prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Jag vill inleda med att tacka kultur-utskottet för att de gav oss möjlighet att debattera dethär ärendet innan klockan blev 23.Vi har behandlat 12 motioner i det här betänkan-det, och i det förra var det tydligen 13. Vi har i ut-skottet behandlat motionerna väldigt ingående ochdiskuterat dem djupt. Vi har också tyckt att det ärviktigt. Vi förstår att motionärerna är väldigt engage-rade i de frågor som rör samenäringen som kulturbä-rare i de områden där näringen bedrivs.Jag vill på en gång yrka bifall till utskottets hem-ställan och avslag på motionerna. Det gör jag av denanledningen att vi har förstått betydelsen av det enga-gemang som motionärerna har visat och bakåt i tiden.Regeringen har tillsatt en utredning som ska tittapå samefrågorna och rennäringen i ett samlat grepp.Vi har naturligtvis sett till att sameorganisationernakommit till utskottet, och vi har haft ordförandenGörel på besök, så att vi har fått ventilerafrågorna djupt. Vi har sett att vi skaförsöka ta ett samlat grepp över de frågor som harmed samenäringen att göra och se till att vi den vägenkan få en bred debatt och lösa en del av dekonflikter som det innebär att man har renar i fjäll-världen som också behöver äta gräs och lav även påvintern. Det är stora problem när det gäller vinterbe-tessituationen. Det är också stora problem med sam-arbetet mellan och . Det finns vissakonflikthärdar och störningsmoment när det gällerjakt och fiske på statens mark ovan odlingsgränsen.I flera motioner har man alltså lyft upp de här frå-gorna, och de ska tas på riktigt allvar. Vi ska ta längretid på oss när vi får utredningens förslag. Den ska gåut på remiss, och vi får då på oss för debatt.Vi ska också se till att fler i kammaren får delta idebatten om rennäringen i framtiden.Tack, herr talman, för att jag fick ordet och för attfrågan hann behandlas!Anf. 277 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 1 under mom. 6. Jag tycker att det ärglädjande att höra att socialdemokraterna tar fråganpå allvar. Det är inte en minut för . Utredningar iall ära - ibland behövs de, ibland blir de för långa.Detta är riktigt allvar. I ett avseende är det akut.Samerna befinner sig i en situation där privata mark-ägare med bistånd av allmänna medel driver proces-ser mot samebyar som inte har någon möjlighet tillrättshjälp. finns det risk för att någraav samebyarna tvingas dra sig ur pågående processerav ekonomiska skäl.Detta är akut, och det är väldigt otillfredsställan-de. Här bör vi gå in från samhällets sida. Det är visom har ställt till eländet, och det har vi hållit på medsedan 1600-talet. Vi måste rädda den ekonomisktsvåra situationen. Samebyarnas kostnader för dessaprocesser måste regleras med allmänna medel. Dettakan vi inte utreda. Vi måste gå in akut nu.Jag nöjer mig med det. Tack, herr talman!Anf. 278 () replik:Herr talman! Det är riktigt. Det är stora konflikteri denna situation när det gäller att hålla renar och setill att renarna får sitt renbete. Visst har det variträttsliga sammanhang, men det är också viktigt attsamebyarna och de boende i dessa områden får hjälpnär det gäller att medla om de problem som finns. En del av fallen hamnar i de olikatingsrätterna. Det vet vi.Jag har gott hopp om att vi redan i vårpropositio-nen kommer att få se att medlingen kommer att få liteekonomisk hjälp.Anf. 279 () replik:Herr talman! Om jag tolkar rätt innebärdet att de samebyar som befinner sig i process i daginte kommer att behöva avbryta sin process beroendepå att de inte har ekonomi att själva klara ut det. Deprivata markägarna, som redan får bistånd från all-männa medel, kommer att fortsätta. Det kommeralltså att bli ett jämlikt förhållande. Var det dettaMichael sade?Anf. 280 () replik:Herr talman! sade inte så. Jagsade att vi ska hjälpa till så att samebyarna, privatamarkägare och privata lantbrukare ska kunna sätta signed och diskutera och medla i denna situation, så attdet inte blir stora tunga långdragna konflikter i fram-tiden. Det är den situationen som vi vill undvika.De konflikter som pågår i rätten kan vi inteta beslut om i denna kammare. Vi ska förebygga, såatt