prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — I stället måste man göranågot åt ursprungskällan.Idrottsrörelsen och i sammanhanget likvärdigaideella organisationer, bl.a. utifrån domen i Rege-ringsrätten som talar om vad som kan vara likvärdigt,måste kompenseras på annat sätt.Regeringen uttalade också attfrågan borde tas upp i ett annat sammanhang. Och ijust detta sammanhang skulle man också ta upp frå-gan om huruvida kretsen av ideella organisationer skautvidgas, men inte inom ramen för socialavgifter.Ännu har regeringen inte åstadkommit något, varförutskottet i sin bedömning pekar på att man väntar påatt regeringen kommer med ett förslag där särreglernaför idrottsutövare tas upp till omprövning.I två motioner tas frågan om sänkta arbetsgivar-avgifter inom tjänstesektorn upp. Denna syn har välvänsterpartister också varit inne på omdet har avsett exempelvis turism och liknande tjäns-teverksamhet. Men har vi en budge-töverensskommelse, och den står vi i Vänsterpartietbakom, och därför avstyrker vi förslaget enligt dessamotioner om sänkta avgifter.Avslutningsvis vill jag nämna ett avsnitt i betän-kandet. På s. 5 i betänkandet, näst sista stycket, be-handlas uttrycken arbetsgivare och arbetstagare. Därstår det att dessa begrepp ska slopas inom socialav-giftslagen. Håller man sig endast till detta stycke,utan att läsa fortsättningen, kan man tro att om detinte går på något annat sätt så kan man åtminstonegenom ett beslut här i kammaren inom socialav-giftslagen införa det klasslösa samhället.Fru talman! Vi i yrkar avslag på re-servationerna och bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 21 () replik:Fru talman! förfasade sig över attäven de stora företagen får del av den sänkta arbets-givaravgiften. Vi var väl medvetna om det när detinfördes. Men det råder ingen som helst tvekan om attdet är för de små företagen som just den här sänktaavgiften har allra störst betydelse. Det betyder oerhörtmycket för de små och medelstora företagen.Eftersom ligger så högt som man gör ifråga om arbetsgivaravgifter, har vi full förståelse föratt det betyder en del också för de stora företagen,även om det inte märks lika mycket där. Det är aldrignågon nackdel om vi kan få fler företag att anställafler personer i . Jag tror nämligen att det haren betydelse.Anf. 22 () replik:Fru talman! Tvärtemot tror jaginte att det har någon betydelse för stora företag mendäremot för små. Om man i stället skulle kunna styradessa pengar till att gynna de mindre företagen skulledet ge bättre resultat. smetas de 5 miljarderna utöver alla, och jag tror inte att de gör så stor nytta i ettstort företag med flera hundra anställda. Det rör sigom totalt i kompensation. Det är juingenting i ett storföretags verksamhet.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag delar uppfattningen att det intebetyder lika mycket för de stora företagen. Men iSverige har vi ju inte så väldigt många stora företag,men vi har ganska många medelstora företag, och varskulle man då dra gränsen? Om vi sätter en gräns vidtio personer, som nämnde, då kandet lätt bli så att man anställer upp till tio personer.Men så fort man anställer fler så blir det dyrare. Vihar talat om gränsdragningar i andra sammanhang,och jag tror att det är bättre att vi har det system somvi har . Och det betyder allra mest för de småföretagen, och det är viktigt för dem.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det sista kan jag hålla med om, näm-ligen att det betyder mest för de små företagen. Ochgränsdragningar är alltid svåra att göra. Jag sade attdetta kunde gälla för företag med exempelvis upp tilltio anställda. Men det som jag reagerar mot är attdessa pengar skulle kunna göra bättre nytta i mindreverksamheter än om de smetas ut över alla företag.