prot · GN0966 · 2000-02-15 00:00:00 — Det är en diskussion som pågårmed anledning av bl.a. Kyotomötet.Att då utkräva ett ansvar från industrin, att manska delta i en sådan nödvändig miljöomställningtycker vi på vänsterkanten skulle vara ett bra bidrag.Jag ser fram emot att också ni från moderat håll villbidra till detta. Ett företagsklimat som skulle kunnabidra till en hållbar utveckling och tillväxt ställernämligen dessa krav i framtiden.Fru talman! Som talesman för en vänster som var-samt vill värna om en viktig svensk basindustri somanställer och sysselsätter folk i meningsfulla arbeten,så att inte arbetarklassen helt utplånas i detta IT-samhälle, vill jag säga att diskussionen väl får fort-sätta. Men med tanke på erfarenheterna bakåt i tidentror jag att vi kommer att sakna på rättsida i den diskussionen.Allra sist: Hur man än läser statistiken är detkristallklart att svensk industri - både elintensiv ochvanlig industri - har bland de lägsta priserna i värl-den.Anf. 11 Finansminister ():Fru talman! har ju på ett effektivtsätt trasat sönder den argumentation som försökte sig på. Jag lyssnade mycket noga på detsom sade, och jag kunde inte finna ettenda argument utöver dem som nämns i den text somhan har skrivit i interpellationen och som vi nu fickhöra en gång till.Jag kan bara konstatera att jag naturligtvis harsamma uppfattning, att man ska värna om den svens-ka energiintensiva industrins konkurrenskraft. Detframgick också av mitt svar att den höjda kärnkrafts-skatten bara till en mindre del kommer att föras vida-re till konsumenterna på grund av att prissättningenpå el och energi sker via handel på den öppna el-marknaden. Likaså omläggningen av kärnkraftsskat-ten till en effektskatt förväntas att ytterligare minskamöjligheterna till övervältring på konsumenterna.I likhet med kan jag konstateraatt det har skett en effektivisering och konkurrensut-sättning i den här branschen som har gjort att man harkunnat pressa priserna och därmed i sista hand kunnatfå ned kostnaderna.Anf. 12 ():Fru talman! Vill man slå vakt om basindustriernaborde man naturligtvis göra det lättare för dem attverka än att försvåra deras verksamhet.Till vill jag säga att det inte bara ärvi moderater som pratar om straffbeskattning. Denelintensiva industrin och dess företrädare är mycketupprörda. Jag ska anföra ytterligare några citat.Peter Pernlöf, energi- och inköpschef vid följande: "Vi vill ha samma villkor somövriga EU. De har inte elproduktionsskatter. NärGöran var i på regeringskonferenslovade han sänka och ta bort elproduktions-skatterna. "På är man mycket kri-tisk. Man uttalar följande: "Så här går det till om allpolitik både skall göras och verkställas i Perssonskansli och inte genom den förvaltning som ju ändå ärinrättad för att göra det. Resultatet är slöseri medpengar och sönderryckta villkor för både miljövårdareoch företag. "Under rubriken dödar företag stod detföljande att läsa: "Med tio små ord ur regeringsförkla-ringen stämde statsminister ner denelintensiva industrins förhoppningar inför framtiden.De svenska företagen får betala ett högt pris för attregeringen skall kunna skaffa sig röststöd från miljö-partiet och . saknar ett stabiltsystem för energibeskattningen. har 40-talet skattehöjningar genomförts. Vi har därmed värl-dens högsta energiskatter. Osäkerheten om framtideninnebär i princip ett stopp för investeringar i såvälnya anläggningar för elproduktion som elintensivaindustrier. Detta ökar arbetslösheten och minskarexportinkomsterna. "Fru talman! Också en lång rad av socialdemokra-tiska kommunalråd har gått till storms mot skattehöj-ningarna på el. Bl.a. har kommunalrådet i min egenhemkommun , , tillsammansmed 15 andra socialdemokratiska kommunalråd gåttut i DN-debatt och varnat regeringen för effekterna avhöjda elproduktionsskatter. De skriver bl.a. följande:"För oss som lever i kommuner med företag somutgör landets basnäringar och är stora elförbrukare,leder tankarna kring skatteväxling ofelbart mot stäng-da