prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:17Tisdagen den 24 oktoberKl. 14.00 - 16.2718.00 - 18.34Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 16, 17 och18 oktober.2 § Meddelande om frågestundTalmannen meddelade att vid frågestunden skulle följande stats-råd närvara:Statsminister , kulturminister , utrikesminister , statsrådetBritta Lejon och statsrådet § Rättelse av val till styrelsen för StiftelsenRiksbankens JubileumsfondTalmannen meddelade att vid sam-manträde valdes två leda-möter och två suppleanter till styrelsen för StiftelsenRiksbankens Jubileumsfond. Det angavs då att valenavsåg tiden från valen till dess nytt val skulle förrättasunder fjärde året därefter. Valperioden skulle enligtstiftelsens stadgar avse räknat fr.o.m. den1 november.Kammaren biföll talmannens förslag med ändringav tidigare beslut att de nämnda valen skulle gällafr.o.m. t.o.m. den 31 oktober2004.4 § Anmälan om uteblivet svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:28Till riksdagenInterpellation 2000/01:28 av ()om överblivet försvarsmaterial.Interpellationen kommer inte att besvaras.Skälet till detta är den särskilda informationen den16 om avvecklingen av övertaligmateriel inom Försvarsmakten.Stockholm den 20 oktober 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragIngvar ÅkessonExpeditions- och rättschef5 § Anmälan om fördröjt svar på interpella-tionTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 2000/01:31Till riksdagenInterpellation 2000/01:31 av ()om IUC:s fortsatta verksamhet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den7 november 2000.Skälet till dröjsmålet är bl.a. utländskt besök.Stockholm den 23 oktober 2000NäringsdepartementetBjörn RosengrenEnligt uppdragDag EkmanExpeditionschef6 § Svar på interpellation 2000/01:26 omTETRA standardAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att all expertis, brukarem.fl. på bästa sätt ska samverka vid upphandling avett nytt radiokommunikationssystem. Vidare harHögström frågat mig vilken huvudman jag ser förprojektet samt vilka insatser jag avservidta för att förhindra att lokala nät byggs som mot-verkar idén med ett gemensamt kommunikationsnät.Uppdraget till Statskontoret innebär att myndig-heten aktivt ska samråda med intresserade användare.Formerna för detta samråd anser jag att Statskontoretbäst kan bedöma självt. Den verkliga kunskapen ombehov, prioriteringar osv. finns naturligtvis hos an-vändarna. Därför förutsätter uppdraget att arbetet skeri nära samarbete mellan Statskontoret och användar-na. Jag har full tilltro till Statskontorets kompetens attpå bästa sätt tillvarata användarnas sakkunskap.Vad gäller frågan om huvudman för projektet ef-ter ingår ju som bekant i uppdraget attStatskontoret ska upphandla ett ramavtal. Detta inne-bär att Statskontoret tills vidare står som huvudmanför avtalet.Kenth uttrycker oro för att mindre regi-onala nät kan komma att byggas upp på ett sätt somkan motverka det nya gemensamma radionätet.Statskontoret ska i sitt uppdrag undersöka möjlighe-ten att använda befintlig infrastruktur. Mot bakgrundav det gemensamma nätets fördelar utgår jag från attde kommuner som planerar egna nät antingen avvak-tar det gemensamma nätet eller på annat sätt agerarför att ansluta sig till det gemensamma nätet.Avslutningsvis vill jag understryka att detta intefår vara och inte heller är fråga om en ny utredning,utan syftet med uppdraget är att frågan ska förasframåt så att en upphandling kan genomföras på bästatänkbara sätt till gagn för alla berörda parter.Jag vill slutligen försäkra att jaginte tänker släppa frågan utan fortsätta att se till attregeringsbeslutet kan förverkligas.Anf. 2 ():Fru talman! Först vill jag tacka statsrådet för ett snabbt svar. Särskilt mot bakgrund avatt ni har gjort en departemental omorganisation,tycker jag att jag fått svar påfallande snabbt. Föreinterpellationens besvarande sa ni till mig att detskulle bli lite försening, men jag tycker att