prot · GN0981 · 2000-03-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:81Fredagen den 17 marsKl. 9.00 - 10.3612.00 - 12.01Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 mars.2 § Meddelande om frågestundFörste vice talmannen meddelade att vid fråge-stunden skulle föl-jande statsråd närvara:Statsrådet , försvarsminister , näringsminister , stats-rådet och statsrådet § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:236Till riksdagenInterpellation 1999/2000:236 av () om interneringsläger under andra världskri-get.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 april 2000.Skälet till dröjsmålet är svårigheter att hitta en de-battdag som passar såväl statsrådet som interpellan-ten.Stockholm den 8 mars 2000StatsrådsberedningenEnligt uppdragPer VirdestenRättschefInterpellation 1999/2000:280Till riksdagenInterpellation 1999/2000:280 av () om livskraft i hela landet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 14 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 1999/2000:270Till riksdagenInterpellation 1999/2000:270 av Ulla-BrittHagström om högskoleutbildningen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är beredningen inom depar-tementet.Stockholm den 13 mars 2000UtbildningsdepartementetThomas ÖstrosInterpellation 1999/2000:282Till riksdagenInterpellation 1999/2000:282 av () om svenska hamnars konkurrensförmåga.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den9 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar , stor arbet-sanhopning , ministerrådsmöte den28 mars och samt tjänsteresa den 7 april.Stockholm den 8 mars 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:293Till riksdagenInterpellation 1999/2000:293 av () om flygplats.Interpellationen kommer att besvaras den 11 april2000.Skälet till dröjsmålet är stor arbetsanhopning den27 mars, ministerrådsmöte den 28 mars.Stockholm den 14 mars 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 1999/2000:276Till riksdagenInterpellation 1999/2000:276 av Per-RichardMolén om bilskrotningsdirektivet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 14 mars 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 1999/2000:230Till riksdagenInterpellation 1999/2000:230 av Ulla-BrittHagström (kd) om alkoholinförsel.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 tillsammans med interpellation nr1999/2000:260.Skälet till dröjsmålet är bl.a. stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 13 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1999/2000:260Till riksdagenInterpellation 1999/2000:260 av () om införselreglerna för alkohol.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 tillsammans med interpellation nr1999/2000:230.Skälet till dröjsmålet är bl.a. stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 13 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1999/2000:274Till riksdagenInterpellation 1999/2000:274 av () om bensinskatten.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är bl.a. stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 13 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1999/2000:286Till riksdagenInterpellation 1999/2000:286 av Per-RichardMolén (m) om Vasakronan.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är bl.a. stor arbetsanhopning,budgetförhandlingar och möte i EU-nämnden.Stockholm den 13 mars 2000FinansdepartementetBosse RingholmNils DexeEnligt uppdragInterpellation 1999/2000:281Till riksdagenInterpellation 1999/2000:281 av () om destruktion av slakteriavfall.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 13 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 1999/2000:290Till riksdagenInterpellation 1999/2000:290 av CarolineHagström (kd) om behandling av ekologiskt uppföd-da djur.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är utlandsresor.Stockholm den 13 mars 2000JordbruksdepartementetMargareta WinbergEnligt uppdragLena IngvarssonExpeditionschefInterpellation 1999/2000:279Till riksdagenInterpellation 1999/2000:279 av () om svensk flykting- och integrationspolitik.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 april 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 13 mars 2000UtrikesdepartementetMaj-Inger KlingvallInterpellation 1999/2000:277Till riksdagenInterpellation 1999/2000:277 av om tillsynen av äldreboende.