företag, ökad arbetslöshet och en ytterligare ut-armning av orter utanför storstadsregionerna. Mångaav våra kommuner har redan upplevt rader av år medvikande befolkningssiffror och färre jobb. Att höjaenergiskatterna i de elintensiva företagen är fel vägatt gå, vare sig det sker genom skatteväxling eller ej. "Fru talman! Det ska bli spännande att höra vilketbesked finansministern har att ge till alla de företräda-re för näringslivet och även till alla de socialdemo-kratiska kommunalråd som är djupt oroade över rege-ringens skattehöjningar på elproduktion.Anf. 13 ():Fru talman! Man blir lite bestört. Man måste ändåfråga sig vilken värld som lever i medtanke på det här referatet av hur det ser ut i Sverige.Företagsamheten frodas ju som aldrig . BNPhar aldrig någonsin i världshistorien sedan Kristifödelse varit högre. Arbetslösheten minskar.Sedan drar än en gång den mode-rata valsen om straffbeskattning. Vi behöver en vissinkomst för att täcka vård, skola och omsorg och endel annat som kanske inte är lika nödvändigt. För attfinansiera detta utkrävs skatter och avgifter.Nu utnämns elbeskattningen som en straffskatt avmoderaterna. Är då alla andra skatter belöningsskattereller finns det en variabel? Det är min fråga till StefanHagfeldt.Vi för vår del kan tänka oss att produktionsbe-skattningen, som den elintensiva industrin framförallt har siktat in sig på, tas bort, men då krävs det enannan intäkt. Vi kan inte minska intäktssidan för atttäcka utgifterna. Då måste det till ett resonemang, ochdet arbetet pågår i olika arbetsgrupper. Jag är överty-gad om att vi kommer fram till ettvettigt förslag.Hur vettigt ett sådant förslag än är så är den avgö-rande framgången för förslaget att det harmoniserasså att det står i överensstämmelse med kringliggandeländers produktionsbeskattning, för att inte dessaindustrier - både de som producerar el och de somköper denna vara - ska gynnas på något sätt.Då måste miljökraven in. I det sammanhanget hörman över huvud taget aldrig någonsinhöja rösten. Även folket i ska väl kunnaandas en frisk luft som inte är alltför stiger kan växthuseffekten bidra tillatt i dränks i vatten, och detvore väl ändå en olycka.Jag höll på att säga att jag yrkar bifall till försla-get, men det finns inte något förslag att yrka bifall till- åtminstone kan jag definitivt inte ens närma mig detmoderata förslaget.Anf. 14 ():Fru talman! Eftersom jag bor i kanjag betyga för att vi fortfarande kangå torrskodda på gatorna där, och det hoppas jag attvi ska kunna göra också fortsättningsvis.Jag har med ett visst intresse tagit del av finans-ministerns svar på frågan om energibeskattningen.Först måste man slå fast att detta inte är någon enkelmateria. Jag har själv suttit med i några energikom-missioner och energiöverläggningar och misslyckatsmed att hitta hållbara modeller som skulle kunnabidra till att lösa alla problem som finns på det härområdet.Svaret visar lite på problematiken, och det hadekanske ändå varit klädsamt av finansministern atterkänna att den höjda produktionsskatten på kärnkraftvar en del i en politisk uppgörelse. Man gjorde envändning från att ha utlovat att denna skatt skulle tasbort till att sedan höja den i stället. Så är det politiskaspelet . Men det hade varit klädsamt att erkännadet och kanske säga att det inte är bra med den härtypen av produktionsskatter och att regeringen hållerpå att fundera över dessa.Visst tas produktionsskatten ut av konsumenten.Det är klart att den slår stenhårt på den elintensivaindustrin. Det handlar faktiskt bara om några ören,men de slår hårt just på dem som behöver elström.Fru talman! Jag är lite förvånad att LennartVärmby, som säger sig företräda arbetarklassen medöppna ögon bara noterar att här är det arbetstillfällensom bara försvinner. När det gäller de 20 mest elbe-roende industrierna handlar det om enormt mångajobb, och - om man ska se det hela regionalpolitiskt -detta just i orter som är i stort behov av dessa jobb.Därför blir jag lite förskräckt över att