prot · GO0934 · 2000-11-27 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:34Måndagen den 27 novemberKl. 10.00 - 13.02Det justerade protokollet beräknas utkomma ------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 21 november.2 § Meddelande om information från regering-enTalmannen meddelade att torsdagen den30 november skulle miljöminister lämna information från förhandlingarna iHaag om FN:s klimatkonvention.3 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följandestatsråd närvara:Statsrådet , kulturminister , statsrådet , statsrådet och miljöminister § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:81Till riksdagenInterpellation 2000/01:81 av ()om kommunikationer och bostäder i kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 22 november 2000NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:106Till riksdagenInterpellation 2000/01:106 av ()om arbetstidsfrågan - om flexibel förläggning.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa.Stockholm den 22 november 2000NäringsdepartementetMona SahlinEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschefInterpellation 2000/01:92Till riksdagenInterpellation 2000/01:92 av omdroganvändandet i Sverige.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 20 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:109Till riksdagenInterpellation 2000/01:109 av omläkemedlet Rohypnol.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 20 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:111Till riksdagenInterpellation 2000/01:111 av omprogramverksamheten inom kriminalvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 17 november 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:118Till riksdagenInterpellation 2000/01:118 av situationen inom polisväsendet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 17 november 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:120Till riksdagenInterpellation 2000/01:120 av demokratisk fostran.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt medver-kan vid statsbesökStockholm den 17 november 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonInterpellation 2000/01:124Till riksdagenInterpellation 2000/01:124 av om pro-filering av skolor.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt medver-kan vid statsbesök.Stockholm den 17 november 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonInterpellation 2000/01:127Till riksdagenInterpellation 2000/01:127 av omelevers rätt till kunskap.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den16 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är utlandsresa samt medver-kan vid statsbesök.Stockholm den 20 november 2000UtbildningsdepartementetIngegerd WärnerssonInterpellation 2000/01:89Till riksdagenInterpellation 2000/01:89 av omoffentlig upphandling.Interpellationen kommer att besvaras torsdagenden 25 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att interpellanten intekunde närvara vid den tidigare debattdag som miljö-ministern föreslog.Stockholm den 21 november 2000MiljödepartementetEnligt uppdragHenrik LagergrenTf. expeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:101Till riksdagenInterpellation 2000/01:101 av om skattetryck och välfärd.Interpellationen kommer att besvaras den26 januari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits någontid som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 november 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:102Till riksdagenInterpellation 2000/01:102 av skattekonkurrens eller skatteharmonisering.Interpellationen kommer att besvaras den26 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits någontid som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 november 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:103Till riksdagenInterpellation 2000/01:103 av inkomstskatt.Interpellationen kommer att besvaras den26 januari 2000.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits någontid som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 november 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:107Till riksdagenInterpellation 2000/01:107 av om utvärdering av kasinoverksamheten.Interpellationen kommer att besvaras den6 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits någontid som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 november 2000FinansdepartementetBosse RingholmInterpellation 2000/01:125Till riksdagenInterpellation 2000/01:125 av Per om alko-holskatten.Interpellationen kommer att besvaras den20 februari 2001.Skälet till dröjsmålet är att det inte funnits någontid som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 22 