prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — De tillhörockså den skara som får betala kostnaden för Social-demokraternas, Vänsterns och energi-politik.I detta betänkande vill majoriteten att riksdagenska godkänna avtalet som reglerar ersättningen isamband med stängningen av . Idetta betänkande försöker majoriteten renodla kost-naderna, och bara de rena statliga kostnaderna ham-nar på för det första av de kärn-kraftverk som finns i . Det är 8,3 miljarder förden första reaktorn i direkta statliga kostnader.Till det ska vi lägga kostnaden för omställnings-programmet på dryga 9 miljarder, som syftar till attersätta produktionen i de två reaktorerna i Barsebäck.Då är det 8,3 miljarder för B 1:an. Det är 9,1 miljar-der för omställningsprogrammet.Det vore väl naturligt om det vore så att kärn-kraften ska fasas ur det svenska energisystemet, mensamtidigt köper det helstatliga bolaget i tysk kärnkraft för underledning av den tidigare energiministern . Man lägger på att köpatysk kärnkraft, när vi lägger ned 8,3 + 9,1miljarder kronor på att lägga ned svensk kärnkraft.Det är inte klokt. Det är slöseri.Samtidigt får vi besked från näringsministern omatt stängningen av kan dröja. I ett TT-telegram från i går står det så här: "NäringsministerBjörn är tveksam till om det går att stängaBarsebäck 2 ". Det fortsätter såhär: "För att stänga den andra reaktorn i Barsebäckfinns enligt riksdagsbeslutet ett villkor som ska upp-fyllas. Bortfallet av el från måste ersättasmed annan inhemsk, miljövänlig el eller genom spa-rande. Men med dagens låga elpriser har energiom-ställningen gått i stå. Det är inte lönsamt att investerai alternativen. Någon inhemsk reservkraft som snabbtkan tas i bruk finns inte heller längre. Den försvannmed avregleringen och den fria elmarknaden. I ställetklaras toppar av genom import. "Ja, så är det. Vi har ersatt , och skaman ersätta blir det också med import.Längre ned i samma telegram står det så här:"fick även ett betänkandefrån Delegationen för energiförsörjning i Sydsverigesom visade att det går att stänga andra reaktorn iBarsebäck, men att det skulle ske till priset av storautsläpp av koldioxid. Om ersättningselen importerasskulle utsläppen av koldioxid ökas med 4 miljonerton . "Ja, så är det. ersätts med import av ski-tig dansk kolkraft.Man kan konstatera att ytterligare statliga kostna-der, utöver dessa kostnader, kommer att få betalasöver regionalpolitiken för att man ska kunna stödja deorter som förlorar jobb till följd av energipolitiken.Det är väl en del av det socialdemokratiska krets-loppssamhället.Först slår man ut industrin. Sedan betalar man utbidrag till regionerna.Det finns också anledning att rikta kritik mot av-talet av rent principiella skäl. Vi borgerliga menar ireservationen att avtalet inte är förenligt med bud-getlagen och med gängse skattemässiga principer. Fördet första är beloppen nettoberäknade, dvs. de redovi-sas exklusive bolagsskatt för att man på det viset skaminska de synliga kostnaderna. För det andra skaersättningen till räknas av mot bolagetsårliga utdelning till staten. Det är i strid med budget-lagen, menar vi. Det innebär att det inte blir tydligtoch synligt för medborgarna vilka kostnaderna egent-ligen är. Vi menar att det inte finns någon anledningatt gå ifrån budgetlagen och de andra skattemässigaprinciperna. Jag vill därför yrka bifall till reservation1 som innebär avslag på propositionen.Avslutningsvis vill jag ställa en fråga till majori-tetens företrädare, : TyckerBarbro att det är väl använda pengaratt lägga på att stänga ett välfungerande kärnkraftverk? Är nöjd nu när av skattebeta-larnas surt förvärvade pengar går till att avveckla ochstänga en väl fungerande arbetsplats?Anf. 104 ():Fru talman! avvisar avtalet omersättning i samband med stängningen av . Det gör vi därför att vi sade nej till be-slutet om stängningen, som vi menar kom alldeles förtidigt, på fel sätt och har fått alldeles för stora kon-sekvenser.Beslutet kom för tidigt, eftersom vi inte har lyck-ats få fram