prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — Jag undrar också hur detblivit möjligt att ändra bro-avgifterna för persontrafik.Sedan är jag med anledning av svaret på min in-terpellation också angelägen om att lyfta fram den delav interpellationssvaret som berör och dessdragning förbi bl.a. . Det är många somgång efter annan i denna kammare har påtalat behovetav att färdigställa utbyggnaden av tillmotorvägsstandard. Jag noterar med tacksamhet depositiva ordalag som finns i svaret men har vihär en dödsfälla och nog känns det lite märkligt attmötas av en smal och krokig efter kanskehundra mil motorväg från södra det rätt tolkat att vi nu kan räkna med motor-vägsstandard på , hela vägen fram till Helsing-borg - om vi utgår från ett Stockholmsperspektiv?Anf. 100 ():Fru talman! De frågor som tar uppi sin interpellation sysselsätter även mig, både somhelsingborgare och som motionär i de här frågorna.Jag måste tala om för näringsministern att det inordvästra bland allmänheten, företagare ochnäringslivsrepresentanter faktiskt är en djupt känduppfattning att fokus alltför mycket varit inställt påMalmöregionen. Det är inte bara detta med surt saräven, utan det är faktiskt en djup känsla. I Malmöre-gionen är det glada tillrop och pengarullning menuppe hos oss i nordvästra hörnet av är det segt.Det är svårt att ens få konkreta svar på våra frågor.Jag konstaterar att även i sittsvar till uttrycker sig övergripandeoch svävande.Helsingborgsregionen har en näringslivsstruktursom är viktig inte bara för oss som bor där. Fleraverkligt tunga representanter för näringslivet ocholika verksamheter finns etablerade i regionen. Dethandlar om arbetstillfällen inom livsmedels-, läkeme-dels-, kemi- och transportområdena. Det gäller ocksåden grafiska industrin och IT-baserade kunskapsfö-retag som tillhör de främsta i sin kategori. För attdessa företag ska kunna utvecklas och expanderamåste den omgivande infrastrukturen verka i sammariktning som behoven. Det kan gälla villkoren fört.ex. åkeribranschen, som för övrigt håller på att ut-vecklas till en rysare. Vidare har vi igångsättandet avtunnelbygget på och färdigställandet avE 4:an, som tog upp.Näringsministern pratar gärna om de här frågornamen sedan händer det inte så mycket. Detta räckerinte för oss, utan det är handling som gäller. Komgärna ned till oss och lyssna på företagen i nordvästraSkåne! Visserligen måste man byta tåg i Hässleholmmen det går att komma till Helsingborg.En helt integrerad med minstdrygt tre miljoner invånare är en mycket spännandetanke men detta kräver nära och tätaförbindelser i såväl södra som norra . Detfinns en stor potential i den skånsk-danska myllanmen den ensidiga fokuseringen på trafikvolymen påÖresundsbron måste ersättas av ett cirkeltänkande däralla delar av ringen ges jämförbara villkor. Förändrasvillkoren när det gäller bron påverkas trafiken i Öre-sund.Slutligen har jag två frågor till näringsministern.Min första fråga är följande: Ska jag tyda svaretpå interpellation som att och regeringen nu förbereder en skrivning somändrar förutsättningarna för konkurrensneutralitetenmellan de här trafikslagen - bron och färjorna?Min andra fråga är väldigt konkret: När kommerarbetet med tunnelbygget på i gång?Anf. 101 Näringsminister ():Fru talman! Jag ber att få börja med frågan omprissättning och prisskillnaderna mellan färjor ochbron. Man gjorde en kampanj avseende tio resor.Priset över blev då . , alltså , går det tillbakatill de . Broavgiften är alltså högre efter den-na kampanj och avsevärt högre efter det att kampan-jen slutförts - kampanjen skulle vara i sex månader.På Ferries, som det nu heter, är avgiften . Dåkan man undra vad vi talar om. är prisetfaktiskt lägre på färjorna.Trafikantavgiften vad gäller bron är fastställd medutgångspunkt i taxorna mellan och Hel-singör och jag avser inte att ändra detta eller attkomma med nya principer. Styrelsen hanterar dettamed utgångspunkt i de principer som fastställts ipropositionen. Därmed har jag tydligt