prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Men jagtycker, vilket jag också har hävdat i en motion, borde göra tidsintervallerna betydligt kortare.Jag anser också att regeringen borde gå vidare medatt skilja mellan de olika roller som förenas ihögskolan.Nej, utbildningsministern, det finns ingen mot-sättning mellan uppfattning om valfrihetoch uppfattningen att man ska kunna välja mellan enmer högskoleinriktad gymnasieutbildning och en meryrkesinriktad gymnasieutbildning. Det är just det somär valfrihet. I dagens likformade gymnasieskola ten-derar man att inte kunna göra det här valet. Man blirinte förberedd vare sig för högre utbildning eller föryrkesutbildning.Dessutom tycker jag och att det ärmycket viktigt att vi genom hela utbildningssystemet,bl.a. genom en väl utbyggd vuxenutbildning, alltidhar möjlighet att komplettera, så att man inte fastnar iåtervändsgränder.Jag skulle vilja ge utbildningsministern en chansatt kommentera mina två grundfrågor ännu en gång.Anser utbildningsministern att universitet ochhögskolor ska anordna gymnasiekurser för att räddade områden där gymnasieskolan har brustit, eller skaman skilja på de rollerna?Har utbildningsministern några konkreta förslagtill hur man kan förhindra att de sänkta förkunskap-skraven - om de införs - inte sänker kvaliteten?Anf. 29 Utbildningsminister ():Fru talman! Förändringarna i gymnasieskolan in-nebär inte några sänkta förkunskapskrav på det sättsom beskriver. Gymnasieeleverna fårmöjlighet att välja kurser, och det finns klart stipule-rat vilka kurser som man absolut ska ha möjlighet attvälja. Det ska också vara klart och tydligt för gymna-sieeleverna vilka kraven är för att komma in på hög-skolan.Ulf frågade om högskolan över huvud ta-get ska vara med och överbrygga de svårigheter somkan finnas för dem som t.ex. inte har rätt naturveten-skaplig bakgrund för att kunna läsa en naturveten-skaplig utbildning. Svaret är absolut ja.Det basår som finns i högskolorna är i mitt tyckeett väldigt viktigt verktyg för att locka fler att läsanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Det ärav gemensamt intresse för hela vårt samhälle att viförmår fler att söka sig till den sektorn.Vi kan inte säga att man bara ska ha den möjlig-heten på gymnasiet och att man därefter får packa sinkappsäck och aldrig mer söka sig till det området. Detär inte rimligt.Jag tycker att det är väldigt bra att många hög-skolor också jobbar aktivt med att locka nya gruppertill naturvetenskap och teknik, inte minst till ingen-jörsutbildningarna. Det är viktigt för vårt samhälleoch för vårt näringsliv.Så naturligtvis ska högskolorna fortsätta med detarbetet. Jag tror inte att själv anser ska avsluta det.Ulf ansluter sig nu till den kvalitetsutvär-dering som vi har genomfört. vill han ha lite mer.Låt oss då diskutera det - jag är glad över att ni ställerupp på det stora systemskifte som vi gör på det härområdet.Ulf håller fast vid ytterligare en inkon-sekvens. Det ska vara något slags fristående myndig-het som gör utvärderingen, medan Högskoleverketska ha sanktionsinstrumentet att ta bort examinations-rätten. Hur ska detta gå till?Jag ställde den frågan i riksdagsdebatten tidigare.Då hade inte tänkt igenom detta, sadehan. Jag vet inte om det gäller nu också.Ska vi ha Moderna Tider som talar om ifall kva-liteten var god och som följer derasrekommendationer och drar in examinationsrätten?Orimligt! Däremot är Moderna Tider en intressanttidning. Den läser jag gärna.