november 2000FinansdepartementetBosse Ringholm5 § Svar på interpellation 2000/01:108 om up-pehållstillståndAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har fråga mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att flyktingar lättareska komma in på arbetsmarknaden genom att låtadem söka uppehållstillstånd i utan utlands-vistelse.En debatt kring arbetskraftsmigration har börjatföras igen. Jag välkomnar detta och tar själv aktiv deli debatten både inom och i EU. Det före-kommer, som säger, att liderbrist på viss kvalificerad arbetskraft. Redan det gäl-lande regelsystemet med fri rörlighet inom Nordenoch gemensam arbetsmarknad inom EU möjliggörarbetskraftsinvandring inom dessa ramar. För närva-rande ökar antalet personer från andra länder som fårkomma hit för att arbeta för kortare eller längre tidmed tidsbegränsade eller permanenta tillstånd. Lag-stiftningen ger utrymme för en flexibel tillämpningsom styrs av vilka arbetskraftsbehov som uppstår ochinte kan tillgodoses inom i första hand och iandra hand övriga och EU. Men det är viktigtatt fortsätta den inledda diskussionen om förutsätt-ningarna för arbetskraftsinvandring , medhänsyn bl.a. till demografiska förändringar och möj-ligheten till arbete för invandrare och andra som re-dan bor i . En kommande utvidgning av anta-let medlemsstater i EU och därmed av den gemen-samma arbetsmarknaden är också viktig att beakta isammanhanget.Den aspekt tar upp gäller det se-dan länge ställda kravet att utlänningar som villkomma till för att arbeta här ska söka uppe-hålls- och arbetstillstånd innan de reser hit. Jag upp-fattar frågan som att menar att dettaleder till att asylsökande som fått avslag på sin asy-lansökan men som har attraktiv kompetens på densvenska arbetsmarknaden måste bege sig utomlandsför att därifrån söka arbetstillstånd.Migrationspolitiken har stor bredd, och det utlän-ningsrättsliga regelsystemet gäller ett flertal olikakategorier. Flyktingar och andra skyddsbehövande fårskydd i och har sedan full rätt att arbeta här.Det är de som inte har skyddsbehov eller något annatskäl enligt utlänningslagen som får avslag på sinaansökningar om uppehållstillstånd. Skyddsbehövandefår självfallet tillstånd oavsett om de har ett arbetser-bjudande eller besitter någon för attraktivyrkeskompetens.Frågan är då om en asylsökande som fått avslagpå sin asylansökan ska vara befriad från det generellakrav på ansökan före inresa som gäller för utlänningarsom vill komma till för att arbeta. Det kanvid första påseende förefalla onödigt att man i dennasituation först ska behöva lämna Sverige.Om inte denna ordning upprätthålls skulle manemellertid riskera att människor som enbart vill läm-na hemlandet av ekonomiska skäl söker asyl i Sverigei avsikt att efter ett förutsett avslag kunna ansöka omuppehålls- och arbetstillstånd på plats. I så fall skulleman få ett ökat användande av asylsystemet av män-niskor som egentligen är arbetssökande. Detta skullevara till förfång för de skyddsbehövande. Det skulleockså stå i motsättning till ett viktigt syfte med kravetpå ansökan före inresa, nämligen att människor intepå osäkra förhoppningar ska bryta upp från hemlan-det och ta sig till som arbetssökande.Principiellt krävs alltså att ansökan om uppehålls-tillstånd ska göras före inresa i . Förutom vidskyddsbehov och av humanitära skäl kan en prövningdock ske av berörda myndigheter om det finns syn-nerliga skäl. Enligt vad som sägs i proposition1994/95:179 (s. 75) kan det i något enstaka fall tänkasröra sig om en person som av arbetsmarknadsskäl börtillåtas bosätta sig här. Förutsättningen är dock att ettlagakraftvunnet beslut inte redan finns.Som jag inledningsvis sagt välkomnar jag diskus-sionen. Men för oss som både vill värna asylrättenoch vill sträva efter öppna gränser för dem som fri-villigt vill flytta till andra länder anser jag att det ärviktigt att se till helheten. Jag är inte beredd att nuverka för att den som konstaterats sakna skyddsbehoveller humanitära skäl för uppehållstillstånd men villsöka tillstånd för att arbeta i i ökad utsträck-ning ska kunna befrias från kravet på ansökan föreinresa.