så snabbt har kastat arbetarklassens intressenöverbord i denna debatt. Jag hoppas att han besinnarsig och ser på vad det handlar om.Sedan, fru talman, har jag en annan fråga som an-knyter lite till interpellationssvaret. Det sägs att pro-duktionsskattehöjningen är ett led i en grön skatte-växling. har vi i och för sig inte sett det andraledet av denna. Vi har från sidakritiserat att man år höjer i den ena delen,alltså sådant som är miljöförstörande, men inte sänkeri den andra delen. Inte heller i den här delen är detfullbordat. Vi får väl se vad det blir med detta medkompetenskonton, men än så länge är det bara en halvskatteväxling, alltså en höjning.I svaret står det att marknadspriset på el bestämsav den produktionsform som går in på marginalen,och det är ju riktigt. fortsätter ju diskussionernaom energibeskattningen. År går utan att manhittar lösningar. Jag ska inte säga att jag är expert pådetta. Men det finns oroande uppgifter om att man nuockså ska gå in och titta på beskattning av det förny-bara - biobränslen, vindkraft och annat. Det är i dendelen som jag skulle vilja ha ett besked från finans-ministern om han kan undanröja den typen av tankaroch funderingar. Annars skulle det innebära att detförnybara och det som är nödvändigt för att vi skakunna ställa om energisystemet definitivt inte kom-mer in på någon marginal över huvud taget. Om mi-nistern kunde ge ett besked om att man inte har seriö-sa funderingar på att belägga just de förnybarabränslena med skatt, tror jag att det vore välkommetoch en tydlig signal om att vi ska fortsätta omställ-ningarna till ett energisystem som bygger på förnyba-ra bränslen.Anf. 15 Finansminister ():Fru talman! Jag har noggrant gått igenom de svarsom har fått på sin interpellation.Även om frågorna har upprepats ska jag inte upptakammarens tid med att upprepa svaren. Jag konstate-rar bara att när det gäller energibeskattningen i sinhelhet är det en oerhört grannlaga uppgift att hitta enbra balans så att vi både kan nå de miljöpolitiska målsom vi har ställt upp och ta hänsyn till naturvård ochnaturligtvis också till industrins förutsättningar attvara konkurrenskraftig. Jag ser med tillförsikt framemot ett bra samtal och en bra diskussion mellan allapartier framöver, eftersom det i ett tidigare skede harfunnits ett stort intresse att hitta en bra modell förenergibeskattning för framtiden.När det gäller den aktuella interpellationen trorjag att det har påvisats ganska tydligt under diskus-sionen här att skatteförändringarna inte har gett denegativa konsekvenser som en och annan av er harpåstått på förhand, utan vi har parallellt med skatte-förändringarna också kunnat se att vi har fått sänktaenergikostnader och därmed sänkta priser på elsidan.Det har naturligtvis varit nyttigt som en del i denkonkurrens som vi har på området.Till sist vill jag påminna om att skattepolitik isista hand handlar om vilken ambition man har närdet gäller välfärdssamhället som sådant. Det har juvarit en mycket tydlig strävan från regeringens sidaatt via skatteintäkter och på annat sätt se till att vi harpengar för vården, skolan och omsorgen.Det har också varit regeringens tydliga avsikt attom det finns utrymme, och den bedömningen gjordevi , exempelvis ge de stora löntagargruppernasänkta kostnader i form av kompensation för egenav-gifterna. Vi föreslog en sådan sänkt skatt för vanligalöntagare med ,som kammaren också beslutade om.På samma sätt hade vi ett antal förslag som sänkteföretagens kostnader med i storleksordningen 3-5miljarder kronor. Det är en del i hela vår samladeskattepolitik och som också får fogas samman i dettaspeciella ärende.Anf. 16 ():Fru talman! Till , ,säger jag på nytt att det är den elintensiva industrinsom upplever höjda energiskatter som straffskatter.Det är klart att ni blir upprörda eftersom ni för ett årsedan blev lovade att dessa skatter skulle avskaffasoch de nu i stället har höjts.Till finansministern: Jag måste tyvärr konstateraatt oron från den elintensiva industrin