prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Jag tycker attdet vore mer hederligt att säga att man vill ha enmindre utjämning.När det gäller kommuner och landsting som harproblem med sin ekonomi på grund av befolknings-minskning är det viktigt att man ger likvärdiga förut-sättningar. Kommunerna och landstingen ingår i envälfärdsinfrastruktur, och den är viktig för dessakommuner när man vill ha fler jobb. Jobben, attminska arbetslösheten, är ju ett viktigt incitament föratt få hela att leva.Avslutningsvis vill jag lyfta fram kommunkonto-systemet. Vi i är mycket oroliga förutvecklingen av de växande underskottet i systemen.Det finns en översyn som vi har medverkat till skullebli av när det gäller kommunkontosystemet. Proble-met med det system som gäller är ju att det genereraren ökande självfinansieringsgrad. Mellan1997 och ökade självfinansieringsgraden, alltsåkommunsektorns, med . Underskottet för iår beräknas till 4,3 miljarder, och den har majoritetenkommit överens om att avskriva.Men fortsätter den här utvecklingen, och om deninte regleras via statsbudgeten, kommer underskottetmed råge att neutralisera eller äta upp alla statsbi-dragshöjningar till vården och skolan som vi har fattatbeslut om. Den översyn som har kommit i gång ochsom också, som jag sade, är ett resultat av budget-samarbetet, har vi stora förhoppningar på. Vänster-partiet kommer att arbeta för att resultatet av översy-nen blir att vi eliminerar de växande negativa omför-delningseffekter som kommunkontosystemet genere-rar mellan stats- och kommunsektor och mellan olikakommuner och landsting. Det är ett krav som ocksådelas av både kommunförbund och landstingsför-bund.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! hade vänligheten att be-rätta en del om vad vi moderater har angivit i vårpartimotion, och det är bra. Det som däremot inte ärbra är att tydligen inte förstår att det är ettbra recept bl.a. för att få livskraftiga kommuner.Om vi tar just utjämningssystemet som exempelhar jag väldigt svårt att förstå vissa saker. Vi kan taen kommun som kanske förstår sig på litegrann, nämligen i Västmanland.Den leds ju av en vänsterpartist. kommunhar ju haft en bra skattekraftsutveckling. De har för-visso problem. Jag tror att de tappar befolkning ock-så. Men de har haft en gynnsam skattekraftsutveck-ling.Ska det då vara så, , att när resultatet avden lokala politiken blir att skattekraften ökar skaman inte få behålla denna ökning? Det är ju så dagensutjämningssystem fungerar. Kommuner, oavsett omde har låg skattekraft, medelskattekraft eller godskattekraft, som ökar sin skattekraft får inte behållaökningen. Det finns inga incitament, inga morötter.Det är det som är anledningen till bl.a. att vi mo-derater anger att det här är tillväxtfientligt. Jag harväldigt svårt att förstå hur , som väl skavara ekonom, kan tycka att ett sådant utjämningssys-tem till sin konstruktion är rimligt och riktigt. Jagskulle gärna vilja veta vilka argument som liggerbakom detta. Jag gör nu den bedömningen att alltflerförstår att vi inte kan fortsätta så här. Den här expert-gruppen har ju gjort en liten ansats, men vad jag för-står inser att man måste göra enbetydligt större översyn - helt oaktat vad finansut-skottets majoritet har sagt.Anf. 68 () replik:Fru talman! Det var vad utskottsmajoriteten harsagt i sitt betänkande. Det pågår ju två utredningar,och de var alltså inte färdiga när vi gjorde detta be-tänkande. Men i dessa utredningar, och framför alltnär det gäller expertgruppens diskussionsbetänkande,finns det naturligtvis anledning att utvärdera om vinår de höga ambitioner som vi har att ge likvärdigaekonomiska förutsättningar till alla kommuner ochlandsting, vilket är de bakomliggande argumenten tillatt vi i försvarar utjämningen. Vi ansernämligen att utjämningen kan vara rättvis och pro-duktiv, framför allt produktiv, att kommuner ochlandsting som inte befinner sig i dessa tillväxtcentrumockså kan få möjligheter att ha en acceptabel ochlikvärdig välfärdsinfrastruktur. De är