prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Eftersom det nu är vår undrar jagnär utredningen kommer att vara klar?Anf. 38 Finansminister ():Herr talman! Jag kan inte ange någon exakt tid-punkt. Men den kommer att vara klar under det förstahalvåret. Det handlar inte bara om utredningens för-slag, utan det handlar också om att vi inom EU har ettstort arbete på gång för att minska s.k. skadlig skatte-konkurrens företagen sinsemellan. Det har funnitsungefär 300 förslag från olika länder som man hartittat på, och har haft bara ett fåtal av dessaförslag. Merparten handlar alltså om skattelagstift-ning i andra länder som är skadlig för konkurrensen,och det är bra ur svensk synpunkt om EU kan ta ettrejält tag för att se till att vi får en skattesituationmellan företagen i länderna som inte är skadlig fört.ex. 39 ():Herr talman! Den utredning som ska titta på slo-pandet av reavinstbeskattning för näringsbetingadeaktier har ingenting att göra med den skadliga skatte-konkurrens som finansministern åberopar i sitt svar,så jag frågar återigen: Är det verkligen säkert att denhär utredningen kommer med sitt förslag före den1 ?Anf. 40 Finansminister ():Herr talman! Jag utgår från att utredningen följersina direktiv, och då kommer man att lämna sinaförslag under första halvåret i år.Maxtaxa i barnomsorgenAnf. 41 ():Herr talman! För inte så fasligt länge sedan hadevi en debatt här i kammaren angående jämställdhets-konsekvenser av maxtaxa på dagis. Efter, såvitt jagförstår, vad som framkommit i radio och TV tänkerregeringen lägga fram ett konkret förslag om maxtaxainom barnomsorgen, om än något modifierat. Jagskulle vilja veta hur jämställdhetsministern ser påmaxtaxan ur en viss aspekt, nämligen hur det härsystemet kommer att gynna kvinnor som vill gå upp iarbetstid och deras möjligheter att göra så.Såvitt jag förstår är det också så att man avser attlägga fram förslag om ytterligare en pappamånad -ett förslag som debatterats här tidigare och som harväckt stor entusiasm bland oss som jobbar med jäm-ställdhetsfrågor. Jag skulle vilja veta lite grann omresonemangen bakom detta och när regeringen avseratt i så fall lägga fram ett sådant här förslag.Anf. 42 Jordbruksminister ():Herr talman! Som påpekar är bud-geten ännu inte färdig; vi har ju inte lagt fram den.Att gå in på detaljer vore därför kanske fel. Å andrasidan har ju mycket läckt ut. Som jämställdhetsmi-nister kan jag ändå säga att det kommer att bli enmycket bra budget, just i ett jämställdhetsperspektiv.Jag skulle nog våga drista mig till att säga att det pådet familjepolitiska området kommer reformer som viinte sett på decennier.Vi vet redan en del. Sedan harvi maxtaxan. Arbetslösas barn kommer att ges möj-lighet att gå på dagis, likaså syskon till nyfödda barnosv. Vi är överens om att maxtaxan, även så som dennu blir utformad, kommer att vara ett mycket fintbidrag till jämställdheten. Pappamånaden kan jagbara glädja mig väldigt mycket åt. Den stämmer såväl överens med jämställdhetspolitiken och den för-skjutning av fokus från en ren kvinnopolitik till merav männens ansvar. Det här passar väldigt väl in, så ialla fall är jag väldigt nöjd.Vägarna i DalslandAnf. 43 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-tern. Egentligen skulle jag ställa frågan till närings-och kommunikationsministern men han är ju inte härjust . Jag ställer frågan till vice statsministern efter-som den faktiskt berör hela regeringen.Det handlar om vägarna. när det är vårvinterär tjällossningssituationen mycket bekymmersam påmånga ställen i landet. Men jag vill påstå att situatio-nen är allra bekymmersammast i . Ingenannan del av landet har ett vägnät där en så stor andelupprepade gånger stängs av för tungtrafik som just . Detta har varit uppe här ikammaren men det måste tas upp igen,menar jag.I förrgår var jag på ett möte och fick då listor med1 378 namn från . Man säger att det nu fak-tiskt måste göras något. Det finns ju en plan för attåtgärda de värsta problemen och få fram s.k. robustastråk. Men jag undrar vad vice statsministern tänkergöra för att åstadkomma en förbättring just där.Anf. 44 Vice statsminister ():Herr talman! var jag iDalsland och det framhölls av många kommunalaföreträdare att läget var bekymmersamt för vägarna.Men detta gäller inte bara . Det är mångasom framhåller det här. Därför har det varit en viktigfråga för oss i arbetet med att knepa och knåpa för attfå ihop den budget som vi ska presen-tera för riksdagen.