på intet sätt harstillats av vad som framkommit av de inlägg somfinansministern har gjort i den här interpellationsde-batten. Tvärtom verkar höjningen av skatten på el-produktion ha kommit för att stanna - ja, det finnst.o.m. mycket som tyder på att nya eftergifter kankomma gentemot och . Iklartext betyder det att produktionsskatterna på el kankomma att höjas ytterligare.I stället för att göra det lättare för våra basindust-rier att driva sin verksamhet gör regeringen tvärtom.Löftet om att ta bort produktionsskatterna på el har istället blivit motsatsen. Den ryckiga energipolitikenoch avsaknaden av långsiktiga besked kan få till följdatt ytterligare verksamhet kommer att flytta utom-lands. kommer viljan att investera här ilandet att avta.Fru talman! Mot bakgrund av detta vädjar jag tillfinansministern att tänka om och i stället för att höjaenergiskatter på elproduktionen fullfölja det tidigarelöftet att avveckla dem.Anf. 17 ():Fru talman! Finansministern ser, vad jag förstår,med tillförsikt fram emot en fortsatt dialog och samtalkring energiskatterna. Jag tror att ett sätt att verkligenförsöka få ett bättre klimat är att erkänna problemati-ken som sådan. har ni träffat en uppgörelse medVänstern och , vilket ledde till en höjningav produktionsskatten, tvärtemot vad ni själva sadevar det rimliga och riktiga, att faktiskt sänka den.Man måste kunna ha en öppen diskussion och förasådana resonemang. Men om ni redan från början ärlåsta till att göra upp med de två stödpartierna och viinte ens kan föra en saklig dialog om problemen medden här typen av skatter, vad finns det då för anled-ning för oppositionen att gå in i skattesamtal? Vad jagefterlyser är mer öppenhet om detta, för det är klartatt intresset för en dialog sjunker ju om man inte seratt det finns en saklig grund att föra den på.Fru talman! Om det är möjligt, finansministern,tror jag att det skulle vara önskvärt också för denfortsatta diskussionen att få veta om man har tänkt sigen ny inriktning här, dvs. att också belägga förnybarelproduktion - biobränslen och vindkraft - med skatt.I så fall tror jag att regeringen får problem, inte minstsakligt sett vad gäller energiomställningen. Vi kan juinte skicka ut dubbla signaler, att vi ska försöka fasaut såväl fossila bränslen som kärnkraft och ersättadem med förnybara och skicka signalen attnär de börjat växa lite ska vi också börja beskattadessa, för det kommer att ta död på en sådan tänktmarknad.Jag tror att det vore välgörande med ett besked om att regeringen inte tänker välja vägen attbelägga de förnybara energikällorna med skatt.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:154 omFastighetsverkets skogsinnehavAnf. 18 Finansminister ():Fru talman! har frågat närings-minister om regeringen har föravsikt att ta några initiativ till att dela Statens fastig-hetsverks skogsinnehav mellan ochNaturvårdsfonden. Eftersom Statens fastighetsverkligger inom mitt ansvarsområde besvarar jag inter-pellationen.Mot bakgrund av de speciella förhållanden sområder ovanför odlingsgränsen och renbetesfjällenbeslutade i samband med Domänverketsbolagisering att marken väster om odlings-gränsen i och samtrenbetesfjällen i skulle stanna kvar istatens direkta ägo och förvaltas för statens räkningav Statens fastighetsverk.Sveaskog AB är ett av staten helägt aktiebolag.Bolaget är en egen juridisk person som själv äger sinafastigheter.Naturvårdsfonden ingår som en del i redovisning.Oavsett vem eller vilken myndighet som för sta-tens räkning förvaltar naturskyddsmark gäller sammabestämmelser.Riksdagen beslutar om en försäljning av statensskogsinnehav ska ske.Inom pågår en kontinuerlig ge-nomgång av de olika myndigheternas förvaltning avstatens fasta egendom, mark och byggnader.Jag har inte för avsikt att föreslåregeringen att lägga fram en proposition om en för-ändring av Statens fastighetsverks förvaltningsupp-drag vad avser skogsmark och inte heller föra överförvaltningsansvaret till Naturvårdsverket.Anf. 19 ():Fru talman! Nästan