prot · GO0938 · 2000-12-01 00:00:00 — Detta är sådant som vi i olika vari-anter alla känner till. Exemplen kan mångfaldigas.Det krävs förstås ett stort batteri av också riktadeinsatser för att bryta den etniska diskrimineringen -en stark lagstiftning, fler anmälningar och vunnadiskrimineringsmål, organisationer och krafter i sam-hället som arbetar för att förändra situationen. Därförär det utmärkt att Ombudsmannen mot etnisk diskri-minering nu tilldelas utökade resurser och att kommer att särskilt jobba för att för-hindra etnisk diskriminering. Kraft måste riktas ocksåinåt, mot den egna statsapparaten, för att synliggöraden halvofficiella diskriminering som där förekom-mer.Men låt mig å vägnar samtidigthöja en varnande röst för de övriga delarna i denhandlingsplan som kommer attarbeta med. Det handlar visserligen om den högstavgörande kampen mot rasism och mot främlingsfi-entlighet, som måste tas på största allvar av oss alla.Men att staten ska bedriva opinionsbildande kam-panjer i åsiktsfrågor är principiellt tveksamt och säl-lan särskilt effektivt.Herr talman! Högern med och GöranLindblad i spetsen framhåller gärna hur skattesänk-ningar och avregleringar skulle kunna förbättra män-niskors liv, inte minst för dem som är invandrade.Språkdräkten är ny och förvånansvärt träffsäker närman talar om det nya klassamhälle som håller på attväxa fram. Men lösningarna är nyliberala och stavasskattesänkningar och avregleringar.Vi låter oss dock inte luras. Vi tar gärna stridenom förorterna med . Skattesänkningarbetyder mindre gemensam välfärd. Skattesänkningarär nedlagda fritidsgårdar och färre ungdomsmottag-ningar, och avreglering leder till en arbetsmarknadmed lägre löner och fler dubbelarbetande. Fattigdo-men i smakar inte längre barkbröd, men omModeraternas politik får genomslag är den dagenkanske inte så långt borta.Extra ynkligt blir det i en stad som , därModeraterna nu regerar. Här genomför man nedskär-ningar på område efter område för att kunna sänkaskatten, vilket gynnar de mest välbeställda. Och ännuvärre skulle det faktiskt ha varit om man inte användejust storstadssatsningens pengar för att bevara en delav de positiva verksamheter som finns ute i förorter-na. Se där, herr talman, moderat dubbelmoral i kon-centrerad form: att använda pengar man inte vill haför att dölja de orättvisor den egna politiken skapar!Ynkligt var ordet.I detta anförande instämde ().Anf. 28 () replik:Herr talman! talar om våra förslagtill skattesänkningar. säger också attdet här kommer Vänstern inte att gå med på. Det ärnaturligtvis ingenting som är nytt för mig.Men tänk efter lite, . Vore det integanska bra om man såg till att människorna i utanför-skapet fick lite makt över sin vardag, fick lite merpengar kvar i handen och kunde besluta mer om sitteget liv? De moderata skatteförslagen innebär jufaktiskt ett rejält grundavdrag, vilket gynnar de fatti-gaste. Dessutom innebär den moderata politiken attde utsatta människorna i storstädernas förortsområdenfår en verklig chans till utveckling, utbildning ochriktiga arbeten. Det här, , är väl inte fel.Sedan talar om situationen i Stock-holm. tog tidigare i sitt anförande upptidningsbuden som exempel. Ja, tidningsbuden är ettbra exempel. Den borgerliga majoriteten i har nämligen nu gjort ett avtal med ett avbemanningsföretagen - vilka förresten är den enskiltbästa integrationsåtgärd som finns i landet - sombland de värst utsatta långtidssocialbidragstagarnaska rekrytera personer som får komma in på arbets-marknaden just genom att dela ut tidningar. Jag ärfullständigt övertygad om att man inte har ställt någraspeciella språkkrav på dem som delar ut tidningar såtidigt . På den punkten kan vi vara över-ens. Men det är den borgerliga politiken som gör attde här människorna kommer in på arbetsmarknaden,. 