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får allra först tacka statsrådet försvaret.I skrivet skick upptar svaret tre sidor. Min frågagällde alltså vad statsrådet ämnar göra föratt arbets- och uppehållstillstånd ska kunna sökas iSverige av människor som besitter en för Sverigeviktig kompetens och har erbjudande omarbete. Svaret hade inte behövt vara så långt. Dethade kunnat sammanfattas i ett ord: Ingenting.Statsrådet förefaller vara helt tillfredsmed denna tingens ordning eftersom inga konkretaåtgärder förordas. I svaret säger statsrådet att honvälkomnar och tar aktiv del av debatten om arbets-kraftsinvandring - eller arbetskraftsmigration, somhon föredrar att kalla företeelsen.Jag har nog missat den aktiva debatten. Men vadvill egentligen med sitt debatte-rande om arbetskraftsmigrationen? Är det bara ettönskemål att bevara och legitimera den nuvarandeordningen? Eller har statsrådet någon vision införframtiden?Hela första sidan av svaret innehåller en lägesbe-skrivning av de möjligheter som finns. Men min frågaavser inte dessa regler, utan den syftar i stället till attlyfta diskussionen till att gälla vilken typ av samhällesom vi vill skapa. Hur vill vi och hur kan vi öka rör-ligheten mellan världens länder? Avser t.ex. statsrådetoch regeringen att under ordförandeskapet i EU verkaför en blixtsnabb utvidgning av unionen för att på detsättet öka rörligheten, åtminstone inom hela ?Maj-Inger uppehåller sig även på s. 2vid gällande regler, t.ex. vid självklarheten attskyddsbehövande ska beviljas permanent uppehålls-tillstånd. Här är vi naturligtvis totalt eniga. Därefterkommer ett resonemang sist på den sidan och överstpå den tredje sidan om möjligheten att söka arbets-och uppehållstillstånd om man besitter viss kompe-tens och har erbjudande om jobb och att detta skulleöka belastningen på asylsystemet. Statsrådet tror atten sådan möjlighet skulle innebära en ökat antalasylsökande med baktanken att ändra sin ansökan påplats. Detta är en s.k. pull-effekt.Fru talman! Ursäkta statsrådet, men det här reso-nemanget är väl ändå att tro sina medmänniskor omallt ont och bara om dåliga avsikter.För det första visar internationella erfarenheter attdet är ytterst få personer i asylsystemen i världen somhar kommit till ett visst land på grund av dessa s.k.pull-effekter.För det andra: Om vi som statsrådet antyder i slu-tet av svaret skulle bli överens om att bejaka denökade rörligheten och gemensamt verka för en störrearbetskraftsinvandring måste ju den s.k. pull-effekteninnebära - eftersom det gäller information till männi-skor - att de som vet med sig att de besitter en unikyrkeskompetens över huvud taget inte söker asyl utanatt de från början i sitt hemland söker som arbets-kraftsinvandrare. Men det är ju dessvärre svårt i da-gens Sverige.Tvärtemot statsrådets resonemang innebär alltsåen ökad möjlighet till arbetskraftsinvandring sanno-likt en lägre belastning på asylsystemet, vilket i sintur innebär att dagens förfärliga system med långaväntetider, ovisshet och årsvis förnedring i förlägg-ningar skulle kunna upphöra. Därmed skulle myndig-heterna kunna koncentrera sig på att hjälpa dem somverkligen behöver hjälp snarare än att upprätthållakonstruerade regelverk.Enligt statsrådets resonemang i slutet av svaretskulle upphållstillstånd kunna beviljas om det fannssynnerliga skäl. Men visst finns det synnerliga skäl.Ta t.ex. det kosovoalbanska läkarparet - vi kan kalladem och . Hon är AT-läkare, han ärspecialistutbildad neurokirurg. Båda talar hyggligsvenska. Skälen är synnerliga, kanske inte för läkar-paret, men väl för eftersom vi lider stor bristpå läkare, speciellt neurokirurger och allmänläkare.Även om man som migrationsministern bortser frånindividuella hänsyn är det av synnerlig vikt för landetatt vi klarar läkarförsörjningen.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag beklagar att intehar tagit del av den debatt som verkligen är pågång när det gäller arbetskraftsinvandring och densituation som i stort sett alla EU:s medlemsländerbefinner sig i med en åldrande befolkning och vilkaslutsatser som vi ska dra av det.Vi befinner oss i en väldigt intressant och positivsituation, långt ifrån de arbetslöshetstal som vi hadeför bara i vårt land. kan vi föra enhelt annan diskussion tack vara att vi har stabiliseratden svenska ekonomin och tack vare att vi haren stor efterfrågan på arbetskraft. Till detta kommerockså den förändrade befolkningssammansättningensom vi ser framför oss.Min vision, som jag har formulerat i lite olikasammanhang, är en alltmer ökad rörlighet och en alltstörre öppenhet. Vi är inte där , och det är intenågonting som vi kommer att kunna genomföra påkort sikt, men vi måste ändå se den långsiktiga visio-nen framför oss.På vägen dit finns det mycket som vi kan göra. Viska naturligtvis se till att de invandrare som vi redanhar i vårt land och som ännu inte har kommit ut påarbetsmarknaden får möjlighet till det. Som GöranLindblad vet arbetar vi naturligtvis också mycketintensivt med utvidgningsprocessen i EU. Det är vårmest prioriterade fråga. Den står som nummer ett påvår lista inför ordförandeskapet. Utvidgningen i siginnebär en mycket större