prot · GN0962 · 2000-02-08 00:00:00 — Det är ganska avgö-rande för hur systemet ska se ut , menarjag.Kommunförbundet föreslår en lägsta statlig er-sättning på per dag. Det är per månadefter skatt för ungdomar i utvecklingsgarantin - engenerell summa som skulle gälla för alla. Vad ärnäringsministerns synpunkt på det förslaget?Anf. 49 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga att en ök-ning av egenfinansieringen i a-kassan innebär attlöntagarna och, om man hårdrar det, även de arbetslö-sa ska betala en större andel. Jag tror inte att det är enlinje som jag kan stödja.Jag vill också säga att av ungdomsga-rantin betalas av staten. Det har gjorts tre utvärde-ringar. Det har dels gjorts en utvärdring av Statskon-toret. Det har gjorts en utvärdering av Ungdomssty-relsen, och det har också gjorts en utvärdering avKommunförbundet. Det är klart att Kommunförbun-det är kritiskt, eftersom de tycker att kommunerna fårbära för stor kostnad. har gjort enutvärdering ur ungdomarnas perspektiv.Men låt mig säga att vi nu ska se över hela ar-betsmarknadspolitiken. Vi tittar på den, och vi kom-mer att förelägga en hel del förhopp-ningsvis nya förslag. I den bilden ska också utredning tas med, och så får vi se var vilandar.Det är väldigt viktigt att få sagt att det måste varafinansierat. Vi kommer inte att kunna lägga framnågra reformer som är ofinansierade. Det är den ra-men vi har. Det gör det inte enklare att man kräver attden arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska mins-ka på grund av att man vill skära.Jag ska be att få återkomma längre fram, MariaLarsson. Jag ska självklart med allvar och mycketseriöst lyssna på de idéer och de synpunkter som härhar förelagts, men allt vi gör ska vara finansierat.Anf. 50 ():Fru talman! Det sista kan jag hålla med om. Vilägger också enbart finansierade förslag. Det är braom vi under resans gång fortsatt kan ha en dialog.En av poängerna med utvecklingsgarantin var attfå ungdomar från socialbidragsberoende till ett när-mande till arbetsmarknaden med en annan form avstöd. I praktiken är det inte så för många av dessaungdomar . De som fortsatt uppbär försörjnings-stöd får fortsatt sina utbetalningar från socialnämn-den. Det är alltså ingen som helst skillnad. Man harmissat en av dessa poänger. I flertalet kommuner ärdet på detta sätt.Vad anser näringsministern om detta? Är det rim-ligt? Ska man hitta någon form av incitament så kan ge ungdomarna en klapp på axeln när de gårin i en utbildning eller på en praktikplats och säga tilldem att de har gjort någonting som är bra och somkan bidra till att de kan klara sin egenförsörjning? Det är inte socialbidrag eller försörj-ningsstöd som gäller längre, utan nu är det någontingsom genererar dem en egen inkomst.Jag tycker att utformningen av våra system ochhur vi skapar incitament för arbete är en grundbult.Frågan kvarstår, men näringsministern har enchans till att besvara den.Anf. 51 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska inte kommentera det annat ängenom att säga att interpellanten kommer med ettförslag och att vi får titta även på det. Det viktiga föross är att vi har en aktiv arbetsmarknadspolitik, inne-bärande att vi har sådana incitament i vårasystem att människor kommer ut på arbetsmarknaden,att vi förhindrar inlåsningseffekter etc. Även där finnsdet självklart en hel del att göra. Det vill jag ocksååterkomma till.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.14 § Svar på interpellation 1999/2000:163 omtrygghet i arbetslivetAnf. 