29 () replik:Herr talman! Det är som vanligt beklämmande attlyssna på de moderata lösningarna. Även om man harklätt allting i ett nytt språk - dessutom ett språkhämtat från vänstern, med beskrivningar av klassam-hället och hur klassklyftorna växer - har man fortfa-rande samma gammaldags, reaktionära lösningar. Dethandlar om att skapa ett samhälle där klyftorna mel-lan människor växer, men man försöker påstå att detskulle handla om motsatsen. Det är dags att vi avslö-jar den retoriken. Det är dags att vi klär av GöranLindblad och andra det språk man nu har tagit somsitt för att försöka beskriva en verklighet man fögakänner.Låt mig bara konstatera att jag inte tror att männi-skor ute i de utsatta förortsområdena, som jag någor-lunda väl känner, skulle må bättre av att mindrepengar satsades i deras områden. Vilken känsla avökad makt är det att inte få mer pengar att kunnabidra till språkutveckling med? Vilken känsla av ökadmakt är det att inte få chansen att gå på biblioteketlika ofta som förut? Vilken känsla av ökad makt ärdet när Folkets hus i höjer hyrorna så mycketatt invandrarorganisationerna kan varakvar?Nej, lösningarna är enkla, gammaldags och luktar1800-tal när och talar.Men repliktiden är kort. Låt mig ge ett tillfälle att vid ett kommande arrangemang,eller varför inte tre kommande arrangemang, fortsättajust den här debatten: Vilken politik befriar männi-skor i våra förorter? Jag ger dem chansen att befriasig själva. Jag utmanar härmed , ellervemhelst han vill sätta i sitt ställe, på debatt i Rinke-by, i , i . förModeraternas räkning denna utmaning?Anf. 30 () replik:Herr talman! Självklart gör jag det, kan åka ut till , och Hjällboeller andra förortsområden när som helst. Jag tar dendebatten vilken dag som helst. Alldeles självklart ärdet så.Jag förstår, , att det är besvärligt närman inte längre har monopol på vissa ord eller närman tror att vi moderater bara har stulit en språkdräkt.Men det är faktiskt så, , att situationenför människor i utanförskapet ytterst är en fråga ommakten. Det är makt över pengar, det är makt över sinsituation och det är möjlighet att få politisk makt ochpolitiskt inflytande. Den socialistiska politiken, här iSverige och på andra håll, har aldrig mäktat med attge människor makt och inflytande. Tvärtom har manblivit försatt i ytterligare vanmakt. Det är det vi mo-derater motarbetar kraftfullt.Kalle vill ge pengar till organisationeroch olika former av kommunala och statliga företrä-dare i förorterna. Vi vill i stället låta människornasjälva få den makten och bestämma över sin egenvardag. Det är den stora ideologiska skillnaden mel-lan oss.Anf. 31 () replik:Herr talman! talar om att den sto-ra ideologiska skillnaden mellan oss skulle vara att vivill satsa på statliga lösningar och på organisationermedan ser till den enskilde individen.Så är vi då än en gång tillbaka i ungefär samma reso-nemang som vanligt. Men där befinner vi oss gärna.Vi tar gärna den diskussionen. Jag har inga problemmed att säga att jag tror att människor tillsammanslöser problem bättre än om var och en lämnas åt sittöde. Jag tror att solidaritet människor emellan gördem starkare, inte svagare.Jag företräder dock inte här någon förmyndarpo-litik, som verkar vända sig emot -tvärtom. Jag företräder att man faktiskt beslutar omsaker på den nivå där de bäst beslutas. Jag företrädermer makt ut i bostadsområdena, mer makt ut i skolor-na och mer makt till de människor som är van-mäktiga. Om letar efter en annanfiende, en fiende som företräder de idéer han nu ar-gumenterar emot, får han leta någon annanstans.Låt mig också säga att om han tror sig finna sär-skilt många spår av socialistisk politik i Sverigesintegrationspolitik tror jag att han misstar sig.Det möjligen socialistiska försöket i detta handlar omatt se att andra områden är avgörande för att lösaintegrationspolitiken. Just den insikten är möjligensocialistisk - att rätten till arbete, utbildning ochbostad är grundläggande för att människor ska fåchansen att tillkämpa sig sin värdighet.Avslutningsvis ser jag förstås fram emot att dis-kutera med i åtminstone tre utsattaförortsområden. Det ska bli spännande, och jag troratt många kommer att vilja lyssna. Det