prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — Det var ingen sjuk-dom.Utbrändhet kan vara missnöje, olycka, otillfreds-ställelse, icke tillfredsställda förväntningar, osv., mendet ska inte betecknas som sjukdom. Man ska alltid taitu med de problem det verkligen gäller.Det är därför vi hävdar arbetslinjen. Jag tror fak-tiskt att det är mycket bättre för alla de människorsom kan lida men av passivisering. Men de somverkligen är riktigt sjuka ska tas om hand. Ju mindre flaskhalsar vi har inom för-säkringskassorna, desto snabbare får vi dem på fötterigen. Därför ska vi se till att de som egentligen intebör vara där inte heller stannar där. Dem ska vi hjälpapå annat sätt.Anf. 4 () re-plik:Fru talman! Jag tror precis som vi ska hävda arbetslinjen. Det gör vi nog i samtligapartier. Vi vill verkligen måna om att alla löntagareska ha möjlighet att arbeta.Men vi kan se , när karensdagen inför-des. I och med min bakgrund som industriarbetare vetjag i alla fall att det slog väldigt hårt mot en del lön-tagargrupper med låga inkomster. Om man har enmånadslön på har man kanske inteså mycket sparade reserver. Det slår verkligen hårtmed karensdagar mot vissa grupper.Man kan se på förslag. Jag tror atten ytterligare karensdag, alltså , ledertill att många går och arbetar när de är sjuka. Det bliralltså en sjuknärvaro, och sådant gör egentligen baraatt de längre sjukskrivningarna ökar. Jag ser uppenba-ra risker med det här, och slår faktisktväldigt hårt mot svaga löntagargrupper, de som alltsåhar låg lön.Anf. 5 () replik:Fru talman! Alla försäkringar mår bra av självris-ken. hade jag antagligen ett för komplicerat reso-nemang och sade att vi kan öka självrisken om visänker skatterna. Då kan vi också ha lite lägre ersätt-ningsnivåer och karensdagar i försäkringen. Det bliralltså i princip samma sak. Folk får större möjligheteratt spara. Man kan ha riskförsäkringar, och man haravtalsförsäkringar osv.Men man tänker efter, och folk är oerhört mycketklokare än vad vi tror i den här kammaren. De tänkerefter om de verkligen kan och behöver vara borta. Detär alltid bra att få tillfälle att tänka efter. De männi-skor som känner att de blir fortare friska om de ärhemma är hemma. Vi lever inte på yttersta margina-len. Vi försöker faktiskt, genom våra samfällda för-slag, se till att folk får möjlighet att tänka efter samti-digt som de kan fatta mycket mer initierade beslut änvad vi här i kammaren kan göra om hur människorska bete sig.Anf. 6 () re-plik:Fru talman! Vi har redan en självrisk i och med attsjukförsäkringen ligger på . Jag tror att mångatycker att de drabbas tillräckligt av det.Jag tror inte att någon är hemma eller sjuk pågrund av att de vill det. De är verkligen sjuka. Det ärväl så att vi har sådana krav på oss att vi vill ochtvingas arbeta. Vi vet att annars får andra arbetskam-rater en ökad börda. Jag tror att 99 av 100 är hemmaför att de är sjuka, och det kostar.I regel är det nog inte de löntagargrupper somMargit pratar om som får sänkt skatt somdrabbas mest. En hel del av de här människorna harinte en statlig inkomstskatt, utan de har kommunal-skatten. Det är en stor och besvärlig del för mångasom ligger i inkomstnivåer på . Närde har kvar och en månad blir sjukaoch får karensdagar gräver det väldigt djupa hål iplånboken. Sådant kan leda till att antalet besök avkronofogden ökar betydligt.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att vi krist-demokrater står bakom alla våra reservationer och detsärskilda yttrandet, men för tids vinnande yrkar jagbifall till reservationerna 2 och 23.En tredjedel av alla kvinnor som var sjukskrivnavid hade sjukskrivningsperioder påöver . Det var en ökning under två år.För männen var ökningen 66 %.Det är alltså en dramatisk ökning av de långasjukskrivningarna. Dessa uppgifter fick vi av rege-ringens utredare i en hearing som utskottethade . sade vidare att man går in i enlång sjukskrivning och blir kvar där. Som vi har hört imedierna är det kvinnors sjukfall som ökar mest dra-matiskt, och det