prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Tillfredsställande nog påpekar ut-skottet för regeringen i betänkandet det angelägna iatt omgående initiera ett arbete med syfte att analyse-ra och klarlägga problematiken och följderna förarrangörerna om de inte har den möjligheten ochvidare att regeringen, om de konsekvenser som angi-vits i motioner och skrivelse från föreligger, återkommer till mederforderliga lagförslag.Till sist vill jag påpeka det mycket otillfredsstäl-lande i att den nya lagen ska träda i kraft så snabbtsom . Detta kommer med all sannolik-het att medföra avsevärda problem för postorderföre-tagen, som redan har sina höstkataloger i principfärdiga enligt det gamla regelverket.Anf. 200 ():Herr talman! Dagens betänkande LU21 behandlarpropositionen Lag om konsumentskydd vid di-stansavtal och hemförsäljningsavtal. Med det genom-förs i svensk rätt och rådets di-rektiv om konsumentskydd vid distansavtal, det s.k.distansavtalsdirektivet. I den föreslagna lagen finnsockså bestämmelser om hemförsäljning som ersätterden nuvarande hemförsäljningslagen från 1981.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på samtliga reservationer.Det direktiv som ligger till grund för dagens be-slut beslutades i och rådet redan1997. Direktivet trädde i kraft . Där-efter har vi tagit på oss att genomföra det.I direktivet framgår att det ska vara fråga om avtalmellan en näringsidkare och en konsument inomramen för ett av näringsidkaren organiserat systemför att träffa avtal på distans.Avtalet ingås utan att parterna är fysiskt närvaran-de. Avtalet ska gälla varor eller tjänster.I direktivet finns bestämmelser om följande.· Näringsidkarens informationsskyldighet.· Konsumentens ångerrätt.· Näringsidkarens fullgörelse av ett träffat avtal.· Betalning med kort.· Leverans utan föregående beställning.· Begränsningar i användningen av vissa kommuni-kationsmedel.· Medlemsstaternas skyldighet att se till att det ikonsumenternas intresse finns tillräckliga och ef-fektiva medel för att säkerställa efterlevnaden avbestämmelserna.· Reglerna ska vara tvingande till konsumentensförmån.· Konsumenten får inte berövas det skydd somdirektivet ger genom att hänvisa till en lag i enicke-medlemsstat, samt att direktiv som reglerarspeciella former av distansavtal ska tillämpas istället för distansavtalsdirektivet.· Det är ett s.k. minimidirektiv, vilket innebär attmedlemsstaterna kan införa strängare regler tillkonsumentens förmån.I propositionen finns följande förslag.Distansavtalslagen som ersätter hemförsäljning-slagen föreslås gälla avtal varigenom en näringsidka-re överlåter lös egendom till eller utför tjänster åt enkonsument, om avtalet ingås inom ramen för ett avnäringsidkaren organiserat system för att träffa avtalpå distans och kommunikationen uteslutande sker pådistans.Lagen kommer därmed att gälla vid avtal somträffats via Internet, telefon och på annat sätt därparterna inte är fysiskt närvarande.Lagen ska också gälla för avtal som ingås vidhembesök eller under en organiserad utflykt till enplats utanför näringsidkarens fasta försäljningsställe.I lagförslaget finns bl.a. bestämmelser om vilkeninformation som näringsidkaren ska lämna konsu-menten vid marknadsföring och när ett avtal ingås.Det finns också regler som ger konsumenten rätt attångra köpet under 14 dagar.Under beredningstiden har ett nära nordiskt sam-arbete skett. Det innebär att en betydande rättslikhetuppnåtts.Ett undantag är auktioner. direktivet ska intetillämpas på traditionella auktioner, däremot vid"elektroniska auktioner" t.ex. på Internet. Då börkonsumentskyddet göra sig starkt gällande. Dessutompekar mycket på att den typen av handel kommer attöka kraftigt. Eftersom det råder en viss osäkerhetinom det här området anser vi att det är bra att rege-ringen kommer att följa upp den här frågan.Herr talman! Ångerrätten är ett av de fundamentsom bär upp både distansavtalsdirektivet och hemför-säljningsdirektivet. Ångerfristen ska enligt lagförsla-get uppgå och börja gälla från den dag dåkonsumenten tar emot varan eller en väsentlig del avden, medan ångerfristen för tjänster ska börja löpasamma dag som avtalet ingås. Ångerfristen ska börjalöpa när konsumenten har tagit emot viss i lagenangiven information bl.a. om villkoren för och for-merna för att utöva ångerrätten. Detta är väldigt vik-tigt.I propositionen föreslås att vid avtal som slutitsper telefon ska näringsidkaren utge skälig ersättningtill konsumenten för dennes kostnader att återsändavaran. Vad gäller andra fall av distansavtal än pertelefon förutsätts däremot att konsumenten själv sva-rar för återsändandekostnaderna. När en konsumentfått en ersättningsvara ska näringsidkaren alltid betalaskälig ersättning till konsumenten för dennes kostna-der att sända tillbaka varan.Det här avtalet utarbetades i då handel viaInternet inte var lika utvecklat som . Arbetet börja-de och avslutades . Dessutom