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:395 omstudiemedel och internationaliseringAnf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har frågat mig om jag avserverka för att fler svenska studenter ska få möjlighetatt studera utomlands på lika villkor oavsett på vilkagrunder de blivit antagna.Frågan har uppkommit med anledning av att vissaspråkstudier som valt att för-lägga till , , inte berätti-gar till studiemedel för utlandsstudier utan till ordina-rie studiemedel för studier i . Till följd av attlevnadsomkostnaderna och valutans köpkraft intebeaktas i sådana fall kan det uppkomma vissa be-loppsskillnader.Studiemedel för studier utomlands beviljas medstöd av studiestödslagen under de förutsättningar ochmed de belopp som föreskrivs av regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer. Enligt studi-estödsförordningen får studielån lämnas med högstdet belopp som CSN fastställer med hänsyntill levnadsomkostnaderna i respektive land.För närvarande utgår studiemedel för utlandsstu-dier i till ett belopp som överstigersvenska studiemedel med . Bi-dragsdelen är alltid lika stor som vid studier i Sverige.I studiestödsförordningen har regeringen överlåtit påCSN att utfärda mer detaljerade föreskrifter om rätttill studiemedel för studier utomlands samt att beräk-na sådana studiemedel.CSN har i aktuella föreskrifter om studier utom-lands avgränsat rätten till studiemedel till studerandesom är antagna till och studerar vid utländsk läroan-stalt utanför rikets gränser och som har rätt att tenteraoch avlägga examen vid den utländska läroanstaltensamt har status som studerande i studielandet.För att få studiemedel enligt utlandsföreskrifternaräcker det alltså inte med att studierna rent praktisktbedrivs utomlands. Svenska studerande som vistasvid , , men som inte ärantagna som studerande vid detta universitet utanstuderar vid och följer densvenska kursplanen beviljas därför studiemedel påsamma grunder och med samma belopp som gällerför andra studerande vid svenska läroanstalter.Studiemedel för studier vid svenska utbildningareller vid svenska läroanstalter är beräknade för studi-er i . Förutsättningen för resursberäkningen äralltså inte att de svenska utbildningarna ska lokalise-ras utomlands. Detta gäller även för resurstilldelning-en för själva utbildningen.Både studenter och utbildningsanordnare har till-gång till relevant information om vilka regler somgäller för den här typen av utlandsförlagda studier.Reglerna har varit kända alltsedan univer-sitet startade sina utbildningar i för 25 årsedan. Anledningen till att de just sär-skilt uppmärksammats är kronans försvagning i för-hållande till pundet.I många fall måste svenskar som studerar vid ut-ländska läroanstalter betala terminsavgifter. För såda-na utgifter kan man söka extra studiemedel. Svenskarsom studerar vid svenskt lärosäte med utbildningförlagd utomlands, vilket är aktuellt i det här fallet,betalar däremot ingen terminsavgift. Lånebeloppetbehöver alltså inte höjas av den anledningen. Det börockså noteras att de har möjlighet till extra studieme-del för resekostnader och försäkring och att högsko-lepoäng som läses under vistelse i tillgodo-räknas, vilket inte är lika självklart för svenska stu-denter som bedriver utlandsstudier vid samma univer-sitet. De studerande som här avses har därför en för-hållandevis förmånlig studiesituation.Det svenska studiemedelssystemet är internatio-nellt sett mycket generöst och ger svenska stu-denter många möjligheter till utlandsstudier. Jaganser att det inte är motiverat att vidta åtgärder i denfråga interpellationen avser.Anf. 31 PER ():Fru talman! Det finns ett par trender som man kanse ganska tydligt i den högre utbildningen. Den ena äratt våra studenter blir alltmer globala. Den andra äratt vi börjar se framväxten av en global utbildnings-marknad.Den första trenden innebär alltså att utbildningenblir alltmer global till sin karaktär. Den bygger på ettfritt flöde av tankar, idéer och personer. Studenter ärsammanlänkade i nätverk, och trots teknikens möjlig-heter att minska avstånden, så sker en frivillig kon-centration, klusterbildning, till vissa universitetsortersom upplevs som attraktiva ur såväl studie- som liv-skvalitetsperspektiv.Det blir alltfler studenter som ser det som heltsjälvklart att förlägga hela eller delar av sin utbild-ning till ett annat land. Det är kvaliteten som är detviktiga.Spegelbilden av detta blir naturligtvis att univer-siteten snabbt inser att vi håller