52 Näringsminister ():Herr talman! har frågat vil-ka åtgärder jag avser att vidta för att:1. Öka möjligheten för långtidsarbetslösa att åter-inträda på en reguljär arbetsmarknad.2. Ge fler, såväl arbetslösa som förvärvsarbetande,möjlighet att uppnå gymnasiekompetens.3. Motverka den negativa utveckling av stressjuk-domar som finns i yrkeslivet.4. Öka kunskapen om stressjukdomar och verkaför rehabilitering av dem som blivit utbrända iarbetet.Efter samråd med skolministern, socialministernoch statsrådet har jag följande svar att ge:Fråga 1: har sysselsättning-en ökat kraftigt, en ökning som även långtidsarbetslö-sa fått ta del av. Det är dock angeläget att förstärkadenna utveckling. Arbetsmarknadspolitikens insatserhar intensifierats för de mest utsatta grupperna. Underhösten införde regeringen det förstärkta anställ-ningsstödet, som innebär att en arbetsgivare somanställer en långtidsarbetslös får delar av lönekostna-derna täckta . har mål-gruppen för det särskilda anställningsstödet utökats. Idagsläget har drygt 5 300 personer fått riktiga arbetenmed hjälp av denna insats.Fråga 2: Regeringen påbörjade en femårigsatsning på vuxenutbildning, . Måletär att åstadkomma ett kraftigt kunskapslyft för ar-betslösa vuxna som saknar treårig gymnasiekompe-tens. Detta ska ske genom utökad gymnasial vux-enutbildning utöver den som anordnas med kommu-nala medel. vänder sig även till an-ställda med kort utbildning. Regeringen avser att istort sett upprätthålla samma volym i (ca 100 000 platser) fram t.o.m. våren 2002.Regeringen avser också att , efterdet att lämnat sitt slutbetän-kande, återkomma till med riktlinjer omden framtida kommunala vuxenutbildningen.Fråga 3: Ett regeringsbeslut har fattats om att till-sätta en arbetsgrupp som ska analysera utvecklingenpå detta område. I uppdraget ingår att upprätta enhandlingsplan som anger åtgärds- och utredningsbe-hov. Gruppen, som består av experter från olika de-partement och myndigheter, ska redovisa resultatet avsitt arbete senast den 1 september 2000.I regleringsbrevet har Arbetarskydds-styrelsen fått i uppdrag att intensifiera sitt arbete medatt utveckla tillsynsmetoder och kompetens på dettaområde.Fråga 4: Stressjukdomar är ett prioriterat områdeinom arbetsmiljöforskningen. Från samhällets sidasker insatser genom och Rådet förarbetslivsforskning. Det finns redan omfattandeforskningsresultat, och stora insatser görs för att fåfram mer. Arbetsgruppen som ska analysera utveck-lingen på arbetsmiljöområdet ska även se på behovetav forskning.Den pågående utredningen om den arbetslivsin-riktade rehabiliteringen ska lägga fram sitt slutbetän-kande , i vilket bl.a. diskuteras deproblem som finns beträffande rehabilitering ochnödvändiga prioriteringar. Det är nödvändigt att sevad utredningen kommer fram till för att avgöra hurrehabiliteringen ska förbättras.Slutligen ska noteras att har fått ettsärskilt uppdrag att i samverkan med andra myndig-heter utvärdera effekterna av samverkan mellan myn-digheter och arbetsgivare på rehabiliteringsområdet.Slutlig redovisning kommer att ske den 31 december2001.Anf. 53 ():Herr talman! Jag tackar arbetsmarknadsministern,eller näringsministern som det heter. Detär i alla fall arbetsmarknadsområdet vi rör oss om-kring. Jag tackar för svaret, men jag är väl inte riktigtnöjd med det. Jag tycker inte att det substantiellainnehållet är så väldigt stort. Det finns inte så mångakonkreta åtgärder, utan dessa lyser med sin frånvaro.Väldigt mycket håller på att utredas. Jag känner mig idet här sammanhanget väldigt otålig. Vi behöver göranågot , för det är många som far illa, som ärarbetslösa och på väg att bli utbrända.De här frågorna har vi från sidavelat aktualisera, för tryggheten i samhället är i väl-digt stor utsträckning grundad på att man har entrygghet i arbetslivet.Vi behöver också en del ganska kortsiktiga åtgär-der för att komma i gång med det här arbetet. Jagundrar , för att förtydliga min fråga nummer 1: Hurser näringsministern på AMS-chefens beslut att cent-ralisera arbetsförmedlingarna? Hjälper det de härlångtidsarbetslösa människorna?Från anser vi att det är viktigt att re-surserna finns nära människorna och att man skasamarbeta bra med kommunerna. Det finns väldigtmånga kopplingar här. Det finns en massa bokstav-skombinationer som heter SOCSAM, FRISAM ochallt möjligt som man har börjat med. Går det inte attskynda på det här arbetet? Till slut blir det ju ändåkommunerna som får ta det slutgiltiga ansvaret