prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Det är näst intill en religiös eufori som iblandströmmar ned här från talarstolen, och det verkar intefinnas någon gräns för vad stormaktsbygget EU ochEMU ska kunna åstadkomma.- Det har från den här talarstolen pratats om EU:ssysselsättningsmål som något överordnat, trots attdet i och fördragstexter klart ståruttryckt att sysselsättningsmålet inte kan vara ettöverordnat mål.- Det har talats om EMU som ett skydd mot storaoch snabba kapitalrörelser, trots att det är uttryck-ligen förbjudet att på något sätt begränsa kapital-rörelser.- Det har talats om euron som en stark valuta somstabiliserar, trots att euron är allt annat än starkoch allt annat än stabil.- Det har talats om EMU och gemensam valuta somfredsskapande, trots att exempelvis 24 av 25 krigeller väpnade konflikter ägderum inom ett land eller ett område med gemensamvaluta.Mönstret från debatten före folkomröstningen omEU-medlemskapet går igen: Vackra ord stöder an-hängarna medan verkligheten ger argument till demsom vill behålla självständigheten utanför medlem-skapet.Att moderater, kristdemokrater m.fl. säger ja tillEU och EMU är fullt förståeligt, eftersom man där fårstöd för sin politik: avregleringar på arbetsmarknadenmed försvagad arbetsrätt och försvagade fackligaorganisationer, skattesänkningar, minskad offentligsektor och minskad generositet i socialförsäkrings-systemen.Hans Tietmeyer, förre chefen för tyska Bundes-bank, som är för EMU, talar om politikernas ansvarför att inte hymla utan tala klarspråk om vad EMUhandlar om:"Inte alla är medvetna om det . Men i spåren avden europeiska valutaunionen kommer det att blåsakyligare vindar i . Den gemensamma valutankommer att skärpa konkurrensen i , inte barabland företagen utan också mellan EMU-länder ochderas socialsystem, skattesystem och arbetsmarkna-der. "Föregående talare var inne pådet här och på det ansvar som vi har för att ta uppdiskussionen om vad som händer i nästa steg. Vadbetyder den ökade konkurrensen i skattesystem, isocialförsäkringssystem osv. när det kommer tillpraktiken? Det är att svenska folket får taställning till den frågan.I förs en politik som imångt och mycket förbereder ett EMU-medlemskapmen som inte har gjorts tydlig för väljarna.- Det är att svenska folket får ta ställningtill frågan om man vill ha ett systemskifte där denoffentliga sektorns andel av BNP stadigt skaminskas.- Vill vi överge vår neutralitet och alliansfrihet ochnärma oss ett gemensamt europeiskt försvar medgemensamma stridskrafter?- Vill vi ha en politik som försvagar arbetsrättenoch de fackliga rättigheterna?Alla de frågorna har direkt koppling till EU ochEMU.Frågan om EU:s utveckling mot en valutaunion ärstörre än frågan om EU-medlemskapet. Förhopp-ningsvis finns modet att ställa de här relevanta frå-gorna. Det är vår skyldighet, och i en demokrati ärallt annat uteslutet.Anf. 97 ():Fru talman! Jag tänkte uppehålla mig lite grannkring EU och sysselsättningen. Arbetslösheten mins-kar i och i beroende på den högkon-junktur som vi nu är inne i. Men arbetslösheten ärändå alldeles för hög. I EU-länderna uppgår den till8,. Vi kan konstatera att den lägsta arbetslösheteni EU finns i , där den är , och i Ös-terrike, där den är . har enligt sammamätmetod arbetslöshet.Arbetslösheten i är . Det är arbetslöshetssiffra . Om EU skullematcha sysselsättningssiffrorna i skulle ytterli-gare 30 miljoner människor ha ett arbete där. Det ärdubbelt så många som det nuvarande antalet arbetslö-sa inom den europeiska unionen.Vi kan alltså konstatera att det går bra i . Vadhar då som inte och har? Jo,man har en avreglerad arbetsmarknad, man har be-tydligt mer arbete inom tjänstesektorn, man har lägreskatter och man har bättre villkor för småföretag.Statsministern och regeringen borde närmare studeravad som sker i vid något av besöken där borta.Det borde ge en hel del lärdomar om hur man mins-kar arbetslösheten. Men tyvärr är det väl så att maninte vill ta åt sig vad man