prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Vi välkomnar desamtal som inleddes i mellangeneralsekreteraren och de cypriotiska ledarna ochhoppas att de ska leda till direkta förhandlingar mel-lan parterna för att finna en allomfattande lösning.En lösning av den politiska konflikten skulle un-derlätta väg mot ett EU-medlemskap. Sveri-ge och övriga EU-länder tror och hoppas att ett fram-tida cypriotiskt EU-medlemskap kommer att gagnabåda sidor på och att de pågående EU-förhandlingarna kan ha en positiv katalytisk effekt förmöjligheterna att finna en varaktig lösning i Cypern-frågan. Det faktum att nu även är ett kandi-datland kommer förhoppningsvis att ha en positivinverkan på den pågående förhandlingsprocesseninom FN:s ram.Anf. 96 ():Fru talman! Jag vill först tacka för svaret, som jagi långa stycken tyvärr tycker är något svävande till sinkaraktär.Interpellationen skrev jag innan Helsingforskonfe-rensen utifrån den respekt och det stöd jag hyste förutrikesministerns hållning avseende kandi-datstatus tidigare. har situationen radikalt föränd-rats. Av anledningar som för mig är obekanta harregeringen och utrikesministern ändrat sina tidigareställningstaganden.Det kan naturligtvis te sig som en formsak eller ettstrategiskt övervägande om kraven på demokrati ochmänskliga rättigheter i ska ställas innan Tur-kiet uppnår kandidatstatus eller innan man blir med-lem i EU. hade hellre sett ett vidmakt-hållande av den inställning som rådde tidigare ochdärmed en tydlig markering av att vi inte accepterarde brott mot mänskliga rättigheter som gjortoch gör sig ökänt för.Jag hade möjlighet att delta i en s.k.fackföreningsresa i tillsammans med för mänskliga rättigheter i ochträffade förutom de politiska partierna en rad grupperför mänskliga rättigheter i . Rapporten frånresan har vi överlämnat till utrikesministern.Slutsatserna i rapporten var att det fortfarande ärmycket stora problem med mänskliga och demokra-tiska rättigheter i . I samband med överläm-nandet uttryckte utrikesministern ingen annan upp-fattning. Jag måste därför fråga vilka förändringarsom har skett som har fått regeringen att ändra upp-fattning.I rapportens slutsatser tar vi upp sex olika områ-den.För det första: Tortyr och misshandel sker syste-matiskt vid förhör av misstänkta och av dömda ifängelser. En rad vittnesmål har också pekat på an-vändande av ögonbindlar vid förhör.För det andra: Den politiska organisationen be-gränsas av militärens överprövningar av de politiskabesluten.För det tredje: Yttrandefriheten begränsas genomhänvisning till terrorism och sekularisering. Journa-lister riskerar fängelse om de rapporterar från myn-digheter på olämpligt sätt.För det fjärde: Organisationsfriheten är begränsad.Ideella organisationer, både politiska och andra, för-bjuds och upplöses med hänvisning till statens säker-het. En rad medlemmar i människorättsorganisationerhar dömts till fängelse för sitt engagemang.För det femte: Religionsfriheten begränsas avstaten genom lagstiftning.För det sjätte: Kravet på att till varje pris slå vaktom landets enhet innebär att grundläggande mänskli-ga rättigheter sätts ur spel. Rätten till den egna kultu-ren, det egna språket är ingen självklarhet. Kurder,armenier, assyrier, syrianer och andra etniska grupperhindras att verka fritt.På vilket av dessa områden har utrikesministernfått löfte om förändringar? Vilka faktiska förändring-ar har utrikesministern som grund för sitt nya ställ-ningstagande?Naturligtvis kan utrikesministern hänvisa till desamtal och löften hon fått av premiärminister och utrikesminister . Tyvärr måste vikonstatera att den turkiska premiärministern inte hannmer än komma hem från förrän nya rap-porter om brott mot mänskliga rättigheter kom. Jagvill här peka på tre stycken fall.Läkaren anklagades för att ha behand-lat en medlem av en illegal organisation. inför rätta kl. 9.00 för sitt brott,att följa läkaretiken. är aktiv i i och arbetar aktivt medrehabilitering av tortyroffer.Günseli och doktor ställs