prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:51Tisdagen den 18 januariKl. 14.00 - 16.2718.00 - 22.06Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15, 16 och20 december 1999.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att () an-hållit om att bli entledigad från uppdraget som ersät-tare för riksdagsledamot fr.o.m. den 1 februari 2000.Kammaren biföll denna anhållan.3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Vice statsminister , jord-bruksminister , utrikesministerAnna , statsrådet och utbild-ningsminister § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 23 december1999/2000:182 av () till statsrådetIngela ThalénEn välfärdsreformInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tilldetta snabbprotokoll.5 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:37Till riksdagenInterpellation 1999/2000:37 av om betygsfrågan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte tidigare gått attfinna en gemensam debattdag mellan statsrådet ochinterpellanten.Stockholm den 22 december 1999UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 1999/2000:140Till riksdagenInterpellation 1999/2000:140 av om vid Linkö-pings universitet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 22 december 1999UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 1999/2000:132Till riksdagenInterpellation 1999/2000:132 av omstudenternas studiesociala situation.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 22 december 1999UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 1999/2000:151Till riksdagenInterpellation 1999/2000:151 av utnämning av professorer.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 22 december 1999UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 1999/2000:160Till riksdagenInterpellation 1999/2000:160 av elevers hälsa.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är skolministerns stora ar-betsbörda.Stockholm den 22 december 1999UtbildningsdepartementetEnligt uppdragStaffan BengtssonStatssekreterareInterpellation 1999/2000:169Till riksdagenInterpellation 1999/2000:169 av omskolornas resurser.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda.Stockholm den 3 januari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragMagnus ErikssonExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:170Till riksdagenInterpellation 1999/2000:170 av sex- och samlevnadsfrågor i skolan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den22 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsbörda.Stockholm den 3 januari 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonEnligt uppdragMagnus ErikssonExpeditions- och rättschefInterpellationerna 1999/2000:158, 162, 163 och 164Till riksdagenInterpellationerna 1999/2000:158 av () om ersättningssystemet för ungdomar medutvecklingsgarantier, 1999/2000:162 av () om EU-stödet till ,1999/2000:163 av () omtrygghet i arbetslivet och 1999/2000:164 av PerLandgren (kd) om region kommer att besvaras tisdagenden 8 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor undervecka 5.Stockholm den 20 december 1999NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:145Till riksdagenInterpellation 1999/2000:145 av () omkvinnofrid.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 10 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 17 december 1999NäringsdepartementetEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:141Till riksdagenInterpellation 1999/2000:141 av på Södertörn.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den1 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 23 december 1999MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:179Till riksdagenInterpellation 1999/2000:179 av () om bostadssociala frågor.Interpellationen kommer att besvaras den4 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är dels att det inte finns nå-gon tid för interpellationssvar i kamma-ren, dels arbetsanhopning.Stockholm den 30 december 1999FinansdepartementetLars-Erik LövdénInterpellation 1999/2000:149Till riksdagenInterpellation 1999/2000:149 av ombarns talerätt i vårdnadsärenden m.m.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 21 december 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:152Till riksdagenInterpellation 1999/2000:152 av förstärkning av polisen.