Även om näringsministern här och hade stått idenna talarstol skulle också han ha fått lov att hänvisatill den kommande budgeten. Både han och jag kansäga att vi är mycket väl medvetna om problemen ochatt vi kommer att hantera dem i den kommande bud-geten.Anf. 45 ():Herr talman! Jag hoppas naturligtvis på ett posi-tivt resultat av arbetet med budgeten så att det verkli-gen kommer dithän.Ja, man kan säga att det finns problem på mångaställen men i finns det ingen somgår igenom landskapet. På andra ställen har det ändåpå olika sätt spillt över lite resurser från de vägarnatill det mindre vägnätet. Den erfarenheten tror jag har.Det finns alltså ingen i . Detgör kanske att är alldeles särskilt utsatt.Dessutom är detta på grund av den tunga industrin såstrategiskt just för överlevnaden just där. Det handlarom att utvecklas eller om att avfolkas. Det här äralltså verkligen en strategisk fråga men många tänkerkanske inte på det när det gäller detta lilla landskap.Efter frågestunden kommer jag att lämna övernamnlistorna; detta för att det ska bli ett extra tryck ibudgetarbetet just när det gäller vägarna i Dalsland.Anf. 46 Vice statsminister ():Herr talman! Jo, vi är medvetna om detta, ocksåom den speciella vinkling som upp med infrastrukturen och hur det ser ut förnäringslivet. Men det är inte bara en fråga om dettotala väganslaget - anslag för underhåll osv. - utandet handlar också om hur man i regionen fördelardessa anslag. Det måste man också komma ihåg. Jagtycker att detta är en viktig fråga som jag minns att visärskilt diskuterade när jag själv besökte Dalsland.Fastighetsskatt på vindkraftsandelarAnf. 47 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerBosse . Det handlar om fastighetsskatt påvindkraftsandelar.Just nu sitter många människor runtom i landetoch brottas med sina deklarationer som ska vara in-lämnade . Vadå, det är väl inte förrän imaj, undrar en del, som deklarationen ska vara in-lämnad. Men till saken hör att alla som har köpt an-delar i vindkraftverk tycks av skattemyndigheternabetraktas som näringsidkare av något slag och skalämna in särskild självdeklaration.Det enda som skiljer är att dessa personer påförsen fastighetsskatt på . Det rör sig ofta om löjliga10 kr. Det är säkert ingen som motsätter sig att betaladetta belopp. Men varför denna byråkrati? Har fi-nansministern någon idé om vad man kan göra åtdetta?Anf. 48 Finansminister ():Herr talman! har en särskild utredningavlämnat sitt betänkande om just fastighetstaxering-en. Det kommer att skickas ut på remiss i dagarna.Jag utgår från att även den här typen av problem kanhanteras i samband med utredningens betänkande.Anf. 49 ():Herr talman! Såvitt jag är informerad är det så attjust rör boendeskatteroch annat och att man inte ska ta upp det här. Men detär möjligt att det inte är så. Vi hoppas mycket på det.Eftersom vi nu tycks enas om en utbyggnad avvindkraften till och eftersom såmånga människor är väldigt entusiastiska inför vind-kraftens möjligheter tycker jag faktiskt att det härmotverkar syftet. Vi måste förenkla, inte försvåra.Om man på den förenklade självdeklarationen kanpåföra skatten för villor och sommarstugor borde mankunna göra det också för ett underlag på 3 000-4 000kr för en industrifastighet. Det rör sig, som sagt, omen skatt på ca 10 kr.Anf. 50 Finansminister ():Herr talman! Jag lovar, ,att det i samband med vi i och med budgetpro-positionen ska diskutera hela fastighetstaxeringen -ett betänkande har kommit och ytterligare ettkommer - finns skäl att titta ocksåpå den här delen, så jag tror att det här kan behandlasi det sammanhanget.Tjänstepensionsrätt för deltidsanställdaAnf. 