införrätta för att ha deltagit i en begravningsom polisen kallar demonstration. Båda är medlem-mar i 11 februari ställs professor , kändför sitt arbete med tortyroffer och representant församma organisation, inför rätta för sitt uttalande omförhållandena i turkiska fängelser.Slutsatsen av de turkiska myndigheternas brottmot mänskliga rättigheter kan inte bli annat än struntar i de löften som avgivits. Därför vill jagfråga utrikesministern på vilket sätt man bilateralttänker verka inom EU för att komma till rätta med dehär problemen.Jag återkommer med ytterligare exempel i nästaanförande.Anf. 97 ():Fru talman! Också jag vill tacka för svaret. Jagkan också konstatera att utrikesministern nu är betyd-ligt mer nedtonad när det gäller mänskliga rättigheteri än i den starka hållning som utrikesminis-tern intog . Jag vet inte om detta är en miss-tolkning - i så fall vill jag gärna få det klargjort.Jag hade den uppfattningen att vi var eniga i vårhållning gentemot , och vi träffade båda utri-kesminister vid dennes besök här, men vid olikatillfällen. Såvitt jag förstår fick vi då olika intryck avdennes vilja att diskutera de verkliga MR-problemen iTurkiet. Jag tyckte faktiskt inte att den var särskiltstor - låt mig säga så.För undvikande av alla missförstånd vill jag klar-göra att också jag vill se som EU-medlemunder förutsättning att Köpenhamnskriterierna upp-fylls, men jag och ansåg att Turkietborde ha visat lite mer av god vilja och att det innanlandet blev medlemskandidat åtminstone borde hapresenterat en plan för att uppfylla mer av de kravsom vi har ställt.I diskussionerna om kandidaturen behandladesmest Cypernfrågan, som naturligtvis är nog så viktig.MR-frågorna hade en betydligt mer undanskymdställning. Jag vill som ett starkt beröm till utrikesmi-nistern säga att utan starka agerande i höstashade de kanske ännu mera tonats ned. Såvitt jagminns var kurderna inte ens nämnda i det papper somsedan skrevs. Jag kan ha fel, men det är det intrycksom jag har fått.Turkiet har ställt ut löften omdemokratisering och respekt för mänskliga rättighe-ter, inte minst 1995 i samband med inträdet i EU:stullunion. Enligt rapporter från MR-organisationernahar löftena upprepats utan att situationen för enskildamänniskor har förbättrats. Parlamentets egen kunde 1998 visa på att tortyrnära nog är regel i fängelser och häkten i den del avlandet där de hade studerat förhållandena, dvs. dendel där undantagslagar råder.Human Rights Foundation of har kartlagt3 344 fall av verifierad tortyr och tiogånger så många fall som inte till fullo kunnat verifie-ras. för åtal är ofta bekännelser som med storsannolikhet avgetts under tortyr. somutrikesministrarna träffades här skedde ett attentatmot i , därlokalerna vandaliserades och personalen trakassera-des. Vi från för mänskliga rättigheteri skrev ett protestbrev till presidenten medanledning av detta.Nu är kandidatland, och det är sant att detbör förbättra möjligheterna att ställa krav. Det ärviktigt att , som varit aktivt i relatio-nerna med , nu går vidare för att medverka utveckling där visar respekt för de mänsk-liga rättigheterna, så att det även kan bli EU-medlem.Turkiet behöver helt enkelt ha en färdplan för att nåmålet. Jag har några frågor och uppmaningar att riktatill utrikesministern.Hur tänker regeringen medverka till en positiv ut-veckling i ? Vilken strategi har man? Det finnsnågra punkter som bör vara med i strategiför . Först och främst måste MR-problemenidentifieras, och vi måste vara tydliga.Vi som träffar företrädare för politiska partier ochför regeringen i märker tydligt att vi och dehela tiden talar förbi varandra när det gäller mänskli-ga rättigheter. De vill inte tala om kurderna och fram-för allt inte om situationen i sydöstra , och devill inte att undervisning i kurdiska språket ska före-komma i skolan. Det finns fler exempel, som jag skaåterkomma till i nästa replik.Anf. 98 Utrikesminister ():Fru talman! Jag respekterar mycket både StenLundströms och engagemangför mänskliga