i dehär frågorna.Sedan är det 5 300 - det är bara en början - av100 000. Det känns som att det behöver göras mer.Kunskapslyftet tycker jag är en bra grej. Det var viöverens om under förra mandatperioden. Centerparti-et har stött det här, och vi tycker fortfarande att det ärbra. Men det finns ett problem. Det gäller de sombörjade läsa men inte var arbetslösa. Efter det förstaåret blev de utkastade ur det här systemet. Det behövsen uppföljning, att man tittar på regleringen, reglerna,för det här så att man inte börjar läsa och sedan intekan fullfölja om man inte har råd att gå på komvux.Har regeringen någon lösning på det här, eller hur serdet ut? Vi anser också att det är väldigt viktigt inte bara blir arbetsför utan även anställningsbar.Frågorna 3 och 4 är betydligt svårare. Där har vien idé om att man kanske kunde sätta sig ned till-sammans med arbetsmarknadens parter och ta deidéer och förslag som finns. Från vår sida skulle vigärna stå bakom en sådan inbjudan och tycka att denvore väldigt viktig. Problemet är ju att sjukskrivning-arna rusar i höjden . Kostnaden ökar väldigt snabbt,och man behöver göra insatser väldigt fort för att intefå en ännu större ökning av kostnaderna.Det behöver alltså utformas nya arbetsmiljöreglersom ger arbetsgivarna ett ekonomiskt incitament föratt göra insatser på arbetsmiljöområdet. Om det, somdet ser ut , blir en arbetsskada på grund av förslit-ning, då får man rehabiliteringskostnader och alltsådant. Men för stressrelaterade sjukdomar har vi intesamma möjligheter att på olika sätt hänvisa till ar-betsgivaren. Det behöver fungera på ett annat sättäven på det området.Anf. 54 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill börja med att ta upp fråganom AMS. Det är ju så att har lagt framett förslag om ändring av AMS organisation. Jag harinte tagit ställning till det. Men jag kan redan nu sägavad gäller frågan om de lokala arbetsförmedlings-nämnderna att jag menar att den koppling som nufinns med det kommunala inflytandet är bra och skavara kvar. I övrigt finns det faktiskt punkter där bör ses över. Det gäller frågan om kon-trollen över pengarna. Jag kan konstatera att man intehar den kontroll över pengarna som jag anser att manbehöver ha. Där behövs det bättre ekonomistyrnings-system. Därmed menar jag att det inte ska ske någonförändring. Om det ska ske någon förändring ska detvara en förstärkning av det lokala inflytandet.Jag vill också säga att regeringen har gjort denförändringen att de som togs ut ianslagskredit året innan inte ska betalas av . Detinnebär att man kommer att ha 1,6 miljarder kronormer för åtgärder än man annars skulle ha haft. De700 miljonerna för att skära ned i organisationenligger också kvar. Därmed kommer vi inte att göranågra förändringar, strukturella förändringar medarbetsförmedlingar och liknande, beroende på att vifortfarande har en för hög öppen arbetslöshet.Sedan vill jag säga att när det gäller arbetsmark-naden så måste man ändå konstatera att det går braför även inom detta område. Om vi tittar påantalet nya platser så har det inte anmälts så mångasedan 1989 då vi hade en verklig högkonjunktur. Idecember anmäldes 33 000 platser. Tittar vi sedan påantalet långtidsinskrivna så var 70 000 långtidsin-skrivna jämfört med över 90 000 ibörjan av 1999. Men vi kan också konstatera att vihar två hastigheter. Å ena sidan går det väldigt snabbtoch bra, och det gäller inte minst storstadsområdenadär vi har överhettning. Vi har s.k. flaskhalsar somdet gäller att snabbt kunna balansera genom arbets-marknadsutbildning osv. kan vi se att vi harproblem inte minst i skogslänen, där framför allt äldremän, gubbar i min ålder, har väldigt svårt att få arbe-te. Arbetsmarknaden har helt förändrats. Det är enstrukturell arbetsmarknad. Därför kommer vi nu attpresentera en annan åtgärd som vi kallar för över-gångsarbetsmarknad. Den ska vi nu försöka startaöver hela . Denna övergångsarbetsmarknadska handla om att människor som har svårt att fåjobb, som har varit