kommer bl.a.att bli ett tillfälle för att här i Stock-holm, i , förklara varför man nu senast harvalt att sälja ut parkerna i till privata fö-retag.Anf. 32 (m):Herr talman! Man känner sig rätt sugen på attsätta i gång ett litet huggande med , förhan provocerar nästan till det, men jag avstår från attgöra det. Jag hade tänkt att ta upp några helt andrasaker.Först en liten fråga som hadeom målen. Om hon tittar på vad som står ser hon attdet hon efterlyser finns där, men det är ett medel föratt uppnå målen. Det är alltså inte så att man han hartagit bort det, utan det ska prägla det arbete som be-drivs i fråga om rättssäkerhet, humanitet och respektför individens rättigheter.Det är en situation som är ny. Sedan etthalvår tillbaka har antalet asylsökande ökat drama-tiskt. Det kan man läsa i olika siffror. Vi fick ocksåen redogörelse för detta av chef förtre . Efter det har det fortsatt att ökaännu mer, så att prognoserna ser ännu sämre ut urverkets ekonomiska synpunkt än då. Det beror påmånga olika omständigheter. Bl.a. var det ett vägle-dande beslut från regeringen . Efteratt ha väntat kom regeringen med ett beslutom att bosnier från skulle beviljas uppe-hållstillstånd här om de kom från s.k. minoritetsom-råden i Bosnien. Tyskarna har ett lite annat sätt att sepå detta. Många bosnier valde att åka hit. Vi praktise-rar inte i de fallen. Antalet bosnier somhar kommit har ökat mycket väsentligt.Migrationsverkets budget är konstruerad förasylsökarantal på ungefär 12 000, men det kommersannolikt att bli upp emot 15 000, kanske mer, nästaår. Det finns inte pengar till detta. Vi har avsatt 20miljoner mer än vad regeringen gjort för att åtminsto-ne kunna klara dessa 12 000 som regeringen satt sommål och som man inte kommer att klara med depengar som man har fått. Egentligen borde vi ha av-satt ett par hundra miljoner till för att klara den eko-nomiska situationen för nästa år.Vad innebär då detta? Jo, det innebära att balan-serna kommer att öka, tiden innan man får sitt beslutkommer att öka, det humanitära underskottet, lidandethos de asylsökande, kommer givetvis att öka. Dettasker rakt framför våra ögon, utan att någon här i riks-dagen tycks bry sig om det, utan det verkar som tror att man kan trolla.Jag såg bl.a. att man i reservationerna från Folk-partiet och kd säger att det är viktigt med snabbaavgöranden. Javisst, självklart tycker vi alla det. Jusnabbare, desto bättre; ju rättssäkrare, desto bättre.Men ni avsätter inte någonting i form av resurser föratt backa upp detta. ska t.o.m. sänka med 50miljoner. Jag förstår över huvud inte hur man kanresonera på det sättet.Vi moderater är inte kända för att till varje prisöka statens utgifter, men i det här fallet är det frågaom humanitet, rättssäkerhet och snabbhet i processen.Människor måste få sina besked. kan man lösa deti och för sig med tilläggsanslag. När man ser att dethåller på att gå så snett som jag tror att det kommeratt gå ansöker man om tilläggsanslag. Men manmåste anställa människor till att hantera en ökad till-strömning för att klara utredningarna , för attkunna ge besked till asylsökande så snabbt som möj-ligt. Och det måste vara en rättssäkerhet och kvalitetpå processen.Jag är väldigt bekymrad. Jag tänker inte anklaganågon för att man skulle ha dåliga avsikter. Det gåratt tala i talarstolen, men när det är allvar händer detingenting. I det här fallet är det faktiskt fråga om attavsätta mer pengar. Vi har gjort det från vårt håll i enmindre grad än vad vi kanske skulle behöva göragöra, men ingen annan har gjort någonting alls, utanen del vill t.o.m. sänka anslaget. vill manöka kraven på . Det ska vara snabba-re beslut och allt möjligt, men inga resurser finns fördetta. Tvärtom kommer det att saknas resurser. Det ärfaktiskt bekymmersamt, tycker jag. Det kommer attspela över på somnästa instans, med viss fördröjning naturligtvis. Ävendär måste man ha mer resurser.Sedan en liten kommentar med tanke på vad somhar inträffat med transpor-törsansvaret. Jag