klarlagt det.När det gäller vägsträckan förbi ochSkånes kan jag bara säga att för den norradelen förbi finns det en fastställdarbetsplan. Beträffande den södra delen förbi Örkel-ljunga räknar regeringen med att kunnabesluta om den överklagade arbetsplanen. Vägverkethar medel för att påbörja byggandet under år 2002.Allmänt kan jag väl konstatera att bron har enväldigt stor betydelse för hela - inte minst försödra delen av . Vad ska jag som norrbottningsäga om bron när ni som bor så nära bron klagar påden? Ni har ju väldigt stor glädje av bron och avkraften i att vi åstadkommer snabbare förbindelsermed kontinenten, dvs. med och övriga de-len av . Det är väl någonting som är positivt.Vad ska säga - ännu längre bort från bron?Där har de ju inte det bästa arbetsmarknadsläget mende har också glädje av bron.Frågan om måste fortfarande bere-das, och bereds. Jag anser att där bör det byggas ut,för också det kommer att ha väldigt stor betydelse närdet gäller järnvägsnätet, inte minst för denna del avSkåne.Regeringen gav AMS ettuppdrag. Uppdraget är indelat i tre delar och handlarom arbetsmarknaden. Vad gäller och Malmökan jag bara konstatera att sysselsättningsgraden ärlägre än i , att arbetslösheten är högre än iNorrbotten. Vi har alltså en annan karta. Den öppnaarbetslösheten i ligger på . Man kansåledes inte bara säga att de stora infrastrukturellainvesteringarna, i varje fall på kort sikt, har lett till enförändring.Bron har oerhört stor betydelse. Den betydermycket för hela , inte minst för den södraregionen. AMS kommer att göra olika arbetsmark-nadspolitiska insatser i hela . Under åren 1998och 1999 har de fördelats och inriktats på olika grup-per och bostadsområden. Man kommer att ta uppvilka konkreta metoder som används för att öka sys-selsättningen för individer med utländsk bakgrund. Viska också studera vilka effekter som kan ses av deprioriteringar som har gjorts.Därmed menar jag att vi vidtar en hel del åtgärderinom arbetsmarknadsområdet och infrastrukturområ-det som har stor betydelse för denna del av ochinte minst för och Helsingør.Anf. 102 ():Fru talman! Det var bra med ett förtydligande omvägsträckan utmed . Det är bra att vi fårbesked om att något kan ske 2002. Vi förväntar ossett resultat. Detta är tyvärr en olycksdrabbad sträcka,liksom de vi har hört om i tidigare debatter här . Vi ser verkligen fram emot en utbyggnad tillmotorvägsstandard.Arbetslösheten i följer inte investeringar-na. Det inser vi med enkelhet. Det finns emellertidskäl till att arbetslösheten är stor. Jag förutsätter att deskälen är väl kända av näringsministern.Jag är lite orolig för att man kommer att sänkabroavgifterna framöver. Låt oss ta detta som ett löftefrån näringsministern att så inte ska ske. Satsningenpå tio resor skedde utan hörande. Om denkommer att upphöra må det vara förlåtet. Det haremellertid givit vid handen att det inte är biltrafikensom ökar utan tågtrafiken. Tågresenärerna utnyttjarbron i högsta grad. Det ser vi med stor tillfredsställel-se, inte minst med tanke på Skånetrafiken.Jag vill aktualisera en fråga som berör samarbetetmellan norra delen av och nordvästra ministern att det finns skäl till oro för att broav-giften negativt påverkar utvecklingen i norra ? Hur ser ministern på om man skullesänka nivån på broavgiften och färjornas turtäthetdärmed skulle minska?Integrationens bärare i vardagen kommer att varaalla de som reser över sundet för att arbeta eller stu-dera. Är det rimligt att tro att studenter och anställdaska åka bil över bron? Är det inte rimligare att deutnyttjar båtarna eller tar tåget när de ska förflytta sigöver till andra sidan?Vi tycker att det är angeläget med stabila spel-regler i denna del av vårt land. Jag vädjar till minis-tern att vi får förvissning om att stabila spelreglerkommer att gälla även i framtiden.