väldigt viktigtatt de har det för att kunna skapa fler arbetstillfällen,vilket de behöver.Jag kommer själv från en kommun som, i alla falltidigare, har bidragit till inkomstutjämningssystemet.Och jag har inte hört några klagomål på detta. Där-emot finns det klagomål på hela kommunsektorn, attdet är för litet resurser totalt sett. Det handlar inte omutjämningssystemet i sig.Anf. 69 () re-plik:Fru talman! Det är ofta så att de som inte delar våruppfattning diskuterar helt andra saker än de sakersom vi för fram. Det verkar ju ofta som om man troratt vi är emot ett utjämningssystem i största allmän-het, att vi skulle förespråka att man inte skulle halikvärdiga förutsättningar. Vi har ju gång på gångupprepat att kommuner och landsting med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft måste ha bidrag. Ochdet är staten som ska stå för det. Den diskussionenkan vi lämna därhän. Men ett utjämningssystemmåste ha incitament och morötter så att kommuneroch landsting, och framför allt kommuner, kan bidratill en ekonomisk tillväxt. Jag upprepar därför minfråga till : Om t.ex. ,som dessutom styrs av en vänsterpartist, lyckasåstadkomma en skattekraftstillväxt per invånare ge-nom att fler får jobb och genom att man vidtar andraåtgärder som gör att skattekraften ökar - samtidigtökar kostnaderna, när skattekraften ökar blir detnämligen ofta ökade kostnader - varför ska man då taifrån de ökade intäkterna? Det ärpå det sättet som utjämningssystemet fungerar. KanSiv Holma förklara det för mig?Anf. 70 () replik:Fru talman! För det första: Om skullevara genuint intresserade av att ge landstingen ochkommunerna goda ekonomiska förutsättningar såskulle de i sitt förslag inte presentera en sänkning avden nivå på 6 miljarder som vi i majoriteten föreslår.Det tycker jag är viktigt att säga, därför att det finnsbehov, och det känner också till.För det andra: Beträffande inkomstutjämnings-systemet vill jag säga att Pomperipossaeffekten aldrighar uppstått i verkligheten. har man förändratsystemet så att t.o.m. den teoretiska möjligheten attdetta skulle komma till stånd har försvunnit.Svaret på frågan om de kommuner som får en ök-ning av sitt skatteunderlag är alltså att de får behålladenna ökning med de justeringar som är gjorda.Anf. 71 ():Fru talman! I dagens debatt diskuterar vi bl.a.allmänna bidrag till kommuner, frågor om det kom-munala självstyret och utjämningssystemet. Det somhar diskuterats här väldigt mycket är just frågan omdet kommunala självstyret. Och vi ser det kommunalasjälvstyret som väldigt viktigt. Men jag vill ändåställa några frågor här i kammaren.Agda som är får för äldreboende och vårdbetala . I en annan kommun kan-ske hon hade behövt betala bara runt 5 000 kr.Det här är dagens situation i . Detta speg-lar ändå på något sätt vad det kommunala självstyretinnebär. Det finns olika aspekter. En sak är det kom-munala självstyret, en annan sak är om vi vill hittamöjligheter för t.ex. att bo i den kommun honvill bo i utan att behöva ta hänsyn till ekonomin pådet viset med den orättvisa som finns i ekonomin. Dethär är bedömningsfrågor. Här står nu olika partier iden här för olika ställningstaganden. Ochdå blir det en konflikt mellan hur man vill att rättvi-san ska vara, t.ex. i fall och i andra pensionä-rers fall, och hur mycket man ska bestämma kommu-nalt.Den service som samhället erbjuder är väldigtviktig - utbildningssystemet, vård, omsorg, skola -och sätter ändå någonstans en grund för samhället ochskapar förutsättningar för att ha ett samhälle som ärtill för människan, skapar ett samhälle som har liv-skvalitet och där människor kan utvecklas.Sedan har vi också frågan om det medborgerligainflytandet. Vi i vill väldigt mycket attmänniskan ska ha så mycket makt som möjligt.Ibland kan det innebära att vi vill sätta ramar för olikafrågor här i för att just ge människor bådemöjligheter till inflytande men också möjligheter god service i landet.När vi diskuterar den här frågan här så låter detsom att det finns två läger i riksdag. Men såär det