvecklingssamtalen så viktiga. Här ges elevenoch föräldrarna kontinuerligt möjlighet till en dialogom innehållet i skolan, prestationerna, om hur kam-ratskap fungerar och trivseln i allmänhet. Utveck-lingssamtalet ger grunden för en individuell studie-plan för varje elev.Som komplement till statistik omskolan och betygen skulle det vara intressant om viskulle kunna få en sammanfattande bild av densvenska skolan baserad på summan av alla de ut-vecklingssamtal som pågår i landet . Detgår naturligtvis inte att göra , men det skulle heltklart ge en mera nyanserad och innehållsrik bild avskolan av , dess möjligheter såväl som dess ut-maningar.Jag tycker att elever självklart ska ges möjlighetatt delta i utvärderingen av skolan såväl i klassrum-met som på olika nivåer i samhället. Det är en del avelevdemokratin och en naturlig del av kvalitetsut-vecklingsarbetet. Det kanske inte skullevara så dumt om vi även på nationell nivå kunde ökabarnens och ungdomarnas deltagande i utvärderingenav skolan.En djärv tanke, fru talman, är att vi i framtidenska ha ett skolverk där även barnen medverkar ochhar en aktiv roll. Tack för ordet!Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag ställde två frågor till . Hur ser han på att man har samma myndig-het som kontrollerar och främjar verksamheten inomskolan och när hans partivänner i vux-enutbildningssammanhang anser att det ska vara tvåskilda organ, inte samma utan en som kontrolleraroch en som främjar? Här är det som sköterbåda dessa uppgifter.Sedan frågade jag hur han ser på den nya kampanjsom man i det socialdemokratiska partiet startat motfriskolor. Det är ledande socialdemokrater med i denkampanjen.Torgny sade att det var en debattarti-kel i som gjorde att vi ville väcka enmotion med anledning av en händelse av större vikt.Det är inte artikeln utan innehållet i artikeln, inne-hållet i . Sedan råkade det stå iDagens Nyheter, men det gör nästan alla viktiga hän-delser i dag.Betyg kan jämföras på olika sätt. Det är omöjligtatt jämföra det gamla relativa betygssystemet med detbetygssystem som vi har . Om man gör en jäm-förelse mellan 1998 och 1999 årskurs 9 blir det sämre1999 i årskurs 9 än 1998.Sedan säger att det är bra medutvecklingssamtal. Det tycker jag också. Kan TorgnyDanielsson tänka sig att man utvecklar samtalen tillatt också bli skriftliga som man som förälder kan tamed sig hem efter samtalet?Anf. 113 () re-plik:Fru talman! uppgift är att bådestimulera till skolans utveckling och se till uppfölj-ning, utvärdering och tillsyn. Det ser vi som en möj-lighet att ha en myndighet som har en hög kompetens.Den del som sysslar med uppföljning, utvärderingoch tillsyn kan mycket väl ge impulser till på vilketsätt ska ha en aktiv och stödjande roll förskolutvecklingen.Sedan är det viktigt att poängtera att vilken formav myndighet vi har och hur den ser ut inte är detcentrala, utan det centrala är ju att vi har en myndig-het som på ett effektivt sätt kan utföra de arbetsupp-gifter som den har ålagts.Vi har ju diskuterat friskolorna många gånger.Dem har vi och de är här för att stanna. Men det vik-tiga är ju att friskolor i sig inte är ett direkt mått påhög kvalitet. Friskolor måste på samma sätt som allaandra skolor underkasta sig den kvalitetsgranskningsom vi kräver. Friskolor ska också vara öppna och enskola för alla.Sedan får inte friskolor på något sätt undergrävamöjligheten för en kommun att bedriva bra skolverk-samhet vid alla andra skolor. Därför är det viktigt följer utvecklingen.Anf. 114 () replik:Fru talman! Jag tackar för svaren på mina frågor.Jag har inget emot och dess kontrolle-rande verksamhet. Däremot finns det ett problem somTorgny måste ha stött på när han harbesökt skolor, att lärare och rektorer är lite tveksam-ma om vilken uppgift som har när man ärute på en skola. Är det för att främja verksamheteneller är det för att kontrollera?Det är bl.a. av det skälet som vi vill ha två skildamyndigheter, och det har alltså alla fem socialdemo-kratiska ledamöter i accep-terat att man ska ha när det gäller vuxenutbildning.Då vore det rimligt att ha det också i ungdomsutbild-ningen.När det gäller friskolor använder samma ord som skolministern. De har kommit föratt stanna, och det tycker jag är bra. Jag skulle viljaställa en sista fråga till : Vill Torg-ny medverka till att man inte försämrarmöjligheten för att bilda nya friskolor i fortsättningen,så att det är kommunerna som yttrar sig men som fattar det slutgiltiga beslutet?