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den21 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag ej kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 14 mars 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:287Till riksdagenInterpellation 1999/2000:287 av folkhälsoarbetet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 mars 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag ej kunnat finna endebattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 14 mars 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 1999/2000:253Till riksdagenInterpellation 1999/2000:253 av () om FN-mandat för EU:s krishantering.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 12 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 14 mars 2000UtrikesdepartementetAnna LindhInterpellation 1999/2000:285Till riksdagenInterpellation 1999/2000:285 av () om bemyndigandesystem vid fördelningav medel för regionalpolitiska åtgärder.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den4 april 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte finns ytterliga-re tid för interpellationssvar , stor arbet-sanhopning , ministerrådsmöte den28 mars och samt tjänsteresa den 7 april.Stockholm den 13 mars 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef4 § Svar på interpellation 1999/2000:244 omsamernaAnf. 1 Jordbruksminister ():Herr talman! Bästa åhörare på läktaren! har frågat statsrådet om vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att stoppa ra-sistiska övergrepp och hets mot samer i Sverige.Bakgrunden är, som uttrycker det, "dealltmer uppenbara rasistiska tendenserna mot samer",t.ex. dekalen "Rädda vargen - skjut en same". Denproblembild som anges i interpellationen är sådan attjag bör svara på den. Jag vill i detta sammanhangäven påminna om det frågesvar som justitieministerngav . Frågan gälldevilka åtgärder som justitieministern avsåg att vidta föratt lagen om hets mot folkgrupp även ska omfattahets mot samerna.I sin interpellation påpekar helt rik-tigt att regeringen i propositionen Nationella minori-teter i (prop. 1998/99:143) föreslagit att riks-dagen godkänner att ratificerar ramkonven-tionen om skydd för nationella minoriteter och stad-gan om landsdels- och minoritetsspråk. Efter det attpropositionen bifallits av den 2 december1999 kunde ratificera de båda konventionernaden i år.Eftersom samerna är en av de nationella minori-teterna i vårt land har regeringen ett ansvar att vidtaåtgärder mot diskriminering av denna grupp. Det bördock tilläggas att det inte är genom ratificering avramkonventionen m.m. som regeringen ansvarar föratt rasism och hets mot samerna inte får förekomma iSverige . Detta skydd har funnits sedan lång tidtillbaka, och regeringen har gjort bedömningen attgällande lagstiftning uppfyller de krav som ställs iramkonventionen vad gäller skydd mot diskrimine-ring av nationella minoriteter.Brottet hets mot folkgrupp begås när någon, i ut-talande eller annat meddelande som sprids, hotar elleruttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådangrupp av personer med anspelning på ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse(16 kap. 8 § ). Om gärningen begås ge-nom tryckt skrift, i radio- eller TV-program ellervissa andra liknande tekniska upptagningar ska gär-ningen bedömas som tryckfrihetsbrott (7 kap. 4 §elfte stycket tryckfrihetsförordningen) respektiveyttrandefrihetsbrott (5 kap. 1 § första stycket yttran-defrihetsgrundlagen). I de senare fallen är preskrip-tionstiden betydligt kortare.Samer har bedömts vara en grupp av sådana per-soner som skyddas av bestämmelserna hets mot folk-grupp. Beträffande den händelse som till hade preskriptionstiden gått ut. Preskri-berade brott kan naturligtvis inte åtalas. För närva-rande pågår dock en översyn av bl.a. preskriptionsti-den för tryckfrihetsbrott. En parlamentariskt samman-satt kommitté ska analysera och ta ställning till om depreskriptionstider som gäller för tryckfrihets- respek-tive yttrandefrihetsbrott bör förlängas.Hot och andra övergrepp mot samer är straffbarapå samma sätt som om de begås mot andra brottsof-fer. Vid bedömningen av ett brotts straffvärde skaenligt gällande lagstiftning motivet till brottet alltidvägas in. Det ska betraktas som en försvårande om-ständighet om ett motiv för brottet varit att kränka enperson, en folkgrupp eller en annan sådan grupp avpersoner på grund av ras, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung, trosbekännelse eller annan liknandeomständighet (29 kap. 2 § sjunde stycket brottsbal-ken).Som framgår av min redogörelse finns det etttämligen omfattande regelverk vad gäller skydd motdiskriminering och brott riktade mot personer medanspelning på etniskt ursprung. Jag är lika upprördsom över den synnerligen osmakligadekalen. Tonen mellan samer och icke samer i fram-för allt inland har skärpts. Det handlar