ser. Låsningarna i den soci-aldemokratiska politiken är tyvärr alltför stora. Mantar inte ens åt sig de rekommendationer som man fårfrån rådet i EU.Låt oss då se på situationen i . Detsaknas 450 000 jobb för att lika många ska ha arbete som . Detta är fallet somantalet personer i arbetsför ålder har ökat med200 000 . med att vi harbrist på utbildad arbetskraft befinner sig 1 av 4 in-vandrare utanför arbetskraften. Vi har en brist påhögutbildade unga akademiker, och enligt visar det sig att befinner sig på plats21 av 25 när det gäller antalet personer med minsttreårig högskoleutbildning i åldern . Sverigeavviker därmed markant från det internationellamönstret att yngre är mer välutbildade än äldre.SCB förutspår en betydande brist på civil- ochhögskoleingenjörer, och vi riskerar att få en brist påIT-området. Vi kan alltså konstatera att vi måsteskapa en skola som satsar betydligt mer resurser påhögre utbildning och forskning.Vad säger då EU och rådet? Jo, man konstateraratt har haft en långsam sysselsättningstillväxtunder största delen av 90-talet: minus och . Arbetslösheten är fortfarande hög, och Sverigehar det högsta skattetrycket på inkomster av arbete iunionen, nämligen . Man säger att vi måste vidtaåtgärder för att minska skattetrycket, framför allt pålåginkomsttagare.Man säger också att vi ska utveckla företagaran-dan. Vad har då hänt i ? Det ärinte speciellt mycket. Inte många av Småföretagsde-legationens förslag har genomförts. Regeringen pratarmen gör inte någonting. säger att skat-terna bör minska, men tyvärr sker ingenting.Fru talman! Jag hinner på denna korta talartid tillslut bara framföra förhoppningen att regeringen tartill sig de rekommendationer som finns från EU vadgäller sysselsättningen och inte bara pratar om syssel-sättningsunionen utan även beaktar dess innehåll.Anf. 98 ():Fru talman! Jag ska försöka delge kammaren endel av synpunkter på regeringensprogram för det svenska ordförandeskapet som intetidigare har framförts i debatten.Vi tycker att det är viktigt att det svenska ordför-andeskapet i möjligaste mån genomförs under öppnaoch demokratiska former. bör genom arran-gemangen och i politiska initiativ sträva efter attföregå med ett gott exempel och visa vad den svenskaoffentlighetsprincipen innebär i praktiken.Sverige bör genomföra konferenser och minister-rådsmöten som utmärks av öppenhet. Det är ocksåönskvärt att ministerråd och genom-förs utan alltför mycket kostnadskrävande utanverkoch att de i stället fokuseras på det politiska innehål-let.På miljöområdet bör regeringen arbeta för att na-tionella miljöregler baserar sig på försiktighetsprinci-pen och alltid respekteras och att internationella mil-jöavtal och konventioner ska gå före beslut fattadeinom EU och att miljömärkning av produkter kanunderlättas.Vi stöder regeringens ambitioner att jämställdhet-sperspektivet ska tas upp. Det har redogjort för. Jag skulle vilja lägga till barn-perspektivet. Vi måste driva ett arbete för barn ochungdomar så att deras rättigheter och villkor lyftsfram.Vänsterpartiet ifrågasätter samförståndsstrateginför modernisering av trygghetssystemen på EU-nivå.Sverige bör på alla sätt arbeta mot en harmoniseringav trygghets- och välfärdssystemen. Det bör ävenfortsättningsvis vara ländernas ansvar. Dock kan manmöjligen acceptera minimiregler.Vad gäller sysselsättningspolitiken menar vi attSverige ska framhäva vikten av en väl fungerandeoffentlig sektor, arbetstidsförkortning och en rättvisfördelningspolitik. Det är av stor betydelse för efter-frågan och skapandet av nya jobb. Vänsterpartietstöder de försök som gjorts att förhandla fram mel-lanstatliga regler om minimibeskattning av kapital.Till skillnad från vad önskade blevTurkiet upptaget som kandidatmedlem till EU vidHelsingsforsmötet. Det är nu oerhört viktigt att visaatt detta inte på något sätt innebär att Köpen-hamnskriterierna för nya medlemsstater är på väg atturholkas. bör därför hålla en hög profil förmänskliga rättigheter, demokratiska fri- och