knappast. Jag tror att vi helt enkelt gör olikabedömningar av vad som är viktiga ramar att sättaovanifrån och vad det är som kommuner kan be-stämma över.Men ett perspektiv som inte har diskuterats här är vad medborgaren själv ska kunna bestämma.Kommunalt självstyre innebär nämligen inte alltid attdet är medborgaren som kan påverka. Det senasteexemplet här är faktiskt frågan om akutsjukhusen.Här i gick bl.a. till val utanatt säga att de ville sälja ut akutsjukhusen till privataintressen som vill driva dem med vinstintresse. Det ären så radikal förändring av den vårdinfrastruktur somfinns - mycket pengar från det allmänna, alla med-borgares pengar som har satsats, och utan att vi vetvad konsekvenserna kommer att bli . Dettaär ju en ny företeelse. Och det som vi ville var attanvända försiktighetsprincipen. Vi ville att manskulle avvakta och se över om det t.ex. behövs enlagstiftning som reglerar när akutsjukhusen drivsprivat med vinstintresse. Det kanske är så att man inteska tillåta detta om det inte finns en väldigt stor majo-ritet för det. Det som vi ville var att garantera attmedborgarna faktiskt inte skulle vakna en vacker dagoch plötsligt upptäcka att en så stor förändring harskett utan att de har kunnat påverka. Vi ställde ossbakom stopplagen för att man skulle införa det som vikallar en demokratigaranti, nämligen att man anting-en fattar två beslut med enkel majoritet med ett valemellan eller att man fattar ett beslut om det finns enkvalificerad majoritet i fullmäktige, eftersom det dåär mycket välförankrat. Det handlar inte om att säganej till den typen av förändringar . Mendet handlar om att bromsa lite grann och att intebromsa för bromsandets skull. Det finns ingetegenintresse i det. Utan det handlar om att bromsa föratt man ska garantera medborgerligt inflytande.Jag tycker att debatten här alldeles för litehar handlat om just det medborgerliga inflytandet.Det är intressant att de olika borgerliga partiernavill väldigt olika saker vad gäller utjämningssystemet.Ett parti vill gynna utsatta kommuner och glesbygd,nämligen . Men de ska ju samarbeta medModeraterna och som tycker attstorstadsregionerna betalar alldeles för mycket tilllandet. Där har de borgerliga partierna i riksdagennaturligtvis en konflikt men det låter på dem som attde inte har någon sådan konflikt.Det är bra att vi har ett utjämningssystem. Det ären fråga om solidaritet. Vi vill se till att det finnslikvärdiga möjligheter för människor att få en grund-service i hela landet - förutsättningarna är ju olika förolika kommuner - och vi vill att hela skaleva.När det gäller frågan om centralism är det lite in-tressant att det finns en partimotion från Folkpartietdär man säger: Vi vill att det hivpreventiva arbetet istorstadsregionerna ska öronmärkas. Här ger Folk-partiet så att säga en ram ovanifrån men i andra frågorfrågar man: Varför vill ni öronmärka? Vi i de olikapartierna har ju olika frågor som vi tycker är viktigaoch vissa av de frågorna är så viktiga att det behövsöronmärkning ovanifrån. Jag tycker därför att Folk-partiet måste erkänna att de också kan ta den härtypen av beslut.När det gäller naturkatastrofer och det anslag somfinns är det bara att konstatera att de pengarna be-hövs. I ett längre perspektiv tror jag att vi kommer attse mer av naturkatastrofer i beroende påväxthuseffekten och de extrema klimatförändringarsom följer av växthuseffekten. Jag tror att vi i framti-den, vilket tas upp i detta betänkande, måste se överhur staten ska agera i sådana här fall. Det är bra att vii dag har kommunakuten och att vi har medel attavsätta men kanske måste vi se till att vi har ett regel-verk som ger tydlighet för de kommuner som drab-bas.Som det är i tror jag att många -både kommuner och privatpersoner - är oroliga. Manvet inte på vilket sätt man kommer att få ersättningfrån staten. går man omkring och ärorolig. Kanske behöver vi se över om vi i framtidenska ha en typ regelverk här. Vi måste också se tillorsakerna till dessa naturkatastrofer. Vi kan ju intebara lappa och laga i efterhand, utan vi måste ocksåse till att det blir färre naturkatastrofer.Detta kan vi göra enbart genom att se till att kol-doxidutsläppen minskar. Där har vi i årets budgettagit några steg framåt. Jag tänker då på den grönaskatteväxlingen och höjningen av koldoxidskatten.Tyvärr har vi inte lyckats ta tillräckligt många stegför att minska bilismens koldioxidutsläpp i Sverigemen det steget tar vi förmodligen i framtiden.