gäller framför allt kvinnor som ar-betar inom kommuner och landsting. Det är denförsta generationen dubbelarbetande kvinnor som nuslås ut. Det här behöver vi nu ta till oss, och vi behö-ver lära mer, så att inte dagens unga kvinnor riskeraratt slitas ut ännu tidigare. Över huvud taget bör kvin-nors hälsosituation uppmärksammas alltmer.Fler blir alltså långtidssjuka, och ju deär sjukskrivna desto sämre är förutsättningarna för attpersonen någonsin ska komma tillbaka till arbets-marknaden. Resultatet av långa sjukskrivningar ärtyvärr ofta en förtidspension. Trots att all forskningtalar för att tidiga rehabiliteringsåtgärder lönar sig harmycket lite hänt med den nuvarande regeringen föratt stoppa den här förskräckande negativa utveckling-en i svensk sjukförsäkring. Det är nästan oförsvarbart.Kostnaderna har bara , mellan1998 och 2000, ökat från ca 20 till 36 miljarder - detär oerhörda belopp. Regeringen visste redan för någraår sedan att problemen eskalerade men valde att en-dast utreda. Inga akuta åtgärder har vidtagits för attbromsa den negativa utvecklingen i väntan på allautredningar som regeringen tar fram. Det är oerhörtvärdefullt med utredningar, men de löser inte akutaekonomiska problem. Vi anser att regeringen jämsi-des med utredningar borde ha satt in extra resurser påförsäkringskassorna för att avarbeta rehabilite-ringsköerna, dvs. snabbt utreda vilka som behöverolika insatser för att snabbt komma i arbete igen. Detär inte alltid som det fungerar, men ett aktivt rehabi-literingsarbete innebär oftast att den sjukskrivne intetappar hoppet om att kunna komma igen och hittavägar tillbaka till arbetet.Försäkringskassorna har inte inom nuvarande ra-mar klarat det ökade tryck som den stora sjukskriv-ningsökningen har inneburit. De har tvingats dra ned på antalet anställda medungefär . Så när trycket har ökat har de samtidigtfått minskade resurser. Det har inneburit att de harfått prioritera sjukpenningsutbetalningar före rehabi-litering. De som har arbetat med rehabilite-ring har satts att betala ut sjukpenning. Och det ärklart att folk måste få ut sin sjukpenning. Men omman ser det ur regeringens synvinkel borde man säga:Stopp och belägg, det här är ju kontraproduktivt! Omvi inte arbetar med rehabilitering ökar sjuktalen, ochdå ökar kostnaderna för sjukpenning och så småning-om kostnaderna för förtidspension, vilket gör att vifår ännu mindre resurser till kassorna framöver. Detär ett slags självsvält i hela det här systemet som vihåller på med just nu.Många inom , framför allt per-sonalorganisationerna, har sagt att de känner en starkoro för att det med fler arbetsuppgifter som t.ex. detnya pensionssystemet och införandet av ett helt nyttIT-system kommer att bli stora ytterligare påfrest-ningar på organisationen. Och det är stora förändring-ar på gång inom försäkringskassan.Kassorna har också redan problem med både JOoch . JO har synpunkter på rättssä-kerheten i beslutsfattandet. Detta bekräftades senastav den artikel som fanns i . går ut och säger att iStockholms län fattar så många felaktiga beslut atträttssäkerheten äventyras. Vart fjärde beslut om un-derhållsstöd var felaktigt. Kritiken haglade också närdet gällde kassans beslut om rätt till sjukpenning vidårslånga sjukfall.Henrik Möldahl, direktör för för-säkringskassor, menar att detta är effekten av dekraftiga neddragningar som gjordes se-dan. Stockholmskassan har själv sjukskrivna,vilket naturligtvis påverkar kvaliteten och snabbheteni handläggningen.Det dåligt fungerande systemet är dåligt för indi-viden som inte får hjälp. Det är dåligt för arbetsgivar-na som inte får sitt stöd. Det är dåligt för försäkrings-kassans personal och dess motivation, och det ärdåligt för statens kassa.Man kan egentligen fråga sig vilken legitimitet ettsådant här dåligt fungerande offentligt system har.Arbetsgivarna som betalar en sjukförsäkringsavgiftpå, som det nu blir, per anställd önskar nog attfå ett visst stöd i rehabiliteringsarbetet. Annars måstede som inte själva har rehabiliteringskompetens