omökade spänningar som har sin bakgrund i jakten,fisket, marken och andra naturresurser. De bottnar ikampen och viljan att kunna leva och försörja sig i sinhembygd. Dessa ökade spänningar kan inte angripaslagstiftningsvägen. Här krävs andra insatser. Jag harför avsikt att inleda ett arbete som bl.a. syftar till attminska konflikter och spänningar mellan samer ochicke samer. Detta har jag också redovisat i ett tidigarefrågesvar till i januari i år.Anf. 2 ():Herr talman! Tack för svaret på interpellationen.Välkomna kära åhörare!Det är nu ganska precis dekalen"Rädda en varg - skjut en same" blev åtalad. Svaretpå frågan som jag ställde till justitieministern när detblev klart att åtalat lades ned var att justitieministernkände till att ärendet skulle bli överprövat. Ärendetblev sedermera överprövat. Sedan lades målet neddärför att preskriptionstiden hade gått ut.Det är mycket otillfredsställande att vi funderar påvilken typ av lagstiftning som ska gälla för ett åtal.Det första flagranta misstaget vara att ärendet ladesned. Det tyder på att någonting inte står riktigt rätt tillmed vår lagstiftning, eller kanske snarare tolkningenav lagstiftningen. Vad vet jag? Jag är lekman på lag-stiftningens område. Jag är bara en enkel samhälls-vetare. Men jag kan se att tendensen i samhället äroroande.I svaret på interpellationen säger jordbruksminis-tern att man ska se över lagstiftningen. Jag tycker attdet är väldigt bra och inte en minut . Jag hop-pas att det blir ett resultat. Annars kan man jutrycka upp vilka dekaler som helst och lägga dem ibyrålådan för att sedan sätta upp dem efteråt -och allt är lagligt. Så är ju inte lagstiftningen tänkt,menar jag.Sedan säger jordbruksministern också att detkrävs andra insatser för att komma åt den alltmerökade rasismen när det gäller just samer. Uttryckenför den här rasismen kan vara svåra att förstå här nerei . Men ju högre upp i landet vi kommer,desto mer skärps tonen.För något år sedan var jag själv ute med kvinnligajägare norr om . På nattkröken kom detfram synpunkter och ord som jag inte trodde varmöjliga. Det fanns inte utrymme för någon diskussionutan bara för frågor från min sida om var allt dettahärstammar ifrån.Då kommer jag till nästa punkt, nämligen vårbristande historiska kunskap om vår ursprungsbe-folkning. Varken mina barn, jag eller mina föräldrarhar fått någon riktig utbildning. Här krävs en natio-nell insats, en nationell folkbildning och ett nationelltsamarbete. Varför ska detta ta så ? Beror detpå frågans komplexitet?Herr talman! hade jag tillfälle att ätamiddag med chefen för museum som berät-tade att man är på gång att genomföra en stor infor-mationskampanj på tio olika museer i samti-digt om integrationen i och om invandradesbetydelse. Man startar med den politiska invandring-en av greker eftersom det blir svårt när man går läng-re tillbaka. Inte ens mina förfäder vallonerna fick varamed. Och går man ännu längre tillbaka och tittar påjordbrukarnas invandring och börjar tolka vad vårkristna religion har haft för betydelse för det somfaktiskt pågår och de stämningar som finns , blirdet väldigt svårt.Är det just svårigheten i den här frågan som göratt vi inte kommer i gång med en nationell utbild-ningskampanj? Det handlar alltså om skolan, utbild-ningsutskottet, kulturutskottet, justitieutskottet ochkonstitutionsutskottet. Vi måste kanske ändra vårapresstödsregler när det gäller vår ursprungsbefolk-ning. Är det just den här komplexiteten som gör att vialdrig kommer i gång? Det skulle jag gärna vilja haett svar på nu.Anf. 3 Jordbruksminister ():Herr talman! Frågan är inte om det ska tillsättasen utredning om en översyn av preskriptionstiderna -den finns redan. Den är parlamentariskt sammansatt.Där finns olika intressen och partier representerade.Vi får hoppas att det leder fram till att det blir enbättre ordning än den som vi har upplevt.Sedan gäller det frågan i dess lite vidare perspek-tiv. Jag tycker kanske att det är väl så viktigt att taupp. Jag har inget bra svar på frågavarför det tar så . Arbetets museum tar nuinitiativ till en landsomfattande kampanj för invand-ring och integration. Det tycker jag är mycket bra.Det är en annan del av de problem vi har i Sverige.Men varför gör inte något museum detta när det gäl-ler samerna?Jag känner inte sanningen. Jag kan bara tolka denså att vi genom historien inte har sett samerna somvår ursprungsbefolkning. Vi har inte lärt om dem. Vihar lärt våra barn i skolan om andra befolkningar, omindianer, inuiter och andra befolkningsgrupper. Mensamerna har på något vis varit en parentes i vår histo-ria.Nu är det att