prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:43Fredagen den 8 decemberKl. 09.00 - 17.15Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------1 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:130Till riksdagenInterpellation 2000/01:130 av () IT-säkerhet.Interpellationen kommer att besvaras den23 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 30 november 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:145Till riksdagenInterpellation 2000/01:145 av om nikotinersättningspreparat.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av juluppehåll.Stockholm den 6 december 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:146Till riksdagenInterpellation 2000/01:146 av ozonhålet och förebyggande hälsovård.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av juluppehåll.Stockholm den 6 december 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:152Till riksdagenInterpellation 2000/01:152 av omfolkhälsa i Europaperspektiv.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är på grund av juluppehåll.Stockholm den 6 december 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:150Till riksdagenInterpellation 2000/01:150 av polisen i län.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch att redan är fulltecknadsamt tjänsteresa.Stockholm den 4 december 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:166Till riksdagenInterpellation 2000/01:166 av medlemskap i brottsliga organisationer.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch att redan är fulltecknadsamt tjänsteresa.Stockholm den 4 december 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:154Till riksdagenInterpellation 2000/01:154 av produktionskrav vid offentlig upphandling.Interpellationen kommer att besvaras den25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehållet i riksdagen.Stockholm den 1 december 2000MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:155Till riksdagenInterpellation 2000/01:155 av Per om for-malinspridning vid begravningar.Interpellationen kommer att besvaras den25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehållet i riksdagen.Stockholm den 1 december 2000MiljödepartementetKjell LarssonEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:149Till riksdagenInterpellation 2000/01:149 av ()om ungdomars möjligheter i demokratiska verksam-heter.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är juluppehåll i riksdagenoch att redan är fullteck-nad.Stockholm den 4 december 2000KulturdepartementetBritta LejonInterpellation 2000/01:136Till riksdagenInterpellation 2000/01:136 av en nordisk miljöunion.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 1 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 6 december 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:162Till riksdagenInterpellation 2000/01:162 av om strandskydd.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 1 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 5 december 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:134Till riksdagenInterpellation 2000/01:134 av om skattereglerna för ideella ungdoms- och kul-turorganisationer.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte funnits någon tid som passat bådeinterpellanten och mig.Stockholm den 1 december 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:137Till riksdagenInterpellation 2000/01:137 av () omskatt på biobränsle.