förnybara energislag som kan växlas in föratt ersätta den kraftproduktion som stängs av. Beslu-tet kom på fel sätt, eftersom det saknades - och fort-farande saknas - ordentliga miljökonsekvensbeskriv-ningar. Alla visste att en stor del kolkraft skulle er-sätta kärnkraften, och den miljöförstörelse som dekraftigt ökade utsläppen av koldioxid innebär var jukänd på förhand. Ändå blundar regeringen och stöd-partierna för miljökonsekvenserna. Det är synnerligenansvarslöst, menar vi kristdemokrater. Det är särskiltanmärkningsvärt när partier som kallar sig själva förgröna partier på det här sättet bidrar till gigantiskakoldioxidutsläpp.Fru talman! Beslutet har också fått andra konsek-venser. Och dagens debatt handlar om ekonomin.Eftersom vi avvisar avtalet har jag ingen anledning attgå in i detaljdiskussion om beloppen. Men jag vill taupp de nya principer som regeringen lanserar i avtaletoch som kräver särskild lagstiftning. Regeringen gåremot budgetlagen, där det finns inskrivet ett krav påatt statens utgifter och inkomster ska redovisas var försig. Man får inte nettoredovisa en statlig utgift mot eninkomsttitel. Man får inte heller sammanföra in-komster och utgifter till en nettopost på budgetensutgiftssida. Om man gör avsteg från denna principförloras tilltron till utgiftstaket som ett viktigt styrin-strument.Vi menar att det är förvånande att regeringen harvalt en ny princip och inte längre slår vakt om utgift-staket. Jag trodde att utgiftstaket närapå var heligt förfinansministern. Åtminstone har han velat framställadet så när stödpartierna har velat lyfta på taket. Mensom avtalet nu ser ut är det bara en del av ersättning-en som kommer att belasta budgetens utgiftssida. Ochför att ytterligare minska pressen på utgiftstaketkommer utgifterna faktiskt att spridas ut över 18 år.Därigenom är det nära nog omöjligt att få en samladtotalbild av de verkliga kostnaderna för avvecklingen,och utgiftstakets syfte åsidosätts.Enligt vår mening är det helt uppenbart - och dettar vi också upp i vår motion - att utformningen avavtalet präglas av att man så långt som möjligt villundvika effekter på utgiftstaket. Ersättningen, som juuppgår till många miljarder, ökar inte detakbegränsade utgifterna med mer än 340 miljonerkronor. Detta är budgettricksande och inget annat.Man kan också misstänka att regeringen inte ärsärskilt ledsen över att den här konstruktionen ledertill att den synliga kostnaden för avvecklingen blirbetydligt lägre än vad den egentligen är. Men, frutalman, svenska folket har rätt att få en redovisningav sanning och konsekvens.Regeringens avvecklingsmiljarder måste till attbörja med kompletteras med ungefär 2 miljarder förskattebortfallet. Det gäller både bolagsskatt ochpunktskatt. Detta ger då en totalkostnad på ca 8,3miljarder för stängningen av den första reaktorn.Ändå är detta inte allt. Regeringen skriver själv att detär omöjligt att göra en fullständig bedömning av destatsfinansiella effekterna. Man gör t.ex. ingen be-dömning av elmarknadens utveckling utan konstate-rar bara att denna påverkar statens finanser. Därför,fru talman, kan totalkostnaden faktiskt lika gärnaspringa upp mot kanske nio, tio miljarder. Det vet viinte förrän om bortåt 18 år.Kristdemokraterna anser att det är fel metod attbygga upp ett avtal som kräver ny lagstiftning förskattebefrielse. Ett alternativ till den här krångligaavtalsmodellen hade kunnat vara att ersättningen hadejämställts med ersättningen vid expropriation. Sådanaersättningar är skattepliktiga om de är ersättningar fören skattepliktig inkomst. Det finns alltså redan enlagstiftning som hade kunnat nyttjas. Vi ser inte hel-ler några egentliga skäl för att man ska göra undantagfrån reglerna vid omstruktureringar vad gäller in-komstskatt, inte heller när det gäller stämpelskatt vidförvärv av fast egendom.Fru talman! Det är vår mening att man, om det vi-sar sig att de regler som är till för att underlätta om-struktureringar i näringslivet är till hinder, inte börrusa åstad och stifta speciallag, utan