prot · GN09128 · 2000-06-15 00:00:00 — Det är två sakersom sade, och en sak han inte sade.Bo Lundgren har rätt i att det är problem i skolor-na på många håll i . är det knappast betygfrån årskurs ett som är metoden att komma till rättamed problemen.På många ställen i många kommuner finns detökade möjligheter att satsa på skolan, när arbetslös-heten sjunker och när skatteintäkterna ökar. Proble-met är att och hans kompisar i kommu-nerna väljer att prioritera annat än skolan. Mångakommuner väljer att prioritera skattesänkningar ochskär ned på skolan.Bo Lundgren talar gärna om låg- och medelin-komsttagare. Det är inte de som gynnas av den mode-rata politiken. Taktiskt nog tiger om detmoderata förslaget att avskaffa den statliga inkomst-skatten helt. Det är ett förslag som skulle innebära attBo Lundgren och andra i skulle tjäna ca50 mer netto - fördelningspolitik avmoderat märke.Så till det som inte sade. Var är an-svarstagandet, , för de stora framtidsfrå-gorna? Inte med ett ord berörde detstörsta miljöhot som ligger framför oss, nämligenväxthuseffekten och de stadigt ökande koldioxidut-släppen. Om vi ska vrida utvecklingen i rätt riktningkrävs modiga klimatpolitiska beslut i riks-dag. Det effektivaste sättet, , att begrän-sa utsläppen, dvs. att göra det dyrare att släppa ut, äratt höja koldioxidskatten. Det är en viktig del i engrön skatteväxling. Vad har för förslagför att motverka de stadigt ökande koldioxidutsläppenfrån vägtrafiken?(Applåder)Anf. 14 BO () replik:Herr talman! Jo, , jag har talatom hur man ska hantera växthuseffekten. Vi ska inteavveckla . Det leder till ökad fossilförbrän-ning. Men där tiger ni still och låter miljön förstöras.Sedan var det frågan om skatterna, . Ni vill korta arbetstiden med i varje . Det skulle innebära skattehöjningar föralla hushåll med . Ni vill höja ben-sinskatten till litern! Ni vill dessutom införa enmedborgarlön. Utan att arbeta ska varje svensk få8 . Det är extremt stora summor det rör sig om.Allt ska komma in via skatt, och sedan ska bidragenbetalas ut.Matz ! Hur kan du försvara dessaextremt stora skattehöjningar som gör att människorfår sämre råd att hantera miljön på ett bra sätt?(Applåder)Anf. 15 () re-plik:Herr talman! Jag konstaterar att intehade något förslag till hur man ska minska de ökadekoldioxidutsläppen från vägtrafiken. Däremot angri-per han mig för att vi vill avveckla kärnkraften.Det är intressant med det tog uppförut, nämligen att man i har beslutat attavveckla samtliga kärnkraftverk - ett om året.Bo Lundgren! Det finns kanske bara ett problemav samma etiska dignitet som problemet med växt-huseffekten, och det är just problemet med kärnkraf-ten. Vissa tror, likt , att det inte kanhända någon olycka och att driften är säker. Vi andravet att det skulle bli förödande konsekvenser av enolycka. Men låt oss anta att kärnkraften är säker, BoLundgren. Förvaringsproblemet - avfallsproblemet -är inte löst . Vi har inget säkert system för att för-vara det högaktiva radioaktiva avfallet. Men låt ossanta att även det problemet skulle vara löst, Bo Lund-gren. Vi kommer ändå aldrig ifrån de miljöproblemsom är förknippade med brytningen av uran. Nudrabbar det inte oss i , men det drabbar oftaursprungsbefolkning i och . Detgår inte att komma ifrån det problemet.Nu säger att vi vill höja bensinskat-ten till . Det han syftar på då är en som jag citerade i mitt anförande under vårkongress i - en som för femår sedan rekommenderade länderna i att göraen successiv bensinprishöjning på . Dettavar nödvändigt för att klara miljöproblemen. Englandvalde att följa detta råd. De bestämde sig för att höjasin bensinskatt . De är uppe i 11:50nu. Men de vågar inte fortsätta därför att andra län-der, t.ex. , inte tar sitt miljöansvar.Det är intressant, tycker jag, att gär-na lyssnar när säger att måste sänkakapitalskatten. lyssnar gärna när OECDsäger att måste sänka förmögenhetsskatten.Men när en forskarpanel i forsk-ningsarbete säger att vi måste höja bensinskattensäger att vi ska sänka bensinskatten.Det är oansvarigt, Bo Lundgren.