på att få en globalutbildningsmarknad. Det är en marknad som byggerpå logiken att hela världen är en potentiell arbetsplats,att konkurrensen om de allra mest spännande ochvälbetalda jobben kommer att vara global och att enriktigt god utbildning från ett riktigt bra universitet ärnyckeln till dessa toppjobb.Det kommer att vara en ständig kamp om att bliett av de universitet där de nya kräsna studenternaanser att de kan tänka sig studera. Det kommer att blien kamp om att kunna erbjuda utbildning i världs-klass, att kunna rekrytera och behålla de bästa lärarna,att bedriva spetsforskning och att attrahera en bred,internationell grupp av studenter med goda förkun-skaper.I den här situationen tror jag att skulle måbra av att ha två mål.Det första är att studenterna ska kunna skaffa sigen utbildning av högsta kvalitet.Det andra är att svenska universitet ska kunnakonkurrera på den globala utbildningsmarknad somväxer fram.Därför blir jag lite förvånad över exemplet i dagfrån . varför klokt nog att förlägga delar av sinutbildning till . Men dess stu-denter får inte utlandsstudiestöd, utan vanligt studi-estöd enligt den svenska modellen. Detta missgynnarde studenter som finns på . Detskapar också en lite märklig situation - nämligen attGöteborgs universitet har svårare att konkurrera omstudenterna i och med att det är fördelaktigare att fåutlandsstudiemedlen.I sitt svar säger utbildningsministern att vissa be-loppsskillnader kan uppkomma mellan ordinariestudiemedel och studiemedel för utlandsstudier. Närjag läste svaret tänkte jag: Det rör sig väl om någrakronor, eller några tior kanske. Men jag hade helt fel. "Vissa beloppsskillnader" är för utbildningsministerntydligen ! i månadenkanske är "vissa beloppsskillnader" om man har stats-rådslön. Men för de flesta studenter är imånaden väldigt mycket pengar.Jag har tre frågor.Varför ska vi ha två parallella system för de stu-denter som läser utomlands?Varför vill ministern låta CSN missgynna desvenska universiteten genom att vi har de här tvåolika systemen?Jag måste också fråga:Tror verkligen utbildningsministern att de flestastudenter tycker att är "vissa beloppsskillna-der", eller tror ministern att de kanske egentligentycker att det är stora pengar i deras budget?Anf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! Efter många debatter med Per iUppsala kommunfullmäktige vet jag att retorik ärnågonting som intresserar honom mycket.Men låt oss gå till saken. I princip måste jag sägaatt jag helt och hållet håller med om hela be-skrivning av vad som är på väg att ske med vårt ut-bildningssystem. Det är en mycket stark internationa-lisering. ligger långt framme när det gäller attuppmuntra våra studenter att ge sig av utomlands. Dethar vi gjort medvetet - från gymnasiet och uppåt harvi uppmuntrat våra ungdomar att ge sig ut.Detta gör vi med många olika instrument. Dels servi på ett moraliskt och uppmuntrande vis till att dekommer på de tankarna, dels ser vi till att vi har ettstudiemedelssystem som, om jag jämför det med våraeuropeiska kamraters i utbildningsvärlden, framstårsom väldigt generöst. Man får i princip studera precisvad man vill utomlands, och ta med sig studiemedel.Dessutom får man kompensation för kostnader, ochkan betala terminsavgifter med lånade pengar. Dettycker jag är väldigt bra.Jag har mycket bestämt avvisat alla tankar på attgöra inskränkningar i detta system. Tack vare det härgenerösa studiemedelssystemet, som de flesta länderinte kan jämföra sig med, har vi också fått en ökning- tio gånger fler än söker sig nuutomlands för att studera en termin eller två, ellerlängre. Det är väldigt positivt. Närmare 30 000 stu-denter har via CSN möjlighet att komma ut-omlands och studera. Vi har ju ungefär 300 000 stu-denter, men för en årskull innebär detta att vi börjarnå en väldigt mycket större andel än de tio procenten.Jag skulle väldigt gärna vilja se en utveckling därvi når dit där alla våra studenter under enperiod i sin utbildning också är