läste i går att statsrådet hargått med på att det ska bli böter till transportörer närvi blir operativa Schengenmedlemmar. Det ska bliböter, men storleken har ingen talat om. Jag har ingetminne av att hon sagt direkt så i , menjag tolkade det som att man skulle godta den redovis-ning i som gjordes. Men detta är ingen-ting som vi kan påverka särskilt mycket. Det är ettresultat av Schengeninträdet. Det kan man tycka omvad man vill. kanske var emot att viskulle gå in i Schengen, men de andra? var säkert för att vi skulle gå med i Schengen. Detstår tydligt där, det är bara att läsa innantill. Att rege-ringen har valt att göra en tolkning av detta av poli-tiska skäl får stå för regeringen, mennu kommer sanningens draperier att dras ifrån, och dåär det bara att läsa innantill. Jag tycker att hela de-batten på det här området är rätt förvånande. Om vigår in i ett samarbete med öppna ögon då får vi ocksågodta det som samarbetet innebär.Anf. 33 ()replik:Herr talman! Jag har läst, men det hjälper inte ettdugg, . I alla sammanhang sätterman upp mål för sin verksamhet, och så ska man göraallt för att uppnå målen, inte att nå upp till medlen. Ärdet så att ändamålen medlen är det ganska illa.Anf. 34 () replik:Herr talman! är rörande oroligöver de dramatiskt ökade flyktingströmmarna till vårtland. Jag räknade ut att det rör sig om 3 000 männi-skor. Det är väldigt intressant att se vilka proportionerGustaf har i sin syn på flyktingströmmarnai världen.Sedan om Schengen och det som har hänt. Jagtillhör dem som är väldigt mycket för EU-samarbetet,men jag tillhör också dem som verkligen inte ärmycket för allt vad EU-samarbetet innehåller. Jag blirfruktansvärt upprörd över det faktum att vi nu skagöra det ännu svårare att ta sig till vår del av världenför att utöva sin mänskliga rättighet att söka asyl.Detta upprör mig. Det är dramatiskt, och jag bliroerhört engagerad i detta. Jag tycker att man ska göranågonting åt det. Då kunde ett anständighetskrav varaatt vårt statsråd satte ned foten och krävde en ändring,ställde krav på en översyn eller vad som helst. Politi-ker från Moderata samlingspartiet kunde också sägaatt de var upprörda över detta och att det krävs enändring av EU-reglerna. Poängen är väl att EU-samarbetet kan utvecklas, eller hur? Det skulle varaintressant att höra vad har förkommentar till detta.När det gäller pengar till våra myndigheter hållerjag med. Det kan finnas anledning att se över om detbehövs mer pengar.Sedan har jag en fråga till . I allaandra rättsliga processer i det här landet ligger tyngd-punkten i behandlingen i första instans och inte iandra instans. I asylprocessen är det tvärtom. Varför?Det kostar bara en massa pengar, orsaker lidande ochtar tid.Anf. 35 (m) replik:Fru talman! Jag har inte värderat om det är 2 000,3 000 eller 4 000 personer. Det kan finnas anledningtill att det kommer stora strömmar. Jag redogjordebara för det praxisbeslut som regeringen fattade isomras. Det har fått en prislapp. Men det finns intepengar för detta.Det var precis samma sak när engång i tiden - 1993 tror jag att det var - fattade ettpraxisbeslut som innebar att man gav permanentuppehållstillstånd till 60 000 bosnier. Det fanns ingenprislapp på det. Det var inte diskuterat i ochdet fanns inte budget för detta. Det var ju ett enormtbelopp. Det var fråga om miljarder som man baraintecknade. Det är lite samma sak , och det är där-för som jag tar upp det. Jag vill att det ska föras endiskussion om det.När det gäller Schengen går det ju att hetsa uppsig, bli upprörd och pumpa upp sig på olika sätt. Detgörs ofta från den här talarstolen i dessa frågor. Jag är säker på att parti-kamrater var med allihop och tryckte på knappen närSchengen skulle införas. Sedan har det lagts ut någotslags dimridå, att vi inte behöver införa desa regler.Vi sade från början att vi tolkar Schengen så att detinnebär att transportörsansvar och böter ska införas.Nu kommer sanningens draperi. De andra 14medlemsstaterna är med på det, men vi försöker