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det på grund av ut-landsresor inte funnits någon tid som passat bådeinterpellanten och mig.Stockholm den 1 december 2000FinansdepartementetBosse Ringholm2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionen m.m.Tredje vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemorior om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och överlämnats till utskott:2000/01:49 Förslag till och rå-dets förordning om att fastställa hälsoregler föranimaliska biprodukter som inte är avsedda förlivsmedel KOM (2000) 574 till miljö- och jord-bruksutskottet2000/01:53 Europeiska kommissionens förslag omkallstartskrav för lätta lastbilar och bussarKOM (2000) 487 till miljö- och jordbruksutskottet3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:Fi10 till finansutskottet2000/01:Fö1-Fö6 till försvarsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialutskottets betänkande 2000/01:SoU15 § Anslag inom socialförsäkringsområdet ochvissa ålderspensionsfrågor, m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU1Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområ-dena 10, 11 och 12) (prop. 2000/01:1 delvis) ochsocialförsäkringsutskottets betänkande 2000/01:SfU6Vissa ålderspensionsfrågor, m.m. (prop. 2000/01:16).Utgiftsområde 10Anf. 1 ():Fru talman! Innan jag kommer in på sakfrågornavill jag yrka bifall till den första reservationen inomutgiftsområdet, nämligen nr 1. För att inte betungakammaren kommer jag inte att yrka bifall till fler.Alla våra reservationer är viktiga.Rehabilitering och arbetsskadeförsäkring kommerMargareta att behandla senare i debatten.Fru talman! Socialförsäkringen har kännetecknatsav betydande problem, inte minst finansiella, underde . Näringslivets omstrukture-ring, stora demografiska förändringar men ocksåinstitutionalisering och byråkratisering av samhällsli-vet har skapat instabilitet; finansiellt, utnyttjandemäs-sigt etc. Kraven på de offentliga finanserna blev tyd-liga, och snabba förändringar har varit nödvändiga.Dessa förändringar har ofta varit kortsiktiga och för-svårat en utveckling av långsiktigt stabila socialför-säkringar.Framtidens system måste bygga på en genomtänktlångsiktig strategi, och avvägningarna bör kunnaaccepteras av en bred majoritet av medborgare. Soci-alförsäkringarna utvecklas bäst i en nationell miljöeftersom det måste finnas ett nära samband mellanbeskattning och socialförsäkring - dessa är somkommunicerande kärl. måste socialförsäk-ringarna befrämja rörlighet, nationellt och internatio-nellt. Vad som sagts innebär att socialförsäkrings-frågorna inte ska föras över till EU:s beslutssystem.Jag noterar med tillfredsställelse att utskottet är heltenigt i vad jag nu har sagt.Sjukförsäkringen har kännetecknatsav ökande ohälsotal. Kostnaderna har skenat. Dettainnebär att försäkringssystemet har förlorat sin stabi-litet. Detta är allvarligt. Det är inte en faktor som harlett till denna utveckling. Demografi, arbetsmark-nadsläge, förändringar av ersättningsnivåer, sjukvår-dens köer, belastningen på försäkringskassorna, ar-betsmiljö, både fysisk och psykisk, åldersfördelning-en på olika arbetsplatser men också synen på försäk-ringarna som ett alternativ till arbete påverkar utnytt-jandet. Min långa uppräkning av faktorer som påver-kar försäkringen visar att om vi ska återskapa ettstabilt system måste en rad olika åtgärder vidtas sam-tidigt. En eller ett fåtal räcker inte. Det är därför vårmotion Sf286 innehåller så många förslag till föränd-ringar.Jag ska endast beröra några av de viktigaste.Vad som är försäkringsmässig sjukdom måstepreciseras. Det är inte helt lätt, men svårigheter skasporra inte leda till uppgivenhet.Ersättningsnivån i försäkringen måste bygga på engod avvägning mellan tillfredsställande ersättning vidinkomstbortfall och skapa drivkrafter att gåså snabbt som möjligt tillbaka till arbetet. Ersättning-en måste avvägas mot dels statens budgetrestriktio-ner, dels hur arbetsinkomsterna beskattas. Naturligt-vis ska det ge någorlunda god trygghet. En lägreersättningsnivå i försäkringen tillsammans med lägreskatter skapar bättre drivkrafter än motsatsen. Detfinns ett klart samband mellan lägre skatter, stabilaresparande och i viss utsträckning