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaren. Framför allt var det tillfredsställande att nä-ringsministern inte avser att ändra trafikavgifterna förbron. Det var också ett tillfredsställande svar när detgäller . Min fråga är dock när man kom-mer att påbörja det arbetet.Jag vill ta upp en fråga som hänger ihop med in-tegrationen av Sjælland och i ett trafikpers-pektiv. Den kanske ligger utanför, i den meningen attden ligger på den danska sidan av sundet. Jag talarom en propp i som är av betydelse för densvenska lastbilstrafiken. Svenska lastbilschaufförerklagar ofta på att det är svårt och trångt i Helsingør.Därför är det många av oss i och Hel-singør som arbetar för en utbyggnad av den s.k.Kongevejen. Kan näringsministern påverka den dans-ka ministern att ta tag i den frågan och se till attKongevejen blir utbyggd?Anf. 104 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att det iförsta hand är styrelsen som handlägger trafikavgiftenför bron, enligt de regelverk vi har. Jag går inte in ochreglerar den, likaväl som jag inte bestämmer . Det gör - eller tvingas att göradet - med utgångspunkt från den marknad som finns.Det är samma här. Det är en princip som vi har hållithårt på. Min danska kollega har kanske uttryckt siglite annorlunda. Vi har hållit hårt på att det är konsor-tiets styrelse som avgör frågan. Det ska de göra inomramen för det regelverk som har byggts upp. Detframgår i den proposition som har antagits i kamma-ren.Än en gång: Jag bestämmer inte avgiften. Skulledet visa sig att vi ska göra om detta, får jag gå tillriksdagen. I så fall får vi titta på det.Tågtrafiken är över prognos. Man åker tåg. Vi av-sätter från den svenska sidan ochlika mycket från den danska sidan. Intäkterna frånbanavgifterna beräknas till bara ca 10 miljoner kro-nor. Därmed vill jag påstå att det bästa inom allaområden när det gäller trafiken är tåget. Det gynnarhela och hela att vi har denna möjlig-het. Både regering och riksdag har fattat ett kloktbeslut.När det gäller frågan om vill jag sä-ga följande, med all respekt. har redovisathur man kan bygga ut inom en ram som är miljömäs-sigt acceptabel. Det måste prövas vidare. Det förs endiskussion om det i . Det handlarockså om ett högt pris, ytterligare 4-4,5 miljarderkronor. Det måste också bedömas.Jag vill uttrycka mig så, att det vore rimligt ur tra-fiksäkerhetssynpunkt och tillgänglighetssynpunkt.Sedan får vi se om det är rimligt ur miljösynpunktoch kostnadssynpunkt. Jag anser att det är viktigt attvi nu slutför denna tragedi, att vi öppnar Hallandså-sen. Det ska vägas mot att vi slipper tunga lastbilaroch kan använda järnvägen för gods och persontrans-port.Anf. 105 ():Fru talman! Avslutningsvis tackar jag för de lov-värda orden om järnvägstrafiken. Jag delar helt mi-nisterns uppfattning om värdet av järnvägstrafiken.Jag gläder mig åt att järnvägstrafiken över bron harökat. återstår bara att vi kan åka runt hela Öresundmed tåg.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på interpellation 2000/01:121 omSandöbrons framtidAnf. 106 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag avser att vidta för att rädda samt hur jag ser på risken för att Räddningssko-lans verksamhet kan komma att hotas om bron stängsför tung trafik.Bakgrunden till frågorna är att i börjanav året inkom med en skrivelse där begär-de att få göra en omprioritering inom anslagspostenInvesteringar i nationell plan för att kunna påbörjaupprustningen av Sandöbroarna. begäranföranleddes av att regeringen be-slutade om en ändring av regleringsbrev.Ändringen innebar bl.a. att de medel som finns till-gängliga under anslagsposten Investeringar i nationellplan, efter det att pågående projekt finansierats, skaanvändas för att genomföra fysiska trafiksäkerhetsåt-gärder inom en ram av underperioden 1998-2003.Jag håller med om behovet av fun-gerande broar i och att det är angeläget attSandöbroarna kan behålla sin nuvarande bärighets-klass.