prot · GO0911 · 2000-10-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:11Fredagen den 13 oktoberKl. 9.00 - 9.55Det justerade protokollet beräknas utkomma -----------------------------------------1 § Utökning av antalet suppleanter i bostads-utskottetValberedningen hade, enligt ett till kammaren in-kommet protokollsutdrag, på begäran av Socialdemo-kraternas riksdagsgrupp, tillstyrkt att antalet supple-anter i bostadsutskottet skulle utökas från 19 till 20.Kammaren medgav denna utökning.2 § Val av extra suppleant i bostadsutskottetFöretogs val av extra suppleant i bostadsutskottet.Kammaren valde i enlighet med Valberedningensförslag tillsuppleant i bostadsutskottetDag Ericson ()3 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:3Till riksdagenInterpellation 2000/01:3 av Per Westerberg ommyndigheters ingripande mot småföretagare.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 19 oktober 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 9 oktober 2000SocialdepartementetLars Engqvist4 § Svar på interpellation 2000/01:7 om svart-taxiAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat om justi-tieministern är beredd att skärpa straffen för s.k.svarttaxiverksamhet. Arbetet i regeringen är så för-delat att det är jag som ska svara på frågan.Jag ser mycket allvarligt på den olagliga taxiverk-samhet som förekommer. Jag delar att den olagliga verksamheten både utgörett hot mot en fungerande konkurrens och utsätterresenären för risker då föraren är en okänd personsom inte står under kontroll av någon tillsynsmyndig-het.En skärpning av straffet för olaga yrkesmässig tra-fik trädde i kraft genom den nya yr-kestrafiklagen. Straffmaximum höjdes då från fängel-se till fängelse . Straffskärpning-en är en viktig signal om att det här rör sig om ettsamhällsproblem som det är angeläget att bekämpa.När man diskuterar vilket straff en brottslig gärningbör leda till är det dock viktigt att komma ihåg att detalltid är domstolen som avgör detta.Mycket arbete sker på gator och torg genom poli-sens försorg för att komma åt den olagliga taxiverk-samheten. I samverkan mellan flera aktörer har olikaprojekt startats och strategier lagts upp för att kommaåt de personer som ägnar sig åt denna olagliga verk-samhet. Jag bedömer därför att det inte behöverinföras några nya regler utan hänvisar till de möjlig-heter som står till buds genom det gällande regelver-ket.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka närings-minister för svaret på min interpel-lation om svarttaxi. Svarttaxi är ett allmänt begrepp.För att inte koppla ihop svarttaxi med svensk taxinä-ring, som bedriver sin verksamhet på ett mycket seri-öst och legalt sätt, vill jag kalla svarttaxiutövarna"svartskjutsare".Svenska Taxiförbundet, enskilda taxiägare samtmånga av oss andra är minst sagt irriterade översvartskjutsarna. Det är glädjande att näringsministernliksom jag ser mycket allvarligt på den olagliga taxi-verksamhet som förekommer.Att jag har ställt den här interpellationen beror påatt jag deltog vid en samman-komst mellan skånska regionär, lo-kala taxiägare från , och Helsing-borg samt företrädare för polisen. Det framkom räknar med att i städerna och Hel-singborg i nordvästra ett tjugotal svartskjutsareregelbundet är i farten under veckosluten. I min hem-stad är antalet ungefär hälften så stort.Vi var helt överens om att svartskjutsarna utgörett stort hot mot taxinäringen liksom om att det finnsen uppenbar risk för att de som åker med svarttaxibi-lar kan utsättas för fara. Inte sällan har svartskjutsarnautfört också andra kriminella handlingar.I har polisen och taxi genomfört engemensam operation, där polisen tog 140 svartskjut-sare. 34 av dessa personer fanns i brottsregistret, och27 saknade körkort.I min interpellation till näringsministern framhål-ler jag att det bör genomföras en lagändring sominnebär återkallande av körkortet och beslagtagandeav bilen. Om man både återkallar körkortet och be-slagtar bilen, kan svartskjutsaren inte utöva sin verk-samhet.Ministern hänvisar nu till den skärpning somskedde 1998, då fängelsestraffet höjdes från sex må-nader till . Jag tycker att det är bra att den skärp-ningen gjordes. Den tyder på att man ser allvarligt pådet här problemet. Jag skulle ändå för debattens skullvilja fråga om näringsministern vidhåller sitt mot-stånd mot mitt förslag om återkallande av körkortetoch beslagtagande av bilen.Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Enligt polisens uppskattning finns deti hela mellan 400 och 500 personer somregelbundet ägnar sig åt att köra svarttaxi. Dessapersoner gör sig skyldiga till olaga yrkesmässig tra-fik. Det är framför allt och i storstä-derna som denna olagliga verksamhet äger rum, ochdet hänger samman med att det då kan vara svårt attfå tag i en vanlig taxi.I startade polisen se-dan en aktion liknande den tidigare aktion somnämndes av . Den nu aktuella aktio-nen syftar till att få bort svarttaxiverksamheten frånhuvudstadens gator. I samband med aktionen påbör-jades också en informationskampanj för att upplysamänniskor om riskerna med att åka svarttaxi. Flyg-blad delas ut på platser där verksamheten är vanligtförekommande . Jag har ett sådantflygblad här i min hand och kan senare ge det tillinterpellanten. Avsikten är att förmå folk att avståfrån att använda svarttaxi genom att upplysa dem omvilka konsekvenserna kan bli av att åka med enfrämmande person som inte står under kontroll avnågon tillsynsmyndighet. Det sker, som interpellantenockså har sagt, tyvärr många brott i samband med attmänniskor åker i en svarttaxi. I synnerhet när manåker ensam är risken stor att bli rånad, misshandladeller, vilket också förekommer, våldtagen.Det är polisen som ansvarar för den kampanj somjag här beskriver, men polisen samverkar med fram-för allt skattemyndigheterna, , och . Kampanjen kommer attpågå med återkommande aktioner. Mål-sättningen är att få bort en stor del av den olagligataxiverksamheten.Vid en liknande aktion uppskattade polisenatt svarttaxiåkandet minskade med ca 75 %.Det tycker jag visar att det i stor utsträckning gåratt komma till rätta med problemet med tillämpning-en av dagens regelverk. Jag kan också glädja MaudEkendahl med att polisen i de städer som hon nämneri interpellationen, och , se-dan arbetar på ett liknande sättsom polisen i för att få bukt med svart-taxiverksamheten.Anf. 4 ():Fru talman! Jag instämmer i att det är alldeles ut-märkt att ha aktioner där man samarbetar inom taxioch polis. Men vi vet ju hur polisen har det och vilkaresurser som polisen har. Jag tycker därför att detvore lyckligast ju mer vi kan se till att få till ståndlagändringar som gör att vi på olika sätt kan rensabort träsket . Jag hörde att dett.ex. nu i också börjar växa fram problem ochatt polisen tillsammans med landshövdingen är påväg att försöka utforma någon aktion.Jag tycker att det är ett glapp i lagstiftningen, omjag får uttrycka mig så. Jag har här plockat fram etttjugotal domar som jag har i min hand. Den första ärfrån och den senaste från Uddevallai maj . Det är bara en enda dom, och det är denförsta , som handlar om ett fängelsestraffpå . Annars är det enbart dagsböter.Domstolarna dömer till dagsböter, och sedan harvi ett glapp ända till fängelse. Det är där jag skullevilja se ett mellanting, att vi har flera steg att gå. Jagtror att det är mer verksamt. Man vet att det är mycketbättre att återkalla ett körkort och att beslagta en bil.Det är därför jag tycker att näringsministern ska bäramed sig det och försöka fundera på om det inte är värtatt få in en lagändring i alla fall.