vi slipper den typen av konflikter i framtiden.Anf. 281 () replik:Herr talman! Vår motion - den som jag yrkade bi-fall till - handlade inte om medling utan om att same-byarnas kostnader för processerna som pågår i tings-rätterna måste regleras med hjälp av allmänna medel,eftersom de privata markägarna får bistånd ur all-männa medel. Alltså är processerna gravt orättvisa.Här bör vi gå in.Jag tycker att vi skulle kunna enas om att det ärosunt av att tillåta fortsatt ojämlikhet på dettaområde.Anf. 282 ():Herr talman! Samerna har grundlagsskydd sometnisk minoritet i vårt land, och samiskan har ställ-ning som ett av våra fem minoritetsspråk. Samerna ärockså urbefolkningen i vårt land. Länge hade de dennorra halvan av landet för sig själva. Där var inte ensgränsen mellan och reglerad. Samernaoch deras renhjordar levde gränslöst.I samband med krig som förde skullegränsen mellan och norr 1751. Ett särskilt dokument i gränstrakta-ten mellan och /, som kalladeskodicillen, garanterade neutralitet i krig för det mankallade den lappska nationen.Samerna betalade lappskatt till för sittland. betraktade därför allt detta land somsvensk mark, men det finns inga dokument på attsvenska staten någonsin själv ägt mark inom den s.k.lapska nationen. De gamla samebyarna hade bestäm-da gränser. Gränsen kom nu att skära rakt genombyarna, och de svenska samerna förlorade betesmark.Kodicillen gav dem rätt att gå över gränser med sinarenar. har samerna avtal om den rätten.På 1800-talet kolonialiserade den s.k.lapska nationen som en arbetsmarknadsåtgärd. Manbetalade folk för att flytta dit och öppna jordbruk.Dessutom fanns det stora tillgångar på skog, malmoch vatten. har dessa släkter bott där i sex genera-tioner. Många upplever det här som sin hembygd därderas rötter finns. Många av dem har små jordbrukoch små skogsfastigheter. Stora skogsbolag ägermycket skog.Samerenarnas vinterbeten omfattar norra tredje-delen av . Detta har medfört konflikter som vialla har hört om. Det har också lett till ett antal rätts-liga processer som vi också har talat om här. Skogs-brukarnas kostnader täcks av försäkringar i de härprocesserna medan samebyarna saknar denna möjlig-het till finansiering. riskerar några avsamebyarna att tvingas dra sig ur processen på grundav bristande ekonomiska medel. Enligt Kristdemo-kraternas mening bör samebyarnas kostnader fördessa processer regleras med allmänna medel.Men framför allt bör man klarlägga vilkenmark som samerna av tradition kan anses inneha.Kristdemokraterna anser att en juristkommissionsnarast bör tillsättas för att klarlägga detta. Dettaförslag har också stötts av en socialdemokratisk före-trädare i norr och av en sameföreträdare. Man börockså klarlägga vilken mark som samerna har nyttjattillsammans med andra brukare.Kristdemokraterna har avgivit ett särskilt yttrandei anslutning till det här betänkandet, och vi avser att iannat sammanhang återkomma till frågorna. Vi haringet eget yrkande i en motion angående just detta,och därför har vi ingen reservation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1999/2000:72 Ny naturgaslag15 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 30 mars1999/2000:320 av () till justi-tieminister /2000:321 av () till justitiemi-nister /2000:322 av () till justitieministerLaila FreivaldsVårdares behov av kompetensutvecklingInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 4 april.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 30 april1999/2000:715 av de ()till finansminister och bryggerinäringen1999/2000:726 av andre vice talman () till statsrådet till /2000:741 av () till finansmi-nister /2000:742 av () till finansminis-ter ökar ojämlikheten1999/2000:746 av () till stats-rådet andel av Östersjömiljarderna1999/2000:747 av () till statsministerGöran PerssonOmfördelningspolitikenSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 4 april.17 § Kammaren åtskildes kl. 23.08.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 6 § anf. 141,av andre vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 17.57,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 224(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.