prot · GN0956 · 2000-01-26 00:00:00 — Vi får inte öka klyftorna i samhället.Detta betänkande tycker jag egentligen handlarom avsaknaden av tilltro till och respekt för de en-skilda människorna att själva kunna välja bostads-form och avgöra var de vill bo. Det handlar dessutomom bristande möjlighet att själv utforma sin lägenhetoch välja standard. Det handlar även om bristandemöjlighet till självförvaltning.Detta låter ju förskräckligt dystert. Men jag ser detinte så dystert, eftersom det redan sitter en utredningsom ser över detta och som också ska ha de "socialaögonen" med sig. Därför hoppas jag att vi får kon-kreta lagförslag - vi får inte glömma att vi är en lag-stiftande församling - och har möjligheter att se tillatt och de andra som har belysts här får det såbra som det över huvud taget är möjligt. Vi måste tahänsyn till olikheterna.Från sida anser vi att det är viktigtatt ha tilltro till enskilda människor, att skapa förut-sättningar för människor och ge valfrihet, neutralitetoch inflytande i boendet. Det måste helt enkelt präglaframtidens bostadspolitik.Jag är medvetet kort i mitt anförande när det gäl-ler denna fråga med anledning av att jag tror att det ärmöjligt att återkomma till den. Jag har också förmå-nen att sitta i den utredning som ska se över allmän-nyttan. Vi har sett problemen och jag tror att vi dis-kuterar dem på ett riktigt sätt.Jag vill yrka bifall till reservation 2 under mom. 1som handlar om bruksvärdessystemet, som helt klartinte fungerar som det var tänkt från början. Vi måstefå fram en flexiblare hyressättning.Reservation 10 mom. 10 handlar om självförvalt-ning. Vi måste ge möjligheter för människor att varamed vid utformningen av deras boende.Jag står naturligtvis bakom alla de reservationerdär finns med, men avstår från att yrkabifall.Som sagt: Jag har en stor förhoppning om att vikommer till rätta med de problem som finns.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag vill först tacka det stöd jag fick för mitt anförande om behovet aven skärpt lagstiftning när det gäller rätten till boende.Jag hoppas att har rätt i sin upp-fattning att den utredning som jobbar vidare frånden boendesociala beredningen på allvar kommer attta tag i frågorna.Jag vill bara ställa en liten fråga till , fru talman, som handlar om bruksvärdesprinci-pen. säger att det finns ett behov aven flexiblare hyressättning och ett flexiblarebruksvärde. Då infinner sig frågan i vad denna flexi-bilitet ligger.Som jag sade har flexibiliteten i t.ex. Malmökommun ökat ganska kraftigt avseende lägesfaktorn,så att den ligger någonstans mellan och 20 %.Nu börjar vi alltså få bakslag på detta. Det innebär attvissa människor tvingas att flytta därför att hyres-kostnaderna blir alldeles för höga i de bostadsområ-den som av vissa andra hyresgäster anses väldigtattraktiva.Jag är lite nyfiken på hur tänkersig en flexibel bruksvärdesprincip och hur myckethon tycker att lägesfaktorn ska få slå igenom. Var skagränsen gå enligt syn?Anf. 86 () replik:Fru talman! Det är väldigt viktigt för oss att seöver detta. Jag tänker inte låsa upp mig eftersom jagsjälv sitter med i utredningen som ska se över all-männyttan. Det vore fel, för jag tycker att här måsteman ge och ta.Jag tror att vi alla är överens om att bruksvärdes-systemet från början var tänkt att fungera återhållandeså att hyrorna inte skulle skena i väg. Man skulle intebehöva betala alldeles för mycket för en standard somman egentligen inte hade. Jag tänker inte gå vidare idenna fråga med just nu.Jag tror att också ingår i utred-ningen. Är det inte så?Anf. 87 () replik:Fru talman! Den sista frågan är lätt att svara på:Nej, jag ingår inte i utredningen. Vi har från Vänster-partiet valt att ingå i utredningen,eftersom han tidigare satt i den boendesociala bered-ningen. Jag har fullt förtroende för att arbeta och behöver inte själv vara med i utred-ningen.Jag hoppas att menar allvar närhon talar om behovet av en bruksvärdesprincip, som ioch för sig förändras men som trots allt finns kvar.Det innebär