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 21 december 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:159Till riksdagenInterpellation 1999/2000:159 av kriminalvården.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 21 december 1999JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:180Till riksdagenInterpellation 1999/2000:180 av om decentraliserad tingsrättsorganisation.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 3 januari 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:182Till riksdagenInterpellation 1999/2000:182 av en välfärdsreform.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den18 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är mellankommande helger.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetLars EngqvistEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:155Till riksdagenInterpellation 1999/2000:155 av narkotikaklassning av drogen GHB.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:156Till riksdagenInterpellation 1999/2000:156 av omSmittskyddsinstitutet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 21 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:168Till riksdagenInterpellation 1999/2000:168 av Ulla-BrittHagström om familjehemmens ställning på arbets-marknaden.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:146Till riksdagenInterpellation 1999/2000:146 av åtgärder för bättre folkhälsa.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 17 december 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:147Till riksdagenInterpellation 1999/2000:147 av om vård av unga.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag och interpellanteninte kunna finna en debattdag som passar både inter-pellanten och mig.Stockholm den 17 december 1999SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:165Till riksdagenInterpellation 1999/2000:165 av medicinkostnader.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:157Till riksdagenInterpellation 1999/2000:157 av socialbidragen.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen dag som passar både interpellanten och socialmi-nistern.Stockholm den 21 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragErna Zelmin-ÅbergExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:175Till riksdagenInterpellation 1999/2000:175 av extra stöd till äldre.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:177Till riksdagenInterpellation 1999/2000:177 av om den psykiska hälsan bland barn och ungdo-mar.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:181Till riksdagenInterpellation 1999/2000:181 av trygghet för alla.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 17 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten ochsocialministern.Stockholm den 28 december 1999SocialdepartementetEnligt uppdragBjörn ReuterstrandRättschefInterpellation 1999/2000:176Till riksdagenInterpellation 1999/2000:176 av omungdomsfrid.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 10 januari 2000JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 1999/2000:178Till riksdagenInterpellation 1999/2000:178 av lokal demokrati för ökad trygghet.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 10 januari 2000JustitiedepartementetBritta LejonInterpellation 1999/2000:183Till riksdagenInterpellation 1999/2000:183 av om etnisk och kulturell mångfald.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 3 februari 2000.Skälet till dröjsmålet är juluppehålloch tjänsteresor.Stockholm den 10 januari 2000JustitiedepartementetBritta Lejon6 § Svar på interpellation 1999/2000:129 omhandlingsplan för trygghet och demokratiAnf. 