man ska ta detsom ett skäl för att tillsätta en allmän översyn av degällande reglerna med förhoppning om att man kankomma fram till enklare regler som då kan gälla förhela näringslivet. I andra sammanhang hävdar rege-ringen att skattesystemet ska vara enkelt, generelltoch likformigt. Min fråga till majoritetens företrädareär: Varför gäller inte det vid omstruktureringen avenergiföretagen?Fru talman! avvisar proposi-tionen, och vi stöder bifallsyrkandet till reservation 1.Anf. 105 ():Fru talman! För sedan hade vi en debatt häri kammaren som handlade om energipolitiken i stortoch om och kärnkraften i synnerhet. Dendebatten skulle i princip kunna återupprepas här ikammaren , eftersom dagens debatt hanterar detekonomiska efterspelet till den föreställningen.Att stänga kärnkraftverk är inte billigt. Detkan vi nu konstatera. Det är 8,3 miljarder i ersättningför , 9,1 miljarder till omställningspro-grammet och 7 ½ miljarder i kostnad för att köpa intysk kärnkraft i stället för vår rena egna.Att regeringen sedan hanterar ersättningskostna-derna i bästa budgettricksarstil gör inte saken ett duggbättre. Varför är t.ex. alla ersättningsbelopp nettobe-räknade? Detta står inte i överensstämmelse medbudgetlagens krav på en bruttoredovisning, inte helleratt vissa delar av ersättningen sprids likt dyngan pååkern av 18 år.Likt den berömde magikern får regering-en miljarder att försvinna ut i det tomma intet. Skat-tebetalarna står fortfarande för notan på 25 miljarder,men det syns inte lika tydligt.Jag vill här hänvisa till den portalreservation somFolkpartiet har tillsammans med Moderata samlings-partiet och i detta betänkande.Den är enligt min mening både välskriven och väl-motiverad, och den står vi självklart bakom.Fru talman! anser att energi-politiska beslut bör återkallas. I stället bör riksdagenskyndsamt anta nya energipolitiska riktlinjer. Sverigeska dra nytta av de resurser som står till vårt förfo-gande. De energipolitiska riktlinjer som antogs 1997skadar som industrination. Särskilt allvarligtär beslutet om att genomföra den förtida avveckling-en av kärnkraften. Det innebär en kapitalförstöringsom saknar motstycke och som kommer att medföravälfärdsförluster . Miljön skadas, och det blirsvårare att bekämpa arbetslösheten. Mot den härbakgrunden anser vi att beslutet att stänga Barse-bäck 1 ska rivas upp så att kärnkraftverken kan drivasså länge reaktorerna uppfyller gällande miljö- ochsäkerhetskrav.Fru talman! Folkomröstningen om kärnkraften iSverige genomfördes . Underden här har avsevärda tekniska fram-steg gjorts inom många områden, inklusive energiom-rådet. har man vunnit en ökad insikt omolika energikällors miljöeffekter, t.ex. i fråga omutsläppen av koldioxid. Till detta kommer att bådeväljargrupper och t.ex. sammansättninghar förändrats drastiskt sedan folkomröstningen ge-nomfördes . De drygt 2,1 miljonerväljare som har tillkommit har inte fåttuttala sig i kärnkraftsfrågan. Jag är själv en av dem.Av dagens aktiva riksdagsledamöter och ersättare sattbara 16 i vid tiden för folkomröstningen.Kärnkraftstekniken har också varit föremål för ensnabb utveckling, inte minst på säkerhetsområdet. Idiskussionen inför folkomröstningen för över 20 årsedan fanns heller inga reservationer för att nya tek-niska innovationer kan förändra såväl säkerhets- sommiljöaspekterna av kärnkraftsanvändningen.Ett beslut grundat tekniska utveck-lingsnivå skulle alltså gälla också - och förall framtid kanske. Man måste då ställa sig frågan:Hur är rimlig för ett folkomröstningsbeslut?