en tiondel av den svenskaskogen ägs av staten. Det innebär ungefär 2 miljonerhektar skogsmark. Som finansministern sade handlarmin fråga om huruvida man har för avsikt att ta någrainitiativ till att dela Statens fastighetsverks skogsin-nehav mellan just och äger huvudsakligen skog i Norr-lands inland och i fjällregionen. Eftersom verketshuvuduppgift ju är att förvalta regeringsbyggnader,ambassader och residens är vi många som har ifråga-satt huruvida det är lämpligt att verket förvaltar såstora arealer skogsmark.Näringsminister har flera gångersagt att naturvårdshänsyn jämte glesbygdens virkes-försörjning är de viktigaste skälen till att staten via etthelägt bolag köpte in avsevärda mängder skog. ärvi många som faktiskt har uppmanat staten att ta tillvara de möjligheter som affären med inne-bar att säkerställa skyddet av fler naturskogar ochandra skyddsvärda skogsbiotoper.Det har sagts från flera håll att ett minimikravmåste vara att undantar det som angett som reservatsmark eller som potentiellanaturreservat. Det har uppgetts till avden mark som överförts till Sveaskog.Det har ju skett en del misstag, och det är inteminst mot den bakgrunden som jag ställer den härfrågan och tycker att den är väldigt viktig att diskute-ra. Tyvärr tycker jag inte att svaret från finansminis-tern tar upp just den aspekten: Hur ska vi få en bättreförvaltning av dessa skogar? Misstag har gjorts, ochde får självklart inte upprepas, men av det här svaretfår man intrycket att allting är gott och väl.Det har skett kontroversiella avverkningar. Vi kannotera allmänt bristande naturvårdshänsyn. undersökningar som visar att är en av landets sämsta större skogsägare.Det finns seriösa undersökningar som pekar på det.Då är det viktigt att vi diskuterar detta. Det borde inteligga någon prestige i det. Det är viktigt att vi fårdiskutera: Är det rätt att vi fortsätter att förvalta sko-garna på det här sättet, eller skulle det gå att göraförändringar? Jag och menar att här är detmotiverat att vidta förändringar och låta sköta fastigheter och någon annan skötaskogarna.Anf. 20 Finansminister ():Fru talman! Staten äger skog i olika delar av lan-det och skog med olika förutsättningar. Som jag re-dovisade i mitt svar uppträder staten i olika skepna-der, antingen det nu är , Naturvårdsver-ket eller . Jag vill gärna erinraHarald om att jag i mitt svar sade att vi iRegeringskansliet självfallet alltid ser över vad somär den mest effektiva och ändamålsenliga formen förförvaltandet av dessa skogar.Jag är mycket väl medveten om att ett sådant stortskogsinnehav som staten har naturligtvis är svårhan-terbart. Med så stora arealer och ytor kan det en ochannan gång vara svårt att veta att man har precis rättform för förvaltningen. Därför har vi ständigt ögonenpå att hitta en bra och effektiv form för förvaltningenav statens skogsinnehav. Jag är också mycket med-veten om att i denna dialog kan dessa liksom andraorgan i fortsättningen komma in. Jag har alltså ettmycket öppet sinnelag inför en fortsatt dialog om hurvi hittar bästa formen för att hantera statens skogsin-nehav för framtiden.Anf. 21 ():Fru talman! Finansministerns senaste inlägg inne-bär ju någonting annat än det skriftliga svaret. Fi-nansministern säger att man är beredd att diskuteraoch ompröva nuvarande ordning. Då skulle jag, frutalman, vilja fråga finansministern: regeringenberedd att diskutera t.ex. en uppdelning av skogsinnehav mellan Naturvårdsfondenoch ? Det är ett konkret förslag till hur manskulle kunna förbättra förvaltningen av statens sko-gar. Är regeringen beredd att diskutera att undantaalla skyddsvärda områden på Fastighetsverketsskogsmark från skogsbruk och överföra dem till Na-turvårdsfonden?Det här är konkreta förslag som har framlagts avandra, bl.a. av naturvårdande organisationer, och somvi folkpartister också tycker vore en väg att verkligenpröva. Är regeringen beredd att i de fortsatta diskus-sioner som man är beredd att föra också konkret prö-va dessa möjligheter?Anf. 