prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Vi kristdemokrater anser att det är oacceptabeltatt samhället på detta sätt ska motverka det arbetemed demokrati, etik och jämställdhet som skolan haransvaret att bygga upp. Det leder till ytterligare ar-betsuppgifter på en redan knäande skola. Jag yrkarbifall till reservation nummer 4, den del som avsermom. Vi kristdemokrater har i motioner ochreservationer pekat på bristande till-synsverksamhet. måste klaraen kvalitetshöjning på sitt arbete, för att vara kvar isin nuvarande roll. Vi har också pekat på vikten avatt nya forskningsresurser till skolområdet möjliggörför lärare att forska.Det är därför positivt att resurser avsätts till forsk-ning inom skolväsendet. Dessa medel måste kommalärarkåren till del. Den pedagogiska forskningenmåste utvecklas i anslutning till skolans vardag. Dethar varit ett för långt avstånd mellan den ve-tenskapliga forskningen och skolgolvet. Varje enskildlärare har fått uppfinna hjulet ett antal gånger, i ställetför att ta vara på den kvalitet som gemensamma initi-ativ kan medföra.Vi har också i motioner pekat på vikten av att per-sonalen i skolan ges goda möjligheter till vidare ut-bildning och kompetenshöjning. I det samhälle vilever, när hela etablissemanget talar om den nya eko-nomin kan inte lärarna stanna kvar i den gamla eko-nomin av brist på resurser för kompetenshöjning.Kanske är det också viktigt att få ut pedagoger påarenan för att förklara vad egentligen den nya eko-nomin innebär.Jag tror också mycket på mötet mellan generatio-ner i skolan. Betydelsen av klassmormor eller klass-morfar kan inte underskattas, i synnerhet inte i vårtsamhälle där avståndet till släkten kan vara långt. Idet snabbt accelererande samhället har barnen nyttaav att få träffa äldre i skolan och personer som inte ärderas lärare.Jag har själv erfarenhet av att ha skrivit ett områ-des historia tillsammans med elever och pensionärer- jag har boken här ifall någon vill se den. Jag glöm-mer heller aldrig niorna som med häpnad och beund-ran lyssnade på , , i katedern och som brev-växlade med äldre personer. Förutom kunskap omhistorien bakåt sprider det trygghet och harmoni förskolans elever.Det är ett misslyckande från regeringens sida atten minister behöver rycka ut med specialdestineradestatliga bidrag till skolan, s.k. Wärnerssonpengar.Skollag, läroplaner, skolplaner och kursplaner skavara de styrdokument som behövs. Regeringen måsteha tilltro till att kommunpolitikerna löser de uppgifterde blivit ålagda.Med denna typ av styrning kommer kommunpoli-tiker att först invänta regeringen före egen satsning.Så har skett ifråga om de lokala investeringsmedlenför ekologisk utveckling. Kommuner har satt sig attvänta på lotteriet och lagt det viktiga arbetet på bas-nivå, nämligen Agenda 21-arbetet, åt sidan. Detta ärinte kommunpolitikernas fel. Jag menar att det ytterstär regeringens som går ut med dubbla budskap.Kristdemokraterna ger kommunerna mer resurserän regeringen men pekpinnestyr dem inte. Vi har 3miljarder för till skola, vård, omsorg ochmiljö. Regeringen börjar med 500 miljoner, mindreän per elev i grundskolan.Fru talman! Jag vill rikta resten av mitt anförandemot gymnasieskolan. var jag på enliten, mysig gymnasieskola i i . Härhade fyra företag gått samman och bildat ett aktiebo-lag, varifrån Hjo kommun köpte praktisk utbildning.Bolaget sponsrade också skolan med maskiner.Det var intressant att se den lust eleverna hade tillsina studier och det sätt på vilket de presenterade sinskola. Redan från första gymnasieåret är eleverna utepå arbetsplatser . Också elever somhade matte A utspritt , menade att de skullevilja ha mera teori. De kände motivationen.Alla dessa elever har fått arbete efteråt. Det störstabekymmer nu som man har som industriteknisktgymnasium är att rekrytera fler tjejer.En rapport från SAF gällande samverkan mellanskola och näringsliv visar från en uppföljning avskolplaner i 219 kommuner att det bara är avskolplanerna som har tydliga och konkreta