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Det finns möjlighet att återkallakörkortet för den som kör svarttaxi. Enligt lagen skaett körkort återkallas bl.a. om körkortsinnehavarengenom upprepade brott i väsentlig grad har visatbristande vilja eller förmåga att rätta sig efter de be-stämmelser som gäller i trafiksäkerhetens intresse.Denna återkallelsegrund är tillämplig på den som körsvarttaxi. Man kan alltså med den lagstiftning somfinns ta bort körkortet.När det sedan gäller beslag av bilen torde det, somMaud konstaterar i interpellationen, intefinnas någon möjlighet att ta en bil som har använts isvarttaxiverksamhet i beslag. När man diskuterardenna fråga bör man dock ha i minnet att den be-stämmelse som finns för att förklara bilar som haranvänts för olovlig körning förverkade har visat sigrelativt svår att tillämpa. Det beror dels på att bilarhar ett relativt högt värde varför tillämpningen av dens.k. proportionalitetsprincipen oftast leder till att bileninte kan förverkas, dels på att de personer som gör sigskyldiga till upprepade olovliga körningar ofta hartillgång till flera bilar.Om det visar sig att det inte går att få bukt medsvarttaxiproblemet inom gällande lagstiftning kan detsjälvklart finnas anledning för regeringen att tittanärmare på om det finns skäl att strama upp lagstift-ningen. Jag delar den meningen. Vi får se med kam-panjerna etc. hur vi bättre kan klara av företeelsenmed svarttaxi.Anf. 6 ():Fru talman! Jag instämmer med vad näringsmi-nistern säger. Jag har haft diskussioner med en åkla-gare innan jag skulle ha den här debatten om justproblemet med att beslagta bilar, eftersom vi ocksåhar en regel att man ska vara ägare av bilen. Jag tyck-er i så fall att man är tvungen att titta på lagstiftning-en så att man ska ta personen oberoende av om hanäger bilen eller inte. Det får ägaren och den som harkört bilen göra upp sinsemellan.Jag tror inte att lagstiftningen är omöjlig att för-ändra. Ser man att man inte klarar av det, precis somBjörn säger här, kanske man får titta pådet. Det tycker jag är mycket glädjande, och jag villtacka ministern för det svaret. Jag tyckte att det kan-ske kunde vara enklare. Jag ville göra en jämförelsemed fiskerilagen. Där kan man faktiskt beslagta red-skap, båt eller bil. Det var den kopplingen som jaggjorde. Varför kan man göra det för en sådan grupp,och inte komma åt detta?Avslutningsvis ber jag att få tacka för svaret. Jagser fram emot att vi följer frågan. Jag hoppas att detlöser sig, men om det inte gör det hoppas jag att nä-ringsministern återkommer.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 2000/01:22 om nyaregler för transportbidragAnf. 7 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att dels omprövadelar av de nya transportbidragsreglerna, dels kom-pensera de värst drabbade företagen.Frågorna ställs mot bakgrund av de nya reglersom gäller för transportbi-draget. De nya reglerna innebär bl.a. att bidrag förtransporter av jordbruks- och fiskeriprodukter intekan lämnas.Beträffande inledande frågamåste jag klargöra att gällande gemenskapsregler omstatligt stöd för regionala ändamål inte är tillämpbarapå jordbruks- och fiskeriprodukter. Detta innebär ipraktiken att regionalpolitiskt stöd inte kan ges förtransporter av jordbruks- och fiskeriprodukter.De regler som regeringen måste anpassa sina re-gionala stöd efter är på denna punkt mycket tydliga,och jag ser inga möjligheter att ompröva beslu-tet att inte stödja transporter av jordbruks- och fiske-riprodukter.Vad avser andra fråga, vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att kompensera devärst drabbade företagen, kan jag konstatera att det är svårt att, utöver befintliga och av godkända stödformer, kompenseraenskilda företag utan att riskera att bryta mot EG:sstatsstödsregler. Detta gör att jag inte finner detlämpligt att uttala mig i termer av kompensation. Jagvill dock påpeka att den regionalpolitiska utredningennyligen presenterade sitt slutbetänkande, och detbereds inom Näringsdepartementet.Den framtida utformningen och användningen avföretagsstöden kommer att vara en del i detta arbete.Anf. 8 ():Fru talman! Tack för svaret. Tyvärr måste jagkonstatera att väldigt många frågetecken kvarstårutifrån mina frågor.Min huvudinvändning är, för det första: Av vilkenanledning tillämpas denna regel retroaktivt? Varförtillämpas den retroaktivt ett helt halvår bakåt i tiden?Anser