att vi har en ganska betryggande majori-tet i denna kammare för ett bevarande av bruksvärdenoch bruksvärdesprinciperna, med vissa justeringar.Jag tror också att det kan vara väsentligt att Rig-mor tar med sig till utredningen att läges-faktorn som enskild faktor inte får slå igenom på ettsådant sätt att det faktiskt ökar segregationen i boen-det, att det tvingar människor med lägre inkomster attbosätta sig i vissa områden medan de med betydligtbättre inkomster får förutsättningar att bosätta sig iandra områden. Vi skärper bara den konflikt och denmotsättning som finns i samhället om vi minskarstora grupper av människors möjligheter att förverk-liga sina livsprojekt därför att andra människor fårstörre möjligheter att förverkliga sina livsprojekt.Jag hoppas att tar detta med sigtill utredningen och att man verkligen överväger hurmycket lägesfaktorn får lov att slå igenom, för omCarl-Erik Skårman och hans kamrater får bestämmafår lägesfaktorn slå igenom fullständigt. Det innebäratt segregationen ökar ytterligare och än kraftigare.Anf. 88 () replik:Fru talman! För oss i är det ju väl-digt viktigt att vi har en neutralitet mellan olika bo-stadsformer, att det finns olika bostadsformer och attdet inte ska vara så att kostnaderna avskräcker t.ex.barnfamiljer eller ensamstående att bosätta sig varman vill och i vilken typ av lägenhet eller bostads-form som man önskar. Dessutom är det väldigt viktigtför oss att det ska vara möjligt att bo i hela vårt land.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! Allt det här hänger ju ihop. Naturligt-vis blir det besvärligare för den som är svag på bo-stadsmarknaden om vi har en hyressättning som göratt det inte byggs några nya lägenheter. Byggs detinga nya lägenheter så kommer det att bli ännu merastrid om de som finns. Det blir svartmarknader, kri-minalitet och andra sociala problem som gör att denresurssvage får ännu svårare att få ett vettigt boende.Vi måste ha en hyressättning som åstadkommernybyggnation. Och vi kan inte blunda för människorsuppskattning av olika för- och nackdelar med bosta-den om vi ska ha en bruksvärdeslagstiftning som ärvärd namnet. har man blundat för vissa fakto-rer. Men då har vi fått den sneda bostadsmarknaden,den sneda hyresmarknaden. Vi måste vara öppna, pådet sätt som från början menades med bruksvärdes-systemet, för alla de fördelar som den boende tyckersig finna i en viss lägenhet.Anf. 90 () replik:Fru talman! Ett problem som vi inte tar upp isamband med det här är att det faktiskt också finnstomma lägenheter i , t.o.m. i Stockholms- ochUppsalaregionen. Bara i mitt hemlän står det ca 800tomma lägenheter. Det är en timmes bilfärd frånStockholm. Varför tar man inte vara på den bitenockså?Det är inte bara så att man ska bygga nya lägen-heter. Vi ska inte bara centralisera boendet. Vi måsteta vara på att är ett avlångt land. Vi har möj-ligheter, och vi måste också ge förutsättningar för ska kunna bo överallt.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Det är riktigt att med det bostadsfi-nansieringssystem och det hyressättningssystem somvi har haft har vi i stora delar av bostädersom inte används. Det är ett av de stora problemenför bostadsakuten. Särskilt illa lider inland.Men detta beror också på att vi inte har tagit hänsyntill vad människor vill ha för typ av bostäder, var detär möjligt att bo och var det är möjligt att försörja sig.Det är oerhört tragiskt alltihop, men när det gällerstorstadsområdena, där det finns möjligheter att för-sörja sig, måste vi också ta hänsyn till människorsönskemål. I annat fall blir bostadsmarknaden snedmed de problem som vi diskuterar här somföljd; svartmarknad och kriminalitet. Då måste vi haen hyressättning som stimulerar en nybyggnation medflyttningskedjor. Det gör trots allt att vi får ett bättrebostadsutnyttjande totalt sett.