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! argumenterar somom det finns de i denna kammare som inte vill ha enskattekraftsutjämning. Vi moderater menar att det ärviktigt att tillföra bidrag till kommuner och landstingmed en för deras uppgifter otillräcklig skattekraft ochmed för höga strukturella kostnader. Men det äregentligen inte det som vi diskuterar. Miljöpartietsföreträdare och även vänsterpartistiska och socialde-mokratiska företrädare vill gärna göra sig till tolk förden uppfattningen därför att det skulle göra argu-mentationen lite enklare. borde argumentationenför del vara väldigt enkel - det handlaralltså om att slå vakt om dagens system, för tillväxtenbekämpas var i landet det än är. Om det är vad Miljö-partiet vill stå för förstår jag att ni är nöjda med detsystemet.Vi vill att t.ex. landsbygds- och glesbygdskom-muner eller andra kommuner som, även om de har enbefolkningsminskning och får ökad skatte-kraft per invånare, ska få behålla den. Detta tillåterdock inte dagens system. Därför är det inomkommu-nala utjämningssystemet så groteskt tillväxtfientligt.Jag får gratulera er till att ni har fått de övrigapartierna, Socialdemokraterna och , attställa upp på ett så tillväxtfientligt system.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag tror att i stor ut-sträckning har missuppfattat . För ossfinns det inget självändamål i att säga att vi måste halägre eller högre tillväxt eller nolltillväxt, utan det ärtillväxtens innehåll som vi vill att man ska titta på.Om tillväxten har ett bra innehåll vill vi ha den. ett innehåll som leder till miljöförstöring ochökad stress vill vi inte ha den.Vi diskuterar alldeles för lite tillväxtens innehåll.Alldeles för mycket stirrar vi oss blinda på siffror ochsäger att ju högre en siffra är, desto bättre är det.Detta leder inte till en bra politik.När det gäller utjämningssystemet har ju Mode-raterna myntat vad som kallas för Pomperipossaef-fekt. Med det menar man att de stackars kommunersom har en enorm tillväxt måste dela med sig av deökade skatteintäkterna till övriga delar av landet.Detta tycker man är orättvist.Vi menar att utjämningssystemet är till för att för-dela de offentliga medlen men tillväxten hämmasinte. Jag har inte sett några siffror på att de kommu-ner där man har en utveckling med fler arbetstillfällenhelt plötsligt inte får en ökad tillväxt. Däremot kan debidra mer till den gemensamma välfärden i hela lan-det. Det är väl positivt och det behövs, för vi harregionala obalanser i dag.Om åker upp till ellerKalix kommer han, det kan jag lova, att höra att dekommunerna anser sig ha alldeles för lite medel ochatt det bidrar till att fler människor flyttar från de härkommunerna. Vi har inte sagt att det finns de somtotalt vill avskaffa utjämningssystemet men Modera-ternas förslag innebär en så stark förändring av ut-jämningssystemet att det inte skulle bli den fördel-ning som man har . Jag tycker att den ärganska rättvis och bra.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Det är enkelt att diskutera Pomperi-possaeffekter. De i sig är orimliga men de beröronekligen storstadsområdena. Där försöker man rättatill så att det inte är några Pomperipos-saeffekter.I grunden är det orimliga med systemet att tillväxtbekämpas var den än förekommer. Ta t.ex. ,, , eller . När sådanakommuner åstadkommer att skattekraften per invåna-re ökar - ofta från en ganska låg nivå per invånare;orsakerna kan vara många, t.ex. ökad sysselsättning,befolkningsminskning så att kvarvarande invånarehar högre skattekraft per invånare, någon annanstrukturell