målbe-skrivningar för samverkan mellan skola och närings-liv. av skolplanerna innehåller en mål-beskrivning för elevens kontakt med näringslivet.31 % av skolplanerna saknar formuleringar om hurskolan ska tillvarata näringslivet i skolans arbete. I64 % saknas mål för skolan att uppnå i sin samverkanmed arbetslivet. Mål som eleverna ska uppnå i sinkontakt med arbetslivet saknas i av dekommunala skolplanerna.Lärlingsutbildningen fungerar inte heller bra, där-för att kärnämnesstudier inte kan anpassas efter be-hov av sammanhållen tid för praktiken på företagen.I dag redovisades ett TT-meddelande som visar attantalet gymnasieelever i som har svårighetermed svenska språket har mer än fördubblats på femår. 2000 är inne i en mycketviktig fas, att lägga upp strukturen för den kommandegymnasieskolan. Den ska ta hänsyn till elevernasönskemål, arbetsmarknadens behov och att skakunna gå vidare till högskolan. Den får dock intelägga ytterligare börda på lärarna som upplevt enreform, där vissa t.o.m. har haft tre parallella betygs-system under en övergångsperiod.Denna gång måste personalen få möjligheter tillbättre förberedelse och inte hunsas med från stats-makternas sida. Det är också viktigt att en ny strukturför gymnasieskolan får med sig betygshanteringen.Tyvärr har metoden med betyg efter varje kurs lett stor stress i gymnasieskolan. Den har också lett tillatt samverkan mellan ämnen och kurser försvårats.Vid träffar med gymnasieelever framkommer detalltid att de vill ha flera betygssteg för att uppmuntrasatt utnyttja sin potential. Taktikläsningen på komvuxför att man ska höja sina betyg har fått oanade följder.Detta är inte försvarbart vare sig ur rättviseaspekteller när det gäller ekonomiskt samhällsansvar.Det är också viktigt att 2000 fåruppgiften att hantera gymnasieexamen.Fru talman! Slutligen: Valfriheten måste öka, såatt elever kan söka sig utanför kommunens gränser.Elever måste fostras och tränas till eget ansvarstagan-de. Det är ytterst märkligt att elevmedverkan i skolaninte utvecklats bättre under alla år. Visst, det finnspositiva exempel att visa på. Men varför är det så attlärare i trean, femman, sjuan, nian och vid gymnasi-estarten har exakt samma budskap, att elevmedverkanska öka.Hur ska elevmedverkan öka, vad ska den inne-hålla, och vid vilken mognadsgrad ska eleven klaradet ena eller det andra? Varför finns det inte strävans-och uppnåendemål för elevinflytande och elevdemo-krati? bör få i uppgift att utarbeta sådanaplaner som kan följas upp och utvärderas.Skolverkets inspektörer anser dessutom att kom-munerna tydligare bör formulera studievägledarnasuppdrag. ägnas för stor del av deras arbete tillatt administrera valen och räkna poäng. Samtalen omvalet inför gymnasiet börjar ofta först i årskurs åtta.Praktiktiden som en brygga mellan skola och arbets-liv måste tas mera påallvar, så att det inte handlar om kompisval eller ettavbrott i skolarbetet.Med lust att lära och leva, är Kristdemokraternasrubrik för gymnasietiden. Det gäller upprättade studi-eplaner för individen, med möjlighet till praktisktlärande för dem som ser praktiken viktig tillsammansmed teoretiska kunskaper. Det bygger på att elevernaska kunna ta studieuppehåll för att arbeta och kommatillbaka för att ta gymnasieexamen t.o.m. ålder.Fru talman! Hade jag haft tid skulle jag gärna hagått in på rektors uppgifter. En mycket viktig del iskolan är att rektors roll förstärks och uppvärderas såatt rektor inte är så bakbunden av skolstyrelse ochskolnämnder. Men det får vi ta en annan gång.Anf. 134 ():Fru talman! Lusten att lära är det absolut vikti-gaste i skolan. Det ska finnas en nyfikenhet och enlust att lära någonting mer. Varje elev ska ha denutgångspunkten och ges de möjligheterna.Fru talman! Jag är helt övertygad om att kunskapär det absolut viktigaste och den enda hållbara vägentill verklig social utjämning och lika möjligheter föralla människor. Det den absolut viktigaste välfärds-frågan.I den här kammaren har vi diskuterat skolan, ochspeciellt , väldigt