(Applåder)Anf. 16 BO () replik:Herr talman! fördubbling av koldioxidskatten skulle leda tillmarginella minskningar av koldioxidutsläpp. Vi ska inte använda oss av sådana medel.Men det som är sant och som vi vet är att Mil-jöpartiet och vill höja bensins-katten till i varje fall . Det vet vi. Det har hansjälv sagt: Det är viktigt, och det är nödvändigt.När det gäller vägtrafiken och utsläppen vill jagsäga att vi tycker att det vore bra om vi fick en nybilpark. Det var , men jag kom-mer ihåg debatten kring att puttradeomkring i en oren på vägar. Men tänkom alla - och andra - hade tid och råd attförnya sin bilpark! Tänk om vi kunde använda sådanatekniker som vi tog initiativ till att få in snabbt i Sve-rige. Vi föreslog en rabatt när det gällde katalytiskavgasrening, och det gjorde att vi fick det snabbare.Det är den typen av åtgärder, som är positiva ochmeningsfulla, som ska vidtas.(Applåder)Anf. 17 ():Herr talman! Vi har anledning att vara optimistis-ka. Det tycker vi i . Vi har anledning attvara optimistiska , för vi har lagt enbra grund inför framtida förändringar och framtidanödvändiga reformer. Vi har gjort det i ett gott sam-arbete med Socialdemokraterna och med Miljöpartiet- ett samarbete som vi har föreställningen om att detockså ska fortsätta, naturligtvis denna mandatperiodut och förhoppningsvis också efter nästa val.Det var en av de frågor som vi diskuterade på vårkongress, som jag har förstått att så många har följt.Tyvärr har man bara följt den genom medierapporte-ringen. Därför ska jag redan nu passa på att inbjuda eralla till vår nästa kongress , då dekonkreta frågorna om vem som ska vara med vilkaoch varför inför en regeringsperiod säkert kommer attdiskuteras mer i detalj än vad som skedde på denkongress som vi hade . Men intresset är stort, harjag förstått, och vi har den policyn i attvi är mycket öppna. Vi har öppna dörrar vid allaöverläggningar, så ni är naturligtvis välkomna. Sär-skilt vill jag välkomna , som behöverinformera sig bättre om vilka diskussioner vi har förtoch vilka beslut vi har fattat.Jag har full förståelse för att de borgerliga medi-erna inte ger den korrekta bilden, men som politikerkan man nog inte bara förlita sig på de borgerligamedierna utan man får också gå till källan. finnsdet dokumenterat i protokoll och uttalande, så BoLundgren har möjlighet att läsa på.Också andra som är intresserade ska naturligtvista tillfället i akt att bevista de livaktiga diskussionersom finns i det parti som enligt vissa kommentatorerändå står för en medlemsdemokrati, vilket innebär attpartiledningen inte alltid får som den vill i alla frågor.Men vad gäller huvudfrågorna och inriktningen påvår politik har vi en bred enighet, och detta gällernaturligtvis också det samarbete som vi har fört ochsom vi tänker föra. Ett enigt parti står bakom de be-slut och de överenskommelser som har träffats ochsom kommer att träffas. Det ska vi se till. hoppasjag att oron lägger sig på den punkten.Men vi har i alla fall anledning att se till och varafundersamma och bekymrade över de tendenser somvi ser i spåren av den goda utveckling som vi har avsamhällsekonomin och tillväxten. Vi ser att det inteomfattar alla. Vi ser att det finns revor, som statsmi-nistern sade. Det finns stora hål, och det finns ett gapmellan dem som har och dem som inte har. Vi ser attalla inte är med. Vi får en tudelning av samhället. Vifår ett utanförskap. Vi får en marginalisering avgrupper i vårt samhälle, som inte är hjälpta av mode-raternas skattesänkarpolitik.Vi ser detta. Vi ser också att det finns belägg föroron i de otaliga rapporter som kommer. Jag tänkerpå den rapport som socialdirektörerna i de olika läneni kom med nu i . Jag som gammalsocialarbetare vet att de vet vad de pratar om. De harett gediget underlag för sina bedömningar. De rap-porterar om växande klyftor, om utslagning, ommissbruk och kriminalitet. I nedskärningspolitikensspår tycks ha följt ett bristande intresse och försvagadempati, säger