europeisk arbetsmarknad.Ytterligare en fråga på vår prioriteringslistahandlar om rättigheterna för tredjelandsmedborgaresom befinner sig i EU:s medlemsstater men utanmöjlighet att söka arbete och bosätta sig i ett annatmedlemsland så länge de inte har fått medborgarskapi det land där de har fått sitt uppehållstillstånd. Dettaär också en oerhört viktig rättvisefråga, men det ärockså ett sätt att kunna åstadkomma ökar rörlighet förarbetskraften.Vad gör vi då här i ? harpå min begäran gjort en översyn av rådande rättslägenär det gäller arbetskraftsinvandring. Vi arbetar meden lagstiftning som i det avseendet är väldigt gammal,men som ändå har blivit anpassad. Tillämpningen harfungerat väldigt flexibelt, eftersom vi har be-viljat många fler arbetstillstånd än för bara något årsedan.Det finns en arbetsgrupp som leds av min stats-sekreterare på med represen-tanter från berörda departement som arbetar medfrågan. Vad det handlar om är ju också att mera i detkortsiktiga perspektivet se efter om det behövs för-ändringar i den lagstiftning som vi har somreglerar arbetskraftsinvandring, eller om den är till-räcklig för att man ska kunna arbeta flexibelt när detgäller tillämpningen. Det är som,efter att man har hört efter med länsarbetsnämnderna,avgör varje enskild ansökan om arbetstillstånd.Anf. 4 ():Fru talman! Statsrådet beklagar att jag inte har ta-git del av debatten. Det är möjligt att jag kanske kun-de ha läst tidningen flitigare, men jag tycker inte attdet har varit någon öronbedövande debatt precis.Jag märkte inte någon vidare uttalad vision, annatän att vi båda två vill ha en ökad rörlighet, att vi tyck-er att det är bra. Men fortfarande får jag inte förslagtill hur vi ska uppnå detta. Kommer det att bli enenormt snabb utvidgning av unionen? Kommer stats-rådet att se till att de människor som finns på flyk-tingförläggningar som har erbjudanden omseriösa jobb och som har en unik kompetens kan fåstanna? Svaret på den frågan var ju redan i det ur-sprungliga interpellationssvaret ett nej. Det är maninte beredd att tillåta.Här talas om att man ska låta tredjelandsmedbor-gare inom EU få en större rörlighet, men det är ju ensjälvklarhet. Det har vi väl varit överens om i mångaår, att ett permanent uppehållstillstånd skulle kunnage en total rörlighet i hela unionen. Det är ju ingen-ting konstigt med det.När statsrådet och jag om går i pensionkommer det att behövas väldigt många nya händerinom vården. Det kommer också att behövas väldigtmånga nya kompetenser på andra områden i Sverige.Statsministern har uttalat att det nu gäller att det födsflera barn. Vi försöker väl var och en att göra vad vikan. Själv har jag tre barn, men det räcker inte riktigt.Dessutom är det lång leveranstid på barn. Det ska tilldagis och skola.Om vi har en ökad arbetskraftsinvandring ochbejakar det kan vi få hit människor som ärleveransklara att börja jobba och börja tillföra Sverigeresurser när det gäller utförande av vård, ingen-jörsuppgifter, snickeri osv. Det har jag och mitt partimotionerat om här i , men vi fick avslagförra året. har ni en chans igen att bifalla mo-tionen om ökad arbetskraftsinvandring. Det finnsmånga kompetenser som landet behöver.Jag förstår naturligtvis att man utifrån en socialis-tisk ideologi inte kan och inte vill se till individer ochenskilda människor, men vi skulle väl ändå kunnavara överens om att vi ska verka för bästa.Då skulle jag vilja fråga vi gemensamt satsa på att lösa pro-blem med att rekrytera arbetskraft?Kan vi gemensamt verka för att utvidgningen avEU går fort?Och kan vi gemensamt verka för att det blir en friarbetskraftsinvandring?Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! säger sig inte förståmin vision och inte heller hur vi ska nå dit. Det var julite tråkigt, eftersom jag försökte beskriva både visio-nen och stegen på vägen för att nå dithän. Det arbetesom pågår när det gäller utvidgningen av EU är oer-hört viktigt av många skäl och kommer att bidra mycket större gemensam arbetsmarknad inom EU.När det gäller vår egen hemmasituation pekadejag på möjligheten att arbeta aktivt för att de invand-rare som ännu inte har kommit ut på arbetsmarknadenska få möjlighet att göra det. Det finns naturligtvisytterligare grupper i , om vi riktigt ska analy-sera läget, som har stora svårigheter att komma ut påarbetsmarknaden men där det självklart finns bådemöjligheter och resurser. Jag tänker bl.a. på de funk-tionshindrade. Även om den kvinnliga sysselsätt-ningsgraden är väldigt hög, finns det förmodligenfortfarande åtgärder som vi kan vidta för en del kvin-nor som ännu inte finns på arbetsmarknaden.Här har vi flera viktiga steg att ta. Jag