det se-naste året. Vi har tagit upp problemen. Vi vet att definns. Ungefär en tiondel av alla elever som går utskolan har inte tillräckliga kunskaper. Ungefär varfemte elev kan inte läsa en dagstidning, förstå och tatill sig innehållet ordentligt.Lika när vi har diskuterat skolanhar vi tagit fram de positiva exemplen. Vi har kunnatvisa på att det finns skolor som trots att man inte hartillräckliga resurser, och trots att man tidigare inte harfått någon uppmuntran, verkligen bryr sig om elevenoch utformar en skola som ger den absoluta lusten attlära.Det ska vi ta till oss här. Det är de skolorna ochderas redskap och kunskaper som vi ska ta till oss ochformulera till vår skolpolitik. Tyvärr har det inteblivit så, och tyvärr kommer nog debatterna somskolpolitiken och skolan att fortsätta. Vi har nämligeninte fått se några stora krafttag från regeringens sida.Vi har efterfrågat en handlingsplan, men den har intekommit på bordet, så tyvärr måste debatterna fortsät-ta.Jag skulle vilja ta upp ett positivt exempel. Detgäller Lekebergsskolan utanför . Det är enhögstadieskola. Trots de knappa resurserna har mangenomfört en underbar uppgift. Man har tagit frameleverna och lyft dem med hjälp av individuella stu-dieplaner och en pedagogisk verksamhet. Det hargjort att eleverna har fått den kunskap som de så välhar ett behov av.Fru talman! Tyvärr finns det en ganska tydlig ide-ologisk skillnad i den här kammaren. Det finns någrasom säger: Visst kan alla elever lära, och alla elevervill lära. har den utgångspunkten. Mendet finns också de som säger: Vi kan sätta några påundantag. Några kan få gå en annan väg. De som interiktigt passar in i likhetsideologin i skolan är en storkostnad, och de får vara i ett utanförskap. Den ideo-login kommer jag aldrig någonsin att hålla med om.Vi ska ge möjligheter för alla elever. Vi ska ge resur-ser och använda en pedagogik så att de kan få lustenatt lära och rätten till godkända kunskaper.Jag förstår inte den politik som förs fram om ettlikriktat, centraliserat, sätt att arbeta. Någon taladehär om att ta fram pekpinnar. Vissa tror att man kanlösa saker genom att ge pengar till . Andratror att det går jättebra att införa en nationell skol-peng, och så har vi löst problemet.Centerpartiet säger tvärtom. Vi vill decentraliseraut pengarna och resurserna direkt till dem som harkunskaperna. Kunskaperna är en rättighet för alla.Det är inte tiden som är det absolut viktigaste, utandet är kunskaperna i sig. Elevernas kunskaper är enrättighet. De ska kunna ta med sig någonting och gåvidare ut i livet. Kunskap är makt. Det är vi alla över-ens om. Då måste vi ge eleverna chansen och möjlig-heten.För att kunna klara en kunskapsskola med rättentill kunskap har vi tagit fram ett par saker. Vi vill haindividuella studieplaner för varje elev i grundskolan.Vi vill slopa timplanen. Vi vill inrätta ett kvalitetsin-stitut. Vi vill också stärka läs- och skrivutvecklingen.Jag tror att det är oerhört viktigt.Det finns många väldigt goda projekt som hardragit igång. Vi kunde se . Det visar att elever som börjar medläs- och skrivutvecklingen från en tidig ålder hamnarpå en mer jämlik nivå. Man ger dem makten ochrättigheten att fortsätta med en bra utbildning och haett bra kunnande i hela livet. har före-slagit mer pengar, nämligen 200 miljoner, för ett läs-och skrivprojekt. De pengarna ska gå direkt ut till deskolor som har behov.Den allmänna förskolan är också viktig som enbra grund. Jag ser det som en viktig del i det livslångalärandet. Det är också viktigt att det finns en etable-ringsfrihet. Men det är inte själva organisationsfor-men är det viktigaste, utan den pedagogiska verksam-heten ska vara i fokus. Vad gäller har jagtidigare visat på vår inriktning. Det är kunskapen ochinte tiden som är det absolut viktigaste.Jag ska också säga några korta ord om gymnasie-skolan. Vi ställde oss positiva till den reform somkom . Det visade sig att den gym-nasieskola som var tidigare hade fastnat i en stelbentorganisation. Den passade inte