börjaköpa in privata försäkringsbolag på rehabiliterings-området. Är det den utvecklingen som majoritetspar-tierna vill se? Arbetsgivarna har nog inte tänkt sig attdessa pengar bara ska gå till en passiv sjukskrivning.Vi kristdemokrater har tidigare föreslagit mer re-surser till försäkringskassorna än regeringen. Nutycker vi att regeringen har utrett sjukförsäkringenoch rehabiliteringen tillräckligt genom särskilda utre-dare. Men det är inte nog med att vi nu inväntat dehär utredningarna med hopp om förslag som skagenomföras - vi hade hoppatsredan tidigare. Nej, nu står det i budgetpropositionenatt man tänker fortsätta att utreda, nu på departe-mentsnivå, för att tidigast genomföra någon föränd-ring år 2003.Vi kristdemokrater anser att vi nu bör skrida tillhandling. I en motion har vi därför föreslagit att rege-ringen påbörjar lagstiftningsarbetet i syfte attinföra en rehabiliteringsförsäkring i enlighet medGerhard modell. Vi tycker att han på ett brasätt fångat de olika problem som behöver lösas medbl.a. regionala resultatenheter, en metod- och utvärde-ringsenhet, kompetensförstärkning av handläggarper-sonal, en högskoleutbildning på området och en för-stärkt yrkesinspektion. Det enda vi inte har ställt ossbakom i hans förslag är en ny rehabiliteringsmyndig-het. Vi tror och tycker att man bör klara detta med enegen resultatenhet inom Riksförsäkringsverket.Utredaren, dvs. , anser att försla-get bör kunna genomföras från ,vilket vi anser att man bör göra. Det går inte att väntapå åtgärder om man vill stävja den negativa utveck-lingen på sjukförsäkringsområdet.Vad kostar då detta förslag? sadehär tidigare att en satsad krona gav 50 tillbaka i Es-kilstunamodellen. lägger sig ganskalågt i sin utredning och säger att en satsad krona gernio tillbaka. De initiala kostnaderna är relativt små,och det tar man snabbt igen med bl.a. minskade sjuk-skrivningskostnader.Fru talman! Jag vill därför yrka bifall till reserva-tion 23 när det gäller den delen.Jag går så över till några av våra övriga förslag.I övrigt menar vi att det finns ett behov av enövergripande reform av socialförsäkrings- och bi-dragssystemen. Vi tycker också att det är viktigt attsmåföretagen skyddas från höga sjukskrivningskost-nader, och vi tycker att nuvarande system för deltids-anställda, skiftarbetare och timanställda med fler änen arbetsgivare behöver ses över när det gäller ka-rensdagen, eftersom de riskerar att få två karensdagari det systemet.Vi har också i våra motioner fört fram att det i dagär svårt att använda den statistik som finns. Försäk-ringskassan samlar in uppgifter men får inte användadem. Som jag har förstått det måste man nu gå via deprivata system som SPP har för att kunna arbeta medforskning på det här området. Det kan inte vara rim-ligt.Den finansiella samordning som prövats på olikaplatser, de s.k. FINSAM- och SOCSAM-försöken,verkar inte leda till någon förändring från regeringenssida. Över huvud taget verkar hela sjukförsäkrings-området vara en vit fläck för regeringen, där försökoch utredningar pågår men inga framtidsinriktade ochkonkreta åtgärder föreslås.Den nuvarande arbetsskadeförsäkringen har varitföremål för stora förändringar . Dennuvarande utformningen och tillämpningen av försäk-ringen har påtagliga brister. Vid sidan av långahandläggningstider har visat enoförmåga att kunna få till stånd en homogen tillämp-ning av försäkringen. Bristerna har påtalats av och revisorer.I har arbetsskadeförsäkringen privatiserats,vilket har gett företagen incitament att arbeta före-byggande. Vi anser att man i alla fall bör se överarbetsskadeförsäkringen och pröva nya vägar.Fru talman! Vi kristdemokrater står bakom vårareservationer och särskilda yttranden, men för tidsvinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna 2och 23.Anf. 8 () re-plik:Fru talman! beskriversituationen på försäkringskassorna i och talarom den passiva sjukskrivningen. I det sammanhangetsäger hon att det gäller att skrida till handling. Dettycker jag verkligen att kd