nämndeockså den oerhört stora, tycker jag, rättvisefrågan, attockså ge tredjelandsmedborgare samma möjligheter.Det här är frågor som vi nu driver. Dessa har vi drivitoch kommer att fortsätta driva under vårt ordförande-skap.Jag nämnde också vårt eget interna arbete när detgäller att se vilka åtgärder som eventuellt behövervidtas på mer kort sikt. Det är ju regering och riksdagsom står för eventuella förändringar i lagstiftningen,men det är myndigheterna som står för praxisföränd-ringar. Vi har faktiskt också kunnat se en förändradpraxis under den senaste tiden.Det här är en viktig diskussion. Hur vi ska hanteraframtidens problem är en väldigt positiv diskussion.Jag tycker att det är en viktig del. Men det som ocksåär viktigt att understryka är naturligtvis att vi har enasylrätt, en asylrätt som vi ska vara oerhört rädda omoch som aldrig får bli beroende av arbetsmarknadslä-ge eller konjunkturer, utan en asylrätt som ska funge-ra i såväl goda som dåliga tider. Vi ska ha ett asyl-system som är till för skyddsbehövande och inte förarbetssökande. Jag tror ändå, om jag har förstått deträtt, att även instämmer i att asyl-systemet är till för dem som söker skydd.Jag vill gå tillbaka till den positiva diskussionensom vi inte bara känner av och som vi för i ,utan som också var inledningen till det franska ord-förandeskapet. Det var en väldigt långsiktig ochspännande framtidsdiskussion om hur kom-mer att se ut och om vad vi som ansvarigaför migrationspolitiken kommer att behöva göra föratt klara av om 50 år.Anf. 6 ():Fru talman! Det råder ingen som helst tvekan omatt vi är alldeles överens, statsrådet och jag, när detgäller asylrätten. Det är självklart så att det ska satsasresurser på att skyddsbehövande ska ges skydd. Mendet är ju inte det som frågan gäller, utan frågan gällerhur vi ska kunna runda de fyrkantiga regelsystem somgör att behov inte kan tillgodoses. Dethandlar ju om människor som kan tillgodose beho-ven, har kompetensen men som råkar ha sökt asylutan att ha riktiga skäl. De finns i , talarhygglig svenska och skulle kunna vara en tillgång förlandet. Själva kärnfrågan är hur vi ska hantera detta.Om man bejakade arbetskraftsinvandring skullepressen på asylsystemet minska. Människor somverkligen behöver asyl skulle kunna få sina ansök-ningar behandlade snabbare. Det skulle bli både stör-re medmänsklighet och större nytta för landet, ochdessutom, om man ser det på individuell nivå, skulledet ge större utvecklingsmöjligheter för individer.I övrigt repeterade statsrådet i det senaste inläg-get mycket från inlägg nummer två.Jag ska också kommentera frågan om de invand-rade människor som redan finns i . Jag harhaft debatter med både statsrådet och stats-rådet i ärendet. Och vi borde nu kunna bli heltöverens om att vi naturligtvis ska satsa på den kom-petens som finns. är ju det enda land i värl-den som betraktar invandring av hyggligt friska,unga, arbetsföra och utbildade individer som ett för-sörjningsproblem. Det här måste det definitivt bli enändring på.Det är bra om vi nu faktiskt kan koncentrera osspå diskussionen om framtiden. Då vill jag återigenfråga: Kan vi gemensamt verka för att det blir en friarbetskraftsinvandring i , när det finns erbju-danden om riktiga arbeten?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller möjligheterna att sökaarbetstillstånd är det självklart så att för den som harbedömts ha skyddsbehov, som uppfyller något av deskyddsgrunder som gäller eller som har fått uppe-hållstillstånd av humanitära skäl träder ju möjlighetenatt söka arbete in direkt när man har fått besked omatt man får stanna i . Har man bedömts att inteha skyddsbehov, inte kvalificerar sig för några av deskyddsgrunder som gäller och inte heller har fåttuppehållstillstånd av humanitära skäl, då får manlämna . Så ser asyllagstiftningen ut.Jag återkommer till vad jag sade tidigare, att jagtror att vi är överens - och det säger också GöranLindblad - om att asyllagstiftningen och asylsystemetska vara förbehållet dem som är skyddsbehövande.Däremot är en väldigt viktig diskussion som vi ocksåska föra hur vi ska tillgodose det framtida arbets-kraftsbehovet.Jag tror att det är olyckligt när vi för en diskussiondär vi blandar samman dessa delar i vår utlänning-slagstiftning och inte förmår att se att vi måste varaväldigt vaksamma på och rädda om vårt asylsystem.Det får inte användas på ett sätt som skulle minskadess legitimitet. Det här är vad jag vill tillägga tilldiskussionen.Sedan är naturligtvis väl medvet-en om att asylsökande som riskerar att få vänta merän på att få sitt besked är befriade frånkravet på arbetstillstånd och kan alltså arbeta i Sveri-ge.