rättigheter i , och jag tror dess-utom att vi även fortsättningsvis kommer att drivasamma frågor. Jag hoppas verkligen att ni inte tror attjag är mindre engagerad när det gäller MR-frågor iTurkiet. Det är snarare tvärtom, eftersom jag tror attvi nu också kommer att ha större möjlighet att fak-tiskt påverka Turkiet.Det återstår väldigt mycket. Därom är vi fullstän-digt ense. Jag kan instämma i de exempel som StenLundström redovisade, och jag kan göra en ännulängre uppräkning av de brott mot mänskliga rättig-heter som vi har sett bara under de senaste månader-na. Men jag drar ändå en annan slutsats än StenLundström när det gäller kandidatstatus iEU. Hur kan då det komma sig?Jo, jag har i det här arbetet utgått frånhur vi påverkar bäst. Hur får vi verkliga för-ändringar i när det gäller mänskliga rättighe-ter? När vi diskuterade detta med olikaorganisationer i och bl.a. med kurdiska orga-nisationer sade i princip samtliga som vi träffade attTurkiet först måste visa en förändrad vilja. Sedankunde man diskutera kandidatlandsstatus.Sedan inträffade inte någon stor förändring iverkligheten i hur lagar osv. efterlevs, men man fickändå en helt annan och friare politisk debatt i Turkietunder hösten. Vi såg t.ex. att man antog en ny lag omatt underlätta åtal mot statstjänstemän som bl.a.handlar om att det ska bli lättare att åtala för tortyr. Visåg en helt annan och öppen diskussion om konstitu-tionen jämfört med vad som förekommit tidigare.När jag träffade fö-reträdare för just de organisationer som ni nu hänvisartill - det gäller , och olika kurdiska ledare - mena-de alla som jag talade med att nu behöver fåkandidatlandsstatus, eftersom den här processen an-nars riskerar att avstanna igen. Om skulle fåkandidatlandsstatus och EU verkligen skulle läggakraft bakom orden och argumentera för mänskligarättigheter och en demokratisering, skulle vi kommaatt se en fortsatt förbättrad utveckling i Turkiet.Mänskliga rättigheter måste ju gälla för alla i Tur-kiet. De måste gälla för kurder, för armenier, förassyrier och för syrianer. Kurderna är de som framförallt har diskuterats , och vi harsett oerhört många allvarliga övergrepp mot dem.Från att man inte ens har velat diskutera situatio-nen för kurderna eller på sin höjd har talat om pro-blemen i sydöstra kunde jag se hur utrikesmi-nister efter föreslog att manska legalisera TV-sändningar på kurdiska. Jag kundeockså se hur premiärminister återvände frånHelsingfors och öppet sade attdödsstraffet borde avskaffas.Jag tycker att allt det här visar att det var rätt be-slut som vi tog i när vi gav kan-didatlandsstatus, men det ska självfallet användas föratt vi ska fortsätta att driva mänskliga rättigheter ochdemokrati gentemot . Det ska vi göra bådesom enskilt land och genom EU. EU kommer undervåren att utarbeta en partnerskapsplan för Turkiet.Detta följer vi med mycket stort engagemang frånsvensk sida för att se att det här verkligen stakas ut enväg mot ett uppfyllande av de politiska kriterierna.Anf. 99 ():Fru talman! Jag kan konstatera att utrikesminis-tern använder samma argumentation som man uppen-barligen använde när man anslöt till tullunio-nen. Man sade då att om tilläts delta i tullu-nionen, skulle också förutsättningarna förändras ochsituationen bli bättre. Jag tycker att det åtminstoneskulle vara ett minimikrav att se till att utfästelserna isamband med anslutningen till tullunionen hade blivitverklighet. Dessutom borde man ha kommit i gångmed en diskussion om förändringar av konstitutionen.Situationen för kurderna är naturligtvis en av deabsolut värsta i , och det finns såvitt jag vetingen diskussion i om att ändra § 26 i konsti-tutionen, som säger följande:Då yttrandefrihet och frihet att sprida åsikter bru-kas får inget i lag förbjudet språk användas. Skriftligaeller tryckta handlingar, grammofonskivor, ljudbandoch t.ex. video jämte andra redskap och andra ut-trycksmedel kommer i laga ordning genom domstols-beslut, eller där sådant dröjer under omständighetersom är att