det här ärhelt acceptabelt.Jag noterar också med glädje att harkvar ansvaret för de här viktiga frågorna. Det ,som jag ser det, för fortsatt engagemang på sakliggrund, och det för att statsrådet tar förank-ringsprocessen på fullaste allvar. Det har statsrådetvisat tidigare, vilket inte alla statsråd gör, vill jagsäga. Men i det här fallet är jag säker på att det blirså.Bakgrunden till min interpellation är några oroan-de tecken. Låt mig nämna ett.I , för att ta en stor stad som ett ex-empel, planeras och upphandlas det nu ett helt nyttTETRA-baserat system för spårvägar.Göteborgs Spårvägar är en stor användare av publicsafety-system. Så pass stora aktörer kan, om de blirflera, underminera den nationella utbyggnaden avnätet.Den tillsatte projektledaren ,som på Statskontoret har uppdraget att sköta dennaupphandling, har till sagtatt han tänker komma tillbaka till regeringen ochföreslå tre alternativa nationella nivåer: en mindrenivå, en mellannivå och en stor nivå. Med den senarenår man hela det svenska folket.Jag tycker att det tyder på ett visst utredningssin-nelag hos Statskontoret. Jag tycker också att det tyderpå att man inte har fått en klar och tydlig inriktning idirektiven, därför att det kan inte finnas något annatskäl än att man känner sig osäker när man säger pådet sätt som man har gjort till Göteborgs-Posten.Därför tycker jag att statsrådet bör klargöra förStatskontoret att det ska handla om ett nationellt nätsom når hela , av markytan och99,av befolkningen - precis som public servicehar för radio- och TV-sändningar och precis som deallra flesta har fått krav på sig i den nya UMTS-upphandlingen. Det är en självklarhet, annars är detinget nationellt system.Jag vill också ge ett tips. Statsrådet har kanskeinte, som jag, varit i alldeles . Jag fickchansen helt en , som det heter påschackspråk, när jag på frivillighetens grund besöktedet statliga . är finländarnas motsva-righet, kan man säga, till ett projekt. Projektet ärdessutom ett system och är upphandlare, nätbyggareoch pådrivare för hela . Man är oerhört effek-tiv. Man har sju man tillsatta på ,har organiserat alla brukare i olika delprojekt, har sattpress på operatörerna och på leverantörerna och är nupå god väg att nå målet att bygga utTETRA i hela . Den effektiviteten, den tyd-ligheten och den målinriktningen skulle vi behöva hahär, . 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först säga att jag uppskattardet intresse och den envishet som interpellanten visar.Jag tror nämligen inte att alla har förstått storhetenoch vikten av det som vi nu talar om - ett gemensamtradiokommunikationssystem.Jag vill också bara för sakens skull uppmärksam-ma på att jag uttryckte mig lite an-norlunda i mitt muntliga svar än i det skriftliga. Jagändrade att jag inte bara tror att de kommuner somplanerar egna nät avvaktar till att jag utgår från att dekommuner som planerar egna nät antingen avvaktareller agerar för att ansluta sig. Jag delar nämligen denoro som har gett uttryck för. Jag skaockså ta kontakt med Statskontoret med anledning avden uppgift som lämnade här i talar-stolen, därför att jag inte kan se det uppdrag som vihar gett till Statskontoret på annat sätt än att man skaidentifiera användare som ska delta i ett gemensamtoch landstäckande radiokommunikationssystem ochatt man också ska undersöka möjligheterna till kun-skapsutbyte och samordning med de nordiska länder-na. Den jämförelse med som gjorde är mycket relevant. Och Statskontorethar också alla möjligheter och, som jag tycker, upp-draget att agera precis så. Men jag ska ta kontakt medStatskontoret med anledning av det som sade.Anf. 4 ():Fru talman! Jag tycker att det är utmärkt att stats-rådet noterar mina citat. Och jag utgår från att statsrå-det tar den kontakt som hon har sagt. Jag utgår vidarefrån att ni också gör en kontroll av dessa lokala nät-byggarambitioner. Gör en inventering snabbt. De kannämligen underminera de nationella nätutbyggnader-na.I , som är det andra grannlandet som vi haroch som vi måste dela frekvensutrymme med, harman också kommit längre än i . Jag vet interiktigt hur man har organiserat det där, men jag antaratt man har en organisation som är likartad med densom finnarna har, eftersom finnarna var först.De som lyssnar på denna debatt funderar kanskepå vad vi egentligen talar om - ett nationellt kommu-niktionssystem för public safety, dvs. de som har blåljus, som rycker ut och räddar liv och griper in.Vi har sett tre katastroflägen i vårt land dåradiokommunikationen mellan de olika räddnings-styrkorna var direkt undermålig.Det första och det största var Estoniakatastrofen,där man i den svenska kustflottan, marinen, inte kun-de kommunicera med den finska och inte heller medden estländska och knappt ens med varandra därföratt det var brist på gemensamt kommunikationssys-tem.Det andra katastrofläget var branden i Göteborgsom alldeles tydligt visade att de olika insatsstyrkornainte kunde kommunicera med varandra.Det tredje katastrofläget var polismorden i Malex-ander där inte ens polisstyrkorna riktigt kunde hitta engemensam frekvens.Detta är synnerligen allvarligt. Och hur många så-dana olyckstillbud till ska vi få ha innan hela Sverigesräddningskår, räddningsverk, militär, polis och am-bulans känner att det behövs ett nytt kommunika-tionssystem? Det är i det läget som Statskontoretmåste få tydligare uppdrag och korta ledtider. Och låtgärna - det har jag sagt en gång tidigare - Teracomanvända sitt stolpnät för att bygga ut detta så fort sommöjligt. Man når av Sverigesbefolkning. Gå gärna ihop med ytterligare någon såbehöver ni inte komplicera tillvaron alltför mycket.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 2000/01:8 om kritikmot tillväxtavtalenAnf. 5 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der statsrådet avser att vidta för att detkommande arbetet med tillväxtavtalen ska få ett bätt-re utfall. Hon frågar också vilka åtgärder statsrådetavser att vidta för att klargöra vilken organisationsom ska svara för genomförandet samt vilka åtgärdersom ska vidtas för att öka näringslivets medverkan iavtalsarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelatatt det är jag som ska besvara interpellationen.Frågorna är baserade på en rapport med - utvärdering av förhandlingspro-cessen i sju län och på central nivå. Studien har ut-förts av en oberoende konsultgrupp på uppdrag avNäringsdepartementet.Den resumé som ger av utvärde-rarnas rapport i sin interpellation ger en mycket ensi-dig bild av utvärderarnas slutsatser. Jag vill därförinleda med att nyansera den. Författarna till rapportenpekar på att stora framsteg har gjorts på mycket korttid. De konstaterar att regeringen genom initiativetmed tillväxtavtalen på mindre än har introduce-rat ett nytt sätt att bedriva regionalt utvecklingsarbetei hela . De anser att ett bra samarbetsklimathar utvecklats och att det finns ett mycket stort enga-gemang hos många människor för den egna regionensutveckling. De åtgärder som man har planerat till-sammans inom tillväxtavtalets ram kommer att ge-nomföras. Processen har också lett till att det numerafinns ett uttalat stöd för att arbeta med tillväxtfrågorsom tar utgångspunkt i näringslivets förutsättningaroch behov. Konsulterna konstaterar också att de regi-onala partnerskapen utgör ett fungerande forum förinformationsutbyte mellan myndigheter, kommuneroch näringsliv.Syftet med studien var att få en oberoende och all-sidig belysning av hur arbetsformen fungerar på regi-onal och nationell nivå. Slutsatserna från rapportentjänar som underlag för att vidareutveckla den regio-nala näringspolitiken och tillväxtavtalen. Jag delarMaria och utvärderarnas uppfattning om attdet finns flera brister och att dessa på olika sätt måsteåtgärdas. Min övergripande bedömning är dock att vigenom att lansera tillväxtavtalen har tagit ett stortsteg i rätt riktning för att öka engagemanget och denlokala och regionala