egna riskförsäkring-ar. finns det ett samband mellan lägreskatter och lägre ersättningsnivåer. Försäkringsmäs-sigt utformade avtalsförsäkringar kan hjälpa till attgöra systemen mer hållfasta, speciellt om försäkring-arna är anpassade till förhållandena inom olika bran-scher. Vi anser att en kombination av lägre skatteroch i viss mån lägre ersättningar i inkomstbortfalls-föräkringarna gynnar både anställda och arbetsgivare.Vårt förslag om en ersättningsnivå på av sjuk-penninggrundande inkomst måste ses i ett samman-hang med våra skattesänkningar för hushållen samtde ersättningar som utgår via avtalsförsäkringarna.Sjukförsäkringsutredningen avfärdar att det finnsett samband mellan ersättningsnivåer och utnyttjande.Diagrammet i vår motion är hämtat från utredningen,och det motsäger utredningens påstående. Då kan vise på samband som började redan efter 1955. Densänkta ersättningen som möjliggörs genom lägreskatter fungerar egentligen som en förhöjd självrisk.Det gör systemet mer försäkringsmässigt, och det ärbra. Den sänkta skatten underlättar införandet avdenna självrisk.Andra åtgärder för att göra försäkringen mer för-säkringsmässig är en klarare definition av sjukdoms-begreppet, , varav en dock bör infallaförst efter sjunde dagen, bättre skadereglering genomatt försäkringen själv ska kunna hänvisa vårdsökandetill behandling om så behövs utanför det egna lands-tinget, att får ett odelat ansvar närdet gäller budget, ett förändrat ersättningstak - sam-ma som i pensionssystemet - och ett helt avskaffandeav avgifter över taket. En del av förslagen kan ge-nomföras snabbt. Andra fordrar tid, utredningar ocheftertanke.En förändring som bör och kan genomförasmycket snabbt finns i våra motioner. En försäkrings-mässig utbildning av i första hand läkarna kan gebättre medicinskt omhändertagande och väsentligtlägre sjuktal. Det finns vetenskapligt dokumenteraderesultat från en sådan utbildning redovisad i nr 46 i år.Precisionen vid sjukskrivning blev bättre, rättssä-kerheten ökade, felaktiga ärenden ändrades snabbareoch sjukskrivningen användes bättre som terapeutiskmetod. I försäkringskasseområde därförsöken genomfördes sjönk ohälsotalen från 23 %över riksgenomsnittet till under. Satsningenkostade och gav minskade sjukpenning-kostnader, allt annat lika, på 30 miljoner.Även om resultatet sjunker med hälften när ut-bildningen genomförs i full skala måste det betecknassom osedvanligt bra. Och lägg märke till att det varbåde de korta och långa sjukfallen som minskade. Jagmåste poängtera att avkastningen på denna åtgärd varatt för fick försäkringskassa igen50 kr. Det är sällan man har så bra kalkyler. Det blevfärre flaskhalsar hos kassorna, bättre handläggningoch bättre rehabilitering. Förtidspensioneringarna kansedan efterhand minska, och individen slipper i gans-ka stor utsträckning olycklig passivisering.Fru talman! Jag är inte den som tycker att brådskaär bra i alla väder. Men när det gäller den försäk-ringsmässiga utbildningen är varje dröjsmål förkast-ligt. Att sätta i gång med det innebär inga risker. Attförhala den försäkringsmässiga utbildningen går inteatt försvara om man är mån om sjukförsäkringen ochskattebetalarnas pengar. Ingen vill väl öka antaletmänniskor som handikappas av långtidssjukskriv-ningar.Fru talman! Jag är övertygad om att vi alla är be-själade av att förbättra socialförsäkringarna, inteminst sjukförsäkringen på bästa sätt. Jag tror också attvi alla kan instämma i ord. Han vartidigare socialminister hos . Han har sagtom välfärdssystemen: De påverkar våra värderingar.Men vilka värderingar och handlingar vill vi att deska främja och utveckla? Det är frågan. Jag tror, pre-cis som , att det är ansvarstagande, arbets-vilja, sparande, ärlighet och - det viktigaste av allt -att vi är måna om att hjälpa människor att behålla sinarbetsförmåga.Vi