de. Tvångsinsatserna för barn och ung-domar ökar. Levnadsförhållandena för barn och ungablir allt sämre. Bland ungdomar, särskilt flickor, ökarockså drog- och alkoholmissbruk. Äldreomsorgen harfått ett uttunnat socialt innehåll, till stor del på grundav krympande personaltäthet - äldreomsorgens vikti-gaste kvalitetsfaktor. Det är svårt att rekrytera kom-petent personal till alla områden.Det pekar de på, och det är en sanning som vimåste se och som vi måste göra någonting åt. Vi kanockså se på folkhälsans utveckling. Det är högkon-junktur i ekonomin, men det är lågkonjunktur i folk-hälsan. Vi ser hur stressen breder ut sig. Vi ser hurmånga människor inte längre orkar med arbetslivet.Många äter psykofarmaka för att över huvud tagetorka i väg till jobbet. Vi ser att pensionsåldern ärlångt under . Det här är oroande tecken.Vi ser att många gamla fortfarande har svårt attklara sig på sina pengar. Vi ser hur kvinnor underord-nas, stadigt och ständigt. De inte bara lönediskrimine-ras utan underordnas på traditionellt sätt också i denya verksamheterna. I IT-samhället, t.ex., är detkvinnor som underordnas. Det sker i den nya ekono-min, där man säger att IT-företagen lovar en kreativoch frihetlig arbetsmiljö. HTF har gjort en undersök-ning som visar att kvinnor som jobbar längst ned i IT-hierarkin - med telemarketing och på callcenter -utsätts för stark tidspress och stor kontroll. De berät-tar om arbetsgivare som hotar med uppsägning om deinte uppnår ett visst antal samtal per dag. Den sommåste kissa får kortare rast. Vakter övervakar deanställda.Fram tonar bilden av en svensk arbetsmarknadsom visserligen rymmer fler, men som nöter nedmånga löntagare. Visstidsanställningar ger osäkerhetom framtiden. Stressen gör människor sjuka. Utveck-lingen är på väg mot arbetskraftens A- och B-lag, därkvinnor och invandrare befinner sig i underläge.Detta är också en sanning i dagens blomstrandeSverige.Kvinnors underordning går igen överallt, i det of-fentliga livet, i det politiska livet, i företagens styrel-serum, i fackföreningarnas uppgörelser om kollekti-vavtal som diskriminerar kvinnor lönemässigt. Dettaär en underordning som inte ändrar sig med kon-junkturer. Det är en underordning som har sin bas intei produktionen utan i reproduktionens maktfördel-ning, i kärlekens och sexualitetens makt och maktlös-het. Där finns de trådar som leder till de orsaker somfinns bakom det förtryck och den diskriminering somi dag pågår av oss kvinnor. Detta är frågor som vimåste lyfta fram.Vi ser att könsrollsmönstren är tydliga och blir allttydligare. Det har kommit undersökningar på detockså. Det är bra att använda fakta som underlag närvi diskuterar politiska lösningar. Vi kan se att pojkarföredrar pengar och prylar och flickor rättvisa ochetiska val. Det är en skillnad som finns tydligt ivårt samhälle från tidig ålder.Vi kan se att de här frågorna går igen i mångapraktiska faktiska politiska frågor. Jag ska ta arbets-tidsfrågan som ett exempel. är en så brarepresentant för att det är moderata män som står sombromsklossar för en nödvändig modernisering av vårtarbetsliv, en modernisering som bl.a. går ut på attförbättra arbetsmiljön men också på att förändra tak-ten och stressen.Då kan man fråga sig hur det kommer sig att detär kvinnor som har drivit arbetstidsfrågan . Det är socialdemokratiska kvinnor, det ärvänsterkvinnor, det är kvinnor i kvinnodomineradefackförbund. Hur kommer det sig? Hur kommer detsig att det är männen som har varit motståndare? Ja,det har naturligtvis att göra med att när vi kvinnorgick ut på arbetsmarknaden stannade ni män hemma.Kvar hemma blev tvätten, de smutsiga kalsongernaoch de smutsiga strumporna; kvar blev barnensouppackade gymnastikpåsar; kvar blev maten somskulle handlas och lagas; kvar blev farmor som skulleskjutsas; kvar blev födelsedagskalaserna som skulleordnas - hela det sociala nätverk som skulle fungera ialla fall när vi kvinnor gick ut i förvärvsarbetet ochinte bara blev lönarbetare utan också dubbelarbetareoch ni