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag kan nästan instämma i det somBirgitta har sagt om småföretagen. Vi har ettförslag där vi menar att arbetsgivaravgifterna börsänkas på lönesummor upptill och för egenföretagare på lönesummorupp till . Detta har vi finansierat ivår budgetmotion. Vi tror naturligtvis att detta inte iförsta hand gynnar de stora företagen utan att detta ärett förslag som ska gynna småföretagare.Men vi anser att den gränsdragning som ClaesStockhaus nu gärna skulle införa, att man sätter grän-sen vid tio anställda, skapar problem när det blir frågaom att anställa den elfte. Var ska man dra gränsen?Då har vi valt att ha ett generellt system som är enkla-re att tolka för alla. Vi ser det som ett sätt för småföretag som kanske har några få anställda att heltenkelt börja våga expandera. Därför har vi väckt dettaförslag.Jag skulle vilja kommentera att idrottsrörelsen som ogräs. Eftersom hananser att den är ett ogräs, hoppas jag att Vänsterparti-et anser att det kommer att bli en förändring på detområdet och att agerar för att fåbort ogräset.Anf. 26 () replik:Fru talman! Idrottsrörelsen i sig är inget ogräs,utan det är just den här företeelsen, framför allt uti-från vårt nya pensionssystem. Och vi ska inte låta detogräset sprida sig.Kompensation måste ske på annat sätt men inteinom ramen för sänkta socialavgifter. Det är där somjag ser en form av ogräs.Anf. 27 () replik:Fru talman! Egentligen vänder jag mig bara motbenämningen ideella organisationer. Om idrottsrörel-sen har det här undantaget anser jag det vara själv-klart att även andra ska få det. Jag hoppas attvi ändå är överens om att idrottsrörelsen är viktig ochatt vi kan få se en likabehandling i framtiden.Anf. 28 () replik:Fru talman! Idrottsrörelsen är mycket viktig, lik-som många andra ideella organisationer. Som jag sersaken ligger bollen nu hos regeringen. För flera årsedan lovade man att återkomma och göra en översynav de här särreglerna. Det måste väl i den delen blisom ett brev på posten att det, om det ändras för id-rottsrörelsen, måste bli en kompensation på annatsätt. Då tycker jag att det är rimligt att också ta inandra ideella organisationer för att se hur mycket de iså fall ska kompenseras - ifall det inte skulle gå meddet nya system som borgerliga företrädare föreslår.Vilka som skulle kunna komma i åtnjutande av ettnytt bidragssystem, dock inte inom socialavgiftsra-men, måste väl vara huvudfrågan för regeringen attåterkomma till. Då har vi ju rensat upp.Kanske var det lite drastiskt att ta till uttrycketogräs i rabatten. Men ibland måste man ta till sådanauttryck, för annars reagerar inte folk.Anf. 29 ():Fru talman! Flera tidigare talare har tagit upp pro-blemet med att ideella föreningar behandlas olika. Jaghar tidigare i denna kammare berättat att jag varitmed i två olika föreningar, KFUK-KFUM:s volley-bollklubb och . Om vi i deföreningarna har ett läger där vi spelar volleyboll ochpaddlar kanot, vilket skulle kunna vara möjligt förbåda föreningarna, gäller olika regler - alltså sammaaktivitet men helt olika behandling. Detta är interimligt.I fjol väckte jag en liknande motion. Då var skälettill avslag att det var svårt att avgränsa vilka ideellaföreningar som skulle kunna räknas in; det kan jagförstå. Därför går min motion ut på en begäranom en utredning av detta. Jag menar att det går attlösa problemet. När det gäller bidragsgivning går detatt skilja ut vad som är ungdomsorganisationer, folk-bildning, kulturföreningar osv. Således borde det gåhär också.I dag har argumentet om utebliven pension varithuvudargumentet. Också detta är relevant och skaabsolut tas på allvar. Men om jag är riktigt underrät-tad blir de här angivna räkneexemplen lite konstiga.De förutsätter ju att man har inkomster upp till etthalvt basbelopp i flera olika föreningar. Så fort mankommer ovanför ett halvt basbelopp ska sociala av-gifter betalas in på hela summan, såvitt jag förstår.Diskussionen här visar med all tydlighet att viinte är färdiga med detta. Egentligen finns det ingenoenighet om detta med att stödja ideella föreningar.Frågan är bara hur. Det är min förhoppning att rege-ringen i sitt kommande arbete beaktar detta problem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )6 § Statlig förvaltningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 2000/01:KU3Statlig förvaltning.Anf. 30 ():Fru talman! Motionspaketet om statlig förvaltningär tämligen enhälligt och innebär i vanlig ordning attde allra flesta motionerna avstyrks med hänvisningtill att en eller annan utredning pågår. Ett undantag äravsnittet om ombudsmän där utskottets majoritet - defyra borgerliga partierna plus - menar attdet nu kan vara dags att låta utreda om det finns för-utsättningar att slå samman några eller alla av deombudsmannainstitutioner som sorterar under rege-ringen till en institution.Oenigheten ska kanske inte överdrivas här heller.Vi är tämligen eniga om att det inte finns någon an-ledning att ifrågasätta JO:s ställning och verksamhet.Riksdagens ombudsmän, justitieombudsmännen, ären viktig del av kontrollmakt. JO har sombekant tillsyn över dem som utövar den offentligamakten och ska kontrollera att de efterlever lagar ochförordningar. JO behandlar också klagomål från all-mänheten och gör själv inspektioner och andra under-sökningar på eget initiativ.Alla de andra ombudsmannaorganisationernasorterar alltså under regeringen och har framför allt iuppgift att främja goda ting och motverka onda, alltenligt den instruktion som de har. De ska alltså imp-lementera viss lagstiftning, som det heter på riksdags-svenska. Det ska kanske tilläggas att de i någon ut-sträckning också, som framgår av utdelat rättelseblad,kan ta upp klagomål från enskilda.Det är viktigt att dessa ombudsmän under rege-ringen inte blandas ihop med JO. Däremot kan detmöjligen vara lämpligt att blanda ihop dem med var-andra, dvs. undersöka om det finns vinster att göragenom sammanslagning eller samordning. Visserli-gen har det utretts en del , dockutan att man tagit ett helhetsgrepp eller kommit framtill någonting påtagligt. senast har man sagt vill avvakta vad som sker inom EU, och så kanman naturligtvis fortsätta att vara passiv.Utskottet har emellertid uttalat att detkan finnas anledning att diskutera de ombudsmanna-organ som är underställda regeringen. Så skeddeexempelvis så sent som . Utskottet uttalade dåockså sin förståelse för de farhågor som framförts omatt ombudsmannafunktionen tunnas ut om alltförmånga olika ombudsmän inrättas.Dessutom medför alltför många specialiseradeombudsmän att vissa grupper riskerar att så att sägafalla mellan stolarna. Som vi vet finns det i debattenmånga krav på nya ombudsmän. Finns det en barn-ombudsman borde det väl finnas en äldreombudsman,kan man exempelvis tycka. Det kan då förstås varafrestande för regeringen att inrätta nya ombudsmäneftersom det, i varje fall ytligt sett, ger ett intryck avbeslutskraft.Fru talman! Det finns alltså goda skäl att utredaden ombudsmannaorganisation som är underställdregeringen. Frågan om ett eventuellt ändrat huvud-mannaskap blir förstås aktuell endast om ombuds-männens uppgifter förändras.Moderata samlingspartiet stöder endast en reser-vation i detta betänkande, nämligen den om dröjs-målstalan. Det har ju visat sig att handläggningstider-na för förvaltningsärenden ofta är långa. En möjlighettill dröjsmålstalan skulle stärka den enskildes ställ-ning gentemot den offentliga förvaltningen.Senast i utskottet hade vi en liten diskussionom regeringens förvaltningsärenden - en lite speciellsak om dispens från stämpelskatt. Det visade sig attdröjsmålen kunde vara , i många fall åtminsto-ne , utan att man ens hade börjat med ärendet.Det finns alltså all anledning att införa någon form avdröjsmålstalan.Jag yrkar därför bifall till reservation 5.Anf. 31 ():Fru talman! I det här betänkandet tas en del olikaspörsmål upp. Jag tar det sista först. Det heter ju attden tid skall komma när de sista skola bli de första.Det gäller reservation 7 från somfinns i betänkandet. I för vi av tradition enrestriktiv alkoholpolitik. När har ordförande-skapet i EU kommer det att hållas ett stort antal mö-ten och konferenser på olika platser i . Efter-som vi i har som tradition att arbete och