prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Jag troratt det är dags att lämna kortperspektivet och jobbamed de här frågorna på lite sikt, just för helheten ochsammanhanget. Men uppenbarligen är utskottsmajo-riteten ännu inte mogen för ett mer långsiktigt tän-kande. Men det gläder mig något att isitt särskilda yttrande pekar på att de senare kan tänkasig att tänka något mera långsiktigt.Fru talman! Grundlagarna, framför allt regerings-formen, utgör den grundläggande rättsnormen. Därförär det centralt att denna rättsnorm är djupt förankrad iden kulturtradition som i sina grunddrag omfattas avsvenska folket.Den nuvarande författningen utgår i hög grad frånett rättspositivistiskt betraktelsesätt, där rätten defini-eras operationellt, dvs. att rätt är det som lagstiftarnakallar rätt. Men rätten ingår faktiskt som ett under-system i ett samhälle där de grundläggande värdena -etiken - utgör det sammanhållande bandet. Rättsnor-men ska därför ta sin utgångspunkt i det som är etisktgodtagbart. Den bör alltså förankras i den svenskaoch västerländska kulturtraditionen.Fru talman! Det är en kristdemokratisk bedöm-ning att en översyn utifrån detta värdeperspektiv vorevärdefull i ordets rätta betydelse. Jag ber därför att fåyrka bifall till reservation nr 6 om en sådan översyn.Fru talman! En del av de områden vi berör i våröversynsmotion är också föremål för separata motio-ner och reservationer, och i konsekvens med det harvi förstås ställt oss bakom dem. Men jag yrkar, somsagt, bifall endast till reservation 6.Anf. 77 ():Fru talman! har ställt sig bakom tvåreservationer, och det har redan yrkats bifall till båda.I övrigt ställer vi oss bakom förslaget till beslut.Fru talman! Jag skulle trots allt inledningsvis baravilja instämma i sak i det som har sagtvad det gäller negativ föreningsfrihet och vikten avatt man äntligen kommer till skott med den egentligenganska grundläggande frågan om fri- och rättighets-skydd.Jag skulle vilja utveckla den del som berör förbudmot diskriminering på grund av sexuell läggning liteytterligare, sett ur Centersynpunkt.Fru talman! Det är inte första gången dessa frågorkommer upp i kammaren. Det har, åtminstone sålångt jag har kunnat utläsa, pågått under minst fem år.Det är avvaktan. För två börjademan diskutera om frågorna borde utredas. Det skafortfarande göras.Jag skulle trots allt vilja tro att vi är överens. Frå-gan borde då inte vara om utan hur ett förbud skagenomföras. Det handlar inte om att i dagska ändra på grundlagen, men jag tycker att det vorevärdefullt om gjorde en tydlig be-ställning och trots allt pekade med hela handen i enmycket viktig fråga.Det behövs ett förbud. Just homosexuella är ut-satta för systematisk förföljelse, för hat och för stän-diga verbala övergrepp som alltid är hotande nära attslå över i ett fysiskt våld och i faktiska övergrepp.Var fjärde homosexuell man har utsatts för våld ellerhot om våld. Lesbiska kvinnor utsätts för hot dubbeltså ofta som kvinnor i övrigt.Fru talman! Jag utgår från att vi naturligtvis inteär oense om frågan i sak. Just därför skulle det vara såvärdefullt om vi också kunde manifestera den enig-heten och tala om att vi ska värna homosexuella,bisexuella och transpersoner, tala om att vi inte tänkertolerera de ständiga övergreppen och att vi därför ärberedda att ändra i grundlagarna och tala om att vi nugår från ord till handling.Fru talman! Jag nöjer mig med detta. Jag ställermig, som sagt, bakom reservation 1 och 2 som detredan har yrkats bifall till.Anf. 78 ():Fru talman! Alla människor har vissa gemensam-ma grundläggande behov. Till dessa hör behov avkärlek, sex, trygghet och gemenskap med andra män-niskor. Kärleken är en viktig drivkraft för såväl per-sonlig som samhällelig utveckling. Min syn är attkärlek och sexualitet mellan människor av sammakön är lika mycket värt som kärlek och sexualitetmellan människor av olika kön. Öppenhet och respektgentemot homo- och bisexualitet är en förutsättningför att alla ska kunna leva ett värdigt liv oavsett sexu-ell