prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Detta förhållningssättär i själva verket kontraproduktivt.EU behöver en konstitution som dels ökar tydlig-heten, dels slår fast vilka som är EU:s kompetensom-råden.Herr talman! Till slut, tyvärr, tvingas jag konstate-ra att regeringens program inför ordförande-skap i EU både saknar konkretion och fokus. Manprioriterar allt och därmed ingenting. Det räcker inteom vi ska kunna bidra till att får denkraft och den folkliga förankring som framtiden krä-ver.Anf. 50 ():Herr talman! Om drygt är ord-förande för EU. Det är en stor utmaning. Som Len-nart har sagt har vi från Centerpartietssida tidigt drivit på regeringen för att starta förbere-delserna och den folkliga förankringen av ordföran-deperioden i Sverige.Vi anser att arbetet har gått för långsamt och harvarit för oengagerat. gäller det att göra det bästamöjliga för att genomförandet ska bli så bra sommöjligt. ska verkligen ta chansen att förankraEU-medlemskapet och EU-frågorna hos svenskafolket. Det gäller också att förankra arbetet i riksda-gen. Vi har fått besked från utrikesministern att enarbetsgrupp för ordförandeskapet ska tillsättas sam-mansatt av riksdagsledamöter och regeringsföreträda-re, men jag har inte sett till någon . Sedan har jaghört att det har varit en del tveksamheter hos social-demokratiska ledamöter när det gäller detta. Det ärobegripligt.Jag skulle ha velat fråga utrikesministern ellerstatsministern om en sådan grupp ska tillsättas och iså fall när. Men får jag rikta frågan till som kommer in senare i debatten.Herr talman! Utvidgningen är den allra viktigastefrågan för EU. Jag hoppas verkligen att skagöra allt för att den får ett genombrott under vårtordförandeskap. kommer att ta uppden frågan senare i dag.Jag tänker beröra en fråga som inte har en direktkoppling till ordförandeskapet men som är viktig ialla fall. Vi har ingen i . Vi vetatt regeringen arbetar för att inrätta en IT-myndighet.Det vore intressant, men det är osäkert hur det gårmed det. Därför vill jag lansera en annan idé, nämli-gen en biståndsmyndighet.Det är ganska uppenbart att EU:s biståndsverk-samhet fungerar uruselt. Det framgick inte minst närEU:s biståndskommissionär besökteSverige . Det är dubbelt tragiskt. Dels är be-hoven enorma hos fattiga människor i ochde går miste om hjälp, dels används EU:s skattebeta-lares pengar inte som avsetts. Det är alltså dubbeltragik.Sverige har - trots en del kritik - en stor erfaren-het och kompetens när det gäller utvecklingssamar-bete. Vi borde kunna göra ganska mycket när detgäller den delen. Jag menar att hela organisationenför EU:s biståndsverksamhet behöver förändras ochses över. Mer av samordning och koordinering behö-ver ske. Jag menar att bör ta initiativ till ensådan omorganisation. En särskild mer oberoendemyndighet ska skapas, och den ska förläggas tillSverige. Jag skulle ha velat ställa en fråga till AnnaLindh om den saken, men ställer jag frågan tillSören Lekberg, så får vi höra vad han säger.Så vill jag säga någonting om krishanteringen. Desenaste årens internationella utveckling visar att kri-ser kan utvecklas snabbt och få långtgående konsek-venser. Det sätter behovet av internationell krishante-ring på sin spets. Framför allt måste större kraft sättasin på konfliktförebyggande arbete.Centerpartiet tycker att det är bra att EU håller påatt utveckla mer effektiva instrument inom den ge-mensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Inte minstgäller det nu att sätta upp mål för den civila krishante-ringsförmågan. Jag förstår att det ska ske någonting iFeira i . Jag hoppas verkligen på ettresultat där. måste vara pådrivande i arbetet.Hittills har det varit mycket svårare att få stöd tillresurser till civilt förebyggande arbete. Först näretnisk rensning och terror övergår i folkmord ställervärldssamfundet upp på allvar - till mycket störremänskliga och ekonomiska kostnader. Kosovo är ettexempel på det. Världssamfundet måste kunna ingri-pa tidigare. EU bör kunna