al-kohol ska hållas från varandra anser vi att det bordevara viktigt att, som krävs i en motion, alkohol inteserveras i samband med luncher och arbetsluncherunder den tid då är ordförande i ; detta föratt gentemot EU:s övriga medlemsländer markera denalkoholpolitik som har.Jag yrkar alltså bifall till reservation nr 7 menockså till reservation nr 1.När det gäller att föra frågan om ombudsmän ärdet viktigt att hålla isär justitieombudsmannen ochövriga ombudsmän. ingår iriksdagens kontrollmakt. haratt vara verktyg eller upp-dragsgivare, dvs. folkets verktyg att kontrollera attframför allt myndigheter inte bedriver en verksamhetsom kan ifrågasättas ur juridisk synpunkt eller bedri-ver sin verksamhet på ett sådant sätt att den enskildesintressen gås för när på ett sätt som lagstiftaren intehade avsett. har alltså en klardel av det vi kallar kontrollmakt och börvara den ombudsman som ligger under ,som den också gör.De olika ombudsmannainstitutioner som liggerunder regeringen har ett helt annat uppdrag. De ska setill att lagstiftningen fungerar. De ska se till att denimplementeras inte bara i myndigheter utan också hosprivata rättssubjekt, t.ex. hos företag. De ska se överatt jämställdhetslagen, för att ta ett exempel, efterlevs.De har därmed en propagandistisk verksamhet. Det ären politisk verksamhet för att främja utveckling,som de också kan, vilket har blivit korrige-rat i vår reservation med ett särskilt utdelat blad, taupp anmälningar från enskilda vars intressen har gåttsför när vad gäller att slå vakt om deras rättigheter ienlighet med de lagar som finns.Vi har den ordningen att väljer och ut-ser regeringen, men det är regeringen som styr riket.Regeringen styr riket via sina myndigheter och äm-betsverk. Ombudsmännen är sådana myndigheter tillskillnad från justitieombudsmannen. Det är väldigtviktigt att den skillnaden består och markeras. Annarsfår man göra en ganska total författningsrevison ochgöra om hela synen på regeringens och riksdagensroll och hur den svenska författningen är uppbyggd.Det är inte bara så att säga ett enkelt tricks, att det blirlite roligare och folkligare och mera nära om om-budsmannen blir under , vilket alltså skulleleda till att det inkräktade på det som är justitieom-budsmannens exklusiva roll och rätt. Vi skulle få ensorts dubbelkommando av ombudsmän under riksda-gen. Det skulle leda till en otydlighet som skulle varanegativt för systemet.Det är klart att regeringen äger frågan att fortlö-pande pröva vad som är den ändamålsenliga organi-sationen av de myndigheter som är underställda rege-ringen och gör säkert också det.Frågan är om det är för många ombudsmän, omdet finns en sådan tendens. Det är klart att fler ochfler grupper vill ha särskilda ombudsmän. Vi tror attden frågan kan handläggas på ett ansvarsfullt sätt. Vikräver inte en särskild utredning. Men beslutet kanskegår i utskottsmajoritetens riktning, och då tycker jagatt man i så fall borde belysa frågan hur en effektivombudsmannaorganisation från regeringssidan skabedrivas. Däremot att laborera med detta och flyttaöver detta under huvudmannaskap skulleskapa stora problem. Det skulle egentligen kräva entotal översyn över de författningsmässiga relationersom vi har utvecklat i det här landet mellan riksdagoch regering och hur staten ser ut. Det tror jag inte attden här frågan är värd. Ska det vara en sådan författ-ningsrevidering får det i så fall komma fram av ettmer direkt och påtagligt behov.Jag yrkar bifall till reservation 1 och i övrigt tillutskottets hemställan.Anf. 32 ():Fru talman! har under ett antalår motionerat om en översyn av organisationen av deolika ombudsmännen, en översyn som syftar till attgranska om en sammanhållen organisation vore vär-defull. Det har bildats en majoritet i konstitutions-utskottet kring detta. Vi har för vår del inte blandat injustitieombudsmännen i våra krav eftersom det är enspeciell institution. I och för sig har vi föreslagit attde andra ombudsmännen i en sammanslagen organi-sation skulle kunna ligga under . Men ut-redningens huvudsyfte är inte detta, utan man ska tittapå själva organisationen. I det läget kan man belysaolika argument som i och för sig kan ha betydelse förhuvudmannaskapet. Där finns en öppenhet. Det liggerväldigt mycket i de argument som tidigare för invändningar mot ett sådanthuvudmannaskap.Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetens skrivningi detta fall.Fru talman! Vi har också velat se en djupare ana-lys av justitiekanslerns funktioner. Men vi får välfortsätta att driva det kravet vidare. Vi får vara gladaför att också stöder det kravet.Fru talman! Rätt till s.k. passivitetstalan är intehelt ovanlig nere på kontinenten. Den finns t.ex. inomEU:s institutioner och har en viss preventiv betydelse.Det är inte ovanligt i de fall man har den här typen avpassivitetstalan att respektive institution någon daginnan ett passivitetsärende ska upp till avgörandefullföljer vad man skulle ha gjort . Själ-va rätten till en sådan passivitetstalan innebär alltsåett nyttigt tryck på institutionerna.I dag förekommer det i på sina håll oac-ceptabelt långa handläggningstider. kan detfinnas rimliga förklaringar till det. Av detta kan mandock inte dra slutsatsen att en lag om dröjsmålstalaneller passivitetstalan skulle utgöra ett omfattandeproblem för förvaltningsmyndigheterna. Det skulle istället avsevärt stärka den enskildes ställning i för-hållande till myndigheterna.I en rättsstat är det viktigt att medel står till budssom garanterar den enskilde medborgaren rätt till ensäker och snabb handläggning av ett ärende. Detta ärsärskilt angeläget vad gäller fall av myndighetsutöv-ning mot den enskilde.En förstärkning av den enskildes ställning gente-mot den offentliga förvaltningen föreslår vi därförgenom införandet av en s.k. dröjsmålstalan. En sådantalan ger den enskilde en möjlighet att i domstol fåprövat om ett förvaltningsärende onödigt uppehållshos den myndighet som har att fatta beslut i ärendet.De förvaltningsorgan mot vilkas passivitet den en-skilde ska kunna föra talan är främst förvaltning-smyndigheterna men även regeringen och domstolarsåvitt avser deras handläggning av förvaltningsären-den. De gläder mig att , Centerpartietoch ställer sig bakom den tanken.Jag ber, fru talman, att få yrka bifall till reserva-tion 5.Anf. 33 ():Fru talman! Vi behandlar ett betänkandesom berör den statliga förvaltningen, och jag skakoncentrera mig på den statliga förvaltningen och IT.Genom att nyttja den nya tekniken kan välståndoch tillväxt möjliggöras. Människors livskvalitet kanhöjas. Den revolutionerande utveckling vi står införmed ständigt ökande mängder information som görstillgänglig för alltfler är en drivkraft i samhället.Utmaningen är att göra det möjligt för alla människoratt både konsumera och producera information.Informationsteknik har länge varit ett kärt ämneatt ha visioner om. Men det är riktigt spännande förstnär man börjar se de tekniska förutsättningarna för attbörja förverkliga visionerna. Därför är det ocksåviktigt att se vilken ambitionsnivå den statliga för-valtningen har när det gäller att ge människor ökaderedskap så att tekniken verkligen kommer i männi-skans tjänst.Nya och bättre tekniska lösningar och snabbarekommunikationer kan bidra till att förbättra männi-skors vardag. Genom modern teknik demokratiserasockså tillgången till kunskap och möjligheten attuttrycka sig.Den tekniska utvecklingen är spännande och er-bjuder möjligheter som vi inte ens kan föreställaoss, men den innehåller också risker. Den kanskestörsta risken är att nya klyftor skapas mellan det nyasamhällets överklass som har tillgång till informationoch kunskap och dem som inte har motsvarande möj-ligheter. vision om den tekniska ut-vecklingen innebär att den ska komma alla till del ocherbjuda alla människor i hela landet och i alla åldrarnya möjligheter.Fru talman! Statskontoret har i skriften Intelli-genta tjänster och elektroniska blanketter redovisatsåväl arbetet med att utveckla intelligenta tjänsterinom ett antal