gör, men kanske på ettfelaktigt sätt. är ett parti som villdra ned väldigt mycket på de sociala försäkringarna.Det är fråga om nedskärningar på över 5 miljarder.Jag tänkte fråga lite om det, för har inte nämnt så mycket om det i debatten.Ni vill ju också ha . Ni vill ocksåförändra SGI:n, dvs. den sjukpenninggrundande in-komsten. Där skulle jag vilja höra lite mer. Jag tyckeratt det är en väldigt bra princip att se vad man räknarmed att tjäna följande år. Det ger en rättvis bild. Vadjag förstår vill ni gå tillbaka i tiden och ta ettgenomsnitt. Det betyder att SGI:n blir betydligt lägre.Litar ni i inte på människorna?Tror ni att man skriver fel inkomstuppgifter, eller vadär era motiv till detta?Anf. 9 () replik:Fru talman! Vår avsikt i motionen är naturligtvisatt minska kostnaderna på hela sjukförsäkringsområ-det. Vi tror att den stora vinsten går att göra i rehabi-literingsorganisationen, att försäkringskassorna fun-gerar effektivt. Sedan har vi förslag om en andrakarensdag, men det är med samma högkostnadsskyddsom den nuvarande majoriteten har, dvs. Där ligger vi egentligen lika på helårsbasis.När det gäller SGI:n är det en besparingsåtgärd försöker titta på att den ska gälla . Manhar fått fram beräkningar som visar att det här kan geen besparing.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Om vi tittar på personer som har haftvikarieanställningar eller arbetslöshetsperioder trorjag att många av dessa drabbas av ert förslag. Hurkommer ungdomar som precis kommit in på arbets-marknaden att drabbas? Är det inte också så att ertförslag om förändrad SGI egentligen är diskrimine-rande för många kvinnor? Är det inte så att ert förslagstrider mot EU:s likabehandlingsdirektiv i det socialatrygghetssystemet? Jag tror det. Jag har sett reaktio-ner från de fackliga organisationerna på liknandeförslag. De kommenterar det så här, och de är djuptbekymrade.Många kvinnor har osäkra anställningsförhållan-den, och många kvinnor kommer att drabbas av enbetydligt sämre sjukpenninggrundande inkomst. Villni att lönerna och de faktiska inkomsterna för kvinnorska gå ned på det här sättet? Är det inte att diskrimi-nera kvinnor? Är det inte att arbeta emot jämställd-heten i samhället, eller hur ser ni på det?Anf. 11 () replik:Fru talman! Det här förslaget är ju ingenting somär till för att försämra för kvinnor. Det här är delvistill för att försöka få ned kostnaderna i systemet. Jagvet inte om har läst vår motion,men när det gäller deltidsanställda vill ju vi att rege-ringen ska se över den delen så att det inte slår hårt,så att man inte kan få om man harflera arbetsgivare. Där har vi faktiskt lagt fram ettförslag som ni skulle kunna gå med på.Anf. 12 ():Fru talman! Arbetet är centralt i människans liv.Det ger oss möjlighet att utvecklas, vara oberoendeoch självständiga. Yrket eller arbetet är inte bara ettsätt att nå egen försörjning. Det är något som sätter inoss i ett socialt sammanhang och ger oss bekräftelse.Vi bygger upp relationer och får möjlighet att växaoch utvecklas.Alla arbeten har inte de positiva egenskaperna.Dåliga arbetsmiljöer kan bryta ned människor, varaskadliga och leda till sjukdom. Detta syns i statisti-ken. Uppdelningen vi ser på arbetsmarknaden ärtydlig. De flesta människor har ett arbete de trivsmed, där man har inflytande och möjlighet att styraöver sitt eget arbete - andra har det inte.I den arbetsmiljöundersökning som redovisas iSCB:s tidning visas att mer än varfjärde person på arbetsmarknaden överväger att för-ändra sin arbetssituation på grund av problem medhälsan. Undersökningen visar också att de som harlitet inflytande över arbetet gärna vill byta arbete pågrund av att hälsan sviktar. Många människor kännersig slitna och har ont på grund av arbetet. Detta ärmycket oroande och gör att många känner sig tving-ade till långa sjukskrivningar. Det finns också risk attdet kommer att bli än värre, ännu fler som tvingas tilllångvariga sjukskrivningar. Och det är kvinnor som ärhårdast utsatta.I det läget finns det två vägar att