År 1997 färdigställdes till enkostnad av ca . Den nya bronplacerades vid efter omfattande utredning avvar det var lämpligast att lokalisera den nya bron.Bl.a. undersöktes ett alternativ med upprustning ochombyggnad av Sandöbroarna. Alternativet att byggaom Sandöbroarna undveks bl.a. för att ombyggnadenskulle störa trafiken i alltför hög grad. Genom tillkomst slapp den tunga trafiken göraden omväg på som man tidigare var tvungentill, då Sandöbroarnas bärighet inte räckte för dentunga trafiken, som kräver bärighetsklass 1.Enligt kommer man att behöva sänkabärigheten på Sandöbroarna från bärighetsklass 2 tillbärighetsklass 3 inom . Trafik norrifrånmot som kräver bärighetsklass 2 får då enresvägsförlängning , och resvägenfrån till ökar till36 kilometer. Detta berör ca 200 fordon avtotalt ca 3 000 fordon, och av de 200 tunga fordonenär ca 85 fordon bussar.En upprustning av Sandöbroarna kostar samman-taget och kommer att pågåunder . Under den tiden kommer framkom-ligheten på bron att reduceras såväl avseende bärighetsom mängden trafik. Det innebär att trafiken även viden ombyggnad delvis måste omledas, med längreresväg som följd.Vägverket har, på förfrågan från Regeringskansli-et, angivit att man bedömer att man kan finansiera enupprustning av Sandöbroarna inom ramen för tillde-lade anslagsmedel, utan att det påverkar takten i ge-nomförandet av de fysiska trafiksäkerhetsåtgärdersom regeringen beslutat om.Mot denna bakgrund har jag inga invändningarmot att genomför upprustningen av San-döbroarna. Men det förutsätter att upprustningengenomförs inom ramen för anvisade anslagsmedeloch beviljade anslagskrediter och under förutsättningatt detta inte försenar genomförandet av regeringenssatsning på fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Detta ärett villkor som gäller för , ochegentligen behövs inget särskilt beslut från regeringenför att sätta i gång med upprustningsarbetena.Jag är däremot inte beredd att omprioritera an-slagsmedel, vare sig från regeringens satsning påfysisk trafiksäkerhet eller från satsningen på bärighet,tjälsäkring och rekonstruktion av andra regionalavägar, för att kunna inleda upprustningen av Sandö-broarna.Jag bedömer slutligen att en upprustning av San-döbroarna för att bibehålla bärighetsklass 2 medför denödvändiga förutsättningar som krävs för att Rädd-ningsskolans verksamhet inte ska hotas.Anf. 107 ():Fru talman! Tack för svaret!Bakgrunden till min fråga är en skrivelse i börjanav året, säger näringsministern. Till det påståendetkan jag säga både ja och nej. Sanningen är egentligenatt det här är en mycket lång följetong. harhaft en dålig standard i 10-15 år.Under den tiden har fått en mycketvacker och bra bro, nämligen , somministern nämnde. Trots den stora investering somgjordes i insåg man under utred-ningen att Sandöbroarna, dvs. och , skulle komma att spela en mycket storroll även , för att serva näringslivet, skjut-sa skolelever och underlätta arbetspendling. Anled-ningen till det är att man räknar med att cirka hälftenav dagens och framtidens trafik kommer att fortsättaatt köra över Sandöbron.I dag är bron i så dåligt skick att man har fått görainskränkningar på vägbredden. Det känns faktiskt liteotäckt att åka på den, tycker jag, eftersom man kan semed blotta ögat att den har väldigt dålig kvalitet. Inäringsministerns svar står det att kommeratt behöva sänka bärigheten på Sandöbroarna frånklass 2 till bärighetsklass 3 inom . Det ärdessvärre allvarligare än så. Nedbrytningen har acce-lererat väldigt snabbt, så en sänkning till bärighets-klass 3 är mycket nära förestående.Det gläder mig i alla fall att näringsministerntycker att det är angeläget att Sandöbroarna kan fåbehålla sin nuvarande bärighetsklass. Men det skullenaturligtvis vara betydligt bättre att få bärighetsklass1 på broarna. Kostnaden för hela upprustningen på detvå broarna till bärighetsklass 2 beräknas kosta 145miljoner, precis som näringsministern har skrivit i sittsvar. För att få bärighetsklass 1 skulle det kosta 10miljoner till. Det är en så pass liten summa att detborde vara värt att lägga på den och få broar som kanbära alla typer av bussar som passerar där dagligen.Det skulle också trygga behovav transporter i sin verksamhet. De behöver iblandfrakta