attdölja det hela i en utredning för att det ska se snyggtut.Anf. 36 () replik:Fru talman! Det är bra att vi blir upprörda översamma saker. Men tror att det gåratt ändra dessa regler? Tycker han själv att de ärönskvärda? Det finns ett visst transportörsansvar , och det kan till viss del vara rimligt. Men självagrunden bör ifrågasättas, tycker jag. Asylrätten fårinte privatiseras, men det är det som blir effekten. Detär effekterna av politiken som är intressanta och detär dessa som i all annan politik frånModeraterna alltid med rätta diskuterar.Jag fick inte riktigt svar på frågan hur vonEssen såg på asylprocessen. Varför ska asylprocessenvara den enda process där den materiella behandling-en ligger i slutet medan det i alla andra ärenden vidvåra domstolar ligger i första instans? Är vonEssen beredd att ändra på detta? Det vore intressantför många att få höra.Anf. 37 (m) replik:Fru talman! Att ändra på en konvention som vihar skrivit under kan man ju försöka med, om mankan få alla övriga 14 länder med sig på en ändring föratt det ska ske en anpassning till folkpartistiska värde-ringar. Det är möjligt att vi kan göra ett försök. Vikan ju höra med statsrådet vid något tillfälle.Jag förstår inte detta med asylprocessens förstaoch andra led. Den stora utredningen görs ju i förstaledet, hos där det första beslutetfattas. Det är där som man lägger praktiskt taget allaresurser. Jämfört med resurser harju en mycket mindre del.Det är två instanser. Det mesta krutet läggs ju ibörjan. Det är på som man görasylutredningar, går igenom allting och försöker redaut färdvägar, falska handlingar och berättelser för attse om det finns en trovärdighet i det hela. Det är därsom man lägger krutet, och så ska det också vara.Någonting annat gäller inte.NIPU förde ju en diskussion om ett slags förvalt-ningsdomstol. Men då blir det ju tre instanser, och detkommer att ta . Men det kanske vi ärberedda att acceptera, inte vet jag. Där kommer kruteti så fall definitivt att läggas i ett senare skede.Anf. 38 () replik:Fru talman! säger att Kristde-mokraterna inte har avsatt mera pengar för att minskahandläggningstiden. Visst kan man göra det. Menman har anslagit mera pengar gång på gång, men dethar inte gett något resultat. Man tar inte hänsyn till dekostnader som uppstår runtomkring själva asylpro-cessen, till all den psykiska ohälsa som denna medför.Det är också kostsamt.Vi tror ändå att man kan organisera om arbetet påMigrationsverket så att handläggningstiden förkortas.Ett exempel är ensamkommande barn som alltid skaha behandlas med förtur. De kan fortfarande få väntaupp till . Jag känner till barn som har fått vänta iupp till innan de fick det första beslutet. Undertiden mår de väldigt dåligt. Det som är runtomkringkostar också.Anf. 39 (m) replik:Fru talman! Hade jag vetat att Migrationsverketvar en ineffektiv myndighet skulle jag nog säga i första hand skulle ändra sättet att arbeta för attkunna öka hastigheten. Men så är det ju inte. I självaverket står mycket högt upp pålistan för statliga myndigheter när det gäller produk-tivitet. Det går inte att svettas fram särskilt mycketmera effektivitet än vad som är fallet. Det måsteför en gångs skull vara en fråga om pengar. Ju merpengar som kan läggas på den tidiga processen - somJohan var inne på - desto mer pengar kanman spara i ett senare skede.Men här rör det sig om ca 3 000 personer som inteblir utredda , och balanserna kommeratt öka. Jag har läst er motion, och det är inte trovär-digt att ni kan fixa detta. Det går ju inte. Jag kan delaMagda Ayoubs inställning, men det går faktiskt inteihop. Det går inte ihop för mig heller, om jag ska varaärlig. De 20 miljoner som jag vill avsätta är inte till-räckliga.Anf. 40 () replik:Fru talman! Vi fick samma information frånMigrationsverkets högsta chef. Det fanns ett önske-mål om att kunna flytta olika anslag. Det är ett sätt atttillmötesgå detta.Under den senaste tiden har det kommit otroligtmånga samtal och brev från privatpersoner som villha hit sina