är - det vet jag - oeniga inte om målen menom medlen. Vår syn på att det krävs en samsyn mel-lan skatter, ersättningsnivåer, avtalsförsäkringar ochförsäkringsmässighet delar vi inte - . Det kom-mer kanske; vi brukar kunna komma överens. Mendet är ett svaghetstecken om vi inte eller ialla fall kommer fram till att jusnabbare vi kan få i gång en god försäkringsmedi-cinsk utbildning för en bättre sjukskrivning, destobättre. Att vi snabbt får i gång försäkringsmässigutbildning på högre nivå är också väsentligt.Fru talman! Statsrådet finns här. Vikänner varandra väl, och jag vet att statsrådet ärhandlingskraftig. Jag tror att vi kan få bevis för det idag.Egentligen behövs det bara ett uttalande att för-säkringskassorna själva kan börja ta initiativ och sättai gång den försäkringsmässiga utbildningen med AT-och SF-läkarna. Man kan göra det snabbast möjligt,och sedan kan departementet arbeta med att verkligensätta den här förändringen i verket. Jag hoppas att jagfår ett positivt svar . Det skulle vara bra för ossalla: för skattebetalare, för dem som är sjuka inteminst och för läkarna, som kommer att få mycketstörre trygghet i sitt arbete.Anf. 2 ():Fru talman! Den huvudsakliga uppgiften för dengenerella välfärdspolitiken är att minska klyftor ochgränser mellan olika samhällsgrupper och fungerasom en sammanhållande kraft. Det område som vidiskuterar , socialförsäkringar, är en mycketviktig del av den generella välfärdspolitiken.Det svenska välfärdssystemet bygger på indivi-dens rättigheter och skyldigheter. Liksom rösträtt ochlikhet inför lagen ska goda levnadsförhållanden varaen rättighet för alla. Välfärden finansieras delvis viaskattsedeln och ska verka omfördelande och utjämnalevnadsförhållandena mellan olika grupper i samhäl-let samt verka omfördelande mellan kvinnor och män.Vården, omsorgen, utbildningen och andra samhälle-liga rättigheter är offentligt finansierade och utgårfrån människors behov, inte från tjockleken på derasplånböcker. Hela formandet av det vi kallarvälfärdsstaten har byggt på denna värdering.För oss i är försvaret av den of-fentliga sektorn en av vår tids viktigaste klass- ochjämställdhetsfrågor. Ytterst handlar det om kamp ommakten över hur samhällets resurser ska fördelas. Devärden som vi gemensamt skapar i arbetslivet och isamhället ska fördelas rättvist. ska inte varaett tvåtredjedelssamhälle. Men det finns både ekono-miska och sociala hinder för att uppnå en förbättraddemokrati och mer makt över sitt eget liv. En rättvisfördelning tycks tyvärr för många löntagare vara enavlägsen vision i fjärran. Men det är verkligen nå-gonting att kämpa för.Fru talman! Vi har vid många tillfällen i dennakammare ställt frågan: Vad är det som håller på atthända? Håller arbetslivet på att bli så tufft att vi slåsut av det hårda tempot? Mer än var fjärde person påarbetsmarknaden överväger att förändra sin arbetssi-tuation på grund av problem med den egna hälsan.Detta är vanligare bland kvinnor än bland män. Ochom man utsätts för höga krav i arbetet eller om manhar för lite inflytande är det betydligt vanligare att avhälsoskäl överväga olika förändringar av sin arbets-situation.På fyra år har sjukskrivningarna med utbrändhets-diagnoser ökat bland anställda i kommuneroch landsting. Ökningen är alarmerande! Och inomden offentliga sektorn har utbrändhetsdiagnosernapasserat belastningsskadorna som den vanligasteorsaken till sjukskrivning. Med tanke på att dessadiagnoser ökar mest hos kvinnor i offentlig sektorkrävs det att forskningen fokuseras på kvinnor, stressoch ohälsa i betydligt högre grad än vad som hittillsgjorts.Att så många inom offentlig sektor drabbas avohälsa på grund av sin arbetssituation är mycket all-varligt och måste åtgärdas. Det som behövs är inteprivatiseringar utan respekt för arbetsuppgifternassärskilda