51 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksministern, som ju också är ansvarig förjämställdheten.För några dagar sedan uppdagades att många tim-och deltidsanställda har berövats sin tjänstepensions-rätt därför att den avtalats bort. är det kvinnorsom är deltidsanställda eller timanställda. Såvitt jagkan förstå strider det här mot sunt förnuft, skulle jagvilja säga, och också mot de regler som finns i EU. Vikan bli fällda i EU-domstolen.Om jämställdhetsministern delar min uppfattning,vilka åtgärder är regeringen då beredd att vidta för attåterföra den här tryggheten och tjänstepensionsrättentill de deltidsanställda - oftast kvinnor?Anf. 52 Jordbruksminister ():Herr talman! Det här är en fråga i första hand förMona men rent generellt kan jag väl säga attdeltidsarbetet är ett problem ur många aspekter. Dethär är en aspekt.En annan och kanske lika viktig aspekt är att un-der sin aktiva tid har dessa kvinnor väldigt små möj-ligheter att kunna leva på sin lön. Därför har rege-ringen vidtagit ett antal åtgärder för att ge deltidsar-betande företräde när det finns mer tid i ett företageller på en arbetsplats. Det viktiga och det grundläg-gande för att uppfylla det vi kallar för jämställdhet äratt vi ska kunna leva på vår egen inkomst oavsett omvi är kvinnor eller män.Till det aktuella exemplet vill jag bara hänvisa tillatt det är ett arbete som måste göras tillsammans medEU, eftersom vi nu inte enligt vad jag läst i tidningen- jag har bara läst det den vägen - uppfyller EU:sdirektiv. Jag förutsätter att det arbetet pågår på Nä-ringsdepartementet.Anf. 53 ():Herr talman! Visst kan man se detta ur olika as-pekter. Jag hoppas att jag inte kan tolka jämställd-hetsministern så, att hon möjligen delar uppfattningenman ska försöka att pressa fram fler och fler heltider.Det är i och för sig rätt. Men det finns ju människorsom vill jobba deltid och ha en flexibel arbetstid.Man pressar ju fram fler heltider om man avtalarbort tjänstepensionsrätten. Då tvingar man människortill heltid. Jag ska väl inte uppfatta att regeringen ärinne på den linjen? Det vore förödande sett till ettflexibelt arbetstidsschema. Det finns också föreår 1995. Vad ska vi göra för att lösa trygghetsproble-met?Anf. 54 Jordbruksminister ():Herr talman! Grunden för vår jämställdhet är attbåde kvinnor och män ska kunna ha ett arbete ochförsörja sig själva, ha sina egna pengar och därmedsin egen frihet. Det är grunden. Vi vet att mångakvinnor, för det är ju dem vi talar om i praktiken, är tvingade att jobba deltid. Det gäller inte minstinom den offentliga sektorn, och inte minst beroendepå en schemaläggning som är gammalmodig.Det är därför som regeringen har sagt att när detuppstår mer tid på en arbetsplats ska denna i förstahand erbjudas dem som vill ha mer tid för att vi på såvis ska få fler heltidsarbetande. Sedan finns det ettlitet antal som vill arbeta deltid, och det ska mannaturligtvis respektera. De kan ha olika skäl för det.De ska inte diskrimineras på det sätt som har up-penbarats.ÖstersjömiljardenAnf. 55 ():Herr talman! Jag vill ställa min fråga till förra ut-rikesministern och nuvarande vice statsministern. Häri och i regeringen har vi intresserat ossmycket för och inte minst de baltiska sta-terna och deras frigörelse från det sovjetiska förtryck-et. Det har en djupt mänsklig sida.Det har också en materiell sida. Miljöfrågornakring är mycket besvärande. Det har avsattsrätt mycket pengar - den s.k. Östersjömiljarden - föratt kunna skapa redskap för att rena havet. Regering-en gjorde en stor poäng av att det inte bara skulle bliren miljö utan också massor med jobb.Det visade sig att av de 55 projekt som är presen-terade är det bara tre eller fyra som ger något tiotaljobb. Min fråga är: Avser regeringen att ser överdetta, vad det beror på att det har gått snett, och omman kan få igång arbetet så att det ger både god