förändring eller en god kommunalpolitik -menar då att det är riktigt att ensådan kommun ska bli av med sin relativa skatte-kraftstillväxt? Det är ju så det här systemet slår. Detfinns inga morötter. Däremot får man stå för de kost-nader som det kan ha inneburit att få till stånd den härextra tillväxten.Anf. 75 () replik:Fru talman! När talar om Doro-tea och andra kommuner låter han nästan som en godsocialdemokrat som vill ha mer rättvisa. Jag vill ändåpåpeka att för att få en god utveckling - jag använderinte ordet tillväxt därför att det är så laddat i dennakammare - krävs det en god infrastruktur, en godservice, en bra grundnivå, möjligheter för människoratt växa och utvecklas och möjligheter för människoratt ha en bra barnomsorg. Det är detta som utjäm-ningssystemet ska garantera men det finns ingenmillimeterrättvisa. När en kommun får ett ökat skat-teunderlag innebär det oftast att fler har jobb ochdärmed att ekonomin i stort sett blir bättre i denkommunen. Då ger man sitt bidrag till övriga delar avlandet.På låter det som att vi kan ändraen liten orättvisa i därför att kanskehade behövt de extra skattekronor som man blir avmed i och med utjämningssystemet. Men konsekven-serna av det som vill är att de kommunersom får ökat skatteunderlag inte ska bli av med likamycket som är fallet.Det skulle innebära att de kommuner som har engod utveckling har större förutsättningar att få en brautveckling , medan de kommuner som intehar samma utveckling kommer att missgynnas. Då fårvi ökade regionala obalanser i landet. Att arbeta efterkonceptet att hela ska leva och att försöka haen grundnivå på service i hela landet tror jag är denbästa förutsättningen att få en god utveckling i helalandet, både i , och i Stockholm.Anf. 76 ():Fru talman! Att låta som en god socialdemokrathoppas jag inte missuppfattas. Det ska självklart upp-fattas som en komplimang.Fru talman! Jag vill ta till orda i diskussionen omspecialdestinerade medel för hivpreventivt arbete.Drygt 36 miljoner människor kommer vid årsskiftetatt vara hivsmittade eller sjuka i aids. Det är mer ändubbelt så många som experterna förutsåg för tio årsedan. Hivepidemin fortsätter också att öka i storadelar av världen.Värst drabbad är man på den afrikanska konti-nenten. I länder som , och Zim-babwe är man mycket hårt drabbad. I t.ex.kommer varannan 15-årig pojke att dö i aids. avbefolkningen i bär på hivsmitta. Den tra-giska uppräkningen skulle kunna fortsätta.För ungefär ett år sedan besökte jag själv Zambiapå en resa arrangerad av . Det var en tragiskupplevelse att komma till byar där var och varannanperson led av aids eller var hivsmittad.Det här är inte ett problem som bara har att göramed själva sjukdomen som sådan. Detta är naturligt-vis också en större social problematik som har attgöra med den rika världens skuldbörda på de fattigaländernas axlar.På flera håll på den afrikanska kontinenten kanantalet drabbade och konsekvenserna därav endastjämföras med digerdöden, som drabba-de på ett fasansfullt sätt och lämnade ödelag-da bygder bakom sig.När jag gjorde mitt besök i var det precisså jag upplevde det. När man kom från by till by sågman många hus som var övergivna. Man träffadebiståndsarbetare som nästan hade givit upp. Jag gicktill Unicefkontoret för att på något sätt hitta lite ljus iden fruktansvärda katastrof som hade drabbat dem.De berättade att av personalen på hade dött . I utvecklingssamman-hang brukar vi säga att utbildning leder till utveck-ling, men i t.ex. dog över 1 500lärare, fler än vad man hann utexaminera från lärar-högskolan.Aids har kommit att ifrågasätta vårt sätt att levaoch är en vår samtids riktigt stora utmaningar. Aidshar diskuterats i politiska, religiösa och kulturellasammanhang och har inte lämnat någon oberörd.Hivepidemin fortsätter att öka i stora delar avvärlden. Dess förödande konsekvenser börjar nu attkomma oss riktigt nära. har lyck-ats hålla antalet drabbade på en relativt sett ganskalåg nivå. Men självfallet är detta en katastrof av ofatt-bara mått för dem