karaktär. Vårdbiträden, undersköterskor ochskolpersonal är några av de grupper som har fått bäraen mycket tung börda med den egna hälsan som in-sats. Vi ser facit på snabba organisationsförändringar,kraftiga nedskärningar, minskat inflytande och osä-kerhet över den egna arbetssituationen. Arbetsorgani-sationer som behandlar människor som utbytbaradelar är ineffektiva, inhumana och omoderna. Ochdessa arbetsorganisationer vältrar över sina kostnaderpå andra.Makthavare, arbetsgivare m.fl. har trott och ställtupp på att man kan öka sjuknärvaron och öka stressenoch pressen på arbetsplatserna i all oändlighet, somom människan vore en evighetsmaskin. De måsteockså inse att de sjukskrivningar som ökar inteberor på att folk inte har vaccinerat sig mot influensautan att diagnoserna är utbrändhet, belastningsskador,psykiska sjukdomar och att det i många fall är långasjukskrivningsperioder.I syfte att betona arbetslinjen vill in-föra . Den andra karensdagen föreslåsinföras med förläggning till den åttonde sjukdagen.Med en andra karensdag kan man säkert betona ar-betslinjen. Sjuknärvaron kommer att öka ännu merför många löntagargrupper, för man kommer inte attha råd att vara sjuk. Valet kommer för många att ståmellan kronofogden eller att jobba när de är sjuka.Det troliga är också att antalet mycket långa sjuk-skrivningsperioder med höga kostnader för samhälletbara kommer att öka genom detta moderata förslag.Moderaterna menar också att det inte går att för-neka att patienten har ett avgörande inflytande på sinegen sjukskrivning. Då frågar jag om inte patientenska ha ett visst avgörande över sjukskrivningen. Vemvet bättre hur en person mår än personen själv? Skanågon högre chef eller politiker bestämma när man ärsjuk?En viktig grundpelare inom vårt socialförsäk-ringssystem är trovärdigheten och tilliten till system-et. Ju fler som omfattas av systemet desto bättre,eftersom bl.a. behovet av privata försäkringsalternativförsvinner.I har vi länge drivit frågan om höjttak i sjukförsäkringen. ligger en alltför stor delav befolkningen över taket. Det innebär att en stor delav befolkningen får betydligt vid in-komstbortfall vid sjukdom. Att höja taket är därförbåde en trovärdighetsfråga och en rättvisefråga.Möjligheten att leva ett hälsosamt liv skiljer sigåtskilligt åt mellan individer i dagens . Ohälsaoch dödlighet bestäms i stor utsträckning av vårasociala positioner. Den kanske viktigaste faktorn sompåverkar vår hälsa är vår arbetssituation. Den som ärarbetslös känner sig ofta stressad över sin ekonomis-ka situation och känslan att stå utanför arbetsgemen-skapen. För många av oss som har arbete räcker intetiden till, och arbetsbördan är stor.Den ökade arbetstakten är en av de mest påtagligaarbetsmiljöförändringar som inträffat under de se-naste fem åren. Men även det tunga och ensidigaarbetet är fortfarande alltför vanligt, och det har ökatför kvinnorna.Av gruppen sjukskrivna utgör kvinnorna över60 %. Varför är kvinnor mer sjukskrivna än män?Beror det på att kvinnorna i stor utsträckning arbetar ien alltför slimmad offentlig sektor? Beror det på attdet dubbelarbete som görs falleralltför ensidigt på kvinnans lott?Det finns många faktorer som vi med det sundaförnuftet kan peka på när vi analyserar ökningen avsjukskrivningarna. Men är det så att kvin-nors hälsa fått förhållandevis lite uppmärksamhetinom forskningen. Riskfaktorn att vara kvinna i ar-betslivet måste uppmärksammas mer.En annan mycket prioriterad fråga i Vänsterpartietär arbetsskadeförsäkringen. Enligt vad som har upp-getts av är avsikten att en propo-sition ska föreläggas . IVänsterpartiet säger vi så här: Ju förr desto bättre. Detbehövs en mänskligare, rättvisare och mer jämlikarbetsskadelagstiftning. Det kan inte vara rätt attkvinnor ska ha dubbelt så svårt som män att få enanmäld arbetssjukdom godkänd.Att