för nutidens kunskaps-sökande och framtidens behov av den kunskap vi kange studenter och elever.Mycket måste förändras. Det är bra att vi har engymnasieutredning som har tagit till sig många delaroch att man få en bred parlamentarisk diskussion ombetygssystem och andra saker. Vi måste få en platt-form och en gymnasieskola som är hållbar i flera årframöver så att vi inte får en ryckig politisk diskus-sion fram och tillbaka.Det behövs lugn och ro i skolan. Det gäller intebara utan också gymnasieskolan. Bådeelever och lärare måste känna att reformen nu kom-mer att hålla framöver.Någon tidigare talare tog här i talarstolen upp frå-gan om lärlingsutbildningen. Den är också väldigtviktig. Den försöksverksamhet som pågår just nu äringenting som man direkt kan hurra för. De resursersom har satsats och de målformuleringar som finnskring den är inte alls godtagbara. Här borde man satsamer resurser. Vad är det egentligen för utbildning viska ha under provverksamheten? Vilka mål ska vi ha?Hur kan vi forma lärlingsutbildningen ?Sist till gymnasieskolan. Här finns också en tydligdelning bland partier. Det finns de somsäger: Vi kan sätta vissa elever på undantag. Gå till-baka till den gamla tvååriga utbildningen, och låt demgå där. Okej, vi delar in eleverna i två lag. Vi kan hanågra som är mer intresserade av att skolan och ut-vecklingsarbetet där.Det är fruktansvärt att det synsättet fortfarandefinns i dagens kunskapssamhälle! Det ska finnas enrättighet för varje elev att få en så god grundutbild-ning som möjligt för att de ska kunna klara sig i detfortsatta livet.Fru talman! Jag vill slutligen yrka bifall till Cen-terpartiets reservation 2 under mom. 9. Den handlarom just läs- och skrivutvecklingen. Det ser jag somen av de absolut viktigaste delarna vad gäller grund-skolan.Anf. 135 ():Fru talman! Skolan ska vara till för alla elever,och ge alla elever en chans utifrån deras egna förut-sättningar. Det är vi nog alla överens om. Men är detså?Den svenska skolan har naturligtvis många godainslag. Det ser vi om vi tittar oss runtomkring. Detfinns många exempel på engagerade lärare och nyfik-na, kunskapssökande elever. Men den svenska skolanlämnar fortfarande alltför många elever utanför ochger alltför många elever små chanser att få riktigglädje av sin skolgång. Både de elever som behövermer tid och lugnare takt och de elever som är mycketstudieintresserade blir ofta dåligt stimulerade i sko-lan. Det beror framför allt på att likriktning fortfaran-de är ett honnörsord i svensk skolpolitik. I grundsko-lan styr timplanen så att de som skulle behöva mer tidinte får det. I gymnasiet måste alla läsa samma kurseri teoretiska kärnämnen oavsett om de har intresse ochork för det eller inte.Folkpartiet föreslår en hel del förändringar i sko-lan. Det är förändringar som skulle sätta individen icentrum och ge varje elev en chans.Vi vill ha en grundskola där elever kan gå nio el-ler beroende på om hon eller han har kunskaperatt gå vidare till gymnasieskolan, en grundskola därde som behöver mer hjälp i matte och svenska vissatimmar får annan undervisning och en grundskola därspeciallärarna har kommit tillbaka så att undervis-ningen också kan ske enskilt eller i mindre grupp.Vi vill ha en gymnasieskola där de som vill kan fålärlingsutbildning med halva tiden på ett företag, ochdär även de skoltrötta kan få en meningsfull under-visning i kärnämnena utan att behöva käm-pa för att bli högskolebehöriga.Fru talman! Det individuella programmet i gym-nasieskolan används för att hjälpa elever sominte klarar kunskapskraven på de vanliga nationellaprogrammen. Eleven får repetera grundskolekurser it.ex. svenska och matte medan de läser gymnasiekur-ser i t.ex. samhällskunskap och naturkunskap. Det ärklart att det är väldigt svårt att klara andra ämnen omman inte förstår språket i läroböckerna. Jag har settmånga skolor där lärarna gör fantastiska insatser pådet individuella programmet. Men själva målet - attfå eleven att gå över på ett nationellt program -misslyckas. av