män stannade kvar på jobbet.Av den praktiska vardagen följde ett starkt kravpå förkortad arbetstid som män , och i syn-nerhet moderata män, har motsatt sig. Vad gör vikvinnor då, ? Jo, då förkortar vi vårarbetstid själva. Vi går ned till när barnen ärsmå för att över huvud taget klara av den här pressen.Då betalar vi det själva ur vår egen portmonnä. Detinnebär att vi får lägre lön, lägre socialförsäkringar,att vi får lägre pension. Denna vår uppoffring för våragemensamma barn betalar vi från vaggan till graven.Nu, , vill vi att vi ska ta ett gemensamtansvar för den arbetstidsförkortning som är nödvän-dig för att vi ska kunna ta ett gemensamt ansvar förvåra gemensamma barn och våra gemensamma liv.Det står mellan livet och pengarna, och då är de mo-derata männen mer intresserade av pengarna.Det handlar om att vi ska använda våra gemen-samma tillgångar, det vi nu har sparat ihop, arbetatihop allihopa och som kommer att falla ut i överskotti statsbudgeten - de pengar som ni vill använda till attsänka skatterna till välbeställda, för företag och för-mögenheterna - till att förkorta arbetstiden för ossalla så att vi kan få ett liv att leva, ha tid att leva. Detär en modern framtidsreform, och det är det sombehövs . Över huvud taget är det reformer sombehövs och som det är dags för.Man kanske skulle kunna tala om ett arbetarrörel-sens efterkrisprogram som just skulle bestå av fram-tidsreformer, där arbetstidsfrågan är central, där ar-betsskadeförsäkringen måste förändras och förbättras.Det är framför allt kvinnor som inte får sinaskador bedömda på ett sådant sätt att de får tillgångtill försäkringen. Vi behöver ha en bättre arbetsmiljö.Vi behöver ha en fortsatt utbyggnad av förskolanså att alla våra barn oavsett vad föräldrarna gör ochoavsett vad föräldrarna tjänar ska få rätt till en braförskola. Vi är på väg, men vi måste fortsätta. Vimåste höja taken i a-kassan och socialförsäkringarna.Vi måste se till att få anständiga löner inom den of-fentliga sektorn. Vi måste fortsätta med miljö ochskatteväxling. Vi ska naturligtvis gå vidare med kärn-kraftsavvecklingen. Vi ska bygga en uthållig tillväxt.Jag tror att vi måste se till att det som är grunden förden uthålliga tillväxten är att vi har ett samhälle sombygger på solidaritet. Då är det inte bara en solidariteti termer av vackra ord och fraser i festtal eller politiskretorik från talarstolarna utan solidaritet som ocksåska omsättas i politisk handling. Det är nödvändigtom vi på allvar ska sätta respekt för varje människaslika värde som grund för det samhälle som vi bygger.Då krävs det inte bara att vi ger människor rätt attkräva medkänsla utan också att vi ger människor rättatt kräva respekt och politisk handling. Om alla män-niskor gör det, om alla människor i vårt samhälle skaleva på ett sådant sätt att vi kan säga att vi respekteraratt alla ska ha tillgång till bra förskola och skola,sjukvård, omsorg, ha ekonomisk trygghet när dethänder saker som man själv inte rår över och allt detsom finns i den generella välfärden, om vi ska organi-sera det så, då krävs det också att vi tar ett gemensamtansvar, och då kostar det. Då kan inte solidaritetenstanna vid välgörenhet. Då är solidariteten omsatt ipolitisk handling som innebär ett mänskligt samhäll-skontrakt där vi, i förvissning om att vi har ett ansvarinte bara för oss själva utan också för varandra, kanbygga ett starkt och människovärdigt samhälle -solidariteten som kontrakt mellan människor i för-vissningen om att om jag bryr mig om dig och dubryr dig om mig, så får vi ett säkrare och mer värde-fullt liv allihopa. Det är målet.