komma igenom nålsögat i arbetsskadeförsäk-ringen och få skador godkända är mycket svårt i dag.Resultatet av reglerna kring bevisbördan har blivit attmånga enskilda har drabbats hårt.I anser vi att arbetsskadeförsäk-ringen måste ändras, så att kvinnors arbetsskador intemissgynnas och att hänsyn tas till kvinnors och mänsolika förutsättningar vid bedömning av arbetsskador.Det betyder också att arbetsskadebegreppet och be-visregeln måste få ett annat innehåll än vad som nugäller.Könssegregeringen på arbetsmarknaden och enhierarkisk organisering av arbetet har lett till att kvin-nor tilldelats monotona och enahanda arbetsuppgiftersom ofta leder till belastningsskador. Dessutom harmånga kvinnor ofta tunga psykiskt påfrestande ar-betsuppgifter som inte värderas så högt lönemässigt.Det finns många stora brister i hanteringen av ar-betsskadeärenden. Långa handläggningstider ochbrister i många försäkringsläkares arbetssätt är exem-pel på detta. Många löntagargrupper anser att arbets-skadeförsäkringen och tillämpningen av denna lag-stiftning har mycket låg trovärdighet. I förlängningenblir det politiska systemets trovärdighet också låg.En förändring av arbetsskadeförsäkringen får intebara ses som en valfråga. Det måste ses som en rät-tighetsfråga som det krävs en skyndsam handläggningkring - inte bara nya utredningar och vackra ord. Härbehövs det politisk vilja och mer pengar för en rättvi-sare lagstiftning.I anslutning till detta vill jag yrka bifall till reser-vation 30 om en översyn av arbetsskadeförsäkringen.En av de ganska många utredningar som vi hareller har haft inom vårt område är Sjukförsäkringsut-redningen. hade utskottet en intres-sant offentlig utfrågning med den särskilde utredarenJan . Det som troligen har diskuterats mest iutredningen är förslaget om sjuklöneperiod på 60dagar, där löntagarna ska ersättas av företagen. IVänsterpartiet är vi kritiska till detta förslag, som kanfå mycket negativa konsekvenser för små och medel-stora företag.I dag, när vi har en sjuklöneperiod ,kan vi se vissa risker för att människor med åter-kommande sjukperioder stängs ute från arbetsmark-naden. Det finns en befogad oro för att det skapas ettA- och ett B-lag på arbetsmarknaden genom selekte-ring. Denna risk ökar mycket om förslaget om 60dagars sjuklön får gehör.I har vi lagt fram en motion medförslag om en utredning kring ett restitutionssystemsom vänder sig till de mindre företagen med högst tioanställda. För dessa små företag är sjuklönen i vissafall ett stort problem. Jag vill därför yrka bifall tillreservation 10.Avslutningsvis vill jag yrka bifall till reservation32 om utbyte av yrkesskadelivränta. För oss i Väns-terpartiet är detta en viktig och principiell fråga. Ing-en individ ska behöva betala tillbaka mer än vad haneller hon har fått ut i kapitalbelopp. Därför anser viatt nuvarande system måste förändras vad gäller ut-byte av yrkesskadelivränta mot ett engångsbelopp.Jag står givetvis bakom alla våra reservationer,men för tids vinnande yrkar jag alltså bifall till reser-vationerna 10, 30 och 32.Anf. 3 () replik:Fru talman! Föregående talare nämnde modera-terna och lät kritisk mot att vi vill värna om ar-betslinjen. Jag tror att det är väldigt viktigt att männi-skor verkligen kommer tillbaks till livet så snabbtsom möjligt. Det vet läkare när det gäller operationer,osv. Man försöker få upp patienterna snabbt. lätman dem ligga i sängen, och resultatet blev mycketsämre.Är det problem på arbetsplatserna ska man ta itumed problemen på arbetsplatserna. Man ska inte varasjukskriven.Jag tror att vi ska vara försiktiga med täckdiagno-ser som utbrändhet. Det kan vara väldigt många olikasaker de döljer. Denna typ av diagnoser har funnitsunder olika namn genom tiderna. Jag kan bara nämnaAxel bok om , där han nämnersocietetsdamer som led av colitis.