ministern att det är rättfärdigt?För det andra: Vem ska stå för de merkostnadersom drabbar berörda företag som gjort upp långsikti-ga affärsuppgörelser på felaktiga premisser?För det tredje: Vilket motbud hade den svenskaregeringen när detta infördes? Hade regeringen gjortnågot för att behålla transportersättningen på livsme-delssidan, eller accepterades förändringen bara raktav utan protester?För det fjärde: Gäller inte samma regler för allaEU-länder? Ett företag i hemlän, Norr-frys i , skulle investera och satsa på 40 nyajobb. De har gått till ett medarbetande företag, enunderleverantör i Glossen utanför , för livsme-delsförädling. Där får man i samma EU-värld 35-procentigt stöd för livsmedelsförädling. Hur är detmöjligt? Har vi inte samma regler?Fru talman! Det var dessa nischprodukter, bl.a. inorra , som skulle rädda livsmedelsproduktio-nen när vi gick in i EU. Det är de nischprodukternasom nu tappar marknadsandelar. Det gäller Verumhälsofil, , Fjällmessmör, Jockdrickam.m. Detta är inte rimligt. Man tappar marknadsan-delar, och får dessutom i mer-kostnad på årsbasis.En utomordentligt viktig fråga är: Av vilken an-ledning införs denna förändring ? När jag i gårkollade upp detta i detalj såg jag att gällande gemen-skapsregler infördes . Har regering-en tillåtit ett felaktigt stöd under hela ?Beträffande den regionalpolitiska utredningenmåste jag konstatera att endera är detta ett felcitateller så har man inte tänkt igenom innehållet. Detfinns mycket få förslag som kompenserar för av-ståndsberoende nackdelar. Utredningen har föreslagitatt man tar bort transportstödet i dess helhet. Man tarockså bort flera andra selektiva stöd, t.ex. sysselsätt-ningsstödet.Jag vet att det blir ytterligare nya uppgifter för nä-ringsministern med småföretagen. Det är då viktigt attvi får klara och långsiktiga spelregler för småföreta-gen. Att ändra på reglerna under pågående säsong ochdra in poäng för är varken populärteller rimligt. Möjligen kan det vara det i sambandmed grova fel, och det anser jag inte att företagen hargjort i det här sammanhanget. Här är det överdoma-ren som har konstaterat det hela och konstruerat nyaregler.Jag vill repetera min huvudinvändning. Den gällerretroaktiviteten i detta. Jag vet att vi i den här kam-maren inte får fatta retroaktiva beslut. kanske intedetta är att betrakta som ett beslut, men varför drarman in detta när det drabbar småföretagen med upp-skattningsvis - och det är en rätt nära uppskattadberäkning - 8-9 miljoner på årsbasis?Anf. 9 Näringsminister ():Fru talman! Regeringen anmälde utifrån riksda-gens godkännande till under våren1999 de förändringar i stödformer som föreslogs ipropositionen Regional tillväxt - för arbete och väl-färd för kommissionens godkännande. Jag vill härpoängtera att i denna anmälan föreslog regeringeninga ändringar avseende fortsatt bidrag för transporterav jordbruks- och fiskeriprodukter.Utifrån det faktum att gällande gemenskapsreglerom statligt stöd för regionala ändamål inte är tillämp-bara på jordbruks- och fiskeriprodukter krävde att den möjlighet som tidigare funnitsatt stödja dessa typer av produkter skulle tas bort.Utifrån de klara reglerna fann jag det inte rimligtatt driva frågan vidare, och att genom detta i värstafall riskera hela stödets framtid eller åtminstone kraf-tigt försena kommissionens beslutsprocess. Det hadekunnat innebära stopp i stödgivningen.Jag vill också påminna om att fortsatt stöd avdenna typ av produkter utan kommissionens godkän-nande innebär ett otillåtet stöd. Detta medför återbe-talningsskyldighet för de enskilda företagen - och detbrukar inte vara så lustigt.Jag är väl medveten om de problem som kandrabba vissa företag på grund av de nya reglerna. Jagkommer även fortsättningsvis att följa utvecklingen ide regionalpolitiskt prioriterade områdena mycketnoga.Jag kan också konstatera att informationen kringändringarna i stödformer till vissa berörda kan havarit bristfällig, vilket jag självfallet beklagar.Fru talman! Låt mig