läggning eller könstillhörighet. Tyvärr visas fortfa-rande i vårt samhälle en intolerans gentemot homo-sexuella, bisexuella och transpersoner. Det tar siguttryck i olika trakasserier. De hätska reaktionernamot och det våld som harriktats mot homosexuella och deras möteslokaler, inteminst , talar sitt tydliga språk.Homo- och bisexuella är män och kvinnor i olikaåldrar, med olika etnisk bakgrund, religion och poli-tisk uppfattning. De kommer från olika samhällsklas-ser, från städer och från landsbygden. Det enda somskiljer dem från heterosexuella är att de har förmåganatt älska och känna sexuell attraktion till någon avsamma kön.Självklart ska också transvestiter, transsexuellaoch andra transgendergrupper omfattas av sammaskydd mot diskriminering och våld som homosexu-ella och bisexuella. har också gjort utta-landen under de senaste ca 30 årensom går i den här riktningen. Men trots riksdagensalla ställningstaganden diskrimineras fortfarandehomosexuella, bisexuella och transpersoner.Tolerans och respekt måste skapas för människorsrätt att välja vem de vill leva med, oavsett kön, ochatt uttrycka sin könstillhörighet som de själva vill,oavsett biologiskt kön. Vi som parlamentariker iSveriges riksdag bör medverka till att belysa ochsynliggöra situationen för människor med olika sexu-ell läggning och könstillhörighet. FN:s konventionom människors lika värde och likhet inför lagenmåste efterlevas. Vår strävan bör vara att nå dit därlagstiftningen inte diskriminerar och särskiljer. Sålänge en människa inte skadar andra människor ellerinskränker en annan människas frihet måste hon ellerhan ha rätt att välja hur hon eller han vill leva sitt livoch möta tolerans och respekt för detta.Arbetet med att bekämpa våld, hot och diskrimi-nering mot homosexuella, bisexuella och transperso-ner måste bedrivas inte bara i utan också iinternationella forum som , , FNoch Europarådet.Fru talman! Utskottets majoritet hänvisar i sitt ytt-rande över den här frågan till att den tillsattaFörfattningsutredningen får tilläggsdirektiv med upp-drag att föreslå hur funktionshindrades och andrautsatta gruppers delaktighet och jämlikhet i samhälletska komma till tydligare uttryck i regeringsformens1 kap. 2 §. I uppgiften ingår det också att bedöma ombara personer med funktionshinder ska framhållaseller om också andra grupper uttryckligen ska nämnasi stadgandet. Detta är, enligt min mening, inte till-räckligt. Samhället måste redan nu visa att övergreppoch diskriminering på grund av sexuell läggning inteaccepteras. Vi som är reservanter i den här frågan iutskottet är mycket angelägna om att klar-gör att våra grundlagar måste bli entydiga på den härpunkten. Därför bör redan nu slå fast att ettdiskrimineringsförbud ska införas i regeringsformen.Det är också, fru talman, beklagligt att personermed transsexuell läggning undantas från detdiskrimineringsförbud som gäller för personer medannorlunda sexuell läggning. Därför vill vi att rege-ringen ska presentera ett förslag om förändringar idiskrimineringsskyddet som innebär att det ocksåomfattar transpersoner. har utfär-dat rekommendationer rörande de transsexuella sombl.a. innebär ett lagstadgat förbud mot att dessa dis-krimineras i arbetslivet. Svensk lagstiftning bör sna-rast anpassas till dessa rekommendationer.Fru talman! En annan typ av diskriminering ärden som riktar sig mot dem som vill ha rätten att ståutanför olika sammanslutningar. De är visserligenskyddade genom . Men det tycksinte hjälpa. Trots att Arbetsdomstolen vid flera till-fällen har gjort klart att en medlem i en facklig orga-nisation har rätt att lämna organisationen på egenbegäran händer det fortfarande att fackliga organisa-tioner nekar eller hindrar medlemmar som begärutträde. Det finns också fackliga organisationer somförsöker hindra en arbetsgivare som vill anställa nå-gon som inte tillhör facket. Självklart ska regerings-formens fri- och rättighetskatalog innehålla skydd förden enskildes rätt att stå utanför en organisation.Därför bör det i grundlagen