utomlands. Det ärnågonting för att sträva efter eftersom Sveri-ge är ett land som vill vara öppet mot världen ochdelta i den globalisering som pågår. Vi vet ocksåatt vi har en god tradition av att stärka vårt välstånd iett sådant öppet samspel med omvärlden. Det ärmycket viktigt.Det finns en restriktion för det extra förmånligastudiemedlet, och det är att man studerar vid ett ut-ländskt lärosäte. I det här fallet studerar man vidGöteborgs universitet, som har valt att förlägga en delav sin utbildning utomlands. Jag är inte säker på attdet är den vägen vi ska gå - att säga att våra lärosätenska etablera sig utomlands för att locka de svenskastudenterna dit. Jag tycker att det är väldigt bra söker sig direkt till de utländska lärosätena ochfår del av den tradition som man har där. Det gällerStorbritannien, och alla andra europeiskaländer. Vi vill nu också stimulera studenterna att sökasig till övriga delar av världen - inte minst till Asien.Det är viktigt.Den restriktion som råkar ut för berorpå att det handlar om en filial till univer-sitet som man har valt att förlägga till . Jag ärinte beredd att säga att vi ska göra så att allasvenska lärosäten får samma tillägg till studiemedlenom man förlägger verksamhet utomlands. Dessutomär det ju så för , liksom för allasvenska universitet och högskolor för övrigt, att manicke får ta ut avgifter för sin högskoleutbildning,vilket man gör utomlands. Det är alltså skillnaden.Däremot ska vi fortsätta se till att uppmuntra vårastudenter att ge sig av utomlands. Det är bra för Sve-rige, det är bra för studenterna och det är ett sätt föross att möta globaliseringen genom att lära oss merav omvärlden.Anf. 33 PER ():Fru talman! Vi har väldigt lika mål när det gällerden högre utbildningen och globaliseringen av den.Det kanske är just därför som jag blir lite förvånadöver att man inte kan göra någonting åt en sådan här,som jag tycker, ganska uppenbar skillnad som berorpå att det finns två typer av studiemedel.Jag kan inte se - men jag är ju inte heller system-konstruktör - att det skulle vara svårt att låta studen-terna, beroende på i vilket land de studerar just enviss vecka eller månad, få möjligheter till x kronor iextra studiemedel. Framför allt tycker jag inte att manska behöva gå med mössan i handen till CSN ochsäga: ligger det till så här och så här. Snälla pa-tron, skulle inte jag kunna få låna lite extra pengar föratt klara av det och det?Det vore mycket enklare och rakare om vi hade ettsystem.Jag tror också att vi kommer att få en nätverks-struktur på universiteten som gör att man kommer attstudera mycket mer vid olika lärosäten. Jag är intesäker på att det innebär att om man kanske studerarpå tre olika universitet under sin utbildning, ochdessutom tar en del av kurserna via någon typ avvirtuell distansutbildning, så ska man behöva hålla påoch skriva in sig vid tre olika universitet - och dettabara därför att CSN har åsikter om att det ska varaskillnad på studenter beroende på vilket universitet dehar skrivit in sig vid. Det är inte självklart för mig.Detta tycker jag att vi bör tänka över. Jag kan intese att det är någonting som är ideologiskt oöverskrid-ligt. Det borde gå att skapa ett enklare system för deninternationella utbildningen. Jag är nämligen heltövertygad om att vi kommer att få allianser mellanolika universitet. Precis som utbildningsministern såhoppas och tror jag att alltfler studenter kommer attvälja att förlägga hela eller delar av sin utbildning utländsk ort.Fru talman! Premiärminister , som välinte är helt okänd för utbildningsministern, har sattsom mål att ska var fjärde student som väljeratt studera utomlands läsa vid ett brittiskt universitet.Han vill att var fjärde student på hela jordklotet somväljer att läsa utomlands ska studera vid ett brittisktuniversitet. Han säger att dessa studenter, oavsett vadde väljer att göra efter sina studier, blir goda ambas-sadörer för Storbritannien.Det är inte svårt att övertyga mig om att det härresonemanget