långtidsarbetslösa under kansketvå, tre, fyra eller ska bli föremål för en åtgärdsom är lång, . Det ska handla om utbildning,om jobb etc. för att de ska öka sin anställningsbarhet.Jag ska sedan ta upp något om stress. Det är enfråga som Arbetarskyddsstyrelsen prioriterar, ochparterna finns med i den arbetsgrupp som finns pådepartementet.När det gäller frågan om att sjukledigheten ökarså kraftigt så ska och nukalla parterna för att föra en diskussion om detta.Anf. 55 ():Herr talman! Jag tackar för detta förtydligandeockså, eftersom mycket av detta stämmer ungefärmed de idéer som jag själv har. Jag är tacksam för attdet inte blir någonting av med de stora nedskärning-arna på arbetsförmedlingsnämnder och arbetsförmed-lingar ute i kommunerna.Sedan håller jag med om att det behöver ske för-ändringar. Det som jag känner är allra viktigast är attfå ut resurserna så nära människorna som möjligt. Jagkan mycket väl tänka mig att faktiskt skära en del iAMS topp och även på länsarbetsnämnderna men förstärker resurserna längst ned i organisationenoch att man också ser till att man har ett närmaresamarbete med kommunerna. Också det samarbetesom har startats med arbetsförmedlingarna och för-säkringskassorna tillsammans med de sociala myn-digheterna på flera håll i landet har varit väldigt posi-tivt såvitt jag kan förstå.Vi hade en hearing här i där re-presentanter för AMS och Riksförsäkringsverketdeltog. Jag funderade då på hur man skulle arbetavidare. Ett av de stora problemen är alltså detta mel-lan att vara arbetsför - ochförsäkringskassorna arbetar med rehabiliteringen -och att sedan bli anställningsbar. Och det är illustreratmed ett ganska djupt dike. Ett problem i det samman-hanget är vem som ska stå för kostnaderna. Det ärinte självklart att det är den gamla arbetsgivaren,eller arbetsmarknadsmyndigheter-na som ska stå för detta. Det är någonting som jagockså gärna skulle vilja diskutera vidare, hur man skase till att människorna kommer in i detta system på ettbra sätt.Det finns ganska många människor hos desociala myndigheterna och som är i stort sett utanföralla möjligheter att komma in på arbetsmarknaden.Av de 100 000 som man diskuterar, vilket vi fickverifierat av både arbetsmarknadsmyndigheterna ochRiksförsäkringsverket, är det kanske så många somuppemot 50 000 som är väldigt svåra att göra någon-ting åt. De behöver alldeles speciella insatser.De nya platserna finns som sagt i väldigt stor ut-sträckning i storstadsområdena , Göteborgoch , och där har vi ganska stora obalanser,och det är svårt att hitta kompetenta människor. Mendet problemet finns också ute i glesbygdsområdena.Jag tror att det kan vara lika svårt att hitta en överlä-kare i psykiatri i som att hitta en i Stockholm.Det finns alltså fler frågor som vi behöver diskutera idetta sammanhang. Hur mycket är man från regering-ens sida beredd att satsa på bl.a. utbildning?Vi säger i vårt förslag att det är väldigt viktigt attalla människor garanteras rätt till en gymnasiekom-petens och att man vidtar ganska aktiva åtgärder fördem som är långtidsarbetslösa eller riskerar att bli detpå grund av för låg kompetens.Detta problem finns ju överallt i landet, men kan-ske mest i skogslänen och när det gäller de struktu-rella åtgärderna.Jag tycker att det ska bli spännande att se hur mankan utforma övergångsarbetsmarknaden. Den finns pånågra ställen, bl.a. i kommun där ett antalföretag och myndigheter har arbetat tillsammans ochordnat med detta. Människor har fått gå runt på före-tagen. Och som de har varit anställdahos en företagare har de kunnat praktisera hos någonannan. Och det har gett mycket goda resultat. Jag trordärför att det är en möjlighet att komma fram på ettmycket positivt sätt.Anf. 56 Näringsminister ():Herr talman! Det kanske inte är mycket att tilläg-ga för mig. Under debattens gång landar vi nog påsamma bedömningar när det gäller arbetsmarknaden,dvs. å ena sidan flaskhalsar och snabb tillväxt, och åandra sidan har vi både regioner och människor somdet