22 Finansminister ():Fru talman! De statliga myndigheter och bolagsom förvaltar statens skogsinnehav gör det utifrån liteolika utgångspunkter. Man kan dock säga att vart ochett av de här tre organen har ett ungefär lika stortskogsinnehav, även om det är oerhört olika till sinkaraktär.Jag beklagar om inte lyssnadetill vad jag sade i mitt interpellationssvar, eftersomhan inte kunde se att det jag sade i mitt andra inlägghängde ihop med det jag sade i mitt svar. Jag fårcitera exakt ur mitt ursprungliga svar, eftersom Ha-rald inte uppfattade det: "pågår en kontinuerlig genomgång av de olikamyndigheternas förvaltning av statens fasta egendom,mark och byggnader." Det ska tolkas på exakt det sättsom jag sade i mitt andra inlägg: Vi är självfalletalltid öppna för att det kan behöva göras ändringaroch justeringar i den form vi har för förvaltning avstatens egendomar. Jag sade därför att jag har ettöppet sinnelag för att diskutera de förslag som finns.Jag tror inte att det är så enkelt som att man barakan kasta ut ett förslag och flytta det ena till det and-ra. Man måste göra en ganska noggrann genomgångav motiven för det statliga skogsinnehavet, som kanvara väldigt olika från de områden som är väldigtskyddsvärda ur naturvårdssynpunkt och som har enmycket speciell utgångspunkt till helt andra typer avskogsmarker. Därför tror jag att det kanske finns skälatt alltid ha den analys och genomgång som jag för-anstaltade om i mitt svar.Anf. 23 ():Fru talman! Jag grundade mitt senaste uttalandepå följande del i det skriftliga svaret: "Jag har förnärvarande inte för avsikt att föreslå regeringen attlägga fram en proposition om förändring av förvaltningsuppdrag vad avserskogsmark och inte heller föra över förvaltnings-ansvaret till ." Det, menar jag, gerdet bestämda intrycket att det inte heller är aktuellt attompröva frågan om vem som ska förvalta statensskog. Jag tycker dock att det som sagts från talarsto-len av finansministern delvis talar ett annat språk.Varför är då detta så viktigt, fru talman? Jag villupprepa det. Man har från gjortkontroversiella avverkningar i områden som harmycket höga naturvärden. Man kan nämna, och manbör faktiskt i sammanhanget nämna, avverkningen avett antal 500-åriga tallar vid Vuojat utanför Jokk-mokk. I , vid , avverkademan trots att protesterna var mycket starka. I Väster-botten, vid Arvliden, kände man sig tvungen att till-kalla polis för att kunna genomföra avverkningen.Det här tycker vi folkpartister är så allvarligt att viinte är nöjda med ett svar som säger att man inte harför avsikt att lägga fram några förslag om förändringav nuvarande ordning.Anf. 24 Finansminister ():Fru talman! Alla skogsägare, privata, statliga ellermed annan ägarform, får vara beredda att få kritikibland för sitt hanterande av skogsinnehavet. Detgäller inte minst i situationer där naturvårdsintressenstår mot andra intressen. Det tror jag får ingå i bildenav skogshanteringen.Jag vill gärna framhålla att när jag i mitt svar sä-ger att vi självfallet alltid har en genomlysning och engenomgång för att hitta en bra förvaltningsform förstatens skogar och statens mark, men sägeratt jag inte just nu har tillfälle att lägga fram någotförslag, bygger det på den enkla slutsatsen att omman ska lägga fram ett förslag ska man självfalletsom grund ha en mer genomgripande analys än någraenstaka exempel på driftverksamheter som man ärkritisk mot. Det kan inte vara tillräckligt som under-lag. Jag tycker att jag har, möjligtvis i motsats tillHarald , skäl att ställa lite större krav påanalys och genomgång för att få ett underlag föreventuella förändringar för framtiden.Jag noterar på nytt att jag är öppen för en diskus-sion om förändringar . Men jag tycker attdet ska bygga på ett lite mer gediget material än nå-gon enstaka händelse som relaterar.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:161 omkasinonAnf. 25 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ompröva regeringens beslut om etable-ringsorter för kasinon.