som drabbas och de närmaste.I WHO:s årliga rapport om hiv/aids-epidemins ut-bredning, som lanserades på den internationella , alltså för ungefär två veckorsedan, gavs en ganska skrämmande bild. I Östeuropaoch sker nu en dramatisk ökning avantalet smittade. Det beräknas nu finnas 700 000smittade vuxna och barn jämfört med 420 000 för ettår sedan. Som en följd av övergångsekonomin efterSovjetunionens fall är de sociala umbärandena påtag-liga och inte sällan förödande. Missbruket har ökatdramatiskt, och i dess följd har en hiv/aids-epidemiutbrutit.I har fler hivfall registrerats än allatidigare år tillsammans. En ljusning i rapporten hardock varit att centrala och södra visar på enviss minskning av antalet nysmittade där förebyggan-de arbete nått framgång.Fru talman! Varför har jag egentligen börjat medtala om och när vi nu diskuterarallmänna bidrag till kommuner i ? Svaret pådenna fråga är enkel. Man kan inte diskutera hiv/aidsutan att sätta dessa frågor i sitt sammanhang. Kom-munikationstekniken, IT, massmedierna, genom vilkavi lär oss med om varandra knyter oss samman på ettpositivt sätt. På samma sätt är det med de globalautmaningarna - kriminalitet, miljöförstöring och somi detta fall sjukdomar.Vi kan inte klara kampen själva utan måste varoch en i en global gemenskap bistå varandra och ävenpå hemmaplan dra vårt strå till stacken. Tjeckienspresident brukar säga att ett stilla liv påranden av en vulkan är en omöjlighet - i dagens världangår allt alla.När nu hiv/aids-epidemin fortsätter att skörda of-fer i världen är vi inte oberörda i . Också härdrabbas människor. I upptäcks ungefär fyrahivsmittade . Detta motsvarar ca 230 fallårligen. Denna siffra har varit sedan senarehälften av . Genom att vi nu har tillgång tillbromsmediciner som hejdar sjukdomsförloppet leverfler personer smittade än någonsin förut. Totalt be-räknas ca 3 000 personer leva med aids/hiv i Sverige.Fru talman! Det oroväckande nu är att antaletsmittade i andra könssjukdomar ökar - gonorré, syfi-lis och klamydia. Enligt en färsk statistik från tid-ningen Perspektiv på hiv, som ges ut av Läkare motaids, Noaks ark-Röda korset, är det en ökning främstbland homosexuella män. Den är så kraftig att dettalas om ett trendbrott. Läkarna fruktar nu att i dessföljd även antalet hivfall kommer att öka.För vad siffrorna säger oss är att man inte tar hotetom hiv/aids och andra könssjukdomar på allvar läng-re utan att man i ökad utsträckning har oskyddad sex.Detta är en allvarlig signal till oss här i somvi inte får nonchalera. Därför är det utmärkt att detför bildades ett nätverk i Sveri-ges riksdag som kommer att göra allt för att lyftafram dessa frågor.Det är också med stor tillfredsställelse som jagnoterar att finansutskottet tillstyrker specialdestinera-de medel för hivpreventivt arbete i storstadsregioner-na. Som ansvarig i den socialdemokratiska gruppen isocialutskottet för dessa frågor tycker jag att det varett absolut riktigt beslut. Som en av medmotionärernatill motion So481 känner jag uppskattning för attutskottet insett betydelsen av dessa medel, att debehövs till motvärn i en vikande trend och inte minstför att förebygga ytterligare ökningar av antaletsmittade i Sverige.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )10 § Statsskuldsräntor m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU4Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.(prop.2000/01:1 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 13 §. )11 § Avgiften till Europeiska gemenskapenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU5Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemen-skapen (prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 77 ():Fru talman! Ärade ledamöter, åhörare! Centerpar-tiets vision om bygger på ett folkligt engage-mang och mänskligt utbyte som syftar till fred, säker-het, välstånd och respekt för de grundläggande fri-och rättigheterna och en miljömässigt hållbar utveck-ling. Vi försöker att arbeta aktivt för ett solidariskteuropeiskt samarbete.