Är en rimlig tid för att följa beslutet av en folk-omröstning? Är eller kanske100 år rimligt? Var ska vi dra gränsen? Var är detrimligt?Vi i anser att det är rimligt att dra dengränsen . Det är orimligt att dagens, och ocksåmorgondagens, energipolitik ska styras utifrån 1980års folkomröstning och de förhållanden som då varkända. Utformningen av energipolitiken måste själv-fallet få påverkas av de nya omständigheter som hartillkommit sedan vi hade en folkomröstning. T.ex. harenergifrågornas globala karaktär och inte minst växt-huseffekten blivit allt tydligare. Likaså har bedöm-ningen av de svenska kärnkraftsreaktorernas tekniskalivslängd förändrats väsentligt. Då trodde man ;nu tror man minst 40 år.Den svenska elmarknaden har också avreglerats,och elkunderna har därigenom fått en mycket störremakt att påverka de produkter och tjänster som er-bjuds. Dessutom är det orimligt att dagens väljarkårinte ska kunna påverka energipolitiken utan att dennanästan dogmatiskt ska styras av en folkomröstningsom ligger i tiden.Kärnkraftsreaktorerna ska inte avvecklas genomårtalsbestämda politiska beslut utan då de inte längreuppfyller gällande säkerhets- och miljökrav. Beslutom den nya energipolitiken ska, tycker vi, fattas avriksdagen. Om det emellertid visar sig omöjligt att nåen bred enighet i om detta bör frågan om enny folkomröstning aktualiseras. Det är inte det bästasättet, men i valet mellan att dagens energipolitik skaligga kvar och att ha en ny folkomröstning om ener-gipolitiken föredrar vi en folkomröstning i frågan.Fru talman! Vi kan inse, så här efteråt, attGöran glada utrop på valnatten 1998 - Vifortsätter att regera! - har medfört ett mycket högtpris, både för de svenska skattebetalarna och för mil-jön.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion 1, och i övriga moment kommer vi i Folkpartietatt avstå.Anf. 106 ():Fru talman! de gröna inser i likhetmed hela den övriga globala gröna rörelsen att varkenkärnkraft eller fossila bränslen ryms inom ett ekolo-giskt hållbart samhälle. Därför är vi mycket positivatill att den första reaktorn läggs ned och att man inle-der kärnkraftsavvecklingen. Orsaken till vår inställ-ning till kärnkraft och fossila bränslen är självklar.Kärnkraften innehåller i sig kontinuerliga risker,alltifrån brytning av uran till avfallets omhänderta-gande. Hela den vägen har kärnkraften stora risker,och det innebär ett spridande av strålning i omgiv-ningen som är helt oacceptabelt.Fossila bränslen å andra sidan sprider också enmängd saker som vi inte kan acceptera i naturen, bl.a.koldioxid som vi måste vara mycket försiktiga med.Vi vet att det har varit omfattande katastrofer, och vikan vänta oss mer av det slaget om vi inte gör någon-ting konkret och snart.Svensk energipolitik har varit ryckig. Den harstått under inflytande av starka lobbygrupper, gruppermed bra ekonomi för att trycka på. Den har ocksåinnehållit tydliga element av svek från linje 2 i kärn-kraftsomröstningen, där man bl.a. hävdade att dendirektverkande elen inte skulle nyetableras i nybyg-gen. Det har man inte arbetat med sedan, till stortförfång för avvecklingen , för nu är det mycketkostsamt för oss att åtgärda detta.Svensk energipolitik har varit otydlig och förvir-rad. Många jordbrukare som har satsat på biobränslenhar fått stora bekymmer för att de inte kan få ut detpris de hade väntat sig. Det blir helt enkelt olönsamtför dem. Det är väldigt tragiskt. De känner sig, medrätta, vilseförda.Vi i har år lagt fram förslagtill hur man på marknadens villkor skulle kunna av-veckla kärnkraften. Det skulle naturligtvis vara billi-gare än ett sådant här avtal som vi nu ingått. Dethandlar om ekonomiska styrmedel och om att kärn-kraften ska ta sina fulla risk- och miljökostnader,vilket den inte tvingas till . Som bekant har vi intehaft någon vidare framgång med våra försök, utan vistår nu i ett läge där kärnkraften avvecklas genom ettavtal genom lag. Det här blir dyrt för staten.