inte går lika bra för. Och vi har framför allt mångasom har varit långtidsinskrivna eller långtidsarbetslö-sa, och där måste vi använda andra metoder, och ifråga om dessa människor presenterar vi, som jag harsagt, en s.k. övergångsarbetsmarknad för att öka derasanställningsbarhet. Hur många det handlar om ärsvårt att bedöma, men det handlar nog om 50 000-100 000 människor. Vi ska ta tag i detta omgående.Jag hoppas att vi ska kunna starta detta arbete någongång eller veckan därpå för att få fart pådetta.När det sedan gäller samverkan mellan myndig-heterna och arbetsgivarna har fått ettsärskilt uppdrag att i samverkan med Arbetarskydds-styrelsen, och Arbetsmark-nadsstyrelsen utvärdera effekterna av samverkaninom rehabiliteringsområdet. En slutlig redovisningkommer att göras den 31 december 2001.Jag vill också säga att jag var i förinte så länge sedan och träffade män i 55-årsåldernsom hade jobbat i en av våra basnäringar ochsom fortfarande hade kvar. Och det ärklart att man till dessa män - det finns självklart ock-så kvinnor - inte bara kan säga att de ska gå en kurseller göra något annat, utan där krävs det helt andraåtgärder. Och är jag tillbaka till denna övergångs-arbetsmarknad.När det gäller frågan om förstärkt anställningsstödfår jag ändå säga att det har varit mycket positivt. Detleder till jobb på arbetsmarknaden. Ungefär 200 per-soner deltar i detta, och man är nu uppe idrygt 5 000. Det är ingen dålig åtgärd, och jag hoppasatt vi ska kunna så att säga växla upp den ytterligareoch kanske använda som ett instrument när det gällerden s.k. övergångsarbetmarknaden.Anf. 57 ():Herr talman! Jag tror också att vi är överens omväldigt många saker. Jag känner också att det är vik-tigt att få skicka med näringsministern att det är väl-digt viktigt att vi även fortsättningsvis ser på att helaSverige ska leva, att vi har balansen i olika samman-hang för att inte få överhettningsproblem. Vi har juproblem även med bostäder, och någonstans måstesamhället ta det stora och övergripande ansvaret förmänniskor på dessa områden.Något som väldigt tydligt hör hit äratt man också ser till att människor får möjlighet attpendla mellan bostadsorten och ett nytt arbete och uppmuntrar detta. Jag har hört från arbetsmark-nadsmyndigheter att det är något som de längtar väl-digt mycket efter. Det kan också vara något att funde-ra vidare över. Det kanske också hamnar på andradelar av näringsministerns område, men det kanskeäven handlar om finansministerns område, och nästagång kanske det blir han som får diskutera avdrags-möjligheter osv.Det är alltså många olika problem i det härkomplexet som behöver lösas men jag tror att vi är pårätt väg - det känns så. Detta med övergångsarbets-marknad, för att återigen nämna det, är jag mycketspänd på. Jag hoppas att det ska kunna gå bra. Tackså mycket!Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på interpellation 1999/2000:190 omGotland och omställningen med anledning av denföreslagna strukturomvandlingen inom Försvar-smaktenAnf. 58 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vadsom händer med de åtgärder för som rege-ringen redogör för i sin skrivelse Utvecklingsprogramför kommuner med särskilda omställningsproblemfrämst på grund av strukturomvandlingar inom För-svarsmakten.Riksdagen har ännu inte beslutat om försvarspro-positionen. Regeringen har dock redan påbörjat detplanerade arbetet med utvecklingsprogram för dekommuner som prioriterats av regionalpolitiska skäloch där strukturomvandlingar äger rum.Roy undrar om Rikstrafiken kommer attfå förändrat uppdrag avseende kommunikationer tilloch från . Regeringen anser att en tillfreds-ställande transportförsörjning till och från ärväsentlig. Därför reserverades i årets budgetproposi-tion medel för att trygga åretrunttrafik med höghas-tighetsfärjan. Vidare har avvecklingen av Got-landstillägget uppskjutits . Rikstrafi-ken har även fått i uppdrag att analysera effekterna aven separation av gods- och persontrafiken. Regering-en har