rättighe-ter och human rättsskipning. Vi skulle också viljauppmana regeringen att driva frågan om iEU.EU:s bistånd har präglats av byråkrati och bris-tande effektivitet. skulle kunna driva på eneffektivisering av EU:s bistånd och då utnyttja denkunskap och de erfarenheter som finns hos frivilli-gorganisationerna för bistånd.Vad gäller ansökarländerna kan vi hjälpa till att fåen demokratisk debatt om EU i dessa länder. Vi iSverige tillsammans med övriga nordiska länder haren unik tillgång i vår folkbildningstradition. Folk-bildningen kan bli ett verkningsfullt instrument vadgäller utvidgningen. Jag skulle vilja uppmana rege-ringen att utnyttja denna tillgång, speciellt som desjälva har sagt att de gärna vill vara med och hjälpatill.Anf. 99 ():Fru talman! EU är den alleuropeiska säkerhets-ordningens politiska, ekonomiska och säkerhetspoli-tiska kärna. Men EU är också i grunden en värdege-menskap. Där ingår demokratiska marknadsekono-miska länder som visar respekt för mänskliga fri- ochrättigheter. Redan processen där länder strävar efteroch leds mot medlemskap och del i värdegemenska-pen är därför av stort värde.Den ekonomiska och politiska integrationen görinte bara krig otänkbart utan också omöjligt. EU hargenom sin ekonomiska styrka och storlek möjlighetatt stimulera länder att uppträda ansvarsfullt. Genomförmedlemskapsstrategin för länderna i Central- ochÖsteuropa - det kanske massivaste stödprogram somvärlden sett - bidrar EU till ökad mognad inom allade områden som EU-medlemskapet omfattar.Länderna får ett betydande stöd när det gäller ut-veckling av marknadsekonomi, rättsstatens institutio-ner och anpassning till EU-medlemskapet. EU har härvarit ett föredöme för hur man aktivt kan stödja län-ders demokratiska omvandling.EU är en unik aktör för freden därför att samar-betet omfattar det vida säkerhetsbegreppets alla delarom än på olika sätt och på olika djup. Endast ömsesi-diga försvarsförpliktelser faller utanför EU och hante-ras av Nato.I EU hanteras ekonomisk integration, politisktsamarbete, mänskliga rättigheter, samarbete mot brottoch terrorism, säkerhetspolitiskt samarbete och beslutom Petersbergsuppgifter. De inkluderar som bekanthumanitära insatser, fredsbevarande insatser, insatsermed stridskrafter vid krishantering och fredsskapandeåtgärder i närområdet. tillkommer också möjlig-heten att utföra de Petersbergsuppgifter man fattarbeslut om.Denna helhet är en utomordentligt god grund förfreds- och säkerhetsskapande arbete. Utan ett sam-ordnat agerande för stabilitet och fred i skullevi riskera att få uppleva ännu fler konflikter liknandeden i Kosovo i framtiden.Vi ser också hur hela söker sig mot EU.Det är fastslaget i att medlemskap inteär en ynnest utan en rättighet för alla ländersom uppfyller kraven. Det är alldeles centralt förEuropas fred att den pågående utvidgningsomgångensnarast genomförs och sedan följs av andra. Grann-länder som , och förhoppningsvis ocksåLettland kan komma att bli medlemmar , som , och Sloveni-en.Redan under det svenska ordförandeskapet nästaår måste de första förhandlingarna bringas till avslutför att utvidgningen ska kunna genomföras till år2003. Detta är den allt överskuggande utmaningen förSverige som ordförandeland. Sedan måste dörren ståöppen för övriga kandidatländer allteftersom de upp-fyller kraven. Det är bara kraven för medlemskap ochmöjligheten att uppfylla dem som ska styra takten iutvidgningen.Utvidgningen är vår tids stora fredsprojekt. Detgäller inte minst för de välståndsskapande krafter denger kandidatländerna och unionen som helhet. Därförvälkomnar jag nu att regeringen - senkommet, menändå - ändrat sina prioriteringar för det svenska ord-förandeskapet. Länge sattes vardagsfrågor som kon-sumentskydd före utvidgningen.Det är ingen slump att den del av som stårvid sidan av hela den ekonomiska och politiska integ-rationen, , är den del av som ocksåstått i brand. EU måste stå öppet för ekonomisk integ-ration och politiskt samarbete med länderna i detforna