prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Men vi kan också konsta-tera att vi har skrämmande mycket kvar innan vi harnått jämställdhet. Ett bevis på det är det problem somvi tar upp vår motion och som ryms i reservation nr22 som berör ideellt skadestånd för sexuella trakasse-rier på arbetsplatsen. En just avkunnad kammarrätts-dom visar att dessa skadestånd ska beskattas. Då ärdet inte särskilt mycket vunnet. Det kan inte hellervara främjande ur jämställdhetssynpunkt. Därförborde naturligtvis den här typen av ersättningar ochskadestånd vara undantagna från beskattning. Det ärvår uppfattning.Fru talman! Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservation 3 och 11. För tids vinnande vill jag dekla-rera att vi i naturligtvis står bakomsamtliga de reservationer som finns från Centerpartieti det här betänkandet.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag ska försöka svara på några av defrågor som tog upp i sitt anförande,bl.a. detta som gällde s.k. icke äkta skatteväxling,som kallade det. Vi valde att satsa påkompetensutveckling. är inte det förslaget utfor-mat i detalj . Det är något som är föremål för över-syn.I mitt anförande pratade jag ganska mycket om attSverige växer olika i storstadsregioner och i gles-bygd. Jag tror att det bästa sättet att få fart på Sverigeär att ta bort de flaskhalsar som finns på arbets-marknaden på de ställen där arbetslösheten är hög. Vimåste satsa på kompetensutveckling så att människorsom bor i de bygderna verkligen kan gå in och ta dejobb som finns där. Jag tror att det är det bästa sättetatt få fart på ekonomin. ifrågasatte judet beslut som vi har fattat.Centern har en reservation om reseavdragen. Jagkan hålla med om att situationen ärbesvärlig för glesbygdsbor. Det finns kanskeflera partier som är intresserade av att i kommandeskattesamtal ta upp frågan om reseavdragen. Jag troratt reseavdragen är en träffsäker och väl etableradmetod att komma till rätta med de här problemen.I era reservationer tar ni upp frågan om lands-bygdsavdrag kopplat till boendet. Jag är rädd för i ivern att försöka kompensera glesbygdsbornaockså hittar på en massa konstruktioner som egentli-gen inte går att genomföra.Anf. 120 () replik:Fru talman! Jag tycker att är påväg åt rätt håll. Jag förstår att hon inte är på väg åt rätthåll när det gäller den här icke äkta skatteväxlingen.Hon säger att man valde kompensationskonton. Honkunde ha uttryckt sig så här: Vi nådde inte ända frammed regeringen.Jag förstår att det var det som var problemet.Samarbetet ger ju inte särskilt mycket om man intenår de syften man vill nå, dvs. om man nu villefrämja miljön och sänka skatterna på arbete för attöka tillväxten. Jag är kanske inte så säker på att detvar just som ville åstadkomma det.Fru talman! Visst växer olika. Men vifrämjar inte detta bäst genom att ta fram en haltandeskatteväxling. Det viktigaste för att få tillväxt i dessautvecklingsområden, som jag vill kalla dem, är att fåfart på småföretagsamheten för att därmed kunnasänka skatterna och arbetsgivaravgifterna. Och dethar man möjlighet till om man gör en riktig skatte-växling.Det andra sättet är att bygga ut högskolorna för attöka kompetensen decentraliserat. Då når man ocksåden effekten. Det tycker vi är viktigare.Sedan reseavdragen. Jag fick medhåll på denpunkten, och jag tackar för det. Här menar jag attVänsterpartiet är på rätt väg. Men varför vänta ochse? Det finns möjlighet att fatta beslut ochatt tillstyrka reservationen som har påden här punkten.Så till landsbygdsavdraget. Det är klart att detfinns tekniska detaljer att diskutera. Man får ofta hörafrån skattefolk att allting är så krångligt och att mandärför inte kan genomföra det. Men jag tror att omman tittar på det här är det inte värre än att det går attlösa den tekniken precis på samma sätt som mångaandra tekniker.Anf. 121 () replik:Fru talman! Jag vill ändå vidhålla att satsning påkompetensutveckling är en satsning för tillväxt. Detär det framför allt i de regioner