eleverna på det individuellaprogrammet klarar av en gymnasiekompetens.Folkpartiet föreslår därför att det individuella pro-grammet avskaffas, och att resurserna förs över tillgrundskolan för att hjälpa elever tidigare med speci-allärare och med fler undervisningstimmar. Att an-vända det individuella programmet för att läsa ingrundskolekurser är ingen bra metod. Jag brukar sägaatt det är både billigare och mänskligare att lära enelev läsa tidigt i än att göra det i gymna-siet.Själva grundtanken att alla elever ska läsa sammasak under en stor del av studietiden är feltänkt. Sveri-ge lär fortfarande vara det enda land i världen - skullejag våga säga - där av gymnasieleverna skauppnå högskolekompetens. har endast62 % av eleverna lyckats uppnå gymnasieskolans mål- allmän högskolebehörighet.Vi liberaler anser att det är dags att se verklighe-ten och låta eleverna välja mellan både mer studiein-riktad utbildning och mer yrkesinriktad. Vi föreslårdärför att det som ett positivt alternativ utarbetas ettlärlingssystem där skolan och arbetslivet ansvarar förhalva tiden var. Utbildningen ska avslutas med enlärlingsexamen, och naturligtvis också innehålla un-dervisning - bra undervisning i svenska, engelska ochmatte m.fl. ämnen.Sverige är också ett undantagsland i ge-nom att inte använda begreppet examen. Naturligtvisborde det finnas en klart definierad examen som gerbesked om att studenten har kunskaper för att gåvidare till högskolan. behöver helt enkelt enstudentexamen. Enligt borde en student-examen utformas så att den är internationellt gångbari högskolevärlden. En studentexamen ska utformas såatt det blir tydliga krav på förmåga till kritiskt ochsjälvständigt arbete och precisering av vilka olikainriktningar den ska kunna bestå av.Fru talman! avfärdades den kritikav skolan som jag nu har fört fram som borgerlig ellerkonservativ. Men har bl.a.skolministern erkänt och instämt i att det individuellaprogrammet fått en omfattning som ingen hade öns-kat. Hon har också medgett att det är ett problem attså många elever inte uppnår målen. Därför hoppas jagatt regeringspartiet kommer att visa sig berett attförutsättningslöst diskutera förändringar när det bliralltmer uppenbart att dagens skola inte räcker till föralla elever. Men då måste regeringen slakta vissaheliga kor; tanken att alla ska läsa samma kärnäm-neskurser och rädslan för att ibland låta grundskole-elever läsa olika kurser i samma ämne. Vänsterparti-ets och rädsla för betyg hör inte hellerhemma i en modern skola, där utvärdering av målenär en förutsättning för goda resultat.I årets budget anslår regeringen extra pengar till,som det heter, "fler vuxna i skolan". sägerja till pengarna, men vi vänder oss mot otydligheten ivad pengarna ska användas till. Det är faktiskt inte så,fru talman, att det är likgiltigt vilka vuxna som kom-mer till skolan. Skolan behöver inte minst, och fram-för allt, utbildade lärare. Det stora problemet är attalltför få vill bli lärare . fattas detöver 20 000 lärare. Vi liberaler menar att de härpengarna i första hand skulle användas till att ökaandelen utbildade lärare, bl.a. genom att användas ilönepotten.Begreppet ordning och reda har ibland avfärdatssom någonting gammaldags och larvigt. Men det harfått en ny innebörd med det senaste årets rapporterom mobbning. Det har fått en djupare, allvarligareoch mer tragisk innebörd. Sedan den senaste mobb-ningdebatten har vi i gått in i Skolverketstillsynsdatabas och undersökt 42 enskilda fall avmobbning som finns där. Det gäller alltså kränkandebehandling av kamrater. Det visade sig att i avmobbningsfallen har den mobbade eleven inte fåttden undervisning som hon eller han har rätt till. Detvisade sig också att av eleverna inte har fått detstöd de har rätt till. Verkligheten är alltså att fyra avtio mobbade elever får mindre undervisning än vad enelev har rätt att få. Därför kvarstår den fråga somskolministern inte har velat svara tydligt på den se-naste månaden: Om man blir tvungen att välja - vemska flytta från skolan, mobbaren eller den som mob-bas?Det förslag om allmän förskola som redan beslu-tats om och debatterats i kammaren är också otydligtnär det gäller det pedagogiska innehållet. 