betrakta som betänkliga, genom order frånbemyndigad instans att konfiskeras.Mig veterligen finns inga förslag i fråga om TV-sändningarna på kurdiska som innebär något motsatt.Förslaget innebär i princip bara att kurdisk musik fårspelas. Det talade ordet är, såvitt jag förstår, fortfa-rande förbjudet i det nya förslaget. Utan rätten till sitteget språk har man inte heller möjligheten att uttryckasin kulturella identitet eller föra en politisk kamp.Det kom i går ett TT-AFP-meddelande som yt-terligare visar hur lång väg har att gå. Detgäller det s.k. islamitiska partiet Anständighetspartiet.Riksåklagaren, , går in för att försökaförbjuda partiet från fortsatt verksamhet. Man hävdaratt partiet exploaterar allmänhetens trosuppfattningoch uppviglar till protester mot förbudet mot muslim-ska huvudsjalar på universitet och i offentliga för-valtningar. tvingas ett parti - som är det största oppositionspartiet i med 108ledamöter i parlamentet - att försvara sitt eget exis-tensberättigande. Detta är inte heller någonting somtyder på en uppluckring.Som jag sade i mitt anförande kan detta vara entaktisk, strategisk, fråga om man ska tvinga framförbättringar innan status som kandidatland ges ellerom förbättringarna ska tvingas fram i samband meden anslutning till EU. Jag hade önskat att regeringenhade kvarstått vid det tidigare ställningstagandet ochförsökt tvinga fram förändringarna innan Turkiethade uppnått status som kandidatland.Anf. 100 ():Fru talman! Utrikesministern säger att EU har ut-arbetat en partnerskapsplan för . Har Sverigeen egen strategi, eller är vi på väg att utarbeta en? Jagfick inte svar på den frågan. Jag ska ta upp någrasaker jag tycker bör vara med i en sådan plan.Naturligtvis ska det finnas en tidsplan. Det absolutförsta är att identifiera problemen. Det ska ske under-visning i kurdiska språket i skolan osv. Det ska finnasen tidsplan, så att det så att säga går att beta av vadsom ska göras. Vi tycker att det är viktigt att idet här läget intensifierar kontakten med - detär strategiskt viktigt att göra det . ska släp-pa in oberoende observatörer. har det varitomöjligt för observatörer att få komma in i landet,även om utrikesministern sade någonting annat. Därär meningarna delade. Naturligtvis ska vi arbeta föratt ska uppfylla de internationella konventio-nerna om minoriteter och minoritetsspråk.Vidare är det en fråga om yttrandefrihet. Denfinns inte fullt ut i när det gäller tidningar ochmedier. Likaså är det en fråga om organisationsfrihet.Det är oacceptabelt att partier, föreningar och organi-sationer kan förbjudas i ett land.Militärens makt måste brytas. Det är de demokra-tiskt valda politikerna och inte militären som skabestämma i landet. Det är också ett oerhört viktigtkrav. Har regeringen en strategi, eller håller man påatt utarbeta en? Innehåller den i så fall de delar jaghar tagit upp här?Anf. 101 Utrikesminister ():Fru talman! Jag håller fullständigt med om pro-blembeskrivningarna och de krav som vi bör ställa påTurkiet. Det är precis de krav som finns i den svenskastrategin för att påverka medTurkiet. Här har vi som ett prioriterat område frånsvensk sida, att när vi får en partnerskapsplan från EUska den vara detaljerad, tydlig och klar i färdriktning-en när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna.Flera länder kommer att vara aktiva, men Sverigekommer att vara ett av de aktivaste länderna - precissom har varit mest aktivt under pro-cessen.Det är också viktigt att komma ihåg - - att det inte är så att får börja för-handla om medlemskap. Landet får inte påbörja för-handlingar om medlemskap innan de politiska kriteri-erna är uppfyllda. Det är också därför som de organi-sationer ni båda har hänvisat till - Human RightsFoundation och - menaratt det skulle vara farligt för de mänskliga rättigheter-na om hade fått ett nej . Då hadedet varit risk för en bakåtsträvande debatt, där Turkietskulle upphöra med sitt arbete med att öka de mänsk-liga rättigheterna och demokratin. Organisationernamenade