där tillväxten stårstilla . Det är märkligt att somfaktiskt säger sig vilja företräda just de områdena intekan ge mig rätt i den analysen. Sedan kan man juprata om sänkning av skatt på arbete, och det harfaktiskt genomförts en sänkning av inkomstskatten.Inkomstskatten är väl i någon mening också skatt påarbete.När det gäller reservationen och landsbygdsav-draget tror jag att man kanske inte får ha falska före-speglingar och inleda människor i någon falsk för-hoppning om att det går så väldigt lätt att lösa de härfrågorna. Jag tror inte det, men jag vill ändå inte varapessimist.Vänsterpartiet har skrivit en motion i de här frå-gorna. Vi har sagt att vi kan tänka oss att den regio-nalpolitiska kommittén får se över hela den här pro-blematiken och ta ett helhetsgrepp, för det tycker vi ärviktigt.Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag tackar även för den sista kom-mentaren. Jag förstår att vi närmar oss varandra ävenpå den punkten. Vi är tacksamma för allt stöd vi kanfå för att flytta fram positionerna i den här frågan.Jag kanske uttryckte mig något kantigt i mitt förrainlägg. Det är inte så att vi som parti är emot kom-pensationskonton. Då skulle vi inte reservera oss föratt få det infört. Jag inser att även kompensations-konton är viktiga för tillväxten. Det är kopplingen tillhöjd skatt på miljö som vi inte vill ha. Vi prioriterarsänkt skatt på arbete, höjd skatt på miljö och dess-utom ett införande av kompensationskonton. Det gerytterligare möjligheter att stimulera tillväxten i allaområden, framför allt i utvecklingsområden.Anf. 123 ():Fru talman! Det måste löna sig att arbeta, sparaoch ta risker. Det är klassiska folkpartiparoller ävenom vi väl alla blev förvånade när vi fick höra BosseRingholm citera dem här i höstas.Vad vi behöver är ett internationellt konkurrens-kraftigt skattesystem. Vi behöver ett skattesystemsom gör att arbete lönar sig, som gör att människorupplever att det lönar sig att spara och att ta risker.Tar man en risk och det kommer något ut av det ar-betet ska man också kunna få behålla något själv.Vad betyder det? Jo, det betyder att vi behöver enskattereform för detta århundrade. Vi vet att man genomförde århundradets skattereform.Men århundradet hann ju inte ta slut innan också denskattereformen i mycket hög utsträckning var förfus-kad, framför allt på inkomstskattesidan.Före skattereformen 1990 betalade vi in ungefär37 % av våra arbetsinkomster i skatt. Efter skattere-formen 1990 betalade vi in . , , ärvi uppe i igen. När den inkomstskattereformsom regeringen och deras stödpartier säger sig viljagenomföra fullt ut är genom-förd är man tillbaka där man började. Nästa skattere-form ska bara leda oss tillbaka dit där vi var när vibörjade. Det är ganska bisarrt.Vi behöver naturligtvis en skattereform som kanta hänsyn till de nya förutsättningar som människorlever i och som befinner sig i. Vi behöver ettskattesystem som inte bara tar in så mycket pengarsom möjligt, som sedan politiker kan använda. Vibehöver ett skattesystem som gör att folk är bereddaatt bo kvar, ett system som de känner ansvar för ochsom de tycker är rätt och rimligt.Fru talman! När jag bläddrar i betänkandet ser jagatt det finns en skillnad mot tidigare, nämligen att des.k. skatteöverläggningarna inte längre nämns. Manhänvisar inte alla motioner till de överläggningarna. interpellationsdebatt som bl.a. jag hade medfinansministern i går hänvisades inte heller till skatte-överläggningarna. Och det tycker jag är bra.Vi har ju för ganska länge sedan konstaterat attöverläggningarna är inte bara döda utan begravda.Det skulle vara bra om man från majoritetssidan of-fentligt kunde erkänna det. Man har all rätt i världenatt arbeta på ett helt annat sätt, men jag tror att detskulle vara en klargörande upplysning från regeringenom man sade att skatteöverläggningarna inte längrefinns. skulle t.ex. inte behöva hänvi-sa till dem, till att man ska ha fortsatta diskussioner inågra skatteöverläggningar som ändå inte