förebygga kriser i Europa.Anf. 51 ():Herr talman! Det är ödsligt i salen.En period under min yrkestid talade man om attschizofreni kunde framkallas av dubbla budskap.Vore det så, vore vi alla mer eller mindre schizofrena.Det vimlar av dubbla budskap i hela vår tillvaro. Detär vanligt med dubbla budskap i politiken, t.ex. medbarnkonventionen. Det står massor med fina ord ombarnets bästa och barnets bästa och barnets bästa. Ipraktiken gör man sedan på grund av neddragningarbarnets sämsta. Det finns dubbla budskap i EU också.Ett exempel: Vi prisar att järnridån mellan öst ochväst är borta, men vi säger inte ett ord om att det istället byggs en ny ridå runt . Vi säger att vimåste bekämpa främlingsfientlighet, men vi ska påalla sätt stärka gränserna runt EU.Alf skojar och säger att vi framställerEU som en hydra och att vi nationella stater sittersom mähän och protesterar inte. Faktum är att EUhåller på att bli en hydra. Vi sitter inte alls som mä-hän. Men det finns lagar som t.ex. säger att vi inte ensfår vara föregångare i miljöfrågor.Jag anmälde mig till debatten för våra barns skull.Det gjorde kanske också, som menadeatt om vi inte går in för EU med hull och hår sviker vivåra barn. Jag menar att om vi inte är vaksamma ochkritiska sviker vi våra barn och barnbarn.Vad är det då vi ska vara uppmärksamma på? Jo,för det första är det EMU. EMU kan göra EU till enstat. Det har t.o.m. statsministern sagt, inte mentidigare. Det är hårda tag. Man kan bli bötfälld omman inte håller nere inflationen, men inga böter ut-färdas om man inte klarar av att hålla nere arbetslös-heten. Jag håller med många som säger att EU:s va-lutaunion är ett gigantiskt ekonomiskt experiment.Och vi frånsäger oss egen finans- och skattepolitik.För det andra ska vi vara vaksamma över flyk-tingpolitiken. När jag var i förförsta gången hörde vi många föredrag om flykting-politik. Man sade att vi i är så väldigt duktigapå avvisning, att vi avvisar flyktingar snabbt ocheffektivt, och man hoppades på att vi under ordföran-dekonferensen ska lära andra detta. harredan börjat lära sig själv och har skurit ned otroligt.Nu säger man oftare och oftare att vi ska harmoni-sera. I början av EU sades det att det inte handlar omharmonisering utan om samarbete, och säger manatt vi ska harmonisera. Ungefär så låter tongångarna isocialförsäkringsfrågor också. Vi får ofta redogörel-ser om EU och hur det står till, och det handlar oftaom harmonisering.Vi har i , trots många brister, ettganska bra socialförsäkringssystem, och vi har värl-dens bästa föräldraledighetsförsäkring. Vi är ett riktland, och det är kanske helt rimligt att vi drar ned påvår sociala service. Men då ska det sägas högt ochtydligt. skär vi ned vår sociala trygghet.Egentligen är det solidaritet som vi i Miljöpartiethyllar, men att gå med i projektet handlar inteom solidaritet. Det handlar om politik på hög nivå,om önskan att få sitta med vid bordet högt där uppeoch tro att man samarbetar. Det är inte solidaritet.Lars säger att det är pinsamt att vi ärsist med att ansöka om EMU-medlemskap. Vi ska vara stolta över att vi inte har gjortdet . Vi ska inte tvingas in i en superstat, som det ärfrågan om, trots så fina ord som nästan inte går attsäga - subsidiaritetsprincipen.Anf. 52 ():Herr talman! är det, som har sagts mångagånger i kammaren , bara kvar innanSverige tar över ordförandeklubban i EU och blir,som en del något skämtsamt brukar säga, en stormaktför . kommer vi attingå i trojkan av ordförandeländer, och det kommernaturligtvis att ställa stora krav på oss alla.Statsministern har i sitt anförande tagit upp prio-riteringarna inför ordförandeskapet, och det är nå-gonting som vi har diskuterat ingående i . Jag tycker att det är bra prioriteringar, somverkligen kan bidra till att flytta fram EU:s positioner.Det är bra att statsministern så tydligt har klargjort attregeringens ambition är att utveckla ett nära samar-bete med när det gäller det svenska ordför-andeskapet.Beskedet om att statsministern ska