att om får ett ja, kommer de att kunnaanvända det för att öka kraven på och se stör-re framsteg i när det gäller mänskliga rättig-heter och demokrati.Jag har sett TT-telegrammet om diskussionen attförbjuda partiet. Vi får se vad som sker. Jag har sam-tidigt svårt att tänka mig att de politiska partiernaskulle acceptera en sådan utveckling. När jag var iIstanbul ordnade min utrikesministerkollega attjag skulle sitta bredvid partiledaren i detta parti. Hansatt mellan mig och den brittiske utrikesministernunder ett långt möte ordnat av . Eftersom de är såmåna om att vi ska få den typen av kontakter har jaglite svårt att tro att de efteråt skulle för-bjuda samma parti.Det är viktigt att vi från svensk sida fortsätter attbevaka partierna, yttrandefriheten, kurdernas situa-tion, det nationella säkerhetsrådet, allt det som vimåste förändra i så att vi ska kunna tala omen verklig demokrati. Vi får följa upp de mänskligarättigheterna.Fru talman! Även om det återstår mycket när detgäller bl.a. kurdernas situation, är det ändå en väsent-lig skillnad på att de politiska ledarna på sin höjd talarom problemen i sydöstra och att, som Cemgjorde, ta med sig en trave litteratur på kurdiska. Hansade inte bara till mig här i att kurdiskabör legaliseras i radio- och TV-utsändningar utan hanhar faktiskt föreslagit i den turkiska debatten och sagti turkiska intervjuer att han kommer att verka för attutsändningar på kurdiska i radio och TV legaliseras.Anf. 102 ():Fru talman! Jag kan bara hoppas att utrikesminis-tern har rätt och att jag har fel. § 26 i konstitutionenlever och står kvar, och kurdiska språket är än sålänge förbjudet i . Det hade varit bra om densaken hade varit klar innan man hade accepterat Tur-kiets status som kandidatland.Jag glömde fullständigt att i mitt anförande be-römma svaret när det gäller Cypernfrågan. Där harjag inte någon annan uppfattning än den som utri-kesministern företräder.Det finns en väsentlig skillnad nu från tidigare närdet gäller de kurdiska frågorna. Jag hade ganska nyli-gen kontakt med folk från Hadep, som är det störstakurdiska demokratiska partiet. Där har jag inte upp-fattat att man från deras sida har upplevt någon störreskillnad i förutsättningarna. Man lever fortfarande istor oro om partiet ska förbjudas eller inte.Fru talman! Sedan var det pressmeddelandet omAnständighetspartiet. Såvitt jag har förstått av detpressmeddelandet tvingas Anständighetspartiet till attgå i svaromål inför rätten . Ett partimåste ställas inför rätta för att försvara sin egen rättatt existera! Det är trots allt ett ganska stort parti. Jaghar träffat partiledaren. Han visar en imponerandevilja för sociala förändringar. Det är ett av de få parti-erna som öppet vågar tala om kurdernas rätt till sitteget språk och sin egen kultur.Jag hoppas att utrikesministern har rätt och jag harfel. Jag tror att det var en felaktig strategi. Jag tyckeratt strategin skulle ha fortsatt att vara som tidigare,dvs. att ställa kraven på att genomföra föränd-ringarna innan status som kandidatland uppnås.Anf. 103 Utrikesminister ():Fru talman! Jag hoppas också att jag har rätt ochatt har fel.Jag tycker ändå att vi har mycket gemensamt närdet gäller synen på hur viktigt det är att arbeta förmänskliga rättigheter och demokrati i . Jaghoppas att jag kommer att kunna fortsätta att ha ettnära samarbete med både de partier och enskildaindivider i som starkt har engagerat sig förmänskliga rättigheter och demokrati i Turkiet.Jag tror att det svenska agerandet under höstenbetydde väldigt mycket för de positiva tecken som vitrots allt har sett i , och för att se till att dettafortsätter tror jag också att har en viktig rollatt spela i den fortsatta processen. Där hoppas jag attvi kan engagera oss tillsammans.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 1999/2000:122 omarresterade iranska judarAnf. 