med ett långsiktigt sikte på ettnärmare samarbete intill den dag då även de vartefterkan klara kraven för medlemskap.Minoritetsfrågorna kan förmodligen bara lösasgenom integration i någonting större där alla oavsettetnisk bakgrund garanteras givna rättigheter och däringen kränks. Alternativet är återkommande konflik-ter och återkommande etnisk rensning.Nästa utmaning för EU är att också stärka denfaktiska krishanteringsförmågan genom att i prakti-ken skaffa förmåga att utföra Petersbergsuppgifterna.Detta hänger inte minst på medlemsstaternas egenvilja. Det måste vi nu gå vidare med.Anf. 100 ():Fru talman! Arbetet med integreringen av de bal-tiska länderna och de öst- och centraleuropeiska län-derna som ska ingå i får inte förfuskas. För attfullfölja ett historiskt enande av måste ut-vidgningen drivas med kraft, och här har enviktig uppgift inför vårt ordförandeskap nästa år.Men tiden rinner i väg, och frågorna upplevs avmånga som om de vore mörklagda av regeringen.Informationen och debatten runtom i vårt land somska ge den folkliga förankringen lyster med sin från-varo. Många frågar vad det kommer att innebära attvara ordförandeland, mer än att ett antal konferenserska gå av stapeln på våra ministrars hemorter. Trotsatt inte minst våra unga är mer europeiska än tidigarei sina vanor minskar förtroendet för de europeiskainstitutionerna. Vi saknar den gemensamma identite-ten. Men de flesta vill trots all kritik ha mer Europaoch inte mindre.Regeringen och socialdemokraterna har intemånga dagar på sig och måste snabbt visa sin vilja.Ingvar visade stor handlingskraft när hanvände i frågan och snabbade på processen med attgöra till medlem av EU. Kan den nuvaranderegeringen med statsminister i spetsen göradetsamma?Många av de länder som bankar på EU:s dörr ochvill bli nya medlemmar är f.d. kommunistregimer.Medborgarna i dessa länder har endast under ett fåtalår åtnjutit t.ex. yttrandefrihet, något som gör demo-kratiprocessen så mycket svårare. Det är därför avyttersta vikt att vårt land är väl förberett och har enväl förankrad dagordning i framför allt dessa frågor.Demokrati innebär respekt för oliktänkande och tole-rans och är en förutsättning för fredsbyggandet länderemellan.Tankar som föds i kölvattnet av regeringschefer-nas och också utrikesministrarnas iblandtveksamma behandling av är vilka aktionerdet kan tänkas leda till om eller när något av de nyamedlemsländerna går något steg tillbaka i demokrati-processen.Yttrandefriheten kan avskaffas över . Dethar vi sett hos kommunistiska regimer. Ofta vaknarman upp först när det blir akut kris, och då är detmånga gånger . Vad vill regeringen? VaclavHavel skrev i att detgenuina civila samhället är fundamentalt för demo-kratin.Fru talman! Att vara medlem i EU innebär båderättigheter och skyldigheter och inte bara vackra ord,som sade tidigare här i talar-stolen.Till skyldigheterna hör onekligen att vi i vårt landmåste leda och hjälpa till i den demokratiska proces-sen, så att förenandet av ska gå så smärtfrittsom möjligt. Eller, som sade: "Politik äratt vilja".Anf. 101 ():Fru talman! kommer ju att få be-stämma över EU:s dagordning genom att vi blir ord-förandeland i EU. En viktig fråga som förtjänar att ståi fokus för EU:s arbete är att ver-ka för ett stopp för diskriminering av kvinnor i EUoch i den övriga världen.Regeringen har satt upp jämställdhet inom EUsom en viktig prioritering under ordförandeskapet,vilket vi folkpartister är mycket nöjda med. Menregeringen bör under ordförandeskapet även verka föratt EU genom den gemensamma utrikespolitiken tarett aktivt ansvar för att bekämpa diskriminering avkvinnor runt om i hela världen.Det internationella samfundet, EU och andra regi-onala organisationer har ett klart ansvar för att upp-mana regeringar att vidta omedelbara åtgärder motvåld och diskriminering som riktar sig mot kvinnor.EU har 350 miljoner medborgare i demokratiskaländer, och unionens åtgärder är mycket betydelse-fulla i de här frågorna. EU kan ha ett stort