grävmaskiner och andra tunga fordon ochmåste varje gång söka dispens. Det skulle med andraord underlätta deras arbete om broarna får bärighets-klass 1.Den ena bron, , ska byggas heltny. Det känns oerhört angeläget att båda broarna fårsamma bärighetsklass, så att det inte skapas problemför den tunga trafiken.Dagligen passerar drygt 40 bussar i båda riktning-arna. För den verksamheten behövs också bärighets-klass 1, så att man kan köra över med vilken busssom helst. Av de bussar som körs är många lång-färdsbussar som kör längs hela Norrlandskusten.Dessutom är det ett stort antal skolelever som skjutsasdagligen över bron.Beskrivningen av trafiken över broarna och deförlängda resvägarna under nybyggnad och reparationvar helt riktig i ministerns svar. Därför blir min följd-fråga till svaret på interpellationen: Varför måste detta så som att rusta broarna?Under tiden kommer det att spridas väldigt myck-et koldioxid, eftersom det blir så många extra mil attköra för all tung trafik. Dessutom blir drivmedel-skostnaderna avsevärt högre och kommer i förstahand att drabba . Hur ser ministernpå den frågan?Anf. 108 ():Fru talman! Jag har i den här speciella frågan ock-så ställt en skriftlig fråga till statsrådet har sagts mig att jag får ett svar . Menjag kunde ändå inte låta bli att ta tillfället i akt och gåupp i den här interpellationsdebatten på grund av attjag är boende i kommun och känner väl tillden här problematiken.Sandöbron, som går över , förbin-der vår kommun. Den delas nämligen av . Det är inte bara det att det är fråga om ett stortantal människor, utan de flesta som bor på den enasidan av arbetar inne i tätorten på denandra, så de passerar minst justSandöbron. I det fallet är inte någotalternativ. Den går nämligen från Kramforstätort.Förutom det har sagt skulle jagvilja lyfta fram Räddningsskolan lite extra. Vi iKramfors kommun har speciellt höga tankar just omRäddningsskolan. Det är jag övertygad om att nä-ringsministern också känner till. Vi önskar oss enexpansion just på . Det förutsätter goda kom-munikationer.För övrigt ligger Räddningsskolans övningsfält på andra sidan brofästet. Man passerar alltså medtunga fordon . Skulle denna broklassas som en bärighetsklass 3-bro vet inte jag vadsom skulle hända med just de delarna. Det oroar miglite extra, eftersom just är en stor arbetsplats,inte bara vad gäller Räddningsskolans verksamhet.Där finns också Sidas och verksamheter.Skolbarn forslas från andra sidan älven in tillcentralorten till gymnasieskolan. Det sker också fleragånger om dagen.Dessutom har ett speciellt värde, inteminst kulturhistoriskt. Det kanske också gör att det,vilket jag har viss förståelse för, blir extra dyrbart attrusta en sådan bro, för att den ska få behålla det kul-turhistoriska värde som den har i dag.Jag gläds ändå åt det svar som har kommit frånnäringsministern i den här interpellationsdebatten.Det ger åtminstone mig en viss förhoppning. Jag vetinte om jag har tolkat det rätt, men jag får titta på detfrågesvar som kommer till mig . Jag tolkardet så att bollen ligger hos Vägverket.Det är alltså till vi ska vända oss , ochfrån näringsministerns sida är det positivt. Om manuppfyller de kriterier som är satta i regleringsbrevettill kan vi se tiden an med tillförsikt.Till skillnad mot oroar jag mig inteför antalet år. Bara vi vet hemmavid att det kommeratt ske en upprustning av bron får det ta den tid dettar. Huvudsaken är att den motsvarar de framtidskravsom kan ställas på en bra bro.Frågan till ministern är alltså: Kan jag tolka det såatt bollen nu ligger hos , att jag kan gå hemtill min kommun och meddela detta?Anf. 109 Näringsminister ():Fru talman! Jag kommer att föreslå re-geringen att ge svar på sin hemställan medsamma innebörd som det svar jag här har givit påinterpellationen. Svaret innebär att kanbörja upprustningen av Sandöbroarna om det kan skeinom ramen för beviljade anslagsramar och inte inne-bär några förseningar av den satsning på fysiska tra-fiksäkerhetsåtgärder som regeringen