1 Vice statsminister ():Fru talman! har frågat statsminis-ter om han avser att starta en bred,sammanhållen och folklig offensiv mot brott ochvåldstendenser och föreslå en handlings-plan för ökad trygghet och för en förstärkt demokrati.Interpellationen har överlämnats till mig.Jag vill inledningsvis slå fast att jag delar LennartDaléus uppfattning, att vi aldrig får ta demokratin förgiven. Vi behöver ständigt vinna nya generationer fördemokratin och respekten för alla människors likaoch unika värde.Det är lätt att se den nära kopplingen mellan detnazistiska och rasistiska våldet och en mer allmänkänsla av otrygghet i samhället. När enskilda utsättsför oprovocerat våld enbart på grund av sitt utseende,sina åsikter eller sin sexuella läggning, och när vissaförsöker lösa samhällskonflikter genom våld i ställetför dialog, ökar otryggheten.Samtidigt är det viktigt att slå fast att det finns ettbrett folkligt engagemang i dessa frågor. Vid exem-pelvis de många möten som arrangerades runtom ilandet för att hedra minnet av fackföreningsmannenBjörn visade svenska folket sitt stora av-ståndstagande från våld, nazism, intolerans och främ-lingsfientlighet. Det personliga engagemanget hosenskilda människor i är vårt främsta vapen ikampen mot högerextremismen.Jag delar uppfattning att en förut-sättning för att långsiktigt mota en utveckling mot enökad användning av våld som konfliktmedel är attförsöka motverka de grundläggande orsakerna till denökade våldsanvändningen. Vi behöver därför sam-manhållet arbeta för ett samhälle där välfärd ochmöjligheter till personlig utveckling kommer allamänniskor till del. Inte minst viktigt att uppmärk-samma är mycket riktigt uppväxtvillkoren för barnoch ungdomar.Regeringen ser mycket allvarligt på de hot motdemokratin som finns i vårt samhälle, och har därförtagit eller är i färd med att ta ett stort antal initiativ föratt lyfta dessa frågor. Låt mig översiktligt nämnanågra av dem.Frågorna har starkt betonats genom att regeringentillsatt dels en demokratiutredning, dels ett statsrådsom har ansvar för demokrati och förvaltning.Demokratiutredningen, som väntas lämna sittslutbetänkande , har publicerat enlång rad debattskrifter och forskarrapporter. Flera avdessa tar upp frågor som rör de grundläggande demo-kratiska principerna samt mångfald och högerextre-mism. Regeringen avser att följa upp demokratiutred-ningens arbete med en bred kampanj med syfte atthöja medborgarnas deltagande i och medvetenhet omdemokratin.Regeringen avser också att tillsätta en särskild ar-betsgrupp med syfte att kartlägga det nationella ar-betet med mänskliga rättigheter samt föreslå åtgärderhur detta kan förstärkas och utvidgas.Insatser inom skolans ram är vidare mycket vikti-ga. Barn och ungdomar tillbringar en stor del av sintid under uppväxtåren i skolan. Därmed har skolanstora möjligheter att stödja barn och unga i deraspersonliga utveckling samt påverka deras värderingar.För att stödja och stimulera det lokala arbetet meddetta i förskola, skola och vuxenutbildning startadesdet s.k. värdegrundsprojektet. 1999 har varit ett"värdegrundsår" då de grundläggande och för sam-hället gemensamma värderingarna - fastslagna i läro-planer - uppmärksammas på olika sätt i skolan.Projektet har, som LennartDaléus mycket riktigt påpekar, också syftat till attstärka de demokratiska värderingarna bland skolele-ver. Genom att konkret visa vad en bristande respektför demokrati och människors olikhet har gett upphovtill kan odemokratiska tendenser motverkas.Självklart är också insatser inom rättsväsendet avavgörande betydelse för att motverka våldet i sam-hället. Regeringen har beslutat att rättsväsendetsmyndigheter ska prioritera brott med rasistiska, främ-lingsfientliga och homofoba inslag. Myndigheternaska upprätta en strategi för att säkerställa att rättsvä-sendets personal har god kunskap om grunden fördessa brott och om situationen för de grupper somutsätts för dem.Polisen och åklagarna har successivt utvecklatstrategier och metoder för att möta brottslighet medrasistiska, främlingsfientliga och homofoba inslag.Det handlar bl.a. om utbildningsinsatser av olika slagoch om en uppföljning från sidaav polismyndigheternas behandling av ärenden medrasistiska inslag.