inflytandepå regeringar som underlåter att respektera de grund-läggande mänskliga rättigheterna.Fru talman! Kommissionen utropade tillett år mot kvinnovåld. Det var ett välkommet initiativ,även om kvinnovåld inte på något sätt är en ny fråga.Det har länge varit ett stort, globalt problem, och detfinns också här hos oss i . Men det nya är attvi börjar få en uppfattning om problemets omfattning.För bara ansågs våld mot kvinnorinte vara en människorättsfråga, utan det var snarareen privat fråga som rörde enskilda individer. FN:sförklaring om att avskaffa våld mot kvinnor kom1993, och det var kanske det första FN-dokumentsom tog upp dessa frågor. Wienförklaringen antogsav världskonferensen om mänskliga rättigheter sam-ma år, och i den åtog man sig att arbeta för att upp-märksamma kvinnovåldet både offentligt och privat.Men har det varit glest med bestämdaåtgärder.Miljontals kvinnor utsätts för våld -hemma, av myndigheter eller förtryckande strukturer.Kvinnoförtryck som tar sig uttryck i våldtäkt, köns-stympning, bränning och misshandel accepteras fort-farande, och det förekommer i många länder. Våldetmot kvinnor måste vara en angelägenhet för alla ochinte reduceras till en s.k. kvinnofråga.Fru talman! Mycket av det som hindrar kvinnorsrättigheter beror på samhället, traditioner eller reli-giösa uppfattningar. Detta gör det visserligen svårareför det internationella samfundet att vidta åtgärder föratt ändra orättvisor, men det får inte bli en orsak tillatt man förblir passiv. Detta gäller särskilt våld motkvinnor.Det är viktigt att ta itu med de grundläggande or-sakerna till våld och diskriminering och att ändra deuppfattningar som råder . Att utmana könsrolleroch traditioner och att förbättra kvinnans ställning isamhället är mycket viktiga åtgärder för att man skakunna sätta stopp för diskriminering och uppnå enverklig jämlikhet mellan kvinnor och män i hela värl-den.Insatserna för att bekämpa våld och diskrimine-ring kräver ett nära samarbete med frivilligorganisa-tioner som arbetar med att stödja och skydda offer.Det behövs också utbildning för de anställda på rätts-liga, sociala och medicinska myndigheter.Fru talman! För att man ska kunna stoppa kvinno-våldet behövs ett nära samarbete mellan å ena sidaninternationella organ som FN och EU, å andra sidannationella regeringar och frivilligorganisationer, somarbetar på både internationell och lokal nivå. Folk-partiet välkomnar sådana kampanjer för mänskligarättigheter för kvinnor som drivs av t.ex. UNIFEMoch många internationella, regionala och lokala fri-villigorganisationer.Anf. 102 (fp):Fru talman! Jag har troget suttit och lyssnat på denhär EU-debatten . Jag måstesäga att det har varit en mycket intressant och givan-de debatt. Det är glädjande att vi kan ha en sådankonstruktiv debatt, speciellt som ska bli ord-förandeland . Debatten har varit konstruktivantingen man har varit för eller emot EU, vilket ärmycket glädjande.Jag har uppnått en ålder då jag så att säga har liteperspektiv på frågan. Det är somjag liftade genom ett sönderslaget . Det var dåmin Europatanke formades, och jag lyssnade på demsom då satte dagordningen.Den här perioden har följts av avundvikande av krig mellan länderna. Det är unikt iEuropas historia att vi på det sättet kunnat undvikakrig. Det är också glädjande att kunna se utveckling-en som lett fram till att nu blir ordförande-land. För del har den utvecklingen ofta tagittvå steg framåt och ett steg bakåt, men det har ändågått framåt hela tiden.Det har krävts mycket opinionsbildande arbete avoss som varit för EU och för ett nära sam-arbete mellan länder. Vi har mött mycketmotstånd från andra partier, inte minst från Socialde-mokraterna under många decennier. Därför har detalltid för mig tett sig ganska märkligt att vi fortfaran-de har partier i riksdag som vill lämna den-na form av samarbete.Det är märkligt inte minst när det gäller Miljöpar-tiet, eftersom miljöfrågorna är så gränsöverskridande.Här har vi nu ett redskap för att åstadkomma en bättremiljö i vår del av världen genom åtaganden och ge-nom att det finns lite kraft bakom besluten.Jag skulle vilja se mindre av uttryck som "de i Eu-ropa" och "vi i ". Jag skulle vilja att vi sade"vi i " och "vi européer". Det skulle vara ettmedborgarnas , där närhetsprincipen råder.För beslut som rör människorna och som inte behöverfattas i gränsöverskridande former ska naturligtvisnärhetsprincipen råda.