nivåns inflytande över utveck-lingen.En förutsättning för att komma till rätta med någraav de brister som rapporten pekar på är att få till ståndett bättre sektorsövergripande samarbete. Den 13september bjöd det dåvarande ansvariga statsrådetMona in cheferna för nationella myndigheteroch organisationer som ansvarar för att genomföraden tillväxt- och sysselsättningsfrämjande politiken.Syftet var att få en redogörelse av deras erfarenheteroch syn på arbetet med tillväxtavtalen. Vid mötetframkom att några av myndigheterna har anpassatsåväl organisation som inriktning av sin verksamhetmed anledning av tillväxtavtalen. Majoriteten ansågatt det går att göra betydligt mer för att åstadkommaett bättre samarbete med andra nationella myndighe-ter och med den regionala nivån. kom-mer jag tillsammans med kollegerna i regeringen attlåta genomföra en översyn av de instruktioner ochregleringsbrev som styr verksamheterna vid de härmyndigheterna. Jag bedömer också att det finns ettbehov av en gemensam nationell arena för kun-skapsutbyte mellan de sektorer som tjänar sammaövergripande syfte, att främja tillväxten och syssel-sättningen.Regeringens sammanvägda bedömning är att detfinns goda skäl att vidareutveckla de regionala till-växtavtalen och att nödvändiga förändringar ska varagenomförda innan nästa programperiodinleds . Regeringen anser det särskilt angelä-get att se över och förtydliga villkoren för den statligadelen av avtalens finansiering. Detta utvecklingsar-bete bör ske i nära anslutning till den pågående över-synen av den regionala näringspolitiska organisatio-nen och statens roll på den regionala nivån. Den regi-onalpolitiska utredningens slutbetänkande utgör ock-så ett viktigt underlag. Regeringen avser att åter-komma med förslag under år 2001.Avslutningsvis: Förutsättningarna för näringsli-vets medverkan måste också förbättras. Det finnsplatser där det fungerar bra, och de kan tjäna somgoda exempel för andra. Den offentliga sektorn börockså överväga i vilka skeden som näringslivets del-tagande är mest väsentligt och där den ömsesidiganyttan är störst.Anf. 6 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att sägavälkommen till och till riksda-gen i egenskap av statsråd inom Näringsdepartemen-tet. Vi får säkert anledning att träffas igen.Jag vill också tacka för svaret. Det var ett väldigtlångt svar. Jag studsade nästan när jag fick det, menså såg jag att merparten av det innehöll en ny histo-riebeskrivning i förhållande till mina frågor.Jag kan förstå att vill ställa bildeni ett motljus men jag tror att vi kan vara fullständigtöverens om att den kritik som framförs i utvärdering-en är mycket allvarlig. Det tillstyrker ju också UlricaMessing i sitt yttrande här. Från Näringsdepartemen-tets sida bör man ta detta på största allvar. Det gälleralltså att försöka komma till rätta med alla de miss-hälligheter som det pekas på i utvärderingen.Ulrica försöker motbevisa genom attåberopa plusfaktorer. Hon hävdar att ett nytt sätt attarbeta med regionalpolitiska frågor är ett plus i sig.Jag menar att vi kanske får vänta med det och i ställetbeteckna det som värdeneutralt tills motsatsen bevi-sats. Jag hoppas att det blir en plusfaktor men där ärvi ännu inte riktigt.Ulrica pekar också på det stora engage-manget. Ja, de offentliga aktörerna har varit synnerli-gen aktiva. Bristen har ju varit att näringslivets repre-sentanter har deltagit i liten - ja, t.o.m. i marginell -utsträckning. Detta är ett problem och ett dilemma.En av mina konkreta frågor till statsrådet gäller alltsådet här.De åtgärder som planerats inom tillväxtavtaletsram kommer att genomföras, utropar trosvisst. Jag skulle kanske mer beteckna det somönsketänkande; det beror ju på om erforderliga resur-ser frigörs.Jag har självklart också sett på plusfaktorerna -vad man pekat på som positiva utvärderingar - menjag tar mig självklart rätten att formulera frågor frånandra utgångspunkter. Statsråden och ministrarnamåste nog anpassa