myndigheter som vilka steg som för att man ska kunna gå vidare. För myndigheter-na finns det stora vinster att göra genom att kunnaerbjuda medborgarna bättre service sommyndigheterna kan spara pengar genom att utvecklaintelligenta tjänster.Centerpartiet anser dock att regeringen valt enonödigt passiv hållning i frågan och att regeringensjälv borde ta initiativ för att underlätta för myndig-heter att erbjuda digitala tjänster. bör rege-ringen kräva av myndigheter att de erbjuder samtligatjänster som intelligenta tjänster. menaratt detta mål bör vara uppfyllt till den 1 januari 2004och att det får ankomma på regeringen att begäraunderlag från berörda myndigheter att inkomma medförslag till hur detta kan ske. Därefter bör man åter-komma till med förslag som gör det möj-ligt.Fru talman! Målsättningen bör vara att en med-borgare vid kontakt med myndigheter ska kunnasköta kontakten utifrån sin situation, inte utifrån hurmyndigheterna är organiserade eller hur uppgifternamellan myndigheter är fördelade. Ett typexempel äratt man vid nystartande av ett företag har behov attvända sig till ett stort antal myndigheter. hargjort ett försök och ett förtjänstfullt arbete för attunderlätta detta, men det finns inte i någon samord-nad form.Idén om en myndighetskontakt finns t.ex. i demedborgarkontor som en del kommuner har byggtupp och sådana borde återfinnas i en modern servi-ceinriktad statsförvaltning. Det bör ankomma påregeringen att ge erforderliga uppdrag åt myndigheteroch tillskjuta medel inom ramen för utgiftsområdenaför att åstadkomma detta.Fru talman! Även, och kanske framför allt, stats-förvaltningen har ett stort ansvar för att minska dedigitala klyftorna. Det finns en risk att en forceradövergång till intelligenta tjänster i stället bidrar till attöka de sociala klyftorna i samhället då alla medborga-re inte har tillgång till tjänsterna eller kunskap ochsjälvförtroende för att utnyttja dem.En avgörande aspekt på de s.k. intelligenta tjäns-terna är därför användarvänligheten. Som var och ensom tagit del av offentlig information via Internet kankonstatera är denna av mycket skiftande kvalitet. Deträcker inte heller med att ha ett användarvänligtgränssnitt som utgår från normalanvändaren, utaninformationen måste kunna presenteras utifrån olikaanvändares situation. Funktionshindrade och äldre ärexempel på två kategorier användare som har behovav specialanpassade möjligheter för att kunna tillgo-dogöra sig den funktionalitet som andra användarehar tillgång till.Internet och tillämpningar på nätet kan både stär-ka och motverka ett fördjupat demokratiskt samtal.Vilken väg utvecklingen tar är beroende av de beslutsom fattas bl.a. . En fortsatt fokusering på ser-vice och välfärdsproduktion inom ramen för service-demokratin kommer att innebära att IT förstärkerservice- och kundperspektivet på bekostnad av ettförstärkt medborgarperspektiv. Det gäller att IT fåruppdraget att förstärka deltagandet och det offentligasamtalet.Centerpartiet eftersträvar en utveckling i riktningmot en fördjupad deltagardemokrati där engagemangoch delaktighet står i fokus. Detta synsätt bör också fåföljder för hur den offentliga IT-politiken utformas.Centerpartiet vill dock varna för att det kan finnasen övertro på IT som ett direktdemokratiskt redskap.En ensidig fokusering på rösthandlingen i en demo-krati riskerar att föra utvecklingen i riktning mot enmentometerdemokrati som snarare mäter fördomar änreflekterande åsikter. Rådgivande omröstningar ochökade inslag av direktdemokrati på den nära politiskanivån, såsom brukarstyrelser eller kommundelsnämn-der kan dock vara av stor vikt i förening med andraåtgärder för att stärka deltagandet. Detta förutsätterdock att det finns tillförlitliga system för att kontrolle-ra identitet och bevara rösthemligheten. Regeringenhar en viktig uppgift i att stimulera försök kring öka-de inslag av direktdemokrati med IT-stöd som ett ledi en större e-demokratisering.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tion nr 4.