tydligt framgå att enskil-da utan organisationstvång kan ingå icke kollekti-vavtalsbundna arbetsrättsavtal. Jag stöder naturligtvisutskottsminoritetens krav på att hos rege-ringen ska begära ett förstärkt skydd för den negativaföreningsrätten. Jag kan inte förstå, fru talman, attinte hela utskottet ställer upp på detta.Med detta yrkar jag bifall till reservation 1 och 2.Anf. 79 PER ():Fru talman! I det här betänkandet har Miljöpartiettvå egna motioner. Vi deltar gemensamt med övrigapartier, utom kd och , i en tredje motion.I den ena miljöpartimotionen begär vi ett lagför-slag som innebär ett förbud i regeringsformen motlagstiftning som diskriminerar homo- och bisexuella.Det finns flera områden inom svensk lagstiftning därhomo- och bisexuella diskrimineras. Det gäller t.ex.homosexuellt föräldraskap. Med avsaknaden av ettdiskrimineringsförbud menar vi att det är en stor riskför ett slentrianmässigt införande av nya bestämmel-ser som särbehandlar homo- och bisexuella negativt.Det finns exempel på detta. Det gäller t.ex. förmåner-na till totalförsvarspliktiga, handläggning av ärendenom statliga tjänstepensionsförmåner eller statsbidra-gen för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar.Ett diskrimineringsskydd hade kunnat förhindraatt dessa diskriminerande bestämmelser hade införts,menar vi.Fru talman! Det förekommer ett oaccepta-belt våld, hot och diskriminering, mot homo- ochbisexuella och transpersoner överallt i världen, ocksåhär hemma i . Därför är det så viktigt att vidtakonkreta åtgärder , bl.a. att införa ett diskrimine-ringsförbud i regeringsformen.I den gemensamma motionen, So225, yrkas det påett tillkännagivande om behovet av ändringar i rege-ringsformen, tryckfrihetsförordningen och brottsbal-kens bestämmelser om kränkning av och hets motperson grundad på tillhörighet till folkgrupp och omskydd mot diskriminering på grund av sexuell lägg-ning. Det innefattar förstås transpersoner som just nuutgör ett olyckligt undantag. Det behövs en anpass-ning av svensk lagstiftning till Europaparlamentetsrekommendation och resolution i dessa frågor.Majoriteten i utskottet är enligt betänkandet inteberedd att förorda att det införs något diskrimine-ringsförbud avseende sexuell läggning i regerings-formen eller vidta några andra åtgärder. till Utredningen om översyn av lagstiftningenom olaga diskriminering m.m., Kommittén om straf-fansvar för organiserad brottslighet m.m. och Författ-ningsutredningen.Men vi som har skrivit en gemensam reservationutifrån motionen So225 tycker inte att de här åtgär-derna är tillräckliga. Därför har Vänstern, ,och just en gemensam reser-vation om våra gemensamma lagstiftningskrav. Där-för vill jag särskilt yrka bifall till reservation nr 2.I en tredje motion vill att ennationell handlingsplan upprättas, där staten identifie-rar åtgärder som ska förbättra främjandet av ochskyddet för mänskliga rättigheter i Sverige.I den här frågan har utrikesministern redan den31 vid i med-delat att den initierat arbetet meden sådan nationell handlingsplan. Det var alltså redanden 31 mars 1999.Den 18 januari har statsrådet i en interpellationsdebatt sagt att regeringenavser att tillsätta en särskild arbetsgrupp med syfte attkartlägga det nationella arbetet med mänskliga rättig-heter samt föreslå åtgärder för hur detta kan förstär-kas och utvidgas.Vid samma tillfälle säger attregeringen senare i vår ska presentera ennationell handlingsplan som behandlar frågorna omrasism och främlingsfientlighet.Fru talman! Jag vet inte hur långt det här ar-betet har kommit, om en arbetsgrupp är tillsatt ochom vi kommer att få den här informationen till riks-dagen. Därför har jag fogat ett särskilt yttrande tillbetänkandet där jag menar att det är oerhört viktigt attdet här arbetet kommer i gång. Jag kan kanskehoppas att den socialdemokratiska representanten häri kammaren kan ge mig något svar på den här frågan.Är en sådan här arbetsgrupp i gång? När startade deni så fall sitt arbete? Och när får vi den här informatio-nen från regeringen?Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkande KU11och avslag på samtliga reservationer.Innan jag går in och kommenterar reservationernavill jag fästa kammarens uppmärksamhet på att läsa en bra sammanfattning med en bra historikom fri- och rättighetsskydd tycker jag att man skaläsa igenom KU:s betänkande KU11. På ett förträff-ligt sätt ges här en bakgrundsbeskrivning av fram-växten av det svenska fri- och rättighetsskyddet, medbörjan i konungabalken i landslagfrån mitten av och de vidare stegen genomtiderna framåt. En eloge till vårt kansli som på ettföredömligt sätt har lotsat oss genom den här materi-an.Så till några av de reservationer som har upp-märksammats i den här debatten. Den första är reser-vation nr 1 som handlar om den negativa förenings-rätten.Jag delar synpunkter i stort sett,även om jag kanske inte gör samma ordval. Men jagtycker att själva andemeningen i reservationen är ettmycket negativt ställningstagande till de fackligaorganisationerna och ett fackligt arbete. Jag tyckerinte att det stämmer överens med den verklighetsbildsom jag har utifrån de erfarenheter jag själv liksommina vänner och min familj har av hur ett fackligtarbete fungerar.Jag vill inte på något sätt påstå att det inte skullebegås några som helst fel eller ha gjorts misstag, mensjälva andemeningen och själva den grundläggandeprincipen för det fackliga arbetet är inte att ställa tillett elände för vare sig någon privatperson eller någotföretag. Tvärtom, hela deras ambition bygger på att fåett väl fungerande samarbete och få företag att leva såbra som möjligt.I betänkandet står det att det har funnits en kom-mitté som har tittat över den negativa föreningsrätten.Man skriver så här på s. 23: "Kommittén ansåg att depersoner eller organisationer mot vilka en skyddsre-gel i grundlagen för den negativa föreningsfrihetenskulle verka borde ha rätt att någorlunda detaljerat fåveta vilka handlingar från deras sida som är förbjud-na. "Jag menar att det inte är så märkligt om man i ettarbetslag där någon står utanför ett fackligt medlem-skap, och ändå drar nytta av det fackliga arbetet, somarbetskamrater försöker övertyga om att det är rättoch riktigt att alla ska vara med och stå för sin del närdet gäller avgifter och även det man har att tjäna påatt vara fackligt ansluten. Men var går gränsen?Naturligtvis är det ingen som säger att man fårhota eller tillgripa våld för att få någon med. Det harjag aldrig hört talas om att det förekommer i moderntid. Men vad är skillnaden mellan att övertyga någonom att man ska gå med till att säga att det är en på-tryckning som inte skulle vara giltig i det här avseen-det?Ett exempel med en arbetsgivare. Jag har självungdomar som har kommit ut i arbetslivet alldelesnyligen och en arbetsgivare sade: Jag hoppas att dugår med i den fackliga organisationen, för vi har ettväldigt bra samarbete med de fackliga organisatio-nerna här på arbetsplatsen. Jag anser att det är bra omalla är med. Det var inget krav, det var inget hot. Detvar bara ett konstaterande. Var går gränsen?En arbetsgivare meddelar en annan ung människaatt om du tänker gå med i facket så sköter vi om attfackföreningsavgiften dras på lönen, för det har vigjort upp om. En välvillig inställning.Arbetsgivare är positiva till att ha arbetsta-gare som är fackliga medlemmar och fackligt engage-rade. Det är den andra sidan av den bild som IngerRené m.fl. försökt göra gällande. Jag tycker att det ärviktigt att i den här diskussionen försöka få någonslags balans över hur det vanligtvis går till.När det gäller reservation nr 2 är jag mer bekym-rad, för i sak är vi alla så överens om att diskrimine-ring på grund av sexuell läggning icke får förekom-ma. Det vi däremot inte har samma åsikt om är påvilket sätt detta ska förhindras. Räcker det med dennuvarande lagstiftningen, behöver den nuvarandelagstiftningen skärpas eller ska detta skrivas in igrundlagen?Jag vill med bestämdhet säga emot det bl.a. ÅsaTorstensson gör gällande i sitt anförande, att ettgrundlagsskydd