(Applåder)Anf. 18 () replik:Herr talman! Först kan man säga att det är ett väl-digt inbjudande till kongresser och debatter, ävensådana som ligger långt borta. har jag en lite när-mare: Alla är naturligtvis välkomna till vår stämmasom öppnar i . Jag kan lova att detkommer att bli många intressanta frågor som vi ge-mensamt kan diskutera. Det är klart att ni får varamed om ni vill.Annars är det så, herr talman, att vi var mångasom - led är väl lite för starkt - såg på hur GudrunSchyman agerade i t.ex. kommunistfrågan på sin egenkongress och blev överkörd av en kongress som ändåville behålla möjligheten att återupprätta de gamlaresonemangen. Att vi led är kanske för starkt uttryckt,men vi såg i alla fall att det var på det sättet.Sedan kan jag säga att vi led lite med Socialde-mokraterna, det ska jag gärna säga, när GudrunSchyman ville plocka ned de gamla ikonerna frånväggen och plötsligt sätta upp Per som vi pålite avstånd trodde var ikon hos några andra. Men detmå vara hur det vill, jag har egentligen inte med detatt göra. Men det var på det sättet i alla fall.Sedan kan man säga om före-gångare, som hon nu tar avstånd ifrån, att en grej vardet med dem i alla fall - de var internationalister. Detfår man ändå säga. Det är där man bli lite undrandehur och ska förhållasig. Det verkar som om och Väns-terpartiet drömmer om det gamla folkhemmet, samti-digt som människor vill ha det som av andra harmyntats till att kallas vingarnas trygghet. Man dröm-mer om nationalismen när globaliseringen är denstora utmaningen. Man drömmer om att skastå utanför EU när alltfler länder söker sig gemenskapi EU. Det är det som blir lite förbryllande för oss somförsöker följa resonemangen. Jag tycker inte att EU ärfel, men det är inte heller ofelbart. Det är därför somvi i vill vara med och påverka det somsker, inte minst i det internationella arbetet där EUhar en viktig roll i världen, i och i vår egenvardag.Problemet med är att man byggersin politik på rädsla för förändringar. Man vill intedriva en politik där man kan möta och vara med iförändringarna. Då blir den naturliga frågan: Skaäven den ismen - internationalismen - förändras hosVänsterpartiet och till att bli kon-servativ och isolationistisk politik? Är det vad somföresvävar och i sittförhållningssätt till omvärlden och till ?Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag blir nästan rörd över LennartDaléus omtanke. Han har lidit, säger han, under kon-gressen. Det gjorde inte jag. Det var en mycket livak-tig debatt, och jag är mycket nöjd med de flesta av debeslut som fattades på kongressen. Framför allt är jagoerhört nöjd över att det är en total uppslutning kringden politik som har fört både i riksda-gen och utanför under den senaste mandat-perioden. Det gäller också de linjer som vi har dragitupp och hur vi ser på samarbetet medregeringen och Miljöpartiet.Jag kan inte riktigt förstå den diskussion om EUoch isolationism som tar upp. Vi harju jobbat ganska väl tillsammans i dessa frågor. Viarbetade tillsammans inför folkomröstningen om deneuropeiska unionen. Vi har haft samma synpunkteroch ståndpunkter i dessa frågor. När vi nu är med såär vi med, sedan driver vi våra frågor där. Både Cen-terpartiet och har ju EU-parlamentariker som i många stycken arbetar till-sammans. Vi arbetar tillsammans med många center-partister nu när vi diskuterar hur arbetet kring denkommande folkomröstningen om EMU ska läggasupp.Den diskussion och de ståndpunkter som vi har iVänsterpartiet är ju i stora stycken desamma somfinns i . Så jag ställer mig lite frågandetill det hela. Det är klart att vi ska samarbeta interna-tionellt, men vi ska göra det med respekt för demo-krati och med möjlighet för många människors del-aktighet.Anf. 20 () replik:Herr talman! Jag sade inte direkt att jag led medGudrun . säger att honinte led. Det kan bero på att hon är mer hårdhudad änvad jag är. Men får man utstå den behandling somGudrun fick utstå på kongressen hade manväl blivit ledsen i alla fall, det tycker jag.Nu börjar jag förstå en del saker i den här EU-debatten. säger att vi jobbade ihopinför folkomröstningen om EU. tänka på någon annan folkomröstning, t.ex. densom hölls i historisk tid om kärnkraften . Men ifolkomröstningen om EU stod vi på helt olika sida.Det är själva poängen.Det parti som jag företräder, , villeoch vill att ska vara med i EU. Här råder deten förvirring som inte har med sanningen att göra. Vivill