också håller väldigt bra i . Vibehöver ambassadörer som kan gå ut och prata välom . Vi behöver på allvar kunna locka utländ-ska studenter att studera hela eller delar av sin tid vidett svenskt universitet. Det är här jag tycker att vibehöver tänka nytt och fritt och inte låsa fast oss vidatt ett visst system säger att vi måste göra på det härsättet. I stället måste vi försöka att hitta flexibla lös-ningar både för de utländska studenter som vill kom-ma hit och studera och för de svenska studenter somvill delta i olika typer av internationellt samarbete.Därför tycker jag att det är lite konstigt att vi inte kangöra en översyn av studiemedelssystemet för att rättatill de här oavsiktliga problemen.Anf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! tar Per upp en annan frågasom jag också arbetar mycket med. Den handlar omhur vi kan locka utländska studenter att komma tillSverige i ännu större utsträckning. Det är viktigt. Dethar inte med det svenska studiemedelssystemet attgöra i första hand. Det har att göra med att om det skavara möjligt att locka studenter från delar av Asientill i stor utsträckning, måste vi också ha enmöjlighet för högskolorna att ta ut avgifter för atttäcka kostnaderna för den utbildningen. Det har vi enutredning som tittar över.Här är vi inspirerade av de länder, t.ex. Storbri-tannien, som har mycket höga ambitioner på det härområdet. Trots att vi är ett litet språkområde har Sve-rige ett gott renommé i omvärlden när det gäller aka-demisk utbildning. Detta gör att vi också kan vara enviktig aktör. Till syvende och sist, vilket jag menar ärhuvudsyftet, stärker fler utländska studenter i Sverigekvaliteten på vår högskoleutbildning. Det gör vårahögskolor till internationella miljöer.Jag ser fram emot en diskussion med Per iden frågan när utredningen är klar och när det är dagsför regeringens ställningstagande. Där har vi kanskeett intressant samarbetsområde.Anf. 35 PER ():Fru talman! Jag tror att vi skulle kunna lockamånga utländska studenter hit därför att vi har mångabra utbildningsanordnare och vi börjar få en konkur-rens. Då menar jag inte bara den konkurrens som mansåg mellan och . Numerafinns det också en tuff konkurrens mellan t.ex. uni-versitet i och om studen-terna i den närregionen. Det tycker jag är bra. Mycketsnart kommer vi att ha en tuff konkurrens över helaEuropa och kanske över hela världen där vi ser hurstudenternas vilja att hitta högkvalitativa ställen attstudera på kommer att vara vägledande för många avdem. För andra kommer det kanske fortfarande attvara närhetsprincipen som är vägledande under förut-sättning att grundkvaliteten är tillräckligt bra på allaställen.Fru talman! Jag ser ändå debatten om den här in-terpellationen som några steg framåt. Jag tror att vikan komma överens om att försöka ta bort de hinder iform av gamla system som kanske ligger i vägen . Vi borde kunna plocka undan de hindren utan attlåsa oss ideologiskt. Det gäller att kunna locka bådeutländska studenter till och svenska studenteratt läsa hela eller delar av sin utbildning vid ett uni-versitet utomlands.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:380 ommöjlighet för universitet att bilda holdingbolagAnf. 36 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att införa en förordning som geruniversitet och högskolor laglig rätt att bilda holding-bolag.I interpellationen framhåller av att universitet och högskolor tillsam-mans med olika företag ska kunna stödja, utvecklaoch bättre ta till vara resultaten av den forskning ochdet utvecklingsarbete som sker vid lärosätena.Ett holdingbolag kan växla ut forskningsresultatoch öka den regionala vinsten kring ett lärosätesforskningsverksamhet. Det är också därför som rege-ringen stött en rad av de specifika samverkansformersom har utvecklats mellan universitet och högskolorsamt näringsliv med början . Blanddessa kan nämnas teknikparker, kontaktsekretariat,kontaktforskare, teknikbrostiftelser, holdingbolag förkommersialisering