skulle avhjälpa det våld som före-kommer mot homosexuella och andra. Jag menar attvåld på det sätt som beskriver äravskyvärt. Det är förbjudet . Det blir ingenförändring av att man skriver in det i en grundlag.Detta är en oerhört allvarlig fråga. Den har tagitspå mycket stort allvar från regeringens sida. Densittande har fått tilläggsdi-rektiv att ta med frågan om funktionshindrades ochandra utsatta gruppers delaktighet och jämlikhet isamhället. Det finns inte någon som helst anledningatt tro att skulle vilja slippaundan eller ducka undan för frågan. Jag är helt över-tygad om att alla som ingår i utredningen är lika an-gelägna om att få ut den bästa möjliga lagstiftningsom behövs för att denna diskriminering ska stävjaspå bästa sätt.Det finns ett antal reservationer om hur man skase på författningen som sådan. Jag ska kommenterareservation nr 6 av . Han vill ha entotal översyn över regeringsformen.Svensk tradition bygger mycket på gedigna utred-ningar som ligger till grund för ställningstagandeninnan beslut fattas i regering och riksdag. Det finnsvissa klara skiljelinjer på hur man ser på olika frågormellan olika partier. Därför går det inte alltid att till-sätta en utredning för att sopa meningsskiljaktighe-terna under mattan. Jag tänker i första hand på att detfinns olika ståndpunkter när det gäller en författ-ningsdomstols vara eller icke vara. Det är inte i förstahand detta en utredning behöver titta på, utan detgäller själva ställningstagandet om det ska finnas enrättslig instans som ska överpröva politiska besluteller ej. Där står vi fast i våra ståndpunkter.Jag hoppas att jag har kommenterat det viktigastei betänkandet.Anf. 81 () re-plik:Fru talman! Jag vill bemöta två synpunkter somMats har fört fram i grundlagsfrågan när detgäller den negativa föreningsrätten och hur man skaskydda de homosexuella.Jag vill peka på att kanske har enalltför positiv bild av facket - naturligtvis beroendepå hans politiska tillhörighet. Men jag vill också pekapå att facket förlorar många medlem-mar. Det torde inte vara obekant. Det kan möjligenförsvåra hur facket vill styra verksamheter på arbets-platser.Vi hade ett mycket uppmärksammat ärende i kon-stitutionsutskottet . Det handlade om TorgnyGustafsson som drabbades mycket hårt så sent som islutet av på grund av fackets krav på ho-nom att sluta kollektivavtal trots att han hade anställ-da som inte var intresserade och han själv inte varintresserad av det. Det torde väl inte haglömt.Sedan var det frågan om ett grundlagsfäst diskri-mineringsförbud mot homosexuella. Jag ingår i . Den skrivning som finns i di-rektiven anser jag inte vara särskilt betryggande. Detstår att det är en uppgift för utredningen att ocksåbedöma om andra grupper utöver de funktionshindra-de ska nämnas i stadgandet. Jag kommer naturligtvisatt arbeta för detta, men det finns ingen garanti för atten utredningsmajoritet kommer att göra det.Anf. 82 () replik:Fru talman! Min bild av facklig verksamhet i dagbygger inte på att jag är socialdemokrat eller inteskulle vara det. Jag har helt enkelt en verklighetsupp-fattning där jag har träffat medlemmar och mina egnaungdomar som har berättat hur det fungerar. Den bildsom en del framför att facket mer eller mindre utövarutpressning mot sådana som vill gå ur facket ellerbara vill vara med i a-kassan stämmer inte. Det kansäkert ha förekommit, men det är i så fall ett undan-tag. Det är klart att det kan göras fel, men den gene-rella bilden är en annan. Den kan behöva kommafram i en sådan här debatt för att göra den lite merbalanserad.Sedan var det fallet i KU förra året.Av domstolsutslaget framgick det att i detaktuella fallet hade haft möjlighet att tillmötesgå defackliga kraven utan att ansluta sig till en arbetsgi-varorganisation, nämligen genom att teckna ett s.k.hängavtal. Det har varit en strid, det finns ett dom-stolsutslag, och gällande lag tillgodoser frågan att harätt att stå utanför. Det har inte ställts något krav påatt gå med.Sedan var det frågan om den utredning som ska taupp