kommer attbli av. Vi har ju chansen här att få besked från andrapersoner på majoritetssidan.Fru talman! Ett internationellt konkurrenskraftigtskattesystem gör att det lönar sig att arbeta inte baraför dem som är rika och tjänar mycket pengar utanockså för dem som har låga och mer vanliga inkoms-ter. Och handlar det mycket om marginaleffekter.Det är en sak att vara fattig men en annan sak attinte kunna göra något åt det. De som drabbas av deallra högsta marginaleffekterna är framför allt kvin-nor. Av någon outgrundlig anledning beter sig karlarlikadant alldeles oavsett vilka marginaleffekter mandrabbas av, medan däremot kvinnors arbete är detsom påverkas av de samlade marginaleffekterna avskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsbidrag ochibland andra typer av bidrag, t.ex. underhållsbidrag.Därför är det extra viktigt ur ett jämställdhetspers-pektiv att komma till rätta med marginaleffekterna förlåg- och medelinkomsttagarna.En dag som denna, den internationella kvinnoda-gen, kan det kännas extra angeläget att särskilt påpe-ka att jämställdhet i första hand inte handlar om siff-ror, statistik och representation utan om makt. Dethandlar om makt över sitt eget liv och makt översamhällslivet. Män har mer makt än kvinnor, det äralldeles obestridligt. Feminism handlar om att se attmakten är ojämnt fördelad och att vilja göra något åtdet. Vi liberaler vill göra något åt det på det sättet attbåde kvinnor och män, enskilda individer, ska kunnafå mer makt över sin egen vardag och kunna formasitt eget liv efter egna önskemål, inte efter samhälletsförväntningar och krav.Vi vet att precis som det har varit i många hundraår bakåt kommer det här arbetet även i framtidenalltid att ske i konfrontation med dem som tror attvägen till ökad jämställdhet går genom mer makt tillstaten i stället för mer makt till de enskilda kvinnorna.Även på skattepolitikens område, särskilt när man sermarginaleffektssituationen i ett samlat perspektiv, ärdet här helt uppenbart.I stället för att kvinnor får mer makt över sin egentillvaro, sänkta marginaleffekter på sitt eget arbeteoch bättre generella villkor blir det en ensidig inrikt-ning på en skattesänkning som inte alls i någon sär-skilt hög utsträckning sänker marginaleffekterna.Dessutom får vi detta eviga tjat om maxtaxa i ställetför ett generell stöd som gör att man själv kan beslutahur man vill forma sitt liv och sin vardag.Så länge som man i regeringen uppehöll illusio-nen av att det pågick några skatteöverläggningarvägrade man envist att ta in det bidrag, bostadsbidra-get, som ger de allra största marginaleffekterna förkvinnor. Det har man envist vägrat att ta med i dis-kussionen.Nu har jag sett att man uppdragit åt , en gammal folkpartist, att utreda den härfrågan. Och det är möjligt att det kan vara ett sätt attsläppa på lite dogmer från socialisternas sida.En annan mycket viktig angelägenhet när det gäl-ler makt och jämställdhet är faktiskt frågan om hus-hållstjänster. Vi har, som tidigarepåpekat, ett verkligt pigproblem i vårt land, nämligenalla de kvinnor som arbetar svart i hemmen. Om vinågon gång ska kunna få in fler kvinnor på ledandepositioner, måste de när de arbe-tar sig fram till dessa ha möjlighet att köpa tjänstervitt, hederligt och till ett anständigt pris. Det handlarnaturligtvis inte bara om kvinnor. Det är inte så attbara kvinnor har den här uppgiften, men eftersomkvinnor tar ansvar för hem och barn är det kvinnorsom drabbas av att det tar väldigt , och demycket höga skattekilarna gör att den egna lönen interäcker till för att de exempelvis ska kunna anlita enstädhjälp.Svaret från socialisterna är alltid att man ska delapå det här ansvaret, men det innebär bara att det blirtvå i familjen som inte har möjlighet att arbeta på detsätt som krävs för att kunna inta de toppositioner isamhället som vi vill att kvinnor ska inta. Fru talman!Om man menar allvar i jämställdhetsfrågorna ochanser att kvinnor och män ska ha likvärdiga förutsätt-ningar att själva forma