gå, en passivhållning, där vi tillåter att många människor långva-rigt ställs utanför arbetslivet, eller en aktiv hållning,där dåliga arbetsplatser ska åtgärdas.Människor ska ges möjlighet att återkomma tillarbete, och den förhärskande attityden måste vara attdet ska finnas plats för alla på arbetsmarknaden. Föross är inte valet svårt. Därför har lagtfram en rad förslag för att förbättra människors möj-lighet att återkomma i arbete.Centerpartiet tror på ett ökat personligt ansvarsta-gande, och vi vill fokusera på människors inneboendekraft och vilja att förändra sitt eget liv. Detta kräverett radikalt förändrat synsätt. Bidragen till hushållenska ge ekonomiskt stöd och vara personligt stärkande.Skatterna måste sänkas för dem som har små ekono-miska marginaler, och trygghetssystemen måste för-ändras så att de får ett större inslag av personligtsparande, ansvarstagande och rättvisa. Detta är en deli arbetet med att öka livskvaliteten och självbestäm-mandet.Möjligheten att överblicka och kunna påverka sintillvaro är en förutsättning för välbefinnande ochkreativitet. Politikens främsta uppgift måste därförvara att på alla områden motverka och förebyggautanförskap, långa sjukskrivningar och utbrändhet.Fru talman! ledande stressforskare, Len-nart , sammanfattar i fem punkter hur det godaarbetet bör vara utformat, så att vi undviker stressre-laterade sjukdomar.· Det ska vara meningsfullt och utvecklande.· Man ska ha rimlig arbetsbelastning.· Man ska känna trygghet, tillit, rättvisa och re-spekt.· Man ska ha lagom medbestämmande, dvs. "vardagsmakt".· Man ska ha belöning som motsvarar den an-strängning man gör.En av de viktigaste utmaningarna för framtidensarbetsliv och samhälle handlar därför om att stödjaindividen, att skapa balans mellan stress och åter-hämtning. Det handlar då om att stärka individensmakt över vardagen, om att kunna styra över sin tid,om att begränsa andras makt och inflytande över detegna livet.Under senare år har vi sett hur sjukskrivningarnaökar, alltfler tvingas till långvarig frånvaro från job-bet. Vi har gått från hög arbetslöshet tillhög sjukfrånvaro. Enligt se-naste prognos kommer kostnaden för sjukpenning ochrehabiliteringsersättning att öka till 37 miljarder kro-nor . Kostnaderna ökar, vilket i sig är bekymmer-samt. Vad som är värre är att så få människor fårrehabilitering och att antalet långa sjukskrivningarökar.Rehabiliteringsreformen, som genomfördes i bör-jan av 90-talet, hade till syfte att minska sjukfrånva-ron och få till stånd tidiga och aktiva rehabilite-ringsinsatser. Reformen har inte åstadkommit det somvar avsikten. Arbetsgivaren har ett stort men otydligtansvar för anställdas rehabilitering, och i praktikenhar ansvaret flyttats från arbetsgivaren till fyra olikasektorer som i sin tur har olika finansiärer: hälso- ochsjukvården, , arbetsförmedlingen ochförsäkringskassan.Eftersom rehabiliteringsansvaret har blivit otyd-ligt och sektoriserat, har de gemensamma målen blivitoklara. Den enskilde individen har klämts mellanolika regler och finansieringskällor. Individen haringet inflytande över rehabiliteringsprocessen. Detmåste ändras.Fru talman! , och Mil-jöpartiets uppgörelse med regeringen om den natio-nella handlingsplanen är ett viktigt steg mot finansiellsamordning. Regeringen får nu krav på sig att skynd-samt återkomma till med ett förslag tillfinansiell samordning av hälso- och sjukvården, soci-altjänsten och socialförsäkringen i syfte att underlättasamarbete för att åstadkomma ökad hälsa och mins-kade sjukskrivningar. Lokala lösningar ska uppmunt-ras. Finansiell samordning ger möjlighet att användasamhällets totala resurser på ett effektivare sätt, tillfördel både för den enskilde och för samhället somhelhet.Det finns dock andra stora problem som vi har attta oss an inom vårt område, t.ex. att bidrag och skat-ter samverkar på ett negativt sätt. Marginaleffekternaeller skattekilen för låg- och medelinkomsttagare ärenbart marginellt lägre än för höginkomsttagare. Isamverkan med t.ex. bostadsbidrag