lyfta fram och synliggöra attockså , , och har enursprungsbefolkning. Det försöker jag göra, men detär ju inte bara jag som har ansvaret. också ett informationsansvar. Vi vet att det finnsproblem där. De kan kanske inte ta det ansvaret fulltut just , men de kommer säkert att kunna göra detlängre fram. Jag aviserade redan i budgetpropositio-nen för det här året att detta kommer. Vi håller just nupå att se efter hur en sådan informationssatsning, -kampanj eller vad vi nu ska kalla den kan finansieras.Jag menar att den är nödvändig. Den bör rikta sigbåde till allmänheten och till våra skolor. De kon-flikter som har accentuerats, inte minst på grundav den debatt som har uppstått i ILO-konventionensspår, gör att vi måste reda ut begreppen. Vi måsteklara ut vad samerna är, deras historia och möjligenockså deras rättigheter nu och framöver.Vi arbetar på det viset på mitt departement medden här frågan.Anf. 4 ():Herr talman! Vi i är gärna med ochhjälper till att arbeta med den här frågan. Ett sätt är attföra den här interpellationsdebatten , men detfinns många andra sätt. Vi vill verkligen dra vårt stråtill stacken. Vi tycker att detta är utomordentligt all-varligt. Vi ser problemen.Trolldomsprocesser, myter, helande och modernsamisk identitet är ett alldeles utmärkt litet häfte somUrsprungsbefolkningsdelegationen har gett ut. Härfinns många gamla myter, och här finns också vårsamhälleliga skuld. På s. 85 kan man t.ex. läsa omden historiska orsaken till det samiska kollektivetssplittring. Det står att den svenska staten i sin lagstift-ning har splittrat samerna i renskötande samer ochicke renskötande samer. Det har ända sedan 1886funnits en lagstiftning för renskötande samer, medanandra samer har lämnats utanför.Vi måste också öppet erkänna vår skuld till att detser ut som det gör . Det är helt enkelt vårt fel. Vilät de jordbrukare som invandrade till norra över marken eftersom de brukade jorden. Den sominte brukade jorden och hade en annan kulturell ochreligiös syn på ägande av mark ansågs icke värdig attvara kvar. Den skulden måste vi också göra upp med.När det gäller Museisverige och varför man intekan hantera den här frågan, varför inga initiativkommer, kan jag säga att norra väntar.De väntar på att regeringen ska ta initiativ. De klararinte heller ut det här själva.Anledningen till det är att man inte vet var manska sätta den historiska gränsen när det gäller fråganom hur man ska lägga upp en kunskapspåbyggnad, eninformationskampanj. Ska gränsen sättas eller ska man gå längre tillbaka? Det finns enlängtan att sätta den så nära vår egen tid som möjligt,för då blir allting mycket enklare.Den här frågan är inte enkel. Därför kan vi intejobba på det sättet, och därför behöver norra , länsmuseerna, stöd och hjälp för att läggaupp en kunskapsuppbyggnad och ett samarbete.Jag tycker inte om när man skyller på Sametinget.Miljöpartiet har fått en motion om ett samisktcentrum här i avslagen i kulturutskottetmed hänvisning till att det är något som Sametingetska ta hand om. Men andra informationscentrum tarvi nationellt ansvar för. När det gäller t.ex. SvenskaInstitutet, som står för information om svensk littera-tur utomlands, tar vi ett nationellt ansvar. Men så fortdet kommer till samernas rättigheter ska de själva taansvar till en ännu blygsam ekonomisk penning, omman jämför med vad t.ex. ger till sin ur-sprungsbefolkning. Där har vi mycket att hämta in.Jag trodde att pengar fanns avsatta i minoritetsbetän-kandet för en nationell informationskampanj. Jagtrodde inte att pengarna var problemet.När det gäller vår kunskap om t.ex. indianer fickvi ju se en massa filmer när vi växte upp, eller hur?Vi hade också serietidningar om indianer. Då måsteman fundera över om man ska ha ett särskilt, öron-märkt filmstöd för samisk filmproduktion. Nej, harregeringen sagt. sade på filmfestivaleni att samerna får konkurrera på precis sam-ma villkor som alla andra. Men de har ju inte sammavillkor - alltså är det inte en rättvis konkurrens.Anf. 5 Jordbruksminister ():Herr talman! Man kan ju alltid diskutera hurmycket en regering och en riksdag ska styra, t.ex. närdet gäller frågan om var vi ska börja historien. Attsäga att man börjar så nära som möjligt är att göra detlätt för sig, för där vet vi ju vad som har hänt. Det ärbetydligt svårare om vi ska gå tillbaka, eftersom destora problemen med att veta hur det var och hur detbörjade finns där. Jag är inte säker på att vi ska sättaupp någon nationell tidsgräns för när samernas histo-ria ska börja berättas.När det gäller informationssatsningen har vi gjorten förstudie, så vi har