Även offentlighetsprincipen ska råda. Vi ska haett transparent beslutsförfarande. På den punkten harSverige mycket att bidra med. Det gäller också attstärka det folkligt förankrade , där dedirektvalda sitter.Folkpartiet tycker inte att det vore så märkligt omsvenska EU-parlamentariker skulle kunna få ta del avt.ex. en sådan debatt som vi har här . Det ärmöjligt att vi måste ändra på vissa bestämmelser iriksdagsordningen, men jag tror att det skulle bidratill debatten om även svenska EU-parlamentarikerfick delta. föreslår det.En annan mycket viktig sak är den internationellasolidariteten. Där finns mycket arbete att göra inomden europeiska unionen.Slutligen vill jag ta upp utvidgningen. Det är av-görande att det ordförandeskap som går in iför med sig att vi kan ta klara steg mot utvidgningoch nya medlemmar i unionen.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesFörslag1999/2000:RR9 till socialutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /2000:UbU14och betänkande 1999/2000:JuU116 § Godkännande av avtal om ersättning isamband med stängning av ,m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU11Godkännande av avtal om ersättning i samband medstängning av , m.m. (prop.1999/2000:63).Anf. 103 ():Fru talman! - det är miljönskostnad för Barsebäcksstängningen. koldi-oxid extra släpps ut för att ersätta de 600megawatt el som producerades i medkärnteknik när samma mängd el ska produceras idanska skitiga kolkondenskraftverk. i sekun-den är priset för majoritetens energipolitik, eller 4miljoner ton koldioxid om man räknar istället för . kväveoxider respek-tive svaveloxider är den kostnad sommiljön får bära bara för att majoriteten väljer attstänga det första verket i Barsebäck.Fru talman! Detta är inte den enda kostnaden.Andra kostnader för Socialdemokraternas, Vänsternsoch energipolitik får hushållen bära: höjdaelskatter för att inte alternativen helt ska falla bortoch ombyggnadskostnader för att bygga om villoroch radhus så att de passar till fjärrvärme när elvär-men ska konverteras bort. Kostnaderna för hushållenblir massiva, med i många fall dessutom höjd fastig-hetsskatt som följd.Det blir kostnader för industrin och kostnader föralla de arbetsplatser som använder el som en insatsva-ra i sin produktion. Det gäller jobben och industriernai , , , Frövifors ochzinkgruvan i min egen valkrets, där vi har 5 000 an-ställda i elintensiv industri. Det handlar om skogsin-dustrin med den framför allt mekaniska tillverkningenav pappersmassa, som är en mycket stor slukare av eloch elenergi. Det handlar om kemiindustrin. Dethandlar om gruvorna. Det handlar om stålindustrinoch metallindustrin. Det är orter som ochTrollhättan som är helt beroende av industri där el ären av de viktigaste insatsvarorna. I har manaluminiumsmältverk och pappersbruk, och där är deviktiga insatserna i pappersbruken granvirke ochelektricitet för att driva maskinerna. Där motsvarar1 öre för elen per kubikmeterför vedråvaran. Det är industrier och orter som fårbära kostnaden för majoritetens energipolitik.Alla de som jobbar i den elintensiva industrin fårockså vara med och betala. Det är de som drabbas avatt företagen måste rationalisera när osäkerheten omelförsörjningen gör att man kanske gör en investeringi i stället för i eller att man förläggerkonverteringen eller vissa pappersmaskiner till Euro-pa i stället för till , ellerSundsvall eller någon annan av alla de orter där dessaindustrier finns. Det är de anställda som drabbas avarbetslöshet när industrin rationaliserar eller förläggerproduktion och verksamhet utomlands.