anknytningar. De är alldeles förtvivlade.Först får man avslag hos efter 8-10månaders väntan. Sedan kan man också få vänta på behandlingen i Utlänningsnämnden.Folk mår väldigt dåligt. Kostnaderna runtomkring dethela är stora.Jag tror ändå på en attitydförändring och på attsättet att hantera asylärenden och anknytningsärendenkunde vara bättre.Anf. 41 (m) replik:Fru talman! Det är klart, det är sådant som manalltid kan säga. Jag är ledamot av Utlänningsnämn-den, och jag brukar alltid se efter hur ettärende har tagit från det att en person har rest in ilandet till dess det har fattats ett beslut i nämnden.Det rör sig mycket ofta om två, ,på och i Utrikesnämnden.De jobbar och sliter och ska ha respekt för det. Deengagerar sig enormt och sliter verkligen på alla hålloch kanter för att både upprätthålla kvaliteten ochproducera ett antal ärenden. Det är klart att man kansäga att de gör fel, att de skulle ha gjort på någotannat sätt, men det finns inte så många andra sätt. Detär förvaltningslagen och ett visst processuellt systemsom ska följas. Det gäller ju alltid att om det intefinns personal tar det och blir större balan-ser.Vad jag försöker säga är att om vi skulle anläggaett dynamiskt synsätt och ta resurser från ett anslagoch lägga dem här skulle det kunna fungera. MenFinansdepartementet ser inte på saker och ting dyna-miskt utan bara kameralt, det ska man ha klart för sig.Så det är nog inte så lätt.Jag tror verkligen att vi måste diskutera det här påett öppet och ärligt sätt för de asylsökandes och till-ståndssökandes egen skull. Det är dessa människordet handlar om. Det är därför jag är så engagerad i dehär frågorna.Anf. 42 () replik:Fru talman! gjorde en bra be-skrivning av hur svårt det egentligen är att budgeteradet här anslaget eftersom vi är beroende av hurstora flyktingströmmarna till är. Utrikesde-partementet och försöker göra enbedömning, men trots alla prognoser kan vi se att detkan slå fel både åt det ena och det andra hållet.Vi har i utskottet haft en diskussion om möjligheter att klara sina uppdrag och demål som vi satt upp för det här politikområdet. Vi gördå ett tillkännagivande som handlar om att man skakunna disponera om sina resurser från ett anslag tillett annat.Nu ger uttryck för Finansde-partementets ovilja att göra den här typen av föränd-ringar. Men jag är ganska övertygad om att det kanbli möjligt om man ser att man genom den här bud-gettekniken kan klara sitt uppdrag på ett bättre sättutan att behöva skjuta till medel.Sedan tycker jag att det är viktigt att vi framöverföljer de här frågorna för att se den kommande ut-vecklingen, så att vi ska kunna klara vårt uppdrag.När det gäller transportörsansvaret ligger det jufast att frågan är remitterad till anhöriginvandringen,som har fått ett tilläggsdirektiv. Det är viktigt att mandär diskuterar frågan och kommer fram till en stånd-punkt. Med en gemensam syn på detta är förutsätt-ningarna bättre för att man ska lyssna på hur vi iSverige ser på detta med transportörsansvaret.Anf. 43 (m) replik:Fru talman! Jag tror att och jag ärhelt överens när det gäller budgetprocessen. Det ärsvårt att budgetera.Jag har varit socialnämndsordförande i gång i tiden, och jag vet att det var nästan omöjligtatt budgetera socialbidragskostnaderna. Det blevliksom vad det blev.Men här har man faktiskt från börjat vetat attpengarna inte ens räcker till 12 000 asylsökande. Detvar därför som vi från vårt håll sade att om vi skauppnå målet att klara 12 000 asylsökande, måste viåtminstone ha tillräckligt med pengar för det. Därförlade vi på . Det var också precisvad sade att man behövde för attklara det målet. Men det har ju varit tydligt en längretid, långt innan budgeten lades fram, att 12 000asylsökande var en för låg siffra. Man hade mycketväl kunnat öka på mera när man tidigt såg vad somvar på väg att hända.Migrationsverket skrev ett brev till Finansdepar-tementet för attlyfta fram möjligheten till dynamiskt utnyttjande avanslaget, men det har ju inte hänt någonting.