sina liv, måste man alltsåockså ta in jämställdhetsperspektiv i skattepolitiken.Fru talman! Den ganska märkliga skattereformeninnebär att majoriteten har beslutat att man ska kom-pensera människorna för pensionsavgiften. Det äregentligen den enda avgift som jag tycker är värd attbetala, eftersom den går till ett pensionssystem somman faktiskt, om det inte inträffar alltför mycket iform av istider och andra olyckor, kommer att få utpengar från. Man vet trots allt inte vart alla de andraskatter som man betalar går till.Vad man nu borde göra för att få en skattereformvärd namnet framför allt när det gäller inkomstbe-skattningen är att fokusera på att sänka marginalef-fekterna genom att, som vi har föreslagit, hyvla avLO-puckeln, höja brytpunkten och avskaffa värns-katten. Detta är oerhört viktigt för att människor skakunna känna någon tilltro till skattesystemet. Dettakrävs för att det beslut som kallas århundradets skat-tereform ska kunna hålla in på dettaårhundrades första decennium.Till sist, fru talman, vill jag bara nämna frågan omskatteväxling. Vi i är mycket angelägnaom att få ett skattesystem där skatterna också användssom ett miljöstyrande instrument, men en skatteväx-ling i den strikta och stela bemärkelse som t.ex.Vänstern och utgår från bygger på tycker att skattetrycket är optimalt som det äroch att varje skattesänkning på arbete kan finansierasbara med en höjning av miljöskatterna. Vi tycker inteatt skattetrycket är lagom högt. Vi tycker dessutomatt det senaste som man har genomfört inte kan kallasen skatteväxling utan bara är en ren och skär svart-växling. Den ger vi inte mycket för.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla våra re-servationer, men jag nöjer mig med att yrka bifall tillreservation nr 4.Anf. 124 ():Fru talman! Det är väl mycket passande, sommånga har varit inne på, att , som är Internatio-nella , diskutera just skattepolitik. Vårgemensamma välfärd, som finansieras av våra skatter,bärs ju i mycket stor utsträckning upp av just kvinnor,bl.a. inom de högt prioriterade områdena vård, skolaoch omsorg.I det betänkande som vi just nu debatterar harskatteutskottet behandlat de allmänna motionsyrkan-den angående inkomstbeskattningen som återstårefter höstens budgetberedning. Skatterna är i Sverigeliksom i många andra industriländer ofta föremål fördebatt. Tyvärr blir diskussionen ofta grund. Det ärbara uppfinningsrikedomen när det gäller att sänkaeller slopa skatter som förefaller vara oändlig. Det äravsevärt färre om ens någon som har idéer om finan-sieringsvägar som inte gynnar den som har och gyn-nar den som har lite eller ingenting.I omfördelar vi med hjälp av skattepoliti-ken så att välfärden kommer alla till del. I mångaskeden av livet betyder det att den som betalar lite fårmer, beroende på att den personen behövermest. Blir vi t.ex. sjuka kanske vi behöver en mycketdyrbar vård som vi inte har möjlighet attbetala den ur egen plånbok.Vår socialdemokratiska politik går ut på att om-fördela både över livets olika skeden och från densom har till den som inte har. Ofta är det så att densom löper störst risk att bli sjuk eller bli arbetslösockså har de lägsta inkomsterna och därmed betalarmindre i skatt. Socialdemokratisk politik går ut på attden generella välfärden ges efter behov och inte efterhur mycket man har råd att betala.En del hävdar att välfärden automatiskt skulle ökamed lägre skatter. Det är inte lätt att förstå. Hur skamänniskor i vanliga inkomstlägen få pengarna atträcka till för allt det som är offentligt finansie-rat, exempelvis barnomsorg, skola och sjukvård? Allavet att den enskildes kostnader i den offentliga verk-samheten överstiger vad dessa inkomsttagare kan få iskattesänkning, om man skulle ta bort hela skatten.Dessutom borde alla förskräckas av talet om dy-namiska effekter. Med facit i hand kan vi nu se hurresultatet blev förra gången då man ställde hoppet tillatt dynamiska effekter skulle stå för lösningen.Fru talman! Vi borde alla ha lärt oss hur