miljöoch jobb?Anf. 56 Vice statsminister ():Herr talman! Vi har ett ganska omfattande allmäntbistånd till de baltiska staterna, om vi bara tar denkretsen. Där är det utvecklingen i de länderna som ärviktigast. Det är någonting som vi har ömsesidignytta av.Utöver det stora biståndet har vi också vid två till-fällen fattat beslut här i om den s.k. Öster-sjömiljarden. I tillägg till att man ville ha utveckling ide som får del av detta bistånd skullevi också gagna sysselsättningen i Sverige.Det här är inte alltid helt enkelt att hantera. Detfinns många uppenbart positiva projekt som mangärna vill satsa på i våra grannländer runt Östersjönmen som kanske till en mindre del leder till syssel-sättning i . Det är inte alltid helt lätt att se hurman ska matcha dessa två saker.Vi får se detta lite som en lärperiod. Det är själv-klart att vi ska dra slutsatser av den utvärdering somnu har varit om den första Östersjömiljarden. Detfinns många slutsatser man kan dra. En av dem är attdet inte ledde till så många jobb som vi hade räknatmed i Sverige.Anf. 57 ():Herr talman! När det gäller den principiella in-ställningen tror jag att vi har ensartad uppfattningvice statsministern och jag. Det är naturligtvis riktigtatt det är svårigheter att dra i gång nyheter på det härområdet. Det är särskilt viktigt att planera utlandsak-tiviteter extra noga. Det har vi talat mycket om desenaste veckorna.Min poäng är att det är viktigt att man ser överdetta och inte nöjer sig med att det är svårigheter såatt vi kan fullfölja. Visst var det en ganska stolt de-klaration som regeringen gav när det gällde att kunnaordna både god miljö och rätt mycket jobb. När detinte har stämt vill jag närmast heja på regeringen attändå försöka att få tempo i detta.Risken finns att mycket pengar kan rinna i plane-ringsstadier, i konsultarvoden och annat. Jag tror attdet är viktigt att det också går vidare till det konkreta.Östersjön är i stort behov en renare miljö, och bådeSverige och andra länder är i stort behov av fler nyajobb.Jämställdhetsplan på arbetsplatserAnf. 58 ():Herr talman! Jag vill vända mig till jämställd-hetsminister med en fråga. Vi haren lagstiftning som säger att företag med mer än tioanställda är skyldiga att upprätta en jämställdhets-plan.Nu har bl.a. JämO tittat över situationen i landet.Det visar sig att lagen inte efterlevs på det sätt somman kanske skulle tycka vore lämpligt. Det kanske iförsta hand gäller mindre privata företag.I många sammanhang handlar det om att informa-tionsinsatserna inte har varit fungerande eller intetillräckligt stora. Många företag känner helt enkeltinte till att man ska upprätta en plan.Nu vill jag fråga jämställdhetsminister om hon är informerad om att situationen ärpå detta sätt och vad man från regeringens sida ärberedd att göra.Anf. 59 Jordbruksminister ():Herr talman! Vi är mycket väl medvetna om situ-ationen, och jag kan bara beklaga att den föreligger.Det gäller både den och mycket annat som har medjämställdheten på arbetsmarknaden att göra, och inteminst den lönediskriminering som sker av kvinnor.Av båda dessa skäl har vi haft en utredning omjämställdhetslagen. Den har varit ute remiss. Nukommer vi att ha en hearing i frågan.Lagrådsremissen ska gå i väg, och propositionen tillriksdagen kommer . Här kommer båda aspekter-na att belysas.Min ambition är att lagen ska skärpas för att bättrese till att parterna får ett verktyg - det är parterna somäger frågan på sitt vis - så att vi kan nå en bättrejämställdhet på arbetsmarknaden.Anf. 60 ():Herr talman! Det är naturligtvis positivt att manska skärpa lagen. Det viktigaste är väl ändå att ge deverktyg som behövs så att lagen kan efterlevas. Dethandlar som jag ser det om informationsinsatser ochkanske också om att ge exempelvis länsstyrelserökade möjligheter att se till att lagen efterlevs. Mankan där också ha viss typ av informationsverksamhetoch backa upp de företag som jag tror vill ha hjälpmed de frågorna.Anf. 61 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag delar uppfattningen som MarieEngström har. Vi kommer också när förslaget för-hoppningsvis antas av att genomföra in-formationsinsatser om den nya jämställdhetslagen.Vi överväger också - det är bara ett övervägande,och vi har ännu inte fattat någon definitivt beslut - attse över jämställdhetsexperternas roll ute på länssty-relserna för att man där skulle kunna ta ett mer aktivtansvar för företag, myndigheter och andra som ärarbetsgivare ute i länen.Avdragsrätten för pensionssparandeAnf. 