sig till och faktiskt svara på defrågor som vi riksdagsledamöter anger.Jag är lika angelägen som om atttillväxtavtalen fortsatt ska få bli positiva och lyckade- det är därför som jag har ställt interpellationen. Jagtror dock att det behövs mer stimulans för att intearbetet ska stanna av. Genom min interpellation villjag försäkra mig om att arbetet inte rinner ut i sandenutan att alla som engagerat sig i det ska känna att det istället sprids som ringar på vattnet.Jag konstaterar att svaren på mina frågor i stortsett uteblir - åtminstone i form av konkretioner. Deåtgärder som föreslår är ganskaluddigt formulerade men jag hoppas att statsrådet tartillfället i akt och konkretiserar det hela.Sektorsövergripande samarbete är gott och välmen det ökar inte näringslivets engagemang. Hur serdet ut konkret? Kan jag alltså få lite konkretioner påsamtliga punkter?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Det var för att konkret förtydliga hurdet ser ut som jag också ville ge en motvikt till denbeskrivning som målar upp i interpel-lationen. Som jag säger i mitt svar finns det bådefördelar och nackdelar, både positiva erfarenheter ochnegativa erfarenheter, att dra lärdom av i fråga om detnya sätt att samarbeta som vi erbjuder för regionernastillväxtmöjligheter. Jag vill peka på bådadera - tillskillnad från vad jag tycker att lyfterfram i sin interpellation, nämligen de frågetecken ochde negativa sidor som vi kan se. Det är ju inte så atterfarenheterna av tillväxtavtalen nu efter den förstaavtalsperioden bara är svarta, utan det finns naturligt-vis också vita färger i det här. Vi får försöka nyanseraden debatten.Vi måste komma ihåg att det här är ett nytt sätt attsamarbeta. Det är nya möjligheter för de aktörer somfinns i våra regioner att vara med och ta ansvar. Dethandlar om att komma med idéer och med konkretaförslag om vilka behov man har av att kunna samar-beta vidare än man kunnat göra föratt den egna regionen ska utvecklas och växa.Där får vi inse att alla regioner har olika förutsätt-ningar. Gemensamt för dem är att det inte finns någonregion som är närande eller någon som bara är täran-de, utan alla regioner är en del av vårt land och ärberoende av varandra och av att den svenska ekono-min byggs underifrån. Då är det också en lärandeprocess att skriva tillväxtavtal där vi bjuder in tillsamarbete på ett sätt som inte varit möjligt.Det är klart att vi, när vi summerar erfarenheterna,kommer att se att det finns saker att lära och att vi kandra nytta av de olika regionernas sätt att samarbeta.En del regioner har varit bättre än andra regioner påatt t.ex. knyta till sig det privata näringslivet.När man bjuder in till ett samarbete på det sättsom vi nu har gjort kan jag inte se annat än att det idet stora hela har varit väldigt positivt. Det finns enlust och en vilja lokalt att vara med och engagera sig.Engagemanget har varit stort. De egna regionernasförutsättningar och möjligheter har satts i centrum. Vihar stimulerat till samverkan i regionerna. harman gjort prioriteringar och dragit upp riktlinjer menarbetet stannar inte här och . Tillväxtavtalen ska juockså prövas i verkligheten. Det är nu som orden skabli på riktigt så att säga.Det är klart att vi också måste följa den processenoch med erfarenhet av det arbete som varit under degångna åren se både för- och nackdelar. Vidare gällerdet att dra nytta av varandras olika erfarenheter för attgå vidare i ett fortsatt samarbete som kan både för-bättras och fördjupas och som, framför allt, kan in-volvera alltfler.Anf. 8 ():Fru talman! vill jag bli lite konkretare. UlricaMessing säger i sitt svar att en översyn av reglerings-breven, som styr myndigheternas verksamheter, skagöras. Vad betyder det konkret? Vilka behov harstatsrådet iakttagit som akuta? Kan det t.ex. betyda attArbetsmarknadsverket ger möjligheter att lokalt dis-ponera mer medel på ett friare sätt, vilket det finns ettstarkt önskemål om? Kan det betyda att