inbjuda tillpartiöverläggningar borde också tillfredsställa , som efterlyste mera besked på denpunkten.Vi är många i denna kammare som framhållit hurviktigt det är att prioriteras. Det ärglädjande att konstatera att det har tagitsbetydande steg i den riktningen. Det faktiska för-handlingsarbetet pågår för fullt, och på område efterområde gör kandidatländerna framsteg.Det är många som minns hur vårt eget förhand-lingsarbete gick till, hur viktigt det var att förankra deolika positionerna i och att på sittsätt aktivt kunde vara med i förhandlingsarbetet. Detbidrog säkert till att ge vårt medlemskap legitimitet.Det talas ofta om ett demokratiskt underskott iEuropeiska unionen. För mig handlar det inte om attge ökad makt. För mig handlar detom att ge de nationella parlamenten en större roll iEU-samarbetet.Införandet av direktval till inne-bar tyvärr att banden till de nationella parlamentenlöstes upp, och det skrämmande låga valdeltagandet iEU-parlamentsvalet inger mig stor oro. En demokra-tisk organisation som möter så lite gensvar riskerar attförlora sin legitimitet.Jag är övertygad om att vägen till ökat förtroendeför EU går genom de nationella parlamenten. Det ärockså de som befinner sig närmast väljarna. Därförmåste de nationella parlamenten engagera sig mer iEU-frågorna. Det handlar om att påverka och granskaregeringarnas agerande i , men ocksåse till att det förs en livlig debatt om EU-frågorna pånationell nivå. I detta avseende intar en tätpo-sition. I t.ex. förs ett konstruktivt sam-råd med regeringen. Våra handlingar och de stenogra-fiska protokollsutskrifterna kan numera läsas av varoch en på Internet. Där är vi unika. Det är ett viktigtinslag i den svenska öppenheten. Men det krävs mer.Jag skulle därför vilja ta tillfället i akt att lyfta uppnågra åtgärder som jag tror skulle bidra till att viariksdagen öka det folkliga inflytandet i EU.Till det mer visionära hör att ge de nationellaparlamenten initiativrätt, så att de i nationellt viktigafrågor kan lämna förslag direkt för prövning i minis-terrådet.Grundlagsfäst regeringens skyldighet att informe-ra och samråda med i EU-frågor.Riksdagens utskott måste komma in tidigt i be-slutsprocessen och lämna yttranden till EU-nämndenöver aktuella kommissionsförslag. Det skulle ge ut-skotten ökat inflytande och nämnden ett betydligtbättre beslutsunderlag inför samrådet med regeringen.Angelägna EU-frågor måste diskuteras mer ochdebatteras i kammaren. Statsministerns rapport kan t.ex. bli en viktig återkomman-de debatt.Dessa och många andra förslag diskuteras , herrtalman, i referensgrupp för EU-frågornas hantering i . Det är min förhopp-ning att gruppens förslag snart kan realiseras så attriksdagen därmed kan befästa sin position som ettland med starkt parlamentariskt inflytande i den eu-ropeiska beslutsprocessen.Anf. 53 () re-plik:Herr talman! När det gäller arbetsgrupp eller par-tiöverläggningar hoppas jag att det blir ett sådantresultat att får möjlighet att tillsammansmed regeringen kontinuerligt följa arbetet före ochunder ordförandeskapet. Det är det som är viktigt.Jag fick inte något svar av på mintanke om en biståndsmyndighet i och attarbeta för att förändra EU:s biståndsverksamhet, somuppenbarligen inte fungerar bra.Anf. 54 () replik:Herr talman! När det gäller samrådet med riksda-gen inför och under ordförandeskapet har vi fåttklara besked om regeringens ambition att ha partile-daröverläggningar. Vi har ju andra organ där allapartier är representerade och som sammanträder varjevecka, och det är naturligt att också där ta upp ordfö-randeskapsfrågorna. Utskotten ska naturligtvis ocksåfå information och möjlighet att diskutera dessa frå-gor. Jag tror att man inte behöver inrätta ytterligareorgan för att klara detta.När det gäller önskvärdheten att olika EU-institutska komma till , finns det naturligtvis mångainstitut som vi skulle önska oss. Men vi måste natur-ligtvis bestämma oss för vad vi vill ha.Anf. 55 () re-plik:Herr talman! Det viktigaste är ju att