tokigt detkan gå om man drastiskt minskar statens inkomstersamtidigt som man inte har kontroll över vad somhänder med utgifterna vid en sådan förändring. Spå-ren från det tidiga 90-talet borde förskräcka alla. Viborde alla ställa oss bakom att inte föreslå några för-sämringar av statens inkomster. Vi har sett vad ettsådant förslag får för konsekvenser för de offentligaverksamheterna.Vi socialdemokrater är fast övertygade om att väl-färden inte kan byggas på lånade pengar. Därför är vimycket noga med att betona att alla förslag till för-ändringar av skatterna ska vara genomanalyserade -det gäller konsekvenserna såväl för den enskilde somför samhället - innan något förslag läggs fram förriksdagen för beslut.Som tidigare nämnts är det socialdemokraternasmening att skatternas främsta syfte är att finansieravälfärden och att det ytterst är samhällets välfärdsam-bitioner som bestämmer nivåerna på skatteuttaget. Ettsamhälle med bra vård, skola och omsorg för allasamt trygga försäkringar mot inkomstbortfall vidsjukdom och arbetslöshet kräver att tillräckliga skat-ter tas ut för finansieringen.Ett antal utredningar, beredningar och skatteväx-lingsgrupper bereder, diskuterar och utreder för när-varande ett antal av de förslag som läggs fram i någraav de 69 motioner som vi nu behandlar. Utskottsma-joriteten har i så gott som samtliga fall instämt i soci-aldemokraternas uppfattning att vi inte ska hasta frambeslut som vi inte vet konsekvenserna av eller därberedning eller utredning redan pågår.Undantag härifrån är ett fall där en förhoppnings-vis ohelig och tillfällig allians mellan Vänsterpartietoch har uppstått. Dessa partier har avnågon outgrundlig anledning funnit det nödvändigtmed ett beslut i , trots att den s.k. Utred-ningen om avdrag för ökade levnadsomkostnaderöverlämnat sina synpunkter och ställningstaganden,vilka bereds i Regeringskansliet.Skälet till att motionerat i ett ären-de som är under beredning är outgrundligt. Modera-ternas enda motiv torde vara att man vill kasta grus imaskineriet vad gäller samarbetet mellan Socialde-mokraterna, och Miljöpartiet.Fru talman! Bara därför att nu går bättreoch de ekonomiska förutsättningarna förbättras fråndag till dag ska vi inte återigen försätta oss i sammasituation som vi hamnade i under en del av 90-talet.Beslut om ofinansierade utgifter och oanalyseradeställningstaganden var en del av bakgrunden till deekonomiska svårigheterna och fick som yttersta kon-sekvens att nedskärningarna i välfärdssystemet blevlegio.Fru talman! Jag yrkar slutligen avslag på samtligamotioner och bifall till Socialdemokraternas ochMiljöpartiets reservation nr 14 under mom. 8.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag vill först för att missförstånd inteska uppstå säga apropå skattesänkningar att vi frånCenterpartiet delar den uppfattning som Per-OlofSvensson här redovisade att skatter kan ha en förde-lande effekt. Vi vill vidare inte ha ofinansieradeskattesänkningar. Vi har dessutom medverkat till attdet nu finns utrymme för att använda en del av över-skottet till att sänka skatter och till att fortsätta attbetala av på statsskulden.Efter att ha sagt detta vill jag ställa ett par frågortill majoriteten, inte minst med utgångspunkt i detsom i sitt anförande sade om jäm-ställdheten.Den är viktig, och den måste vi arbeta vidare med.Vi har inte kommit särskilt långt. Kan det den dag vibefinner oss i vara rimligt att säga ja till att fortsättaatt beskatta ideella skadestånd för sexuella trakasseri-er? Är det i jämställdhetens riktning? Varför görmajoriteten det? Varför säger man nej till att introdu-cera hushållsnära tjänster, som också är ett viktigtargument för ökad jämställdhet och som bättre utvecklade än vad jag gjorde i mitt anföran-de?Det är viktigt att använda skattesystemet för om-fördelningar och för att öka den sociala välfärden. Dåvill jag åter anknyta till förslaget om hushållsnäratjänster. Vad finns det för skäl till att de kvinnor somarbetar svart inom denna sektor ska stå utanför trygg-heten på arbetsmarknaden? Det är också en jäm-ställdhetsfråga, för det är i huvudsak kvinnor somarbetar där.