sedan kort kommentera denframtida utformningen. Allmänt kring företagsstö-dens framtid vill jag återigen hänvisa till den regio-nalpolitiska utredningen, som presenteradesitt slutbetänkande. Regeringen avser att återkomma ifrågan under hösten 2001.Det är också så att utredningen inte har föreslagitatt man ska ta bort transporstödet. Det är inte sant.Därmed finns det självfallet frågor i utredningen somjag inte delar, och som kanske inte heller regeringenoch kammaren kommer att dela. Detta är ju en utred-ning, och den ska sedan behandlas i vanlig ordningmed ett betänkande som går ut på remiss, och sedanska en proposition tas fram.Jag vill särskilt trycka på utredningens konstate-rande att företagsstödet inte kan ersätta entreprenör-skap, företagande och dynamik. Vi rör oss nu i ställetfrån en kompensationspolitik till en stimulanspolitik.Jag kan alltså klart uttrycka till att vimer går från den klassiska kompensationspolitiken politik som ska stimulera tillväxt och företagensmöjligheter att leva även i min hemort, Norrbotten.Anf. 10 ():Fru talman! Jag konstaterar att jag fortfarande intehar fått svar på frågorna. Retroaktiviteten är besvä-rande, och där tycker jag inte att det är rimligt att mantar detta bakåt.Frågan om lika regler i hela EU-området är ocksåangelägen. Jag saknar en kommentar till varför mankan ge stöd i för liknande verksamhet. Detborde vara lika.De långsiktiga spelreglerna hoppas vi mycket på.Vad gäller förhoppningarna inför den regionalpolitis-ka utredningen och dess förslag ska vi från Center-partiets sida med stort intresse följa detta. Om jag harkunnat läsa mig till en felaktig information så är detmitt fel. Den beskrivning som jag har fått är att manändrar kraftigt i transportstödsreglerna.Det finns utomordentligt stora uppgifter för regio-nal utjämning och utveckling, som utgiftsområdetheter , att jobba vidare på för att vi ska få entillväxt i hela landet. Jag konstaterar att vad gällerkompensationen så är detta inte möjligt.Jag konstaterar vidare att ministern säger att in-formationen har varit bristande. Tyvärr kommer intedet att hjälpa de företag som tappar marknadsan-delar och intäkter.Det är utomordentligt viktigt att vi skapar lång-siktiga och, framför allt, stabila spelregler. Så här fårvi inte göra fler gånger. Personligen menar jag att detär både orättfärdigt och orättvist, och framför alltockså ogenomtänkt att man måste förfara på det härsättet.Nu har vi sett att det är högre kostnader och lägreintäkter som är en klar trend i hanteringen av de härstöden. Jag har inte kunnat utröna av svaret vad somvar regeringens motbud i de här förhandlingarna.Men jag tackar som sagt för svaret så långt. 11 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig göra konstaterandet att retro-aktivitetsfrågan självfallet är olycklig. Men samtidigtär det så att om vi inte hade gjort detta så hade detblivit en återbetalningsskyldighet. Man kanske kansäga att felet var att man inte tidigare uppmärksam-made detta, och tog bort det då. Det kan vi kritiserasför.När det gäller så kan jag tyvärr inte sva-ra på det. Men det kan röra sig om ett etableringsstödeller liknande på , som har nämnts här. Jag kanalltså inte svara på detta, men jag ska undersöka det.Statsstödsreglerna och därvid transportstödet gällersjälvfallet för alla länder. Spontant kan jag säga attdet skulle förvåna mig om man i har trans-portstöd. Det är ju väldigt specifikt för de nordligaländerna i EU. Här tror jag att det handlar om ettetableringsstöd. Men låt oss titta på det, och ändåkontrollera att inte - vilket jag är helt säkerpå - använder ett stöd som inte är tillämpligt och somvi har funnit oss i att icke använda.Det här företaget uppe i som nämns ärju ett företag som går mycket bra. Det beror just påatt man har duktiga entreprenörer och inte på stöd.Anf. 12 ():Fru talman! Det duktiga företaget i ha utvecklats ännu mer i om maninte hade ändrat de här reglerna. Det är den beskriv-ning jag har fått.Låt mig för tids vinnande konstatera att jag serfram emot ett fruktbart samarbete kring genomföran-det av Regionalpolitiska utredningens förslag ochintentioner. Jag tror att det där finns grund för ensamsyn för regional utjämning och utveckling, vilketär väldigt viktigt. Utredningen andas tyvärr en del avatt man går mot mer generella stöd och vill ta bortmånga selektiva. Det finns en begränsning i värdet avden inriktningen. Jag vill tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 2000/01:5 om Sveri-ges kommunerAnf. 