att ska vara med i EU därför att EU är ettbra instrument för att åstadkomma en massa sakersom är bra för människor, t.ex. på miljöområdet, närdet gäller handeln med varor och tjänster, på arbets-marknadsområdet. Det finns en mängd områden somman kan vara med om att utveckla, förbättra ochsanera i EU.Herr talman! förstår jag alltså hur de mångamisstagen i debatten har kunnat uppstå. Man tillvitarmotståndaren tvärtomåsikter och sedan visar man attde är dåliga. har jag försökt att rätta till det här förGudrun Schyman.Anf. 21 () replik:Herr talman! Vi ska väl inte dröja kvar i våra in-terna partiangelägenheter. Jag vill bara säga att jagsjälv har samarbetat med väldigt många goda center-partister kring dessa frågor.De åsikter som finns i finns ocksåväl företrädda i , kanske inte i självapartiledningen, men ni har ju också medlemmar,. Det kan vara bra att tänka på demibland också.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag vill ge en storeloge för det inledningsanförande som hon höll på sinpartikongress i . Det var mycket modigt att talaklartext om kommunismen inför en kongress som tillstor del bestod av människor som kallar sig kommu-nister. Det är en fantastisk utveckling från den tid dåGudrun satt under en bild av ochsade att han hade sagt mycket som var intressant framtill detta klockrena avståndstagande från allt vadLenin stod för.När jag tog initiativtill en bred upplysningskampanj om kommunismensillgärningar kunde jag inte drömma om en sådanframgång, att ledaren för det parti som rymmer kom-munisterna skulle ta del av denna informationskam-panj. Det var fantastiskt. Så för dagen lämnar jagantikommunistkampanjen i hän-der, och sedan vill jag tala om det som hon säger var så överens om, nämligen den politik somkommunister och andra i tydligen harenats om.Jag vill ta upp tråden om kvinnornas situation. Dethar här talats om hur det går för , men kvin-nornas situation är ju ett område där många känner attutvecklingen går åt fel håll, också dåGudrun har haft stort inflytande.Jag har betydligt större sympati för feminismen änden andra ismen som ni talade om , men jagtycker att er feministiska analys ofta är väldigt grund.Ni står - i bästa fall - för en statsfeminism där patri-arkatet har ersatts av pekpinnar från politiker, mendär den enskilda kvinnan är lika blåst på inflytandesom hon var under patriarkatet.Det är precis som säger, att fe-minism handlar om att se och motverka det som bru-kar kallas kvinnors strukturella underordning. Men vibehandlar här i mängder av förslag som harjust den utgångspunkten.Denna underordning yttrar sig i vårt samhälle t.ex.i att änkor ofta har lägre inkomster än änkemän. har ju varit med och försämrat för änkorna. Var ärden feministiska analysen i det?Kvinnors underordning yttrar sig i att ju flerkvinnliga lärare vi får, desto lägre blir lönerna. har inte stött vår kamp för högre lärarlöner.Den här underordningen yttrar sig i att kvinnorgör mer av hemarbetet. Vi har velat göra det möjligtför familjer att köpa hushållstjänster för att avlastastressade småbarnsfamiljer och inte minst stressadesmåbarnsmammor.Den här underordningen yttrar sig i att kvinnor ilagstiftningen fortfarande betraktas som bihang tillsina män när det gäller förmögenhetsbeskattningen.Men den slår ni vakt om. Var är den feministiskaanalysen i det?Underordningen yttrar sig i att färre kvinnor änmän blir företagare. Men på de områden där kvinnligtentreprenörskap verkligen värderas i vårt samhälle,nämligen vård och skola, är ni emot att tillåta sådantföretagande.På punkt efter punkt har den feministiska analysensviktat. När feminismen står emot socialistiska dog-mer är det alltid dogmerna som segrar. Svara gärna pådetta, : Var är den feministiskaanalysen i dessa förslag?(Applåder)Anf. 23 () replik:Herr talman! Det gläder mig att det finns någonsom tar upp feminismen. har anled-ning att göra det, då han ju är ledare för ett parti somåtminstone tidigare förde de här frågorna framåt mensom har tappat tempo så att säga.