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det är också oerhört viktigt att vi integör om samma misstag som man gjorde ,med den byggbomb som man hade då. Man byggdemassor av olika lägenheter av olika anledningar. Man hade bidragssystem somledde till att det blev så här. Vi får se upp nu så att viinte kommer in på den biten igen.Anf. 93 ():Fru talman! Bostadsfrågorna är viktiga för allamänniskor. Men förhållandena är, precis som vi nysshar hört, väldigt olika i olika delar av landet. Därförär det svårt att formulera en heltäckande bostadspoli-tik som kan tillämpas både i storstäderna, där detråder skriande brist på bostäder, och i de delar avlandet där hundratals, eller t.o.m. ännu fler, lägenhe-ter står tomma. Vi i är väl medvetna omatt de här problemen egentligen inte löses enbart medåtgärder på bostadspolitikens område utan att de ärberoende av att vi på alla områden har en politik somsyftar till att åstadkomma regional balans. Men i dagär det alltså ett betänkande från bostadsutskottet somvi behandlar.Folkpartiet står bakom ett flertal reservationer ibetänkandet. Jag ska dock inte uppehålla mig vid alla,eftersom flera talare redan har tagit upp dem. Jag skakoncentrera mig bara på ett par punkter. I reserva-tion 2 tar vi som sagts upp frågan ombruksvärdessystemet. Syftet med det systemet när detkom till var, som flera redan har nämnt, att skapa etthållbart besittningsskydd och motverka hyreshöjning-ar på bostadsmarknader med brist på lägenheter.Hyrorna skulle återspegla marknaden.Men så är det inte riktigt . Vi vet alla attmånga hyresgäster i äldre lägenheter t.ex. i centralaStockholm har mycket lägre hyror än de som bor iperifert belägna områden långt utanför centrum meddyrbara och tröttande resor. Därför anser vi att dens.k. lägesfaktorn ska få större betydelse än den har . Det skulle få betydelse inte bara för Stockholmutan också för andra områden i vårt land.En mer flexibel hyressättning skulle kunna åstad-komma ökad rörlighet - och också ett ökat incitamentför byggföretagen att satsa på nybyggnation. Vi vetatt det saknas lägenheter t.ex. i , ochså länge hyreshusägarna och byggarna inte får ta utersättning för sina kostnader vill de inte bygga nytt.Folkpartiet anser inte att vi ska införa ett systemsom tvingar människor att flytta på grund av hyres-höjningar. De som bor i en lägenhet ska ha sitt besitt-ningsskydd kvar med bibehållen hyra. Men vid om-flyttningar och nybyggnation måste lägesfaktornkunna ha en påverkan. Därför yrkar jag bifall tillreservation 2 av kd, och Folkpartiet.Jag vill också ta upp frågan om självförvaltning.Där har vi en reservation tillsammans med kd ochCenterpartiet. När man ser sig om i en del områdenmed flerfamiljshus kan man ofta konstatera att husdär de boende själva har inflytande är mer välsköttaoch har mindre klotter etc. än de hus där de boendeinte alls får påverka.Det finns möjlighet via hyresförhandlingsla-gen att träffa kollektiva avtal om självförvaltning. Detär gott och väl. Men vi i vill gå längre. Vianser inte att det räcker med de kollektiva avtal som finns. Vi vill att även mindre grupper av boendeska få möjlighet att träffa avtal om självförvaltning.Det finns många goda exempel på att boendeinflytan-de har positiv inverkan både när det gäller boende-miljö och hyreskostnader. Jag står alltså bakom reser-vation 10, men för tids vinnande yrkar jag inte nubifall till den.Till sist vill jag något kommentera exempel. Jag håller naturligtvis med om attsådana här fall egentligen inte borde får förekomma.Som vet är jag ganska ny i bostads-politiken, och jag vill inte ta definitiv ställningtill förslaget om bostadsanvisningslag. Men eftersomvi just nu i mitt parti har en ingående diskussion omhela bostadspolitiken ska jag ta den här frågan medmig till ett senare tillfälle.Fru talman! Jag nöjer mig med de här punkterna.Anf. 94 ():Fru talman! Som det sista betänkandet under detförra seklet lämnade deboendes villkor (SOU 1999:148) till statsrådet , som har det övergripande an-svaret för bostadsfrågorna. Utan att göra anspråk påatt ha läst detta digra material kan jag ändå konstateraatt här kommer äntligen mycket av det som vi iMiljöpartiet länge har pläderat för.Utredningen sätter hyresgästerna