Även resurserna till polisen har förstärkts. Underår 2000 beräknas drygt 500 poliselever att antas tillden grundläggande polisutbildningen.Regeringen avser avslutningsvis att senare i vårtill presentera en nationell handlingsplansom behandlar frågor om rasism och främlingsfient-lighet. Handlingsplanen kommer att beröra flera poli-tikområden, bl.a. integrations-, rätts- och utbildnings-frågor. Handlingsplanen ska omfatta både direktmotverkande och långsiktigt förebyggande åtgärder,såväl sådana åtgärder som redan genomförs som nyaåtgärder. Handlingsplanen ska också redovisa entydlig ansvarsfördelning i dessa frågor inom rege-ringen och bland myndigheterna. Handlingsplanenkommer slutligen att ta upp former för utvärdering avgjorda insatser.Med dessa initiativ torde önske-mål i stort vara uppfyllda och jag kan därmed svara japå hans fråga, även om formerna för insatserna kan-ske inte exakt stämmer överens med dem som be-skrivs i interpellationen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag vill först säga att det här är denförsta av en rad på 31 interpellationer som vi i Cen-terpartiet framställde innan vi i skildes åtvid jultid just med inriktning på frågor som gällertrygghet, säkerhet för medborgarna i . Som vihörde tidigare kommer dessa interpellationer att be-svaras med något undantag.Jag är väldigt glad över att dessa interpellationerhar fått som resultat att regeringen har läst interpella-tionerna och deltagit i den offentliga debatten efterdet att de lades fram på ett sätt som jag tycker ärväldigt viktigt. Inte minst har vice statsministern i dethär svaret redovisat ståndpunkter och synpunkter.Hon för också en diskussion som till allt väsentligtgör mig glad. Jag är väldigt glad över svaret.Jag är också glad över samsynen kring flera av defrågor som gäller trygghet. Man kan definiera trygg-het lite olika. Men i det här fallet gäller det dentrygghet som hänger samman med frånvaron av våldmot människor, ofta våld med rasistiska, nazistiskaeller våld med andra liknande förtecken. Det är up-penbart att vi har en stor samsyn. Jag pekade också imin interpellation på att regeringen har tagit ett antalinitiativ på det här området som jag tror är till gagnför saken och till gagn för agerande i de härfrågorna.Det är dock några saker som förtjänar att sägas.Till att börja med utlovade statsministern i sin in-tervju på trettondagsaftonen ökade satsningar pårättsväsendet. Jag välkomnar naturligtvis detta. Det ärviktigt att det finns de resurser i rättsväsendet - ochdå menar jag inte bara polisen utan också åklagarnaoch domstolsväsendet - som behövs för att man skakunna bekämpa nazistisk och rasistisk brottslighet.Resurserna måste vara tillräckliga.Vi från anslog i vår höstbudget enhalv miljard mer än regeringen gjorde till rättsväsen-det. Jag skulle vilja understryka att dessa resurserbehövs. Det är viktigt att regeringen sätter kraft bak-om de ord som statsministern använde under inter-vjun och att man ser till att det inte bara stannar vidord, utan att det resulterar i resurser som når ut tillrättsväsendet.Därmed har jag ett par frågor till vice statsminis-tern. Det gäller det lite dunkla som benämnssom vardagsrasism. Med offensiva handlingsprogramkan vi komma till rätta med mycket av den organise-rade rasismen, det organiserade förtrycket och våldet.Men när det gäller den förtäckta vardagsrasismensom förekommer man och man emellan i lunchrum-men, har vice statsministern någon fundering kringhur vi ska kunna ge oss på den?Vi drar med rätta fram det som hände under andravärldskriget, , men harnazismen och rasismen uppenbarligen ett moderntansikte. Man ger ut cd-skivor, bedriver framgångsrikekonomisk verksamhet och man har tillgång till lo-kaler. Hur ska vi komma åt det moderna ansiktet hosden nazism och rasism som vi vill bekämpa?Anf. 3 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att anslagär väldigt välgörande. Det här är någonting som dedemokratiska partiernas företrädare i grunden är såöverens om att vi kan ha ett avspänt samtal om det,eftersom det oroar oss alla.Jag håller också med om att vi har metoder för hurvi ska bekämpa de värsta formern av rasism ellerfrämlingsfientlighet som tar sitt uttryck i direkt våldeller på något annat sätt. Men det andra som vi hardet politiska ansvaret för är detta som kallas vardags-rasism och som förekommer . Man skakanske inte tala om förtryck, för så långt går det inte,utan det handlar mer om att människor diskrimineras.De får inte komma till sin rätt och känner sig förned-rade.Om någon av oss hade lösningen på detta skulle vigenast plocka fram den, men det är komplicerat. Sva-ren blir de traditionella, nämligen att det naturligtvisär en sak för de samhällsinstitutioner vi har, för för-skolan, skolan och lärarutbildningen, dvs. den fost-rande delen i samhället.Men