är det svårt förvanliga löntagare att öka sina inkomster efter skattgenom arbete. De ekonomiska trygghetssystemen ärmycket olika i karaktär. Några är beskattade andrainte. Orimliga marginaleffekter och tröskeleffekteruppstår när minskade bidrag kombineras med ökadeskatter, som t.ex. en ökad löneinkomst kan innebära.Många låginkomsttagare drabbas av detta. Margina-leffekten när man går från socialbidrag till arbete ärmer än . Socialbidraget minskas medvarje intjänad krona. Därtill kommer kostnader somär förenade med arbete: resor och kläder. Detta visarorimligheten i att inte förändra nuvarande transfere-ringssystem.Bristande ekonomisk trygghet, liten möjlighet attpåverka sin egen ekonomi och höga marginaleffekterminskar den ekonomiska tillväxten. Ekonomisk stresstillsammans med osäkerhet på arbetsmarknaden ellerliten möjlighet att påverka sin arbetssituation är enbidragande orsak till att stressjukdomarna ökar. Attarbetslösa som vill arbeta inte får möjlighet till deteller att människor står i kö för rehabilitering leder tillvälfärdsförluster för samhället som helhet.Fru talman! Vi vill förändra trygghetssystemenoch anpassa dem till ett flexibelt arbetsliv och en nytid. En början kan vara att göra en total översyn avsystemen. En annan väg, som vi har anvisat i annatsammanhang, är att sänka skatten ordentligt för låg-inkomsttagare, så att det lönar sig att arbeta. En låg-inkomsttagare betalar nästan lika mycket i skatt somen medelinkomsttagare, proportionellt sett. Vi harföreslagit en skattereform som skulle sänka skattenordentligt för dem som har låga inkomster och arbe-tar. Regeringens företrädare bör granska artiklarna iDagens Nyheter om nuvarande samverkanseffekterav skatter och bidrag.Till sist, fru talman, vill jag yrka bifall till våra re-servationer nr 3 och nr 24.Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Man kan inte ta upp allt i debatten.Jag vet att har en hel del motioner som rörsjukpenning och rehabilitering. En del av motionsför-slagen innebär nedskärningar. Majoriteten vill anslålite över 38 miljarder för sjukpenning och rehabilite-ring medan vill minska det beloppetmed i stort sett 4,7 miljarder.Centern vill också - precis som Kristdemokrater-na - göra stora besparingar på SGI-beräkningen. Denska grundas på historisk inkomst. Men det var intedetta som jag ville fråga om, utan jag vill ställa enfråga om den motion som ni har om förlängd sjuklö-neperiod i den offentliga sektorn.Varför just i den offentliga sektorn? Är det inte attvältra över kostnaderna på kommunerna? Försvårardet inte en mer positiv löneutveckling för lågavlönadekvinnor i vård, omsorg och skola? Tycker ni att dethär är rättvist? Jag skulle vilja ha en förklaring angå-ende motiven bakom detta.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det är helt rätt som säger, att vi har föreslagit ett arbetsgivarinträdeför den offentliga sektorn . Detgrundar sig på att den offentliga sektorn står för del av sjukskrivningarna. Men det är också vik-tigt att vi föreslår en sänkning av arbetsgivaravgiften.Om det finns sådana incitament att det lönar sig att tahand om sin personal tror vi att arbetsgivarna tar ettstörre ansvar.Det handlar om att se till att människor inte slitsut på sina arbetsplatser. Man bör ha en arbetsplatssom man orkar att arbeta på, helst fram till pensions-åldern som är . Vi tror att det innebär enmorot i att man får sänkt arbetsgivaravgift om mantar ett större ansvar för personalen.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Det framgår av motioner attni vill sänka arbetsgivaravgifterna. Däremot framgårdet inte med hur mycket. Det är jättesvårt att få enbild av detta, om det är fråga om en rundgång medpengar, att man ger med ena handen och tar tillbakamed den andra. Det känns lite så.Vi är nog alla överens om att kommunerna behö-ver mer pengar, någonting som mitt parti kämparmycket för. Vi vet att kommunerna har fått mycketslimmade organisationer, vilket har lett till att kravenpå de offentliganställda har ökat.