13 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsrådetLars-Erik om han avser att verka för att för-hindra en utveckling som tvingar fram nya kommun-sammanslagningar. har vidare frågathonom på vilket sätt han avser att arbeta för att till-försäkra alla landets kommuner möjligheten att ut-vecklas i enlighet med lokala förutsättningar och denlokala viljan. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska svara på interpellationen.Vad gäller frågan om utvecklingsmöjligheterna pålokal och regional nivå kan jag konstatera att rege-ringen på olika sätt arbetar med detta viktiga område.Jag kan bl.a. nämna Parlamentariska regionkommit-téns slutbetänkande, Regionalpolitiska utredningenoch slutbetänkande. Samtligadessa har förslag eller överväganden som påverkarlokalt och regionalt självstyre och förutsättningar föratt delta i utvecklingen av den egna kommunen ellerregionen. De regionala tillväxtavtalen kan ävenkomma att inverka på dessa frågor. Frågan är såledesunder beredning i Regeringskansliet.Vad gäller frågan om kommunsammanslagningarkan jag inledningsvis nämna att orsaken till att riks-dagen ursprungligen fattade beslut om kommunsam-manslagningar var det ökade kravet på en mer om-fattande offentlig verksamhet. Större kommuner hardock medfört vissa negativa effekter vad gäller närhetoch demokrati. Detta får ställas mot att de nya sam-manslagna kommunerna fick ökade resurser för atttillgodose invånarnas behov av service.Förutsättningarna för ändringar i kommunindel-ningen regleras i den s.k. indelningslagen. I dennaanges bl.a. att regeringen får besluta om ändring irikets indelning i kommuner om ändringen kan antasmedföra bestående fördel för en kommun eller en delav en kommun eller andra fördelar från allmännasynpunkter. Vid prövning av frågan om indelning-sändring ska särskild hänsyn tas till önskemål ochsynpunkter från den eller de kommuner som närmastberörs av ändringen. Om en sådan kommun motsättersig en indelningsändring får beslut om ändringenmeddelas endast om det finns synnerliga skäl.Konstitutionsutskottet uttalade i sitt betänkande1998/99:KU21 att kommunsammanslagningarna harminskat medborgarnas möjligheter till insyn ochöverblick över den kommunala verksamheten samt attantalet politiskt aktiva minskat. har begärtatt regeringen ska återkomma med förslag som gördet enklare att dela kommuner genom att procedurer-na som har samband med kommundelningar under-lättas.Regeringen beslutade att tillkallaen parlamentarisk kommitté med uppdrag att föreslååtgärder som bl.a. ska öka medborgarnas möjlighetertill insyn och deltagande i den kommunala demokra-tin samt stärka den kommunala representativa demo-kratin. Kommittén ska också enligt sina direktiv göraen översyn för att se över hur de procedurer som harsamband med kommundelningar kan underlättas, dvs.hur ärendena utreds, vem som beslutar samt möjlig-heten att genomföra en snabb indelningsändring närbeslut väl fattas. Kommittén ska enligt sina direktivredovisa sitt arbete senast den 1 februari 2001.Jag vill även återigen nämna Demokratiutredning-ens slutbetänkande. I betänkandet pekar man på attkommundelningar är att föredra framför att inrättafler kommundelsnämnder men att känslan för solida-riteten måste fördjupas så att storstädernas starkasocioekonomiska segregering inte leder till sned re-sursfördelning.Jag vill i detta sammanhang också peka på detkommunala utjämningssystemet som syftar till att gekommuner och landsting likvärdiga ekonomiskaförutsättningar.