ärinvolverad under ordförandeskapet. Det är mitt bud-skap. Jag hoppas verkligen att det blir så.När det gäller myndigheter är det väl viktigt bestämmer sig och driver frågor om man ska fånågonting. Det är viktigt att gör det.Jag vet att man är intresserad av en ,men hur det går med den är väl ganska osäkert, såvittjag förstår. Det finns ett uppenbart behov av förbätt-ringar, och där skulle kunna göra en insats.Det är därför som jag tycker att den tanken är väldigtintressant och att man borde arbeta för den.Anf. 56 () replik:Herr talman! och jag är rö-rande överens om att ska vara involveradinför ordförandeskapet.När det gäller detta med vet jag att detfinns olika uppfattningar. En del prioriterar bistånds-institutet medan andra prioriterar ett eventuellt . Den här frågan är inte färdigdiskuterad, menså småningom kommer vi väl fram till en uppfattning.Anf. 57 () replik:Herr talman! De regler som gäller för tidstilldel-ning i denna debatt medger inte någon ingående dis-kussion om de uppslag som nämndebeträffande EU-frågornas hantering. Det är ingenkritik, för jag förstår att inte hann medatt gå in i detalj.Sören Lekberg sade i alla fall att vägen till ökadförståelse för EU går via de nationella parlamenten,och det vore angeläget att kunna föra debatter t.ex.här i kammaren. Min fråga i all enkelhet är: Vill Sö-ren Lekberg, som är ordförande, med-verka till att vi som sysslar med Europafrågor fårtillfälle att debattera dem i kammaren på ett annat sättän långa anföranden och mycketbegränsad repliktid? Vi skulle åtminstone kunnanärma oss de regler som gäller vid utrikesdebatter häri kammaren.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt det är svårt att klara en sådan här debatt med fyraminuter långa anföranden. Det är mycket som maninte hinner ta upp. Men jag tror att det vore bra om vikunde ha en årlig debatt om den s.k. EU-skrivelsen.Det är ju ett reguljärt utskottsärende.I samband med att statsministern kommer hemfrån toppmötena i är det viktigt snabbt får en återrapport i kammaren. Därutöverskulle man kunna ha en särskild EU-debatt på höstenefter den allmänna motionstidens slut. Då skulle detbli ordentligt med tid för debatt i kammaren.Anf. 59 () replik:Herr talman! EU-skrivelsen, som avges , ärju en rapport om det som har varit, och det kan välvara intressant att gå igenom. Men det är inte dettasom jag i första hand är ute efter. Att statsministernoch även andra ministrar efter möten i det europeiskarådet lämnar aktuell information i kammaren ärmycket bra. Men återigen: Vi som vill föra en meradjupgående debatt får ju inte tillfälle till det, eftersomman bara har på sig.Sören Lekberg sade att det skulle vara bra med enstående debatt . Jag vill gärna ansluta migtill detta. Då skulle vi få tillfälle att föra debatter somberör olika delområden i Europapolitiken mera ingå-ende än vad vi får tillfälle till . Så jag tackar fördet beskedet. Jag lovar för min del att medverka tillatt detta ska kunna lösas.Anf. 60 () replik:Herr talman! Jag håller med båda talarna i det för-ra replikskiftet om det som sades om debattregler ochom nödvändigheten av att vi får tillfälle till fördjupa-de debatter.Jag noterar med stor tillfredsställelse en del av deinställningar som ger uttryck för härom de nationella parlamentens betydelse i EU-systemet och att det är viktigt att demokratin utgårdärifrån. Jag vill kanske inte följa med så långt somatt vara för parlamentsval till . Mendet är alldeles riktigt att EU:s demokratiska problemlöses via de nationella parlamenten och inte via ökade makt.Det som sades om EMU, där makt över en viktigtdel av den ekonomiska politiken läggs på en handfulloavsättliga bankdirektörer, strider dock mot den iövrigt sympatiska inställning som gavuttryck för.Anf. 61 () replik:Herr talman! har nog missuppfattatECB:s roll i EMU-processen. Besluten över den eko-nomiska politiken ligger ju inte hos ECB. ECB har atthantera euron. Ansvaret för den ekonomiska politikenligger kvar hos ministerrådet. Det är där dessa viktigabeslut ska fattas.Anf. 62 () replik:Herr talman! Än är det inte så illa att den ekono-miska politiken beslutas av ministerrådet, utan fortfa-rande är det de nationella parlamenten och regering-arna som har hand om den. Men jag sade att ECB jusvarar för en viktig del. Att den gemensamma valutan- som dessutom borde devalveras - pen-ningpolitiken och räntepolitiken handhas av expertersom under sin mandatperiod har politisk oavsättbar-het är ett demokratiskt problem, och det ökar detdemokratiska underskottet inom EU. Det strider emotden i övrigt intressanta och sympatiska analys av denationella parlamentens roll i politiken som SörenLekberg gjorde. Där finns det så att säga en dubbel-het.Anf. 63 () replik:Herr talman! Jag tror inte att jag har någon chansatt övertyga här. Men han måste skiljamellan penningpolitik och ekonomisk politik. Pen-ningpolitik är en del av den ekonomiska politiken.Men de stora och viktiga frågorna ska hanteras avministerrådet. Där är det viktigt att man har en or-dentlig parlamentarisk kontroll via de nationella par-lamenten på det sätt som vi har i , och det ärmin förhoppning att den parlamentariska kontrollenska kunna byggas ut så att de nationella parlamentenblir de som kan föra ut idéerna om den europeiskaunionen.Anf. 64 ():Herr talman! Jag tänkte först fokusera på det somnästan alla har sagt vara det viktigaste, nämligen påden historiska uppgiften att göra det möjligt för län-derna i att komma med i deneuropeiska unionen. Om detta ska vara möjligt tillden - vilket är oerhört viktigt - inne-bär det att förhandlingarna måste vara avslutade föresommaren , dvs. under det svenska ordföran-deskapet. Jag skulle vilja gå så långt som att säga attdet måste vara den absoluta prioriteringen för detsvenska ordförandeskapet att förhandlingarna är av-slutade med de kandidatländer som harkommit längst.Det är också viktigt att notera att man blir medlempå egna meriter. Ett land som har kommit långt skainte behöva vänta därför att andra länder ännu intehar hunnit lika långt i sin interna process.Det finns nu en oro bland många kandidatländer iCentral- och för att man ändå inte skalyckas. Man frågar sig: Kommer EU verkligen attleverera det som har utlovats? Kommer EU att hittapå nya krav och nya hinder som gör det svårt förkandidatländerna att komma med? Just av det skäletär det så viktigt att vi håller fast vid den tidtabell somvi har bestämt. ska de första nyamedlemsländerna från kunnakomma med om de uppfyller villkoren.Det finns en sak som måste av inom självaEU, och det är att sortera ut en del saker som inteklarades av vid den förra regeringskonferensen omAmsterdamfördraget. Vi måste få en effektivarekommission. Det ligger i allas vårt intresse. Här börSverige vara öppet för olika lösningar för att åstad-komma en effektiv kommission. Det oundgängligakravet är att varje medlemsland är representerat ikommissionen.En annan sak gäller beslutsordningen i minister-rådet. Även här bör vi vara öppna. EU kommer i ännuhögre grad än att domineras av små medlems-länder. När unionen bildades var det 3av 6 som var stora medlemsländer. är det 5 av15 som är stora medlemsländer. Om alla som nuförhandlar om medlemskap kommer med kommer 6av 27 att vara stora medlemsländer. Det sker alltså engradvis förskjutning i riktning mot små medlemslän-der. Det är då naturligt att de stora länderna säger: Viär gravt underrepresenterade i EU:s beslutsinstitutio-ner, och det är kanske rimligt att vi inte blir fullt likamycket underrepresenterade om de små ländernaväxer i antal och blir mer dominerande.Ett sätt att lösa detta kan ju vara idén om dubbelmajoritet. Jag tycker att ska vara öppet försådana resonemang. Det skulle förenkla ekvationenganska mycket.Den tredje frågan gäller det kvalificerade besluts-fattandet. Här kan det vara rimligt att ta några steg påvägen. Men jag tror inte att man kan göra någon storförändring utan en mer gradvis förändring i riktningmot mer majoritetsbeslutsfattande.Från moderat håll menar vi alltså att vi ska ha enbegränsad regeringskonferens som ska ha mycketavgränsade områden när vi ska leverera resultat idecember. Här är tidsplanen faktiskt nästan överord-nad innehållet just därför att det gäller att se till attutvidgningen tar fart.När detta är sagt menar vi att det kan vara rimligtatt ta ett större grepp och göra en mer samlad översynav i en situation då vi har medlemslän-der från . De har ju en annantradition och annan bakgrund. Om vi ska göra enbredare översyn av EU:s funktionssätt och fördragenkan det vara rimligt att ha med ett antal länder frånCentral- och , för de bringar ju in någotannat och nytt i EU-samarbetet. Man skulle kunnatänka sig att det här skulle kunna vara klart till EU:s50-årsjubileum . Det kunde vara en rimligmålsättning för att i lugn och ro kunna göra avväg-ningar, som man bör göra när man diskuterar författ-ningsfrågor, och därmed kunna ta det grepp som mannu absolut vare sig hinner eller bör ta i den pågåenderegeringskonferensen.Anf. 65 ():Herr talman! lyssnade jag på BengtGöransson när han på ett frukostmöte här i riksdagentalade om arbete. Jag fästemig vid ett uttalande om att de som röstade ja till ettsvenskt EU-medlemskap överlämnat diskussionen omöverstatlighet till oss som röstade nej. Dagens debatthar varit bra för att få i gång en sådan debatt, dettaspeciellt med tanke på att svenska folket inom en intealltför avlägsen framtid kommer att få avgöra i enfolkomröstning om ska ansluta sig till valu-taunionen EMU eller inte.Demokrati är en fråga om innehåll och form.Överstatligt beslutsfattande kan sammanfattas så, attdet mellanstatliga samarbetet bygger på att varjenationalstat själv bestämmer vilka beslut fattade av eninternationell organisation som man ska foga sig i.Överstatlighet innebär att ett land förpliktar sig attfölja beslut som det inte självt instämmer i, och be-sluten gäller oavsett beslut i nationella parlament.Genom åren har EU-kritiker inom vänstern blivitde främsta förespråkarna av demokratin som form.EU-anhängarna, däremot, som ofta tidigare varitbenhårda på att demokratin endast kan gälla former-na, talar mer om att det krävs effektivitet i beslutsfat-tandet. De talar också om innehållet, om att EU-medlemskapet leder till stabilitet, fred, tillväxt, kon-kurrens, sysselsättning, lägre matpriser m.m. Detta ärmer centralt än det s.k. demokratiska underskottet. Dedemokratiska bristerna förklaras bort med att anslut-ningen till EU eller EMU ändå är demokratiskt, efter-som de länder som är med trots allt är demokratier.Det är intressant att notera att argumenteringen in-för en eventuell anslutning till EMU har liknandedrag. Men demokrati handlar inte bara om formenutan också om innehållet. EU har från börjat gagnatkapitalismen som system. Det är de stora bolagensunion. Storkapitalet har från början styrt inriktningenvia lobbyister som presenterat rapporter för kommis-sionen, som i sin tur levererat dem i mer eller mindremodifierade former till beslutande organ.EU måste också rent rättsligt betraktas som etthögerprojekt. Det framstår väldigt tydligt i Romför-dragets regler om konkurrens och i målet att främjaproduktionsfaktorerna varor, tjänster, arbetskraft ochkapital - de s.k. fyra friheterna. Det främsta syftet äratt skydda producentintressen på konsumenternasbekostnad. Bestämmelserna om EMU grundlagsfästert.o.m. en politisk princip, att låg inflation är viktigareän full sysselsättning för den ekonomiska politiken.Låt mig ta exempel på konsekvenserna av den in-re marknadens funktion. Det ena exemplet har redanskapat negativa konsekvenser i glesbygden och föror-sakat en stark opinion och vrede. Exemplet handlarom förbudet mot att fortsätta att ha en 8-procentignedsättning av de sociala avgifterna för glesbygdsfö-retagen - en möjlighet som försvann i januari i år.Regionalpolitiska ambitioner väger alltså lätt i det härsammanhanget.En annan sak som kan skapa problem är reglervad gäller att kunna bedriva aktiv miljöpolitik medbl.a. höjning av koldioxidskatten.