inga planer på att förändra myndig-hetens uppdrag.Vad gäller de statliga fastigheter och andra an-läggningar som används för militära ändamål är detregeringens ambition att de ska ställas till förfogandeoch omvandlas för andra verksamheter på gynnsam-ma affärsmässiga villkor. Priset vid en eventuell för-säljning måste avgöras från fall till fall, bl.a. beroendepå läge, typ av fastighet och antal spekulanter. Enförsäljning måste godkännas av regeringen, och detfinns inga generella hinder att sälja eller hyra ut enfastighet till privata företag eller privatpersoner.Herr Talman! undrar hur många flerhögskoleplatser det blir vid på Gotland.Regeringen har som särskilt åtagande anvisat Hög-skolan på utbildning motsvarande 20 helårs-studenter . Vidare har kontakter med högsko-lan givit vid handen att man inom befintliga resurserparat med dessa extra platser räknar med att kunnaerbjuda utbildning anpassad efter de behov som kanuppstå.Vad gäller övervägsinom såväl hur verksamheten påinstitutet ska utvecklas som hur den ska finansieras.Utlokaliseringen av statliga arbetstillfällen är engrannlaga uppgift där inga beslut ännu tagits. Arbetetmed att skapa förutsättningar för nya privata arbets-tillfällen har tagit god fart. pågår förhandlingarmed olika företag, i första hand inom tjänstesektorn.Huruvida något av dessa företag avser att förlägga sinverksamhet till är oklart.Omställningsgruppen och statssekreterare kommer att besöka Got-land. Besöket är en konkret bekräftelse på vad somsägs i regeringens skrivelse till , nämligenatt regeringen avser att i konstruktiv samverkan medkommunerna, och alla andra berörda myndigheteroch organ, genomföra utvecklingsprogrammen för attstödja en positiv utveckling av arbetsmarknaden,beträffande såväl existerande som nya näringar. Detär ju främst på lokal och regional nivå som kunska-pen om näringslivet, arbetsmarknaden och tillväxt-möjligheterna finns.Anf. 59 ():Herr talman! Jag ska inleda med att tacka nä-ringsministern för svaret på min interpellation. Orsa-ken till att jag skrivit interpellationen är den oro somblivit på med anledning av de förslag somgäller försvaret. Oron är, av naturliga skäl, störst pånorra och i Fårösund.Det finns en arbetsgruppsom arbetar med just norra - med frågor somrör arbetstillfällen på norra och möjligheter-na att omvandla arbetsmarknaden där. Det är medanledning av oklarheterna i det sammanhanget somjag har framställt min interpellation.Jag hade hoppats på att få klarlägganden i inter-pellationssvaret. Några har kommit och det är ut-märkt. I övrigt tänker jag göra upprepningar i debat-ten. Kanske kan jag få svar.Skolan i har bjudit in till debatt den24 februari. Jag kommer att delta och ska jag re-dovisa så mycket jag kan kring det jag har fått veta.Inledningsvis tar jag de viktigaste frågorna. Sedanfår jag återkomma till övriga frågor i interpellationen.På s. 5 i regeringens skrivelse står det:"Regeringen tidigarelägger, genom omprioriteringinom befintliga budgetramar, vissa infrastruktursats-ningar i ett antal kommuner. "Det är nog bra men för är den viktigastesatsningen den på kommunikationer till och frånfastlandet. Men ingenting finns med vad gäller detal-jer kring Gotland.När man talar med någon som försöker få företagtill får man höra att grundförutsättningen ärkommunikationerna. Han som leder arbetet på norraGotland sade när vi träffades: Kanman inte lösa det här är det inte lönt att över huvudtaget försöka få hit företag.Detta är anledningen till formuleringen i minförsta fråga i interpellationen. Där efterlyser jag be-sked om Rikstrafiken har fått nya anvisningar medhänsyn till det nya läge som uppstått. Av svaret fram-går att det nog inte är så. Det tycker jag är synd. Dethade faktiskt behövts. Det är alltså ett nytt läge iförhållande till vad som gällde . Än värreanser jag att det är att det i svaret på interpellationeninryms en del frågor som bekymrar mig något.Den nya snabbfärja som kom i trafik föregåendeår har varit ett lyft för trafiken.