Å andra sidan står vi nu i ett intressant läge därmöjligtvis kärnkraften faktiskt kan avveckla sig själv,trots att vi inte fått dessa styrmedel, för elen har nublivit billig. Jag såg en intervju med nyestyrelseordförande , som sade rättframt ien DN-intervju att kärnkraften nu blir olönsam. Dethär öppnar för framtiden verkligen intressanta per-spektiv. Statistiken över vad olika grupper i samhälletbetalar för el visar ganska klart att det är privatkon-sumenterna som håller kärnkraften under armarna förnärvarande genom att de betalar ett avsevärt högrepris än andra konsumenter. När jagskrev mitt anförande hade jag sett ett pris på 10-12öre mer . har jag fått infor-mation om att det ligger avsevärt högre. Det är storaskillnader. Man betalar dubbla priset mot marknads-priset. Det här gör att kärnkraften har överlevt.I och med det vill jag uppmana konsumenteratt titta över sina elräkningar. Antingen ska man be-tala dyrt för grön el, så att man betalar för en omställ-ning av samhället - det hoppas jag att de allra flestagör - eller vill man inte lägga ned sådana pengar påelkraften ska man titta över sin elräkning och försökaskaffa sig ett så billigt alternativ som det bara går.Där har vi två vägar, antingen gör man det billigt ochhjälper till att avveckla kärnkraften, eller så köpermen lite dyrare grön el och ställer upp för den nya elsom måste komma. Det är naturligtvis viktigt attmånga människor köper grön el så att vi betalar förutvecklingen av nya energiformer. Vi har , som detverkar, en chans att på kommersiell väg lägga nedkärnkraften. Det är spännande!Lagen om avvecklingen antogs 1997. Miljöpartietinsåg redan då att det skulle bli dyrt att göra en ned-läggning utan hjälp av ekonomisk styrmedel. Det ärett dyrt avtal. Staten får ersätta reaktorägarna för helamellanskillnaden mellan antagna framtida marknads-priser och undvikbara kostnader där risk-, hälso- ochmiljökostnader inte är internaliserade på ett riktigtsätt. Dessutom räknas med en driftid förkärnkraften i stället som föror-dar eller som man räknar med i . Sta-ten får ge stora bidrag till kostnader, som rätteligenreaktorägarna borde stå för. Vi vill inte att avtalet skabli ett mönster för framtida kärnkraftsavvecklingar.Vi hoppas på att vi kan lägga ned dem påkommersiell väg med hjälp av ekonomiska styrmedel.Vi vill acceptera propositionen, eftersom vi tyckeratt det är viktigt att kärnkraftsavvecklingen påbörjas.Avtalet har en avgörande fördel. Staten betalar ersätt-ningen till som staten äger till hundra pro-cent. Om ersättningen blir för högt beräknad börstaten kunna få tillbaka pengarna genom att ge ökadeinleveranskrav till Vattenfall.Vi har anledning att fundera över vår roll i värl-den. Är det rimligt att svensk industri ska konkurreramed hjälp av låga elpriser? Industri- och näringsidka-re i tröttnar aldrig på att tala om att de harhöga elskatter - vilket de inte har, för de har ingaelskatter. De har en koldioxidskatt till halva summanav vad konsumenterna i övrigt har. Det är en förståe-lig vinkel att de koncentrerar sig på skatterna efter-som priserna internationellt sett är så låga.Jag har statistik . ligger utomor-dentligt lågt med elpriserna. En liten industri i Sveri-ge betalade enligt den här tabellen per kilo-wattimme. I betalade man perkilowattimme. Det är stora skillnader, och Sverigeligger mycket lågt. Det är bara några länder, bl.a.Litauen, som ligger lika lågt i elpris. Ska Sverigekonkurrera med låga elpriser eller ska vi konkurreramed god utbildning, god kvalitet, duktiga jobbare, såsom vi brukar vilja beskriva ? Som det ser utkonkurrerar vi snarare med låga elpriser eftersomvåra arbetsgivaravgifter är väldigt höga. Det är värtatt tänka efter på vilken grund svensk industri skautvecklas och konkurrera.Anf. 107 () replik:Fru talman! konstaterar attkärnkraften börjar bli olönsam. Det har hon ju allde-les rätt i. Med dagens produktionsskatter på kärnkrafttar staten ungefär var fjärde krona av de pengar somkärnkraftverken tjänar in. Var fjärde krona, avintäkterna, går i en direkt statlig straffskatt på kärn-kraften. På det viset har man tvingat fram en i dagobefintlig lönsamhet.På en avreglerad elmarknad kommer en avveckladkärnkraft att definitionsmässigt att ersättas med deproduktionssätt som är något dyrare, i det här falletkolkondens - alternativet på den nordeuropeiskaelmarknaden. Tar man bort effekt iBarsebäck blir det i praktiken kolkon-dens som ersätter kärnkraften. Produktionen i Barse-bäck motsvarar kolkondens som ger fyra miljoner tonkoldioxid extra . Är nöjdmed att vi nu tar ytterligare steg in i fossilsamhälletoch ytterligare steg mot koldioxidutsläpp?Sedan frågar om svensk indu-stri ska konkurrera med låga elpriser. Man kan frågasig om vi ska ha elintensiv industri i . Denfrågan tycker jag att borde svarapå. Jag menar att det är bra att vi i har elin-tensiv industri - skogsindustri, kemiindustri, gruvoroch stål. Tycker att det är bra?Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Vi använder nu inte ens hälften av vå-ra biobränslen eftersom de inte är lönsamma. Vi an-vänder långtifrån all vår kärnkraft eftersom den inteär lönsam. Att vi fortfarande vid topperioder importe-rar en liten mängd kolkraft beror på att den kraften ärför billig att producera. Den behöver inte betala sinamiljökostnader. Det gläder mig att också tycker att det är fel. Det gör väl ? Dåkan vi tillsammans verka för att EU ser till att vi fåren harmoniserad energiskatt och en effektiv energi-marknad i EU, vilket vi inte har . Det är där feletligger.Ja, vi ska ha en energiintensiv industri. Den skainte heller konkurrera med hjälp av låga elpriser motenergiintensiv industri i andra länder. Den icke ener-giintensiva industrin ska inte konkurrera med hjälp avlåga energipriser, den ska konkurrera med annat.Anf. 109 () replik:Fru talman! Dagens elmarknad fungerar i realite-ten så att en stängning av kärnkraftverk ersätts medelproduktion från kolkondens i , ,och andra länder på den europeiska konti-nenten. Därmed ersätts varje stängning av svenskkärnkraft med ytterligare koldioxidutsläpp från skiti-ga kolkraftverk.Jag tycker inte att det är bra. Det är direkt skadligtför miljön. Det är att ta många steg tillbaka i miljö-tänkandet när vi återigen gräver oss fast i fossilsam-hället med dagens kärnkraftsavveckling.Ingegerd Saarinen säger att industrin ska konkur-rera, men inte med låga elpriser. Faktum är att en stordel av svensk elintensiv industri är uppbyggd efterden kostnadsstruktur vi har. Vi har mekanisk tillverk-ning av pappersmassa i , just därför att vi hargod tillgång till el. Skulle elpriset höjas skulle indust-rin slås ut. Alternativet är inte att flytta den till andraländer, utan snarare att ersätta dessa processer medandra processer där vi har ännu sämre konkurrens-kraft än omvärlden.Med och politikkommer svensk industri inte att konkurrera med lågaelpriser, dvs. den kommer inte att kunna konkurreraalls. Förutsättningarna för att vara kvar i Sverigekommer att raderas ut.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag tror inte heller att det lönar sig såmycket för den industri som inte är energieffektiv attflytta till ett annat EU-land. Ta t.ex. , som ju ärbekant för att dumpa alla möjliga sociala kostnaderför att få dit företag. Att flytta till på grund avstora elkostnader vore inte så bra, då de har perkWh i stället för i . Den delen är intelönsam. De får i så fall gå på att har dumpadesociala kostnader. Det kan det ju tänkas att de gör,men då är inte orsaken den som villframhäva.Beträffande detta att i realiteten ersätts kärnkraf-ten vid topperioder med smutsig kol, inträffar dettabara vid enstaka tillfällen. Eftersom jag har hörten EU-debatt med lyriska anhängare bland er mode-rater antar jag att ni måste ha en tro på att den för-samling som EU är kan fixa till det så att vi får eneffektiv marknad. Det är i alla fall huvudsyftet medEU att få en effektiv marknad. Även om man inteprioriterar miljön speciellt högt måste vi väl tro kommer fram till att prioriteraenergifrågorna, som även har stor bäring på företagenoch industrin, så att de olika energiproduktionsslagenkan få harmoniserade förutsättningar och kolkraftenfår betala sina rätta miljökostnader. Skälet till attkolkraften går framåt är ju att den inte betalar det somden ska.Anf. 111 () replik:Fru talman! höll med om attkostnaden för avvecklingen av är väldigthög. Men sedan sade hon att om vi inte har råd, omavtalet visar sig bli alldeles för dyrt för svensk eko-nomi, kan staten få pengar från genomökade avkastningskrav. Då bryter man väl mot avta-let?Jag häpnade när jag hörde detta.