62 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern,och jag vill anknyta till den fråga som tidigare ställ-des angående pensionssparandet.Den utredning som har presenterats av BengtDennis oroar naturligtvis en stor del av den svenskabefolkningen som sparar i pensionssparande. Detskulle vara mycket glädjande om finansministernkunde ge ett besked om att inga förändringar kommeratt vidtas från regeringens sida när det gäller möjlig-heten och rätten att dra av i deklarationen för de om-kostnader som finns i samband med pensionssparan-de.Anf. 63 Finansminister ():Herr talman! Det händer att jag får kritik för attjag upprepar mig. Jag får utan tvekan stora möjlighe-ter att återfå den kritiken, eftersom jag får sammafråga en gång till.Jag kan tyvärr inte lämna annat svar till frågestäl-laren än att det svar som jag lämnade för en kvartsedan gäller fortfarande.Anf. 64 ():Herr talman! Det är möjligt att finansministern fårkritik, och den är också befogad eftersom vi somställer frågorna upplever att vi inte får något svar.Därför vidhåller jag min fråga: Kan finansministerngarantera att ingen försämring kommer att göras förpensionsspararna?Anf. 65 Finansminister ():Herr talman! Jag tar risken och upprepar svaret engång till och ber frågeställaren att lyssna noga.Svar nr 1: Regeringen planerar inte någon skatte-förändring på det här området.Svar nr 2: Det betänkande som är utsänt på remissska självfallet behandlas på vanligt sätt.Det är två mycket tydliga och enkla svar som kantas emot av alla.DeklarationsgranskningenAnf. 66 ():Herr talman! I gårdagens Metro kunde vi läsa attdelar av deklarationsgranskningen ska läggas ut påprivata företag. Vad tycker finansministern om det?Kommer sekretessen att kunna garanteras då?Anf. 67 Finansminister ():Herr talman! Självfallet kan myndigheterna intelägga ut myndighetsutövning på annan organisationeller annat företag. Jag utgår ifrån att i den mån myn-digheterna delar ut tjänster handlar det om sådanverksamhet som inte innebär myndighetsutövning.Det är utomordentligt viktigt att alla krav somfinns i samband med myndighetsutövning kan upp-fyllas. Jag har ingen kännedom om det enskilda falletsom frågade om, men jag utgårifrån att myndigheterna inte lämnar ut myndighets-utövning till annan för genomförande.Svensk BilprovningAnf. 68 ():Herr talman! Jag har en fråga till vice statsminis-ter är en mycket lång kö till Svensk Bil-provning. Kön sträcker sig fram till semestern i julimånad.Då är min fråga kort och gott: Finns det någradiskussioner och planer inom regeringen för att manska klara av denna kaotiska situation genom att kon-kurrensutsätta ?Anf. 69 Vice statsminister ():Herr talman! Den frågan är av det slaget att denbör riktas till näringsministern. Men jag är inte säkerpå att han kan svara på den. Det är inte så att vi iregeringen i detalj styr Svensk Bilprovning.Anf. 70 ():Herr talman! Regeringen kan vidta åtgärder för attSvensk ska bli konkurrensutsatt, så attdet blir fler aktörer på marknaden. På så sätt kan manse till att köerna försvinner.Anf. 71 Vice statsminister ():Herr talman! Just i det här fallet råder det inte nå-gon absolut monopolsituation. Det finns också privataaktörer på den här marknaden.Blankettsystemet för jordbruketAnf. 