trakasserier mot homosexuella. Jag är övertygadom att och många fler i utredningenhar samma uppfattning om hur viktigt det är att frå-gan belyses i utredningen.Anf. 83 () re-plik:Fru talman! Eftersom är så överty-gad om att utredningen kommer att landa rätt, hadedet varit värdefullt om man från socialdemokratiskthåll hade understrukit vikten av detta genom att ställaupp på vår reservation i frågan. Det är en viktig signaltill de grupper som är berörda. Jag antar att vi alla harfått uppvaktningar från personer med dessa läggning-ar som känner att de behöver ett starkare skydd.Anf. 84 () replik:Fru talman! Den reservationen landar inte riktigt isamma förutsättningslösa utredningsarbete som före-slås i texten. Därför tycker jag att ställningstagandeträcker gott. Ingen kan tvivla på ambitionen hos allaberörda.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag noterar att och jagi princip har samma uppfattning om den negativaföreningsrätten. Den behöver inte förstärkas. MatsBerglind ger bra situationsbilder av hur det normaltsett och under arbetsfredliga förhållanden fungerarute i svenskt arbetsliv. Vi vet att det finns undantag,men det är ändå viktigt att den bilden också kommerfram.Jag kanske hade ett annat språkbruk. Jag kändemig något provocerad av den tydlighet som kom frami den högerborgerliga ståndpunkt som lades fram avInger , nämligen att stärka äganderätt men för-svaga fackets inställning.Fru talman! Jag är överens med mycket av detMats säger om de homosexuellas rättigheter,men jag undrar ändå. Han säger att vi kan ha olikavärderingar om huruvida det räcker med nuvarandelagstiftning eller inte. Men jag tror att det är uppen-bart att det inte räcker med nuvarande lagstiftning.Per visade att nya regler och lagar antas somverkar i diskriminerande riktning mot homosexuella.Jag tror att utredningsuppdraget är en aningen be-gränsat när det ska gälla 1 kap. 2 §. Kanske skulleman kunna titta på formuleringar inom ramen för2 kap. om fri- och rättigheter när det gäller skydd motdiskriminering.Jag vet inte varför denna räddhåga finns, därför attjag vet att socialdemokratin naturligtvis är ett vidsynt,tolerant och öppet parti i dessa sammanhang somegentligen borde hamna på samma ståndpunkt somreservanterna.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag har egentligen inget annat svar tillKenneth än det som jag alldeles gav tillHelena när det gäller diskriminering avhomosexuella.Jag förstår inte att utredningen skulle kunna varaförhindrad att ta den här frågan på djupaste allvar ochgöra de bedömningar som man har rätt till. Min erfa-renhet är att sådana här utredningar är väldigt själv-ständiga och fullt kapabla att verkligen bestämma sigför vilka frågeställningar som ska tas upp inom dedirektiv som har sagts ska gälla. Därför är det väl braatt direktiven är skrivna så öppet att utredningen harmöjlighet att tolka dem på, som jag tycker, bästa sätt.Anf. 87 () replik:Fru talman! blev det en diskussion om vilkendiskussion utredningen ska föra, och det kanske äronödigt.Jag kan se att vi kanske inte ligger så långt ifrånvarandra i sak. Därför hade det väl varit på sin platsatt reservationens text hade haft en utskottsmajoritetbakom sig för att verkligen slå ett slag för toleransoch öppenhet i det svenska samhället.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag tror att vi är helt överens om in-riktningen på utredningens arbete, så det här kännslite grann som striden om påvens skägg. Jag hoppasbara att det kommer kloka beslut, vilket jag utgår frånatt det gör, från utredningens sida i de här svåra frå-gorna.Anf. 89 ():Fru talman! Jag sade tidigare att jag ställer migbakom våra tre reservationer. Jag vill nu göra det litemer substantiellt genom att yrka bifall också till re-servation 3. Det är bäst att jag säger att det inte harnågot med dagens debatt att göra, utan det handlar omen helt annan fråga.Jag har också en mycket ljus bild av facket, kan-ske för att jag har varit fackligt aktiv tidigare, och jagär inte socialdemokrat.