104 Utrikesminister ():Fru talman! ställer i en interpella-tion flera frågor kring regeringens agerande för deiranska judar som sitter anhållna misstänkta för spio-neri i Iran.Jag delar åsikt att de gripna per-sonerna inte får glömmas bort. fick densvenska regeringen kännedom om att ett antal iranskamedborgare gripits anklagade för spioneri. Samman-lagt rör det sig om ett tjugotal personer som anhållits idenna sak. Av dessa är tretton judar. Förundersökningpågår i ärendet.Som framgår av mina svar på de frågor som TuveSkånberg ställt är och övriga EU-länder oroade över de gripnas situation, såväl judarssom andra trosbekännares. Det är mycket allvarligtom personer skulle anklagas för spioneri endast pågrund av att de tillhör en religiös minoritet.Den iranska regeringen är också medveten om attomvärlden noggrant följer ärendet med de spion-misstänkta iranierna. Den iranska ambassadören kal-lades till och Iranschargé d'affaires . Då framfördes denoro som känner för de anhållnas situation,och behovet av att den kommande rättegången måstebli öppen och rättvis påtalades. Jag tog också uppsituationen för de iranska judarna med den iranskeutrikesministern vid mitt möte med honom underFN:s generalförsamling.Sverige har även agerat genom EU och FN. Den27 juni framfördes en EU-demarsch i i dettaärende, och inom EU diskuteras fallet grundligt mel-lan medlemsländerna. Fallet med de tretton iranskajudarna togs också upp under det dialogmöte somhölls mellan och iHelsingfors. Det anförande som EU:s representanthöll i tredje utskottet i den11 om situationen för de mänskligarättigheterna i betonade också EU:s och Sverigesståndpunkt att hela den grupp som misstänks förspioneri, där de tretton iranska judarna ingår, skatillförsäkras en rättvis och öppen rättegång. Sverigedeltog också aktivt i de förberedelser som ledde framtill den resolution som antogs under höstens general-församling i FN. I resolutionen uttrycks i synnerhetoro över de fortsatt grova kränkningarna av mänskli-ga rättigheter i Iran.Ingrid undrar också vad ämnaratt göra för att på nytt ta upp frågan med den iranskaregeringen. Det är svårt att erhålla bekräftad informa-tion i fallet med de iranska medborgare som anklagatsför spioneri. fortsätter dock att bevaka fråganbilateralt, i arbetet på arbetsgruppsnivå i EU och i FNi samband med exempelvis FN:s kommission om demänskliga rättigheterna.Ingrid har frågat vad regeringen avsergöra för att använda sitt inflytande i muslimska länderför att förmå dessa att agera gentemot i dennarättsfråga.Naturligtvis prövar vilka kanaler som re-alistiskt kan bedömas ha möjlighet att bäst främjamänskliga rättigheter i . Vi har här funnit attsamtal med , både bilateralt och inom ramen förEU, kompletterat med initiativ inom FN är en lämpligväg.Anf. 105 ():Fru talman och utrikesminister ! Jagär tacksam för de svar som jag har fått på en del avmina frågor. Jag ser - och jag hade inte heller för-väntat mig något annat - att vi har en gemensam synpå vad som har hänt och på vikten av att den härfrågan inte får dö, att det inte får bli tyst omkring den,utan att man på något sätt måste hålla frågan levande.Ibland grips man ju nästan av panik när man serhur enskilda människor förföljs och trakasseras ivärlden, och man tycker att det finns så lite man kangöra åt det, men på något sätt får man inte ge sig, utandet är alldeles nödvändigt att fortsätta.Iran är ett land där mänskliga rättigheter ständigtkränks och förtrycks. , när togöver och vi alla hoppades att det skulle bli bättre, harändå mer än 300 människor avrättats. Man fortsätterockså att stena människor till döds. Ett tiotal har ste-nats till döds. Det är ett barbari som för oss är full-komligt otänkbart. Ett trettiotal oliktänkande harmördats utanför gränser. Det verkar inte varanågot stopp på detta, utan förföljelserna av oliktän-kande av olika slag fortsätter med oförminskad kraft iIran enligt mångas bedömning. Vi vet också att Iranligger bakom terroraktioner i , och fruktar för att man i håller på att utvecklamissiler som kan vara ett hot mot grannländerna iMellanöstern.Anklagelserna för spioneri har ju inte på någotsätt styrkts.