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om vi är överens om vaddet innebär. Jag tycker inte att friskolorna på någotvis har en sämre situation. Däremot är det, som jagsade tidigare, angeläget att vi har samma syn på sko-lan oavsett om det är en allmän skola eller en friskola.Därför är det rimligt att det ställs samma krav när detgäller utbildad personal.Innan man får tillstånd att starta en skolan skaman klart ha redogjort för hur man kommer att lösauppgiften. Det ska vara en seriös organisation ellerhuvudman som går in i verksamheten och som ärberedd att ta det ansvar under den frihet som det in-nebär att bedriva en friskola.Men det får ju inte vara så, som vi har upplevt imånga fall, att en friskola inte har någon seriös grund.Därigenom överlämpar man i sista stund de åtagan-den som man en gång har gjort på kommunerna somdå sätts i en väldigt svår situation när de får ta ansvarför en ny grupp elever som de inte har kunnat planeraför.Anf. 116 () replik:Fru talman! inledde sitt anfö-rande med att säga: Vi måste anstränga oss hårdare.Det finns en del problem bl.a. med att det är så mångasom lämnar utan godkända betyg.Sedan tog upp ett resonemangom att man kanske skulle se på hur många det varsom hade ettor och tvåor tidigare - han nämnde ensiffra på 30 %.För mig är det inte det viktigaste. Det viktigaste ärhur situationen ser ut , att vi ska nå de gemensam-ma målen, att eleverna ska få godkända betyg.Om menade allvar med ordenatt man måste anstränga sig hårdare och hitta nya sättatt lösa problemen, blir jag ännu mer förvånad närsocialdemokraterna och majoriteten säger att manefter revisorernas förslag inte tänker vidta några åt-gärder - det står på första sidan - och att man tänkeravslå alltihop.Anser och socialdemokraternaatt det inte behövs något övergripande synsätt påskolan, att det inte behövs konkreta åtgärder som skasättas in nu? Är det detta som är huvudanledningentill att socialdemokraterna inte vill lägga fram etthandlingsprogram för skolan?Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Man efterlyser en nationell hand-lingsplan. är det inte någon hemlighet förnågon - allra minst i den här salen - att någon veckainnan kom, kom det en skrivelsefrån regeringen där man klargör vilka åtgärder somman vill vidta för att utveckla skolan inom den när-maste tvåårsperioden.Skrivelsen innehåller en mängd olika förslag, ochjag har redogjort för en del av dem här. Många avförslagen håller också på att genomföras medverksamheter som är finansierade. Detta skulle mankunna döpa om till en nationell handlingsplan, om nuSofia och andra skulle önska det.Jag är oroad över att klyftorna ökar inom skolan.Varje elev som går ut skolan med otillräckliga kun-skaper är ett motiv i sig för att vi måste bli bättre påatt fördela de resurser som skolan har. Om det be-hövs, så ska skolan också ha mer resurser. Beslutenom hur resurserna ska fördelas ska ligga så nära verk-samheten som möjligt.Då frågar jag : Stöder förslag om en nationell skolpeng? Ensådan innebär ju att man mer eller mindre omyndig-förklarar den lokala nivån, om pengarna ska fördelasfrån centralt håll. Hur stämmer det överens medCenterns syn på decentralisering och delaktighet pålokal nivå?Anf. 118 () replik:Fru talman! har väl hört migett antal gånger både ifrågasätta idé omskolpeng och redogöra för mina egna förslag om enstärkt decentralisering. Jag talade i mitt anförandetidigare här om att man borde låta skolorna fåbesluta om sig egen verksamhet.Torgny hade en djärv tanke om attSkolverket också skulle kunna ta in barn. Varför inte?Men kan då socialdemokraterna tänka sig att gå medpå idé om att låta eleverna verkligen fåvara med och utforma sin vardag på sin egen skolagenom lokala skolstyrelser? Det ser jag som en oer-hört stor sak för att stärka demokratin och för attstärka elevernas engagemang i deras egen utveckling.Tycker att det är en bra tanke ochkan man lägga fram ett sådant förslag?Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Det pågår ju en verksamhet när detgäller möjligheten för elever att aktivt delta i lokalaskolstyrelser och att vara med i den demokratiskaprocessen. Det kommer förslag på hurman skulle kunna permanenta den verksamheten.Men det viktigaste är att varje elev känner en del-aktighet i sin egen lärandesituation . Det isin tur handlar väldigt mycket om det förhållningssättmellan barn och vuxna i skolan och vilket utrymme viger elever att ta ansvar för sitt eget lärande.Då ser vi skolan som mycket mer än något slagsfabrik där man bara bedriver undervisning, som endel från borgerligt håll brukar poängtera, att skolansviktigaste uppgift är att bedriva undervisning.Det är bra att klart deklarerar hurhon ser på förslag om nationell skol-peng. Det visar än en gång att det är svårt - i alla fallför mig - att se ett samlat borgerligt alternativ till denförda skolpolitiken.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Jag har ett par frågor till och socialdemokraterna.För det första gäller det läget i skolan och ökning-en av antalet elever som inte klarade betyget God-känd från 1998 till 1999. Delar Torg-ny uppfattning att detär ett steg i fel riktning när antalet ökar? Det borde jurimligtvis ske en minskning.För det andra: Hur ser och so-cialdemokraterna på behovet av etiska samtal i sko-lan, vikten av att vi ska lära oss att leva med varand-ra, hur vi talar med varandra och hur vi umgås medvarandra?Anf. 121 () re-plik:Fru talman! Som jag tidigare sade ser jag allvar-ligt på varje elev som lämnar skolan utan att nå målet.Det är en utmaning i sig.Sedan tycker jag att man måste se på vad statsti-ken innehåller i ett lite längre perspektiv. Det är väl-digt mycket som har hänt, och det är ett nytt betygs-system som används.Vi säger ofta att vi ska ha en skola för alla, däralla barn är olika men har samma värde. Det innebäratt man utgår från att varje barn har olika behov avolika insatser och även att det tar olika förolika elever att uppnå målen. Därför tycker jag att denviktigaste statistiken kanske är att se hur det går förde här barnen på lite , hur många som intekommer att nå upp till målen . Om maninte har nått upp till målen ska det vara en rättighet attfå samhällets stöd också fortsättningsvis för att kunnanå upp till målen. Sedan är det inte rimligt att tro attantalet blir noll.Etiksamtal är för mig inget märkligt, utan de är endel av värdegrundsarbetet. Jag tycker inte att detbehövs något särskilt ämne eller särskilt anpassad tidför dem, utan de ska naturligt ingå i skolans vardag iolika ämnen. Det kan vara svenska, religionskunskapeller filosofi. De bör naturligt ingå i ämnet idrott t.ex.när man talar om detta med rent spel och om hur vibeter oss mot varandra.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att att barn är olika och att alla barn behöver olikainsatser.Det är också glädjande att ochsocialdemokraterna inte direkt avvisar tanken påetiksamtal utan i stället säger att det här behövs iskolan, även om vi inte använder oss av exakt sammavokabulär. Det talar i alla fall för att vi kan se framemot att det blir etiksamtal i skolan.Sedan skulle jag vilja ställa ytterligare en fråga tillTorgny . Oroar det socialdemokraternaoch att alltfler lärare lämnar sinverksamhet i skolan på grund av att de inte mäktarmed arbetet, att de känner sig utbrända?Anf. 123 () re-plik:Fru talman! När det gäller den fortsatta diskussio-nen om värdegrundsfrågorna i skolan finns det juväldigt mycket som man kan lyfta in där. Bl.a. ser jagdet som angeläget att man bättre lyckas med att haundervisning och diskussioner kring olika konventio-ner, bl.a. om de mänskliga rättigheterna, om barn-konventionen osv., så att vi får in detta i skolarbetet.Den här typen av värdegrundsdiskussion kan alltså hasin plats i många sammanhang i skolan. Det handlarockså om att det naturligt ingår i utvecklingssamtalen,som också ska ta upp hur vi utvecklas socialt.När det gäller frågan om arbetssituationen i skolankan vi vara överens om att det har variten väldigt ansträngd arbetssituation i skolan, mycketpå grund av de nedskärningar som har gjorts och denekonomiska situationen. Vi har ju tvingats till kost-nadsbesparingar både på statlig och på kommunalnivå. Jag ska inte dra någon historia om varför detblev så.Lärarnas arbetssituation hänger samman med vil-ket stöd lärarna får. Vi säger ju att det är så viktigt attse till både skolledarens roll och vilket pedagogisktledarskap som finns i skolan. Vi efterlyser en diskus-sion om hur det pedagogiska ledarskapet och stödettill lärarna kan se ut. Det är viktigt att ta situationenpå allvar och att förebygga den på olika sätt.Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag vill ta ett exempel på kritiken somhandlar om att informationen till lärarna och skolanmåste bli bättre. Det är ju en bristfällig infor-mation om vad betygen ska innehålla. Lärarna harinte fått veta vad det högsta betyget, det som kallasMycket väl godkänd, ska grundas på för kriterier. Detutlovades när betygssystemet infördes , och dethar utlovats , 1999 och det har utlovats . Jaghar inte brytt mig om att ta upp detta, för jag har tagitför givet att det snart skulle komma kriterier. Det härär ett litet men också väldigt tydligt exempel på hurman försätter den svenska skolan i en situation där desom arbetar i skolan inte vet vad det är för mål somde ska arbeta mot, i det här fallet vilka mål de skaarbeta mot för att sätta betyget Mycket väl godkänd.Mot bakgrund av detta exempel vill jag frågaTorgny om han verkligen anser att riks-dagen eller regeringen har vidtagit sådana åtgärder bara rakt av kan avfärda alla förslag från Riks-dagens revisorer, som faktiskt pekar på en massasådana här brister.Anf. 125 () re-plik:Fru talman! Som mycket väl vet dis-kuteras olika åtgärder som möter de flesta av Riksda-gens revisorers förslag. Sedan kan man ju välja att gåtill väga med olika metoder. Ett av skollagsöversyns-kommitténs uppdrag är att se över hur de olika be-stämmelser som styr skolan nationellt - alltså skollag,skolförordning osv. - kan göras mer tillgängliga.Men det pågår en utveckling, och det har ocksåSkolverket redogjort för inför utbildningsutskottet.Den visar på att uppdrag att nå ut tillalltfler pågår och att kontakten och mängden distribu-erat informationsmaterial ökar. Ett tillräck-ligt betryggande svar är att det intebehöver göras något ytterligare. Sedan får vi natur-ligtvis följa utvecklingen.Jag har en fundering över politik påskolområdet. Ni talar ofta om att den enda uppgiftsom skolan ska ägna sig åt, som jag uppfattar det, ärutbildning. Ni talar också ofta om ordning och reda.Menar ni då att ni tar avstånd från att skolans uppgiftockså är att förmedla och diskutera värdegrundsfrå-gorna och att ta vara på och bidra till elevens person-lighetsutveckling?Jag ser inte att med sitt sätt att resone-ra om utbildningspolitik tar hänsyn till själva grundenoch förutsättningarna för lärandet, som egentligenhandlar om att varje individ, varje elev ska känna , accepterad och bekräftad i skolan.Anf. 126 () replik:Fru talman! Det är riktigt att skolan behövertydliggöra kunskapsmålet. Skolan kan inte klara avallting. I arbetet med att tydliggöra kunskapsmåletska man möta varje individ utifrån hans eller hennesförutsättningar och ta hänsyn till de problem ochsvårigheter som finns. I arbetet för att nå kunskaps-målet ingår naturligtvis en mängd samtal, tankar ochreflexioner kring etik, filosofi och många andra frå-gor. Men skolans huvuduppgift är att ge elevernakunskapsredskap.Jag kommer tillbaka till revisorernas kritik. Jagkan inte begära att ska räkna uppalla detaljer. Men jag skulle ändå vilja ha några tydli-gare svar på vilka åtgärder som är vidtagna. Får mankritik i en styrelse, i ett företag eller i något annatsammanhang av en utomstående granskare brukarman inte nöja sig med att säga: Vi jobbar med det här.Man ska kunna visa att någonting verkligen har satt igång.Finns det några konkreta förslag som kommer attleda till det som revisorerna föreslår, t.ex. att ska ha överläggningar med kommunerna omdet pedagogiska ledarskapet i skolan? Finns det någraförslag om att kommunerna ska redovisa en analys avhur skolornas resurser används och hur det hängersamman med undervisningens resultat? Finns detnågra konkreta beslut som kommer att göra att infor-mationen till lärare och skolpersonal blir bättre?Jag tycker inte att vi har hört några sådana exem-pel på att något riktigt svar på revisorernas kritikfinns här i dag.Anf. 127 () re-plik:Fru talman! Som jag sade inledningsvis har dethänt mycket . Det är naturligtvis omöjligtför mig att stå här i talarstolen och räkna upp allt somhar hänt.Om vi ser på situation sedan rappor-ten kom har vi fått en ny skolverksledning. Det harinstiftats en kvalitetsgranskningsnämnd som