i fokus och harfem utgångspunkter för sina förslag. Ulla-BrittHagström redovisade dem tidigare. Det var dispositi-va regler, ökat hyresgästinflytande - en mycket viktigpunkt - möjlighet att bo till självkostnad, allmännyttatill för alla - det som vi diskuterar så mycket - ochkonkurrens på lika villkor.Nu vidtar en parlamentarisk beredning av fråganom allmännyttiga bostadsföretag och bostadssocialutveckling. Beredningen "ärver" också de boendeso-ciala frågorna från Boendesociala beredningen. Dettaär anledningen till att vi nu i detta läge avstår från attdriva våra frågor om hyresgästinflytande, bostadsan-visning o.d.Det finns mycket att arbeta med, och dessa frågorhar medvind. Jag jämför då med hur det var för någraår sedan när förde fram möjlighetenför hyresgästerna att påverka sina hyror genom egnaarbetsinsatser. finns det många fina exempel påsjälvförvaltning runtom i landet, bl.a. i Linköping.Dessa måste uppmuntras och få en vidare spridning.Däremot måste vi tyvärr upprepa kravet från tidi-gare år, eftersom det tydligen inte skett någon föränd-ring, att porrklubbsverksamhet måste vara en grundför uppsägning. Vi har en reservation om detta. Föratt inte fördröja behandlingen av utskottsbetänkande-na avstår jag från att yrka bifall till denna reservation.Anf. 95 ():Fru talman! Vi står inför en intressant bostadspo-litisk vår och ett mycket intressant år. Många är deutredningar och kommittéer som under kortare ellerlängre tid har verkat och som vartefter kommer attslutföra sitt arbete genom att presentera konkretaförslag. Vi har redan hört en del exempel nämnas häri debatten, och jag tänkte fylla på med några.Vi har t.ex. översynen av hyreslagstiftningen ochsystemet för prövning av hyres- och arrendemål.Slutbetänkande ska lämnas senast i augusti i år.Vi har som tittar på ut-vecklingen av allmännyttiga bostadsföretag samtutvärderar bruksvärdessystemet. En del av detta ar-bete har gått vidare till en parlamentarisk kommittédär jag själv ingår och där den särskilde utredaren nujobbar vidare med den delen som behandlarbruksvärdet. Han ska vara färdig redan i mars i år.Bostadsrättsutredningens särskilda utredare över-lämnade för någon vecka sedan sitt slutbetänkandeOlika bostadsrättsfrågor. Denna remissbehandlas förnärvarande men verkar inte ha kommit med någramer revolutionerande förändringsförslag.Fastighetsbeskattningskommittén är vi mångasom väntar på med spänt intresse. Det är en parla-mentarisk kommitté, och den beräknas komma medsitt slutbetänkande i maj.Och slutligen beräknas utredningenom nya permanenta regler om boendeformen koope-rativ hyresrätt vara färdig.Fru talman! Denna debatt kommer lite för tidigtför att vi ska kunna ha den där riktigt intressantadebatten . Det är som så ofta inom politiken.Åter till de under allmänna motionstiden väcktamotionerna. På bostadsrättsområdet finner man en radyrkanden som vi känner igen , däri-bland krav på upphävande av förbudet mot dub-belupplåtelse, personligt låneansvar för bostadsrätts-havaren och bostadsrättens pantvärde.Sammanfattande för dessa av borgerliga partierställda krav är en önskan att stärka fåtalets valfrihetvad gäller upplåtelseform på bekostnad av flertaletsvalfrihet vad gäller bostad.Vi socialdemokrater slår vakt om den sociala bo-stadspolitiken. Alla människor ska ha rätt att bo bratill en rimlig kostnad. Genom att se till helheten trorvi att vi bäst uppnår mesta och bästa möjliga resultatför flertalet. Vi har tidigare avvisat de nämnda kra-ven, och vi gör samma sak nu med ungefär sammaargumentation.Fru talman! Vi ser allt tydligare bevis på vad detär som de som förespråkar mer marknadsstyrning påbostadsmarknaden eftersträvar. I Stockholmsregionenpågår ett nyliberalt experiment som kommer att ledatill den första regionala krisen - enbostadspolitisk infarkt.De allmännyttiga företagen, dvs. invånarnas före-tag, utarmas och pumpas på pengar. Hyrorna stigertill följd av detta, och människor utan ekonomiskaresurser kan glömma att någonsin få tag på en lägen-het i centrala