beslutat om. Detsäger att man kan.Får jag sedan säga att Sandöbroarna ska enligtgällande nationella väghållningsplaner rustas upp.Näringsdepartementet har utvärderat vilka effekter ettgenomförande nu av denna broupprustning har påandra uppdrag som ska genomföra, t.ex.programmet för fysiska trafiksäkerhetsåtgärder på detnationella stomvägnätet. Det har jag också sagt tidi-gare.Jag vill ändå kommentera frågan om bärighets-klass. Först vill jag konstatera att bron aldrig har haftbärighetsklass 1, utan det har varit bärighetsklass 2. Isamband med byggandet av avsattesmedel i den nationella väghållningsplanen för attrusta upp Sandöbroarna till normalt skick, dvs. Då var den bro somdimensionerades för bärighetsklass 1 menade man attdet räckte med att dimensionera Sandöbroarna förbärighetsklass 2.Om kommun och i vill ge Sandöbroarna en standardför-bättring utöver bärighetsklass 2, för att gynna byg-dens utveckling, är det en regional fråga då Sandö-broarna numera tillhör det regionala vägnätet. Läns-styrelsen får då också avgöra behovet av en bärig-hetsökning på Sandöbroarna med hänsyn till behovetpå det övriga regionala vägnätet i . Förden tunga trafik som nyttjar Sandöbroarna räck-er bärighetsklass 2, och också för de 85 bussar somnu går där. Det är den uppgift vi har fått från Vägver-ket, som kan bedöma detta. Kostnaden är, som sagt,ytterligare.Anf. 110 ():Fru talman! Det mesta i svaret är positivt, som jagser det. Men det finns ett stycke som är kryptisktskrivet, eller kanske politiskt skrivet. Det var det somministern citerade i den andra omgången, där det talasom fysiska trafiksäkerhetsåtgärder. Han sade: Egent-ligen behöver det inte tas något beslut av regeringenför att sätta i gång upprustningsarbetena. Det är enkonstig kommentar. Man kan ju undra varför arbetetinte kommit i gång. Kan det bero på att regeringeninte har lämnat besked till - det som tydli-gen ska gå i väg nu - om att man godkän-ner deras förslag till omprioriteringar av medel till ettprojekt som inte är en fysisk trafiksäkerhetsåtgärd?De har ju väntat på svaret från Näringsdepartementeti - skrivelsen är daterad den 30 december1999.Jag förstod nästan att det skulle bli det här svaretsom kommer att gå till . Jag beklagar att dehar fått vänta på det.Näringsministern säger att han inte är beredd attomprioritera de här anslagsmedlen. Det borde de hafått veta i ett tidigare skede, för de har känt en starkoro över det som de nu står inför.Sedan har jag också en fundering om bärighets-klass 1, som näringsministern sade att Sandöbroarnaaldrig har haft. Men vi måste då tänka på att bronfärdigställdes . Fordonstyngdenhar ökat avsevärt . Därför tycker jag inteatt det är relevant att ta upp det. Jag skulle vilja vetahur ministern ser på möjligheten att höja statusen tillbärighetsklass 1.Anf. 111 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska försöka uttrycka mig klarare.Detta handlar inte en omprioritering. sägeratt de kan göra detta utan att omprioritera. Då sägerjag att de får göra det. Det är det jag nu har uttryckt.Det är den hemställan som de har kommit med ochsom regeringen kommer att svara på. Defår alltså göra detta, därest de inte gör någon omprio-ritering. De säger att de kan göra detta utan omprio-riteringar. Då tycker jag att jag har varit tydlig.När det sedan gäller frågan om bärighetsklassgjordes den stora till bärighetsklass1, och sedan konstaterades att skulle varabärighetsklass 2. Som jag sade är detta nu en regionalfråga, och det är inte omöjligt att ochKramfors kommun gör bedömningen att man bör"tagga upp" denna bro till bärighetsklass 1. Då fårman ta den kostnaden. Det är inte orimligt - så görs.Anf. 112 ():Fru talman! Vad kontentan av den här interpella-tionsdebatten blir ska det bli intressant att se. I skrivelse har de sagt att de vill få ompriorite-ringen godkänd av regeringen. Det är den skrivningsom ministern givetvis också sitter inne med.Vi i har de sämsta vägarna ilandet, på grund av att vägar har byggts i gamla älv-dalar osv.