är iverksamhet. Vi har en ökad närvaro av utepå skolorna och på olika sätt genom de olika distri-butionskanaler som skolan har.Det pågår en översyn på departementet vad gällerden förordning om kvalitetsredovisning som finns.Frågan har lyfts om att kommunerna behöver ytterli-gare stöd och hjälp för att få instrument och kompe-tens för att klara de kvalitetsredovisningar som de ärålagda att göra.De medel som jag nämnde tidigare, de s.k. Pers-sonpengarna, har i omgångar portionerats ut tillkommunerna, vilket ger förutsättningar för att kom-munerna lokalt ska kunna bedriva skolutvecklingsar-betet. Det finns många som kan vittna om att pengar-na också kommit väl till nytta.Nu har inte någon mer möjlighet tillreplik. Men detta är i varje fall en del av de saker ochåtgärder som finns redovisade, och som väl känner till, eftersom vi haft en noggranngenomgång av hur självt ser på den kritikoch de förslag som det har fått av reviso-rer.Avslutningsvis och sammanfattningsvis kan jagsäga att det inte finns någon ytterligare anled-ning att gå vidare. Men naturligtvis ska dörren ståöppen. Vi måste ständigt ha den här dialogen levandeför att vi också ska komma med nya förslag till åtgär-der.Anf. 128 ():Fru talman! Låt mig inleda med att yrka bifall tillhemställan i utbildningsutskottets betänkande nr 10.Vi ska som sagts diskutera skolans utveck-ling dels mot bakgrund av revisorersförslag, dels mot bakgrund av en del rapporter somhar kommit från . Jag har huvudsakligenhämtat inspiration till mitt anförande från en av rapporter.I en av rapporterna har visat på att an-delen elever i som inte nått målen i etteller flera ämnen har ökat med ungefär två procen-tenheter . Det har lett till att många borgerligapartier har gått till angrepp på skolpolitiken. Det finnsen tendens att måla upp en svart och ibland tendentiösbild av skolan. Man har använt uppgifterganska flitigt i den retoriken.Är den krisbild man målar upp sann? Hur mycketsämre har skolan egentligen blivit? Som vänsterpar-tist menar jag naturligtvis att många skolor har storaproblem, inte minst till följd av brist på resurser.Vänsterpartiet har också lagt fram ett antal förslag tillhur man ska kunna förbättra skolan. Vi tror inte helleratt det är rätt, som socialdemokraterna ibland gör, attframställa situationen som att allt egentligen fungerar.Det gör det inte. Men alla skolor och alla elever harinte samma problem.Skolverkets rapport säger att andelen elever igrundskolan som inte fått godkänt i ett eller fleraämnen har ökat från till 22,7 %våren 1999. Betygssystemen kan inte jämföras medvarandra. Men för bara hade vi ettbetygssystem som per definition sade att aveleverna fick ett betyg som i den allmänna meningeninte var godkänt.Våren 1999 var enligt av deelever som gick ut behöriga till gymna-siet. Det betyder att , eller tre elever per klass,hade misslyckats i ett eller flera kärnämnen. Det är ettstort problem som vi naturligtvis måste ta tag i. Menvi måste också komma ihåg historien. När jag självgick i skolan fanns ett antal som körde i matte ochsvenska. Problemet var inte mindre då, och det ärdefinitivt inte mindre nu.Det verkligt allvarliga problemet som döljer sigbakom snittsiffran på som diskuteras för-bigås ibland av många partier. Det är det faktum attolika skolor t.o.m. inom samma kommun uppvisar såvitt skilda resultat. När det gäller andelen elever sominte når målen i ett eller flera ämnen sträcker sigspännvidden från upp till . Det är olik-heter som utgör ett hot mot grundbulten i den svenskautbildningspolitiken, en nationellt likvärdig skola föralla barn.Vad man entydigt kan se av statistiken är att sko-lor i välbärgade områden generell sett klarar sig bramedan skolor i områden med låga inkomster, högarbetslöshet och stora invandargrupper klarar sigbetydligt sämre.Fru talman! Tillgången till utbildning tenderaralltmer att bli en klassfråga. En av orsakerna till destora skillnaderna när det gäller resultat är segrega-tionen. Förenklat kan man säga att de största proble-men i hög grand rör ungdomar vars föräldrar är in-vandrade och som går i en skola i hårt segregeratbostadsområde i en förort till någon av de stora stä-derna.Vad vi kan se nu är resultatet av att vi under desenaste tio åren har tillåtit att den ekonomiska, socialaoch etniska segregationen har fått öka.