lägen. Allmännyttan i skullekunna bygga nya bostäder till rimliga kostnader, mendet ligger inte i linje med vad i vill. Dessa förvisso folkvalda repre-sentanter vägrar lyssna på en stor del av kommunensinvånare, och hyresgästerna är på krigsstigen. Vi ärmånga som har lagt märke till det s.k. hyresgästupp-roret.I kontrast till detta, fru talman, vill jag med anled-ning av ett tidigare påpekande riktat mot mig här säga att jag naturligtvis inte omotiverat skulle ståoch läsa tidningen i kammaren under pågående debattom det inte hade varit en del av förberedelserna infördenna debatt. Jag läste nyheten från därden s-styrda kommunen kommer att använda delar avpengarna från försäljningen av Sydkraftsaktier till attinvestera i sitt kommunala bostadsbolag för att göradetta mer attraktivt för hyresgästerna i syfte att vändaden negativa befolkningstrenden.Fru talman! Detta är helt enkelt lysande och, tyck-er jag, knyter på ett bra sätt ihop de båda betänkandensom vi har diskuterat här - avveckla kärnkraf-ten, värna regionen, satsa på boendet.Vi socialdemokrater anser inte att hyresgästernahar för stort inflytande på bostadsmarknaden. Vi villinte se en bostadsmarknad som helt ligger i fastig-hetsägarnas händer. Vi tror att jämstarka parter ocksåpå bostadsmarknaden är viktigt för att den ska funge-ra.Hyreslagen är till för att skydda den svagaste hy-resgästen mot den skurkaktigaste fastighetsägaren.Hyreslagen ska inte reglera områden som den inteär avsedd att reglera. Vi måste skilja på vad social-tjänstlagens gränser går, var plan- och bygglagensgränser går och vad som är hyresrättsliga frågor. Deolika lagarna ska komplettera varandra, och jag ärmedveten om att vissa punkter behöver ses över, inteminst med tanke på alla de nya trender som vi kan sepå bostadsmarknaden i dag.Jag hade för någon vecka sedan tillfälle att i verk-ligheten prata med hyresgäster och på plats studeraproblem som uppstår i svallvågorna av de luckor somfinns i dagens lagstiftning. Hyresgäster har enbristande möjlighet till inflytande hur kloka syn-punkter de än har. Ofta handlar det om en avsaknadav vilja till att utnyttja inflytanderegelns kanske vik-tigaste funktion, nämligen samrådsförfarandet. Iblandundrar man nästan om det finns fastighetsägare sommed vilja skapar motsättningar mellan sig själva ochsina hyresgäster.Vi socialdemokrater tycker att det är viktigt attreglerna om hyresgästinflytande präglas av en balansmellan hyresvärdens anspråk att få vidta sådana åt-gärder som i ett fastighetsekonomiskt perspektiv ärnödvändiga och hyresgästens befogade krav på in-flytande. Det är ett långsiktigt åtagande att vara hy-resvärd, och hyr man också under långtid ut till samma personer. Det är viktigt att relatio-nerna fungerar, och det kan vi naturligtvis inte lag-stifta fram, men vi kan se till att det finns bra instru-ment tillgängliga. har vi också i dennakammare gett regeringen detta till känna.Vi kan se ett tydligt generationsskifte blandfastighetsägare. De ofta äldre genuint intresseradeoch förvaltande hyresvärdarna är på väg ut och nyamer marknadsmässiga affärsmän på väg in.I dag kan vi ta del av information som säger attdet händer saker på förvaltningssidan. Den nya typenav fastighetsägare ser till andra värden, och det trorjag kan komma att ställa nya krav på den nationellalagstiftningen.Ett exempel som vi kunde läsa om ien av morgontidningarna var att ett nytt grepp för attlocka till investeringar i fastighetsbranschen är fastig-hetsförvaltning i nya former. Detta ska i sin tur ökadet utländska intresset för den svenska fastighets-marknaden. Och jag säger inte att detta behöver varanågot som är av ondo, men jag menar att det kan varaett skäl till att vi behöver se över lagstiftningen fram-över.Ett annat dagsaktuellt ämne behandlar framför alltde små lokalhyresgästernas situation. Och det tror jagockså är något som vi vidare bör uppmärksamma iframtida diskussioner.Fru talman! Jag vill härmed yrka avslag på samt-liga reservationer och bifall till utskottsmajoritetenshemställan beträffande bostadsutskottets betänkande3.