en ram. Men pengar är alltid ettproblem. Det borde , som ingår iregeringsunderlaget och förhandlar omdessa slantar, veta. De är alltid ett problem, och detska alltid prioriteras mellan olika saker.Ewa nämnde också Urbefolkningsdele-gationen. Det är ett exempel på att vi ändå har tagitvissa om än små steg framåt i de här frågorna, i syn-liggörandet av denna ursprungsbefolkning. Urbefolk-ningsdelegationen ska arbeta , till2004. Då är det nämligen FN:s urbefolkningsdecen-nium. Delegationen ska synliggöra detta ännu mer.Men man ska också se hur vi kan arbeta i svenskamen framför allt i internationella organ med de härfrågorna.Sedan pratade om vår skuld. Jagtycker nog att regeringen har uttryckt sig väl därvid-lag. Min företrädare, , gav ju ocksåsamerna som folkgrupp en offentlig ursäkt. Men jagmenar att det inte räcker. Det är bra att det är gjort ,men vi måste nu också ge ursäkten ett materiellt in-nehåll. Ord är mycket viktiga, men de måste oftastkombineras med ett innehåll. Och det är det jag villgöra.Jag skyller inte på , absolut inte. Jagvet hur svårt det är med demokrati. I ärman nybörjare på den typ av demokrati som vi anservara den man ska tillämpa. Det gör att vi måste geSametinget tid på sig att växa in i sin nya roll. Jag harsagt att under resans gång ska man få allt det stödman kan få från mig som ansvarig minister och frånandra. När vi ser att det går bra ska vi också läggaöver mer ansvar på Sametinget.Men vi ska också komma ihåg att den konstruk-tion som den tidigare borgerliga regeringen gjordenär man skapade är en hybrid. Sametingetär en kombination av myndighet och folkvalt organ,och det är en kombination som inte till alla delar ärlycklig. Vi får se hur vi kan åtgärda det. Jag har bl.a.aviserat att vi ska titta på det här lite mer på djupet.Sedan vill jag också påminna om att det numerafinns ett nyinrättat samecentrum i som jagsjälv har invigt och som jag hoppas mycket på. Det ärtillkommet med mycket offentliga medel. Det finnsockså ett väldigt fint museum i , Ájtte, somju speglar samernas historia.Men jag menar att det inte räcker. Till Jokkmokkåker inte alla människor, kanske särskilt inte de somskulle behöva den nya kunskapen.Anf. 6 ():Herr talman! Nej, det räcker inte. Jag är ocksåglad över det samecentrum som finns i Östersund.Miljöpartiet var faktiskt där före jord-bruksministern.När det gäller Ájtte återstår mycket. att ge museet en del av den samiska historien,nämligen deras trummor som är långsiktigt utlånadefrån . Det är ju en kortsiktig lösning.Vi hoppas på en långsiktig lösning, på att man ska fåha sina egna heliga föremål. Jag tycker att det vittnarom en bristande kunskap om vad ett heligt föremålbetyder, för annars skulle det här inte vara ett pro-blem i dag.Så till frågan om hur mycket regeringen ska styra.I dag känner jag mig som ett språkrör för samerna iSverige. De har ju ingen egen möjlighet att göra sinröst hörd här i kammaren eftersom de inte har någonegen representation.I har de inte heller någon egenröst. Här skulle vi i kunnaavsätta några av våra egna platser i tillvår egen ursprungsbefolkning. Det här är vårt egetansvar, och det är lätt att lösa om viljan finns. Detbehövs ingen parlamentarisk dragning av det. Men iden situation som finns blir regeringens ansvarextra stort eftersom man saknar en egen röst.Jag skulle återigen vilja ta upp allvaret i frågan.När samer i inte vågar gå ut på stan enlördagskväll i sin egen folkdräkt, då är det hemskt.Då är det verkligen nattsvart.Jag ser att situationen trappas upp. Allting går jubra så länge ingen kräver något. Men så fort mankräver något ligger det en krutdurk där under, och denär mycket explosiv och farlig. Därför måste vi verkli-gen se till att åtgärda frågan och se till att vi kommer igång med arbetet nu.Anf. 7 Jordbruksminister ():Herr talman! Arbetet är i gång. Vi har en rennä-ringspolitisk kommitté som har ungefär till påsig att redovisa ett mycket stort arbete. Det är ettarbete som rör, skulle jag vilja säga, nästan alla delarav den här politiken.Jag gav också för ett litet tag sedan ett uppdrag tilllänsstyrelserna i de norra delarna av landet. De skasenast redovisa hur de arbetar medatt minimera konflikterna mellan rennäring och andramarkanvändare i renskötselområdet. Detta är natur-ligtvis föranlett av de konflikter som finns.I går och i förrgår var det också en förhandling iHärjedalen. Den är inte så känd, men det var en för-handling mellan samer och markägare för att se omman i det område där de värsta konflikterna finnsmöjligen kan komma överens.Jag har också utlovat att det kommer en skrivelsetill .