72 ():Herr talman! Jag har i min hand 14 sidor medblanketter, blanketter som den svenske bonden har attfylla i, och det här är bara en del av det totala antaletblanketter.Jag vill ställa en fråga till jordbruksministern.Måste den svenske bonden fortsätta att finna sig i attjobba med alla dessa blanketter?Faktum är att detta avskräcker människor från attägna sig åt bondeyrket. Det finns svårigheter medrekryteringen och svårigheter med att behålla folkinom bondeyrket. Måste man fortsätta att leva meddet här?Anf. 73 Jordbruksminister ():Herr talman! Detta är en fråga som vi har diskute-rat förut, och jag, och vi är bådaväldigt överens om att detta borde gå att förenkla,dock kanske inte fullt ut med den nuvarande jord-brukspolitiken. Vi är dessbättre också överens om atten avreglering av jordbrukspolitiken skulle lösa dettaproblem.Vi försöker emellertid att inom ramen för nuva-rande krångliga jordbrukspolitik genomföra förenk-lingar. Men det är inte vi på departementet som gördet, utan det görs av och . Det går framåt, men kanske lite sakta.Å andra sidan får vi komma ihåg att jordbruket ärett område inom EU där det förekommer en hel delfusk. Det är då kanske inte så konstigt att man kräveren ganska stor kontroll.Anf. 74 ():Herr talman! Till detta kommer ju - enligt vad vihar kunnat läsa i medierna -exempel på att bönder har gått miste om pengar där-för att de har fyllt in blanketter på ett felaktigt sätt.Man har satt kryss på fel ställe eller inte satt kryssoch därmed gått miste om ganska stora belopp. Ärdetta någonting vi kan göra någonting åt på kortaresikt? Jag förstår att ett avskaffande av blankettdjung-eln kommer att ta tid.Men den här sortens felaktigheter i systemet - jagvill kalla det så - måste ju avskaffas omgående. Ärdet möjligt?Anf. 75 Jordbruksminister ():Herr talman! EU-medlemskapet medförde fört.ex. att man fick anställa ytterligare500 personer, från 300 till över 800 anställda. Dessapersoner har till stor del uppgift att kontrollera.Det har i sin tur lett till att tidi-gare mera servicebetonade verksamhet har minskat.Det pågår en diskussion om hur det hela ska organise-ras för att och dess per-sonal ska kunna återgå till den serviceroll som manhade tidigare. Det betyder att man också skulle kunnahjälpa bönderna mera, svara på frågor och hjälpa dematt fylla i blanketter så att de inte går miste om peng-ar.Men det är klart, vi har de regler som vi har ochden kontroll som finns, och den behövs säkert påmånga håll. Då får man också leva med den. Åter-igen: Det försvinner väldigt mycket pengar i det jord-brukspolitiska systemet, därav kontrollen.Skattelättnader för jordbruketAnf. 76 ():Herr talman! har vi ett läge där vi får ettalltmer kluvet land, landsbygd kontra storstadsområ-de. En viktig orsak till detta är att förutsättningarnaför svensk lantbruksnäring har försämrats. Via poli-tiska beslut har man kommit i en sämre konkurrens-situation gentemot omvärlden.Vi fick ett besked av regeringen tidigare, att manvid skulle börja lätta lite på den s.k.skatteryggsäcken. Man skulle plocka bort 330 miljo-ner.I dag kan man läsa på Internet att ministern intetänker fullfölja detta. handlar det bara om 220miljoner i lättnad i förhållande till tidigare utlovade330 miljoner. Man plockar alltså bort 110 miljonermindre från jordbruksnäringen.För det första undrar jag: Är dessa uppgifter rikti-ga?För det andra undrar jag: På vilket sätt tänker mi-nistern, om detta är riktigt, ge kompensation? Löftetstår ju kvar om att man skulle lätta på trycket försvenska bönder. På vilket annat sätt tänker ministernagera för att lösa den här situationen?Anf. 77 Jordbruksminister ():Herr talman! Det här handlar om skattelättnadervad avser olja och el. Vi har fattat beslut här i riksda-gen om att just den delen ska tas bort. Vi har uttrycktdet så att jordbruket ska likställas med tillverk-ningsindustrin.Nu har vi tittat på detta, och vi har försökt att fin-na former så att det inte ska bli alldeles ohanterligt förskattemyndigheterna. Det gäller framför allt på elsi-dan. är det ca 4 000 tillverkningsföretag somhar denna skattelättnad. Till dessa skulle det komma86 000 jordbruksföretag. Det är inte rimligt med denmängden och att tillskapa den byråkrati som skullekrävas.