av forskningsresultat, material-konsortier och kompetenscentrum.Regeringen gav 1995 en särskild utredare i upp-drag att undersöka om samverkansformerna är ända-målsenliga. Utredningen antog namnet NYFOR,Nyttiggörande av forskningsresultat, samverkan nä-ringsliv-högskola. Förslagen har redovisats i betän-kandet Samverkan mellan högskolor och näringslivet(SOU 1996:70). Ett kompletterande betänkande avse-ende samverkan mellan högskolan och de små ochmedelstora företagen (SOU 1996:89) har också pre-senterats.Fr.o.m. övergick förvaltningenav statens aktier i holdingbolag från Näringsdeparte-mentet till det lärosäte till vilket respektive holding-bolag är knutet. Förvaltningsuppdraget innebär attrespektive lärosäte ska fullgöra statens ägarroll ibolaget. Enligt regeringsbeslut ska Riksrevisionsver-ket lämna en skriftlig redogörelse över hol-dingbolagens verksamhet och utveckling under före-varande år.För de sammanlagt elva holdingbolagen harstatsmakterna tillskjutit ett kapital om sam-manlagt fördelade på respektivebolag med . De flestaholdingbolagen uppvisade en god ekonomisk ställ-ning per , men det fanns samti-digt en tydlig tendens till att den ekonomiska ställ-ningen försvagas och till att kassalikviditeten ochsoliditeten minskar.Frågor kring holdingbolagen har aktualiserats un-der 1999 genom att lärosäten som inte har hol-dingbolag hos regeringen har ansökt om att få upp-rätta sådana. Dessutom har ett lärosäte som har hol-dingbolag hos regeringen ansökt om att få ekono-miskt tillskott för att öka aktiekapitalet.I betänkandet Forskningspolitik (SOU 1998:128)anges att det finns ett behov av att se över de mångasärorganisationer som inrättats med ändamålet attförbättra samverkan mellan universitet och högskoloroch samhället i övrigt. I revisorers förstu-die Styrningen av bolag under myndigheter och stif-telser bildade av myndigheter (1998/99:3) konstaterasockså att en granskning av bolag och stiftelser bildadeav universitet och högskolor är önskvärd. Även har pekat på att det samarbete somfinns mellan teknikbrostiftelser och holdingbolagborde bli föremål för en mer samlad utvärdering(RRV 1999:22, årlig rapport till regeringen).Sammanfattningsvis vill jag poängtera att rege-ringen inte har någon avvikande mening avseendevikten av att stödja, utveckla och bättre ta till vararesultaten av den forskning och det utvecklingsarbetesom sker vid våra lärosäten. Först bör dock en utvär-dering av nuvarande system genomföras.Anf. 37 ():Fru talman! Först vill jag tacka utbildningsminis-tern för svaret. Min interpellation gäller universitetsoch högskolors möjlighet att bilda utvecklingsbolag iform av holdingbolag.Jag tar upp och betonar den betydelse som hög-skolor och universitet har för utveckling och tillväxt ivårt land. De ska ge studenter möjlighet till en kvali-tativt bra utbildning som kan leda till en framtid medintressanta jobb. Det ger näringslivet runtom i landetkunnig arbetskraft och forskning.Jag betonar även vikten av att när vi nu har rela-tivt många högskolor och universitet måste dessa fåagera mer fritt för att på bästa sätt ta till vara de förut-sättningar som just det lärosätet har. Det kan gälla enviss profil på ämnen och program, speciellt samarbetemed lokalt näringsliv - det kan finnas traditioner -och det kanske mest avgörande, nämligen de personersom är knutna till lärosätet, lärare, rektor, personaloch samhälle i övrigt.I svaret säger statsrådet att han delar min uppfatt-ning när det gäller betydelsen av dessa lärosäten förstudenterna och för tillväxten både regionalt och ihela landet. Men jag får inte riktigt svar på frågan omen ökad frihet för högskolor och universitet för attbättre kunna utvecklas lokalt. Statsrådet skriver isvaret: "att regeringen inte har någon avvikande me-ning avseende vikten av att stödja, utveckla och bättreta till vara resultaten av den forskning och det ut-vecklingsarbete som sker vid våra lärosäten. Först bördock en utvärdering av nuvarande system genomfö-ras.