reseersättningfår användas fritt inom A2-anslaget osv.? Det här ärnågra konkreta exempel.Vidare sägs det i svaret att det är angeläget att seöver och förtydliga villkoren för den statliga delen avavtalens finansering. Detta ska ske i samband med attregionalpolitiken behandlas. Man ska återkommamed förslag . Handlar det omvåren eller om hösten? Innan hunnit be-handla detta lär två tredjedelar av avtalsperiodennästintill ha löpt ut. Jag menar att det är alldeles försent; det behöver göras tidigare. Hur ser alltså tids-planeringen ut?Att näringslivets medverkan måste förbättras ärstatsrådet och jag överens om. Goda exempel skaspridas. Kan statsrådet ge några sådana goda exempeli dag? Vidare sägs det att man ska överväga var nä-ringslivets nytta är störst. Vad betyder det? Ska nä-ringslivet avhängas i vissa delar? Vilka delar i så fall?En annan faktor är att alldeles för få kvinnor varitmed vid utformningen av tillväxtavtalen - knappt enfjärdedel trots att kvinnorna utgör avbefolkningen. Vad vill ministern göra för att kommatill rätta med den saken? Och hur kommer UlricaMessing att se till att inte olika besked till de olikaaktörerna fortsättningsvis ges från det departementsom också är , nämligenNäringsdepartementet? Det riktas ju ganska allvarligkritik mot att samma departement faktiskt har gettolika besked till aktörer i samma fråga. Det är natur-ligtvis ett missförhållande som måsterättas till. Man måste informera sina egna. Möjligenkan orsaken vara det som också framförts som kritik:att målen inte har varit tydliga från början.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Som jag har pekat på i mitt skriftligasvar och i mitt förra inlägg ska vi, när vi nu ska ut-värdera de avtal som har gjorts och vägen fram tillavtalen - det har ju varit en långvarig process sompågått - naturligtvis dra lärdom av vad somvarit positivt och vad som varit negativt. När jagsäger detta menar jag att vi alla, på alla nivåer ochutifrån de positioner och det ansvar som vi har, skadra lärdom.Regeringen ska också göra det. Vi ska göra enöversyn av de regleringsbrev som på olika sätt kanunderlätta möjligheterna till ökat samarbete mellanmyndigheter på nationell eller lokal nivå. Detta skaunderlättas och stimuleras. I en del fall kan det handlaom arbetsmarknadspolitiska åtgärder, precis sominterpellanten tar upp. Men det kan också handla omandra sätt att samarbeta sektorsövergripande mellanmyndigheter; detta för att göra det lättare för regioneratt växa och för att göra det enklare för medborgarnaatt få ett ökat inflytande över de villkor som gäller iregionen.På samma sätt är det med de finansiella ramarna.På de områden där statens del och ansvar har varitotydligt och osäkert ska en översyn göras. Det ska blitydligt och konkret.Jag ska själv resa runt och titta på en del av deplatser, orter, där man varit aktiv i arbetet med till-växtavtalen. Ett sådant ställe som jag ska besöka ärJönköping. Jag vet att ett åttiotal olika tillväxtföretagdär har varit aktiva i processen. Jag som ansvarigtstatsråd har naturligtvis en vilja att sprida dem somett gott exempel också till andra regioner när nyaavtal ska skrivas.Hur ser inflytandet ut mellan möjligheter förkvinnor och män att vara aktiva i processen? Därskulle jag vilja uppmana samtliga partieratt fundera över vad vi var och en i våra regioner kangöra för att öka möjligheter för kvinnor och män attvara aktiva i denna lärandeprocess på samma villkoroch utifrån samma förutsättningar. De avtal som harskrivits speglar också det engagemang hos de männi-skor som finns lokalt och regionalt och det inflytandesom de har att påverka politiken.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker att tillväxtavtalen är ett po-sitivt inslag i en ny regionalpolitik. Jag har glatts överdet lokala engagemang som jag tror kan sägas havarit ovanligt stort i . Det ser inte likabra ut på andra håll i landet. Det är därför jag är sårädd för att det ska bli ett misslyckande.