4-5-årsåldern är en ålder när barnen är oerhört nyfiknaoch kan utvecklas väldigt fort. Grunden för en lyckadskolgång läggs ofta i den åldern. Därför är det viktigtatt den nya allmänna förskolan inte bara blir en kost-nadsfri barnomsorg, utan att förskolan innehållertydliga mål för verksamheten och att utbildade för-skollärare leder den.Det finns barn som är utanför i skolaneftersom de aldrig fått en chans att komma upp tillkamraternas nivå när det gäller att läsa, skriva ochräkna. De glöms ofta bort, om de inte bråkar ellermärks på något annat sätt. Många barn med storaproblem i skolan skulle få det mycket lättare om dehade blivit upptäckta tidigare. Därför måste den kan-ske viktigaste uppgiften för förskolan vara att upp-täcka barn som behöver extra stöd och stimulans. Härhar nog den allmänna förskolan sin viktigaste uppgift.Men då måste också förskolan sätta upp tydliga målför vad barnen ska uppnå i förskolan. FörFolkpartiet är det viktigt att en pedagogisk allmänförskola har tydliga mål för verksamheten.Fru talman! tror på en kunskapsskola.Skolans huvuduppgift är att hjälpa eleverna att skaffasig en kunskapsbas att gå vidare från. Om skolan skaklara den uppgiften måste den ha tydliga mål och brametoder att utvärdera hur målen uppfylls. Det ärväldigt många som har åsikter om vad som är viktigt iskolan. Vi liberaler tror inte att skolan alltid är så brapå att lösa alla problem. Men skolan har en mycketspeciell kompetens, och det är utbildning. Jag ärövertygad om att många av problemen med mobb-ning och bristande respekt för medmänniskor i skolanhar att göra med att skolan är för otydlig i sin roll. Låtskolan i första hand verkligen vara skola!Fru talman! Jag har redan yrkat när det gällerdetta betänkande så jag upprepar inte det.Anf. 136 ():Fru talman! Målet för utbildningspolitiken är attSverige ska vara en ledande kunskapsnation sompräglas av utbildning av hög kvalitet och livslångtlärande för tillväxt och rättvisa. Det är de övergripan-de politiska målen för det som ryms under utgiftsom-råde 16 i budgetpropositionen. Den läsning som finnsdär gör mig glad. Utgiftsområde 16 gör mig glad. Detär en expansiv budget. Vi satsar mer på utbildningoch forskning och , och vi kanockså genomföra reformer.Det tillhör inte vardagen för den generation somjag tillhör som kom in i att kunna stå här och vara med om att ha enexpansiv budget som också vilar på en stabil ekono-mi. handlade det mycket om neddragningaroch svångremspolitik, så det här gör mig glad.Jag är också glad över det samarbete vi har till-sammans med Vänstern och i utbild-ningsutskottet och den enighet vi kan skapa när detgäller den politiska inriktningen. Däremot kan jaginte se någon egentlig enig opposition när det gällerde här frågorna. Vi har inget trovärdigt regeringsal-ternativ i i dag.Fru talman! Utbildning för alla av hög kvalitetåterkommande genom livet är en av de fördelnings-politiskt viktigaste frågorna, detta främst för att ut-bildning bidrar till personlig utveckling och höjdlivskvalitet för varje människa. Utbildning är ocksåen av de viktigaste faktorerna för att skapa utvecklingi samhället, för att skapa tillväxt och för att slå vaktom och utveckla välfärden.Vidare är utbildning en av de mest verkningsfullainstrumenten för att utveckla och fördjupa demokra-tin. Ser vi det i ett globalt perspektiv handlar det omatt skapa fred och förståelse mellan folk. Detsammagäller också när det handlar om att bekämpa miljöför-störing och ohälsa i ett globalt perspektiv. Vi kan taexempel som hiv/aids och malaria. Det enskilt mestverkningsfulla instrumentet när det gäller de frågornaär utbildning.De senaste problemområdena som jag tar upp ärnågot av det som det svenska är engage-rat i. Det är också del av den här budgetpropositionenunder utgiftsområde 16 som ju även finansierarUnescorådet.