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! pekar på en väldigtväsentlig sak. Det gäller de människor som han sägerjobbar svart. I en rapport som kommed och där man beskriver hur densvarta marknaden ser ut i jämfört medde sydligare länderna inom unionen konstaterar manatt den svarta marknaden i i princip är unge-fär en fjärdedel av den som finns i sydligare länder.Det är naturligtvis inget försvar för att det pågår. Menvi måste också se till att det blir enkelt att betala skattpå rätt sätt och att det finns en rimlig nivå av kontroll.Det är helt självklart. Men vi kan aldrig få alltingperfekt.Vi måste också se på det moraliska hos de männi-skor som eventuellt anlitar svart arbetskraft. Jag gördet inte, och jag kan tänka mig att integör det, men någon gör det i alla fall. Att anlita svartarbetskraft innebär att man smiter ifrån ett arbetsgiva-ransvar. Så fort det uppstår en svart marknad i enbransch kan vi inte springa ut och sänka skatterna.Vad händer då? Vad ger vi för signaler då? Se baratill att det blir en svart marknad så sänks skatterna!Det måste också vara fel.Anf. 127 () replik:Fru talman! Naturligtvis skulle det kunna vara ettsätt att hitta en väg till skattesänkningar, men detavvisar jag givetvis. Man måste fundera lite grann påvarför vissa svartmarknader ändå uppstår och försökaundanröja hindren och se till att den inte breder ut sigmer. Det skulle man kunna göra en insats för genomatt införa avdrag för hushållsnära tjänster i det härfallet. Det finns inga möjligheter med de skattekilarsom finns att hantera det här vitt. Därför är detsom det är, tyvärr, och det undergräver skattemoralen.Det var det ena.Det andra jag skulle vilja ta upp i min andra replikär vad socialdemokraterna nu vill göra för att neutra-lisera de skattehöjningar och kostnadshöjningar påbensin som har inträffat . Vadhar skatteutskottets majoritet att säga till det norr-ländska socialdemokratiska uppror som handlar omskattesänkningar på bensin? Jag håller med om kanske inte ska skynda, men i vårt fall kräver vibara en utredning av effekterna av att införa ett gles-bygdsavdrag. Kunde vi inte vara överens om att detvore ett viktigt steg på vägen att öka både rättvisa ochmöjligheter till tillväxt i alla delar av landet?Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Jag vägrar att resonera på samma sättsom när det gäller tjänstesektorn. Jagtycker inte att man undanröjer hindren om man sän-ker skatterna. Då har man skapat incitament egentli-gen för fler att se till att den svarta marknaden ökar,för då kommer riksdag med kravpå att sänka skatterna på just det området. Det vill jaginte stå upp för.Punktskatterna kommer att diskuteras vid ett sena-re tillfälle , en punkt längre fram.Jag håller med om att vi inte skaskynda och hasta. Den situation som råder haruppstått genom att de oljeproducerande länderna harhöjt sina priser ordentligt. Varken ellerjag vet vad som händer när OPEC haftsitt sammanträde. Vi vet inte om priserna sjunker. Vivet inte om de förändras på något annat sätt. Vi vetinte vad som händer med exempelvis de stora reser-ver som finns i och på andra ställen, om desläpps lösa. Det kan hända att vi inom en relativt kortframtid har sänkta bensinpriser utan att vi i riksdagenhar behövt ingripa.Anf. 129 ()replik:Fru talman! säger att det inteär bra att hasta och skynda. Med anledning av dettahar jag en fråga. Den utredning som hänvisar till angående olika förmånsfrågor iskattesystemet, exempelvis dubbelbeskattningen, harpågått ganska länge , . Därför und-rar jag: När avser regeringen att lägga fram förslag?När kommer ärendet att vara berett? När är regering-en färdig att lämna direktiv? Att inte skynda och intehasta stämmer rätt så bra, eftersom utredningen harpågått länge, som det här är frågor av stordignitet och vikt för utveckling och framtid.Sedan var det detta med skattetrycket.