vi kan aldrig komma till rätta med det härom man inte i familjen ordentligt tar sig an de härfrågorna. Det gäller även på arbetsplatserna, att ar-betskamrater ställer upp, liksom att vi i mediernaframhåller att det inte är de som går längst fram, ifronten för förtrycket, som är det allra värsta proble-met utan de många efterföljarna och de som låter detpågå i vardagen.I skolan jobbar man aktivt med detta . Skolver-ket ser på regeringens uppdrag till att det finns böckeroch broschyrer för att underlätta det här samtalet medeleverna. Jag tror att det är väldigt bra och välgöran-de.Vi har mycket svårare att komma åt det som i daghjälper exempelvis nazistiska grupper att sprida sittbudskap, dvs. moderna uttryck som Internet, vit-maktmusik och sådant. Vi ska naturligtvis se till attpolis och åklagare kan arbeta med det så att manhittar former för att angripa det. Om det behövs lag-stiftningsåtgärder är också vi beredda på det.Ja, det behövs mer resurser till rättsväsendet.Statsministern har uttalat det. Det är egentligen enuppföljning av vad som sades frånsåväl regeringens och partiernas sida som i hela riks-dagen, att mer resurser måste till. Det här året är detdags för att detta tydliggörs i summor. Jag är överty-gad om att det kommer att hända när budgetarbetet äröver.Får jag nämna en sak till som jag inte nämnde imitt skriftliga svar och som jag tycker är så bra, näm-ligen att ordnar en konfe-rens om motstrategier mot rasism och rasistiskbrottslighet. Konferensen anordnas , påmåndag. Här kommer företrädare för alltifrån polistill kyrkor att samlas för att fördjupa sina kunskaperom metoder för att bekämpa detta slags brottslighetoch denna typ av tendenser. Det ser jag som ett väl-digt bra exempel på vad myndigheter kan göra, ochmyndigheter som ser till att samarbeta med andra, föratt vi på ett handfast sätt ska hantera dessa frågor.Anf. 4 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis i mycket denuppfattning som har i den härdiskussionen. Om jag tar lagstiftningen först, kan densäkert skärpas på flera punkter. Tyvärr märker visuccessivt var vi kan vara än strängare i lagstiftning-en. Särskilt gäller det väl detta att skydda de männi-skor som vill vittna om brott som hänger sammanmed rasism, nazism och liknande förtecken. diskuterade det redan i sitt svar tillmig. Det är en av de absolut största insatserna vi kangöra. Om människor kan berätta om saker de ser,även i vardagssituationer, är det nämligen någontingsom vi måste ge utrymme för i det demokratiskasamhället.Jag tycker att vi har varit om inte alldeles för flataså i alla fall inte tillräckligt uppmärksamma på detproblemet. Kan vi där hitta någon fortsättning påskyddet vore det bra.Det andra är den lagstiftning som finns och somman kan komma åt de här åsikterna med. Jag skullegärna säga att vi bör förfölja de här åsikterna - jagtalar just om åsikterna - så långt detta är möjligt ävenmed lagstiftning som kanske inte uttalat hänger sam-man med det rasistiska beteendet eller rasistiska vål-det. Jag menar att vi bör ha varje lagstiftning - det måvara skattelagstiftning, trafiklagstiftning eller annanlagstiftning - som grund för att agera mot de häråsikterna. Det finns tidigare exempel på hur man harlyckats bekämpa brott just genom att använda varjetillgänglig lagstiftning.Jag tycker också att vi möjligen har varit för flata,möjligen inte har använt alla de till buds ståendemedlen. Det är tvärtom så att man på nivåoch i andra offentliga sammanhang har medverkat tillatt göra en del verksamheter lättare för människormed rasistiska och nazistiska motiv - självfallet intemedvetet, men ändå i den allmänna demokratiskaomsorgen om att alla medborgare ska ha samma möj-ligheter.Jag oroas mycket när jag ser att människor ochgrupper med nazistiska utgångspunkter och medrasistisk bakgrund bygger upp, inför ögonen på medi-er och allmänhet, nya högkvarter, bokstavligt talatbygger stängsel runt sin verksamhet för att hindrainsyn och där vi kan utgå från att all möjlig ondskakommer att strömma ut. Vi måste skaffa oss möjlig-heterna att med existerande lagar se till att åtminstoneinte hjälpa till med etablerandet av sådana högkvartereller källor till sådan verksamhet.Vad kan vi själva då göra utöver detta?