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! Jag vill tacka för dethär och för alla utredningar som kommer; det blir julätt för oss att diskutera om vi får underlag.Vissa saker var vi helt överens om. Det handlar dåom samrådsförfarande, om balans mellan fastighets-ägare och hyresgäster vad gäller ekonomi osv. sak undrar jag fortfarande över. ingenting om ägarlägenheter och en sådanutredning men där har vi ju fått ett löfte.Sedan har jag några frågor. Ni fick vid minst tvåtillfällen kalla fötter. Ni tog tillbaka för att få en håll-hake på kommunerna så att man inte kan sälja sinakommunala bolag. Ni bestämde också om kvalificeratmajoritetsbeslut vid ombildning till bostadsrätt. Finnsdet nu en öppen, generösare syn hos Socialdemokra-terna när det gäller att lätta på de här bördorna? Cari-na lyfter ju fram att det kommer nya typer avfastighetsägare. Jag vill dock inte hålla med vad gäl-ler motsättningen där och talet om skurkaktiga fastig-hetsägare - jag vet inte riktigt vilka de är. Men kom-mer ni nu att lätta något på de restriktioner som niinförde?Anf. 97 () replik:Fru talman! Den s.k. stopplagstiftningen är tillfäl-lig, vilket jag antar att också till. Hon sitter liksom jag med i den utredningsom nu ska försöka lösa de knutar som har med denfrågan att göra. Det får vi alltså göra med gemen-samma krafter.Vad gäller majoritetskravet vid ombildning är visocialdemokrater lika övertygade som vi tidigare varitom att den förändring som vi senast genomförde var,och är, riktig såväl för majoritetens som för minori-tetens skull. Det blir starkare bostadsrättsföreningaroch det ger ett bättre minoritetsskydd.Vad gäller ägarlägenheterna tillhörde jag denförlorande sidan här i . Jag har argumenteratför det som inte gick igenom som beslut. Bollen lig-ger nu hos den socialdemokratiska regeringen. Jagkänner inte att jag kan svara mer än så på den frågan.Anf. 98 () re-plik:Fru talman! Jag tackar för det. Förvisso vet jag attdet är en tillfällig stopplagstiftning. Vi har ju erfaren-het av att tillfälligt kan vara en kortare eller en längretid men jag hoppas att det blir snabbt.Vad gäller detta med kvalificerad majoritet ochombildning till bostadsrätt delar jag inte er åsikt. Jagvill faktiskt att ni nu följer upp vad detta leder till -om det blir mycket spekulanter på fastig-hetssidan på grund av det här beslutet.Vad gäller ägarlägenheterna är men det handlar om beslut ochdå har också , eftersom hon sitter medi bostadsutskottet, ett ansvar för att påverka regering-en lite grann här, tycker jag.Sedan vill jag fråga om bostadsrättsregistret. Jaghar sett en öppning för att ett sådant är på väg. Kom-mer det?Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag tar den sista delen först. föreslog att ett register skulle inrät-tas. Personligen har jag ingenting emot det. Jag kanupplysa om att det pågår en beredning inom Rege-ringskansliet i frågan.Vad gäller uppfattning omatt jag nu skulle ändra uppfattning och ståndpunkt ifråga om införandet av ägarlägenheter får jag noggöra henne besviken. Jag är nämligen väldigt överty-gad om att de argument som jag fortfarande står förhåller.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Det gläder mig att försvarar regeringens dröjsmål med att sätta igång en utredning om tredimensionell fastighetsbild-ning och ägarlägenheter. I stället utgår jag från attCarina menar att det är regeringens skyldig-het att följa beslut.Vidare uttalar sig på ett sådant sättatt man kan tro att alla stockholmare utom möjligtvisjag vill bo i . Även om så skullevara är det inte möjligt, inte ens med ett ohämmathöghusbyggande innanför tullarna, för alla att bo iStockholms innerstad.Är det då inte rimligt att de som inte kan få sinaönskemål tillgodosedda på det här sättet får en lägrehyra när de måste bosätta sig utanför tullarna, där deinte vill bo? Är det inte rimligt att den som bor näraett förortscentrum i guldläge låter dem som bor längrebort från ICA och tunnelbanan få betala en lägrehyra?