prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Så det ärnog ingen risk att vi plötsligt fattarbeslut om någon lag som är dåligt underbyggd, utandet handlar ju om att fatta ett beslut om att vi börlagstifta så att studenter får regler som så långt det ärmöjligt motsvarar dem som anställda har inom ar-betsmiljölagen.Jag fick inte heller något svar på om anser att man faktiskt bör göra en sådanhär ordentlig genomgång utifrån ett genusperspektivav hur tjänstetillsättningen inom högskolevärlden gårtill.När det gäller den allmänna förskolan har juFolkpartiet ganska länge drivit, och har det med i sittpartiprogram, att vi ska ha en allmän och kostnadsfripedagogisk förskola med några timmars verksamhetom dagen som alla ska ha möjlighet att delta i. Detförslaget välkomnar vi alltså, medan vi däremot,vilket har framkommit i andra sammanhang, säger nejtill förslaget om maxtaxa för barnomsorgsverksamhetunder . Men då tycker jag också att det ärviktigt för seriositeten i den nya allmänna förskolanatt vi fattar beslut om att den ska drivas av pedago-giskt utbildad personal, ett förslag som socialdemo-kraterna har avvisat när har förtfram att lärarna i förskolan som har det pedagogiskaansvaret ska ha pedagogisk utbildning. Det är viktigt.Anf. 179 ():Fru talman! Jag tror nog att och jagkan vara eniga om att vi bör utforma en lagstiftningsom så långt det är möjligt stärker studenternas rät-tigheter och skydd när det gäller jämställdhetsarbetetgenerellt och när det gäller sexuella trakasserier ellerandra typer av trakasserier. Och det pågår som sagtett beredningsarbete, ett uppdrag från Högskolever-ket, som ska rapporteras. Och mot bakgrund avdet kan vi väl båda med spänning invänta regeringensreaktion på detta.När det gäller forskningen och delarna i detta ären forskningspolitisk proposition aviserad till hösten.Då tror jag att det finns alla förutsättningar att föra enordentlig diskussion, inte minst om forskningen ur ettgenusperspektiv.Beträffande det sistnämnda däremot, om allmänförskola, låter det väldigt trevligt och betryggande attfå höra att uppenbarligen kommer attmedverka i att vi nu får en allmän förskola till stånd.Och det tycker jag känns angeläget.Sedan är det bara att beklaga att maxtaxan som isin konstruktion verkligen är ett jämställdhetsförslaginte stöds av . Men vem vet, när förslagetväl hamnar i så kanske även Folkpartietkan svänga och stödja även det förslaget. Det tror jagvore bra för barnfamiljerna, och det vore framför alltbra för jämställdheten i det här landet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Studentinflytande och kvalitetsutvecklingm.m. i högskolanFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU12Studentinflytande och kvalitetsutveckling m.m. ihögskolan (prop. 1999/2000:28).Anf. 180 ():Fru talman! Betänkandet Studentinflytande ochkvalitetsutveckling m.m. i högskolan innehåller fleraolika moment. Förslaget om ändringar i högskolela-gen behöver jag inte kommentera särskilt mycket.Där är utskottet enigt. Kvalitetsarbetet ska vara engemensam angelägenhet för personal och studenter.Det sägs också att studenterna ska ta aktiv del i arbe-tet att vidareutveckla utbildningen, och det är bra.Jag ska i stället nöja mig med att kommenteraandra förslag som vi tar upp framför allt i vår kom-mittémotion Ub13. Jag börjar med vårt förslag attnationella utvärderingar ska präglas av mångfald ochvariation. Därför vill vi ha flera oberoende organ. Detkan gälla institutioner, organisationer och andra sombehärskar de områden som är aktuella. Vi tyckerockså att det är rimligt att olika lärosätens resultat äroffentliga.Vi förordar också ett fristående kvarlitetsinstitut,som alltså står fritt i förhållande till statliga myndig-heter, och att begär att regeringen läggerfram ett förslag om det. Genom upphandling skaffarman sig den kompetens som behövs för att klara sittuppdrag. Myndighetsfunktionen ska dock, enligt våruppfattning, ligga kvar hos Högskoleverket.Vi har en liknande uppfattning när det gäller ung-domsskolan, som jag var inne på tidigare när vi dis-kuterade ett annat betänkande här för några timmarsedan. Vi menar att inte ska syssla medkontroll och främjande uppgifter, alltså inte båda. Viär några partier i som har den här uppfatt-ningen. När det gäller vuxenutbildning enades fak-tiskt samtliga ledamöter, vilket jag också har påpekattidigare , i omatt föreslå olika organisationer för kontroll och främ-jande när det gäller all vuxenutbildning som erhållerstatsbidrag. Vad som är rätt i det ena fallet kan rimli-gen inte vara helt fel i det andra fallet. Och jag skullevilja fråga socialdemokraternas företrädare härMajléne om det inte är dags attgöra en liknande organisation för högskolan somhennes fem partivänner gjorde för vuxenutbildningeni tisdags när vi lade fram det betänkandet.Antagningsreglerna är nästa fråga som jag heltkortfattat vill ta upp. Utskottet konstaterar alldeleskorrekt att socialdemokraterna återinförde en centra-lisering av urvalet av sökande till grundläggandehögskoleutbildning under /96. Förövrigt hänvisar man till en proposition som ska läggasfram mot slutet av detta år.Men det hindrar ju inte utskottet från att kom-mentera vårt motionsförslag om att återgå till ettfriare antagningsförhållande som ger högskolor ochuniversitet större möjlighet att profilera sig på den härpunkten, vilket också har en direkt koppling till kva-litetsutvecklingen inom högskolan.Ett skäl som utskottsmajoriteten anför mot friareantagningsregler är att de sökande studenterna medvårt förslag - vi som vill ha friare antagningsregler -inte klarar av att överblicka sina möjligheter attkomma in på en högre utbildning. Genom centralintagning hjälper man alltså de sökande på traven. Jagtror inte att det argumentet håller. Svenska ungdomar,och vuxenstuderande också för den delen, väljer ju i stor utsträckning att studera utomlands, mycketmer än . Och där finnsdet inte någon central intagning, och de klarar det häralldeles utmärkt. Och hänvisningen till att vårt cent-ralistiska system skulle hjälpa studenter från studieo-vana hem att söka, som det också står, tror jag intealls på. I så fall skulle vi ju inte ha samma socialasnedrekrytering som vi hade när jag för längesedan var ung student. Men det har vi - med centralintagning.Det sista argumentet som utskottsmajoriteten an-för mot friare regler för intagning till högskolan ärinte mycket bättre, som jag ser det. Man skriver attlärosätena med vårt förslag skulle ägna mindre intres-se åt att utveckla sin undervisning och mer åt att tävlamed varandra om att dra till sig de mest kvalificeradesökandena. Detta skulle inte höja kvaliteten i hög-skolesystemet som helhet, menar man.Tänk, fru talman, jag tror att det är precis tvärtom!Om högskolorna tävlar om de bästa studenterna görde det givetvis genom att erbjuda en bra utbildningoch en bra forskning. Hur det skulle sänka kvalitetenförstår jag inte alls. Det är ju precis tvärtom.Jag har, fru talman, varit i kontaktmed några fristående högskolor. I ett fall vet jag för vissa utbildningar har beslutat att låta 75 %av platserna vid ett ansökningstillfälle anslutas tillden nationella regleringen av urvalet. De bestämmer man själv över. På så sättkan man ta hänsyn till studenternas olika kvalifika-tioner och dem som inte riktigt svarar upp mot intag-ningsreglerna när det gäller den nationella reglering-en.Man har en viss erfarenhet av detta sedan flera år.Resultatet, säger man - i varje fall på ett par högsko-lor som jag talat med - är mycket tillfredsställandeför alla parter. Man har fått mycket bra studenter ochman har fått studenter med olika typer av bakgrundsom annars inte hade kommit in.Jag skulle vilja pröva lite med Socialdemokrater-nas företrädare här om det inte vore en kompromiss-lösning att pröva t.ex. att de statliga högskolorna gickmed på att det reserverades låt säga till en an-nan intagningsnorm än man har när det gäller dennationella regleringen av urvalet; detta för att få inlite andra studenter än man annars skulle få. Jag riktarmig alltså till . Systemet äralltså prövat på några högskolor, med gott resultat.I anslutning till vårt förslag om att ge högskolornastörre frihet vill vi också lägga ett större ansvar pålärosätena att själva svara för informationsflödena tilloch från studenterna. Man kan säga att de båda för-slagen hör ihop. Om varje högskola själv får ta handom sin egen information, där man också presenterarutbildningens kvalitet och resultat, ger man studen-terna den kunskap som behövs för att kunna välja denutbildning och det lärosäte som önskas. I den härinformationen ska man också redogöra för regler förantagning och urval som finns på den speciella hög-skola som ger ut informationen. Man har ju ansvaretfullt ut.Fru talman! Sedan vill jag säga några ord om äm-nes- och programutvärderingar som vi tillsammansmed tar upp i reservation nr 4. Vi tyckerfaktiskt att är ett alltför långt intervall inomdagens högskola. Jag kan tänka mig att det skullefungera om vi hade kvar universitetsstrukturen frångångna tider. Då kunde man faktiskt använda sammakurskatalog år . Men om man besöker endynamisk högskola och återkommer senareär det väldigt mycket som man inte känner igen. Detär givetvis önskvärt med en utvärdering som är aktu-ell. Så är det inte efter fyra, fem eller upp till sex år.I motionen har vi med vår gamla käpphäst, att re-sursfördelningen i större utsträckning ska styras avstudenternas egna val. Argumenten för detta är säkertkända för de flesta. Ett viktigt argument är att stu-denternas valfrihet ökar, att man får större möjlighe-ter att komma in på just den utbildning och vid justdet lärosäte som man verkligen vill till. Ett problemmed det nuvarande systemet är ju att många platserfaktiskt står tomma, t.ex. inom kvalificerade tekniskautbildningar. Det gynnar ingen, såvitt jag kan förstå.Till sist, fru talman, vill jag bara säga att jag nöjermig med att yrka bifall till reservation nr 1 undermom. 181 ():Fru talman! Det betänkande som vi nu behandlarheter Studentinflytande och kvalitetsutveckling m.m. ihögskolan. Själv skulle jag vilja inbegripa studentin-flytandet i just kvalitetsutvecklingen. Kvalitet är ettbegrepp som omfattar väldigt mycket.Om jag försöker utgå från studenternas perspek-tiv, vad är då kvalitet?Kvalitet är att ha makt över sitt liv. Kvalitet ärockså delaktighet i fråga om de livsvillkor som gäller.Ordet studentinflytande låter inte lika aktivt somordet elevdemokrati. Jag har funderat lite grann pådet. Varför har vi bytt ut begreppet demokrati, som juhandlar om delaktighet och medbestämmande, motbegreppet inflytande, som mer låter som att det helaska stanna vid ett slags möjlighet att påverka en vissfråga?Jag skulle vilja se att vi hade elevdemokrati. Detär väldigt bra. Men ska inte inflytandet och delaktig-heten öka i utbildningssystemet med stigande åldersnarare än tvärtom? De flesta studenter känner inteens att de har inflytande eller särskilt stora möjlighe-ter till demokratiskt beslutsfattande om sina villkor.Många upplever att det är svårt att komma intill ochpåverka sin vardag inom högskolor och universitet.Här kan man fråga om skälen.Det behövs nog en noggrann analys om vi på all-var tror att studenterna ska kunna bidra med någotsom är direkt kvalitetshöjande. Det tror jag. De kom-mer med nya tankar och idéer och framför allt kan debättre tydliggöra sina behov än vi som arbetar ochallra helst än vi politiker kan. Studenterna är denstörsta resursen inom högskolan.Studentinflytande har dock inte enbart med självaproceduren inom lärosätet att göra. Studentinflytandehandlar kanske först och främst om att studenten sommänniska får vara med och påverka sitt yrkesval ochfår möjlighet till den kunskap som detta yrkesvalinnebär. Så är det inte . Vi har ett alltför socia-listiskt styrt system där politikerna driver människoratt göra vad de kanske inte önskar eller ens har lägg-ning och begåvning för.Vi människor är inga svarta lådor som man fyllermed något och så händer inget, och så händer ingetmen kommer det ut en kompetent teknikersom ett företag vill anställa. Så förhåller det sig inte.Det är hög tid att ge upp detta tänkande en gång föralla.En västerländsk humanistisk människosyn innebäratt människor föds olika, tar upp påverkan från om-världen olika och lär sig olika saker. En människasvälmående och tillika livskvalitet nås när hon får såatt säga förverkliga sina intressen och behov. Då lärhon och då kan hon vara med och utveckla och forskai samhället, till glädje och nytta för många.Ytterst är det människans fria vilja som ska beja-kas om vi ska konkurrera på kunskapsfronten.Fru talman! En ung människas intresse för männi-skors livsvillkor som vi finner inom humanismen kaninte ändras till intresse för fysik och teknik därför attregeringen ger platser till det. utestängs mångafrån att förkovra sig vag gäller egna intressen, medanen rad studieplatser, ja, flera tusen, som skattebetalar-na betalar för står tomma; detta därför att studenternainte vill sälja sina intressen eller sin själ för en gryn-välling - grynvälling därför att det inte tillhör denkunskap som de prioriterar.Den dagen vi som är tekniskt intresserade redanfrån barnsben får stimuleras att syssla med teknik -för många först praktiskt och sedan teoretiskt - kom-mer det också ett tryck på tekniska utbildningar attfinnas. Redan under barnaåren grundläggs de intres-sen och värderingar som sedan följer med till valet avyrke.Så sent som i förrgårkväll talade jag med AndersFlodström, rektor vid KTH. Han uttryckte sin läran-deprocess i teknik och sade: När jag bara fick hålla påmed teori klarade jag inte det. Jag klarade inte av attutveckla mina egentliga intressen men när jag fickhandha saker med mina händer och det praktiskasökandet väcktes också min förmåga att ta till mig dethela teoretiskt.Detta kan väldigt många vittna om. Men om viundervärderar den praktiska kunskapen i de tidigaåren för barnen får de elever som faktiskt har tekniskförmåga och som har fallenhet och läggning för tek-niska yrken inte utveckla sin förmåga.Jag menar att vi har en stor kunskapsreserv som viskulle kunna ta vara på mycket bättre väldigt tidigt iåldrarna. Jag har själv studerat kvinnor som varittekniker. De hade alla tidigt kommit i kontakt medteknik för att kunna vara goda lärare i teknik.I dag är det dumdristighet, tycker jag, hos rege-ringen att flera tusen får finnas på tekniskt gymnasi-um när det finns sådana som vill utvecklasina intressen inom humaniora. Varför finns dennaorealism hos regeringen? Det är en fråga som jag villha ett svar på . Jag vill också ha svar på om detär förenat med vår värdegrund att man använder eko-nomiska resurser för att styra människors val av kun-skaper som också får konsekvenser för deras yrkes-val?Fru talman! Jag har berört inflytandet i själva ut-bildningen, och jag har berört innehållet i utbildning-en, som har direkt koppling till de platser som rege-ringen dimensionerar. har helatiden hävdat att utbyggnaden inte får urholka kvali-teten på undervisning och forskning. Det finns ettsamband mellan dimensionering och kvalitet. Vi villinte ha obligatorisk utvärdering på varje enskild kurs,men vi anser att utvärdering ska finnas för varje pro-gram och helhet. Vi behöver riva ett statiskt systemoch öppna upp för flexibilitet med hänsyn till männi-skors olikheter. Då höjer vi kvaliteten.Fru talman! Jag ställer mig självklart bakom allavåra reservationer, men för tids yrkar jagbifall endast till reservation 6 under mom. 6 och re-servation 8 under mom. 17.Anf. 182 ():Fru talman! Det är viktigt att ta ett helhetsgreppom kvalitetsutvecklingen i högskolan. Dagens situa-tion för att garantera och utveckla kvaliteten i hög-skolan anser jag är otillfredsställande. Centerpartiethar efterlyst en strategi för hur kvaliteten i högskolanska kunna säkras inte minst med tanke på den storautbyggnad som skett av den högre utbildningen. Detär viktigt att nu matcha utbyggnaden av utbildnings-platserna med att säkra kvaliteten. Vi måste höjaforskningsandelen och ge studenterna en bra arbets-och studiemiljö.När vi nu diskuterar studentinflytande och kvali-tetsutveckling i högskolan ser jag att det är en storbrist att regeringen helt bortser från hur olika studie-sociala frågor påverkar utbildningskvaliteten.Alla ska ges lika rätt och möjlighet till högre ut-bildning. Den enskilde ska inte behöva avstå frånhögre studier av ekonomiska eller sociala skäl. Godasociala och ekonomiska villkor är en förutsättning föratt studenterna ska ha möjlighet att koncentrera sig påsina studier. Bra studiesociala villkor stimulerar ock-så till ett mer aktivt kunskapssökande.Vi vet att studenternas studiemiljö och formernaför olika typer av stöd och service för studenterna harbetydelse för studentinflytande. Delvis utgör det oftaförutsättningar för att studenterna ska kunna utnyttjasin tid effektivt och klara av såväl studiekraven somvad som i övrigt hör till högskolestudier.Jag skulle därför vilja fråga utbildningsministernvarför man helt har bortsett från de studiesocialafrågorna i förslaget om kvalitetsutvecklingen i hög-skolan. Är det så att ministern har sett att det inte ärså viktigt att diskutera det i kvalitetsarbetet?Fru talman! Vad gäller frågan om studenternas in-flytande inom högskolan finns det en del att göra. Urrapporten högskolan går attläsa: "Studenterna känner att de inte tas på allvar, attde inte respekteras och många studenter framför attde känner en frustration över att deras åsikter, syn-punkter och förslag inte efterfrågas eller när de ändåframförs inte bemöts med intresse och respekt." Manskriver också: "Vi anser att studenterna har fog försitt missnöje. Den enskilde studenten har små möjlig-heter att påverka. Det beror främst på att studentenhar en så svag ställning inom den svenska högsko-lan. "Ett bristande studentinflytande är inte bara ettproblem för studenterna. Ett kunskapssamhälle måsteutbilda kreativa, kunskapssökande människor. genom studentinflytande som studenterna fårmånga av de färdigheter som värdesätts i samhälletoch arbetslivet såsom ett kritiskt förhållningssätt,problemlösningsförmåga, självständigt tänkande ochförmåga att söka kunskap.Vi måste ha en ny syn på studenten och studen-tens roll inom den högre utbildningen. Ett genuintstudentinflytande i högskolan innebär att studentenses som medansvarig och en medaktör. Ett ökat stu-dentinflytande är både en nödvändighet och en själv-klarhet. Det är självklart att studenternas åsikter skaefterfrågas. Studenternas synpunkter måste ocksåresultera i konkreta förändringar. Om studenternassynpunkter inte tas till vara riskerar inflytandet attbara bli ett skeninflytande.Grunden för ett optimalt studentinflytande är ettgott formellt inflytande. Vi stöder därför förslaget omatt studenterna ska ha rätt att vara representerade isamtliga beslutande organ på högskolan samt attsamrådsskyldighet bör föreligga om beslut delegerastill tjänstemän.Centerpartiet anser däremot att andelen studenter istyrelser såsom högskolestyrelse samt fakultetsnämndbör uppgå till minst en tredjedel, och representationpå lägre beslutsnivåer bör vara av styrel-sens ledamöter utöver ordföranden.För att studenterna också ska ha de praktiskamöjligheterna att utnyttja sitt inflytande behöver dekunskap om hur de olika organen fungerar. Tydligaarbetsordningar bör därför finnas för varje beredandeoch beslutande grupp. I betänkandet skriver majori-teten att det är viktigt med information. Det är viktigtatt studenterna vet hur man ska agera för att kunnautveckla sitt inflytande, men längre vill man inte gå.Jag vill gå steget längre och skriva in i högskolelagenom en skyldighet med en arbetsordning för universi-teten och högskolorna.Fru talman! Regeringen föreslår att högskolorvars utbildningar uppvisar bristfällig kvalitet i utvär-deringar riskerar att förlora sitt tillstånd att utfärdaexamina i sådana utbildningar. För att inte studenter-na ska stå utan utbildningsplats och möjlighet tillfortsatta studier bör det därför finnas tydliga var-ningssystem, och studenternas rättssäkerhet ska be-aktas vid eventuella examensindragningar.I propositionen skriver man att den ökade verk-samheten med utvärdering medför ökade kostnaderför och att regeringen avser att åter-komma i den frågan i den kommande budgeten. Detär viktigt att understryka att det arbetet verkligenleder till tydliga resultat. De ökade resurser som skatillföras får inte tas från den redanhårt ansträngda grundutbildningen eller forskningen.Pengarna ska inte tas från det.I betänkandet skriver majoriteten att högskolornainte ska få mindre pengar, men ställer vi högre kravpå skolorna måste de få kompensation för sitt arbete.Är majoriteten beredd att stärka högskolornas kvalitetmåste de också få tillräckliga resurser. Jag vill därförfråga socialdemokraternas representant om vi kanräkna med att det kommer mer resurser till högsko-lorna och universiteten ?Fru talman! Som jag sagt tidigare är de studieso-ciala frågorna en viktig del i kvalitetsutvecklingen ihögskolan. I den rapport som jag åsyftade tidigare,Studieinflytande inom högskolan, skriver man: "Vivill påpeka att en del av de förhållanden som råder påhögskolan inte skulle accepteras på någon annanarbetsplats eller någon annanstans i samhället. "Utifrån bl.a. detta är det viktigt att göra en hel-täckande beskrivning av studenternas studiesocialasituation. Många enskilda frågor som berör studen-terna har behandlats av oss här i . Mångabeslut har varit till studenternas nackdel, och densammantagna effekten har för många blivit alltförstor.Därmed tycker jag att regeringen bör tillkalla enstudiesocial utredning, något som jag harförespråkat - detta för att få ett underlag till det fram-tida studiesociala ställningstagande som måste göras iriksdagen. Några av de saker som skulle kunna ingåär frågan om bostäder, enhetligt studerandebegrepp,arbetslöshetsförsäkring, socialbidrag och arbetsmiljö.I en sådan utredning måste studenterna också ges enordentlig representation.Eftersom de studiesociala frågorna inte har hante-rats i det betänkande som vi behandlar vill jagfråga ministern om tanken var i stället att en studieso-cial utredning skulle komma härnäst. Det skulle varaintressant att höra om så var tanken.Fru talman! Avslutningsvis står jag bakom allaCenterpartiets yrkanden, men väljer för tids vinningatt yrka bifall bara till reservation nr 1 undermom. 183 ():Fru talman! Som alla vet har antalet platser vidhögskolor och universitet i kraftigt byggts utunder . Denna utbyggnad har varitnödvändig. För att man ska klara av att vara en le-dande kunskapsnation måste fler männi-skor få högre utbildning.Hade fått vara med och bestämma ha-de utbyggnaden genomförts med kvaliteten i fokus påett helt annat sätt. Det finns tyvärr inslag i regerings-politiken som tyder på att regeringen tycks tro att detgår att bedriva undervisning som håller ungefär sam-ma kvalitet för fler studenter utan att man tillskjutermer resurser per student.Nu välkomnar att regeringen i en pro-position betonar kvalitetsfrågorna och tar dem påallvar. Vi har länge uttryckt oro över olika tecken påeftersatt kvalitet i den högre utbildningen. Därförinstämmer i propositionens huvuddrag.Det är viktigt att dessa frågor diskuteras.Men vi tycker att propositionen är för allmänthållen och att den innehåller alldeles för få konkretaförslag när det gäller kvalitetsutveckling.Regeringen konstaterar att den högre utbildningenexpanderar kraftigt, men gör i den här propositioneningen konsekvensanalys av hur det kvalitativa inne-hållet i den svenska högre utbildningen kan ha påver-kats av denna expansion.Folkpartiet kräver att det görs en ordentlig kon-sekvensanalys och att högskolans tillväxt ska utvärde-ras med avseende på bostäder, lärartillgång, tillgångtill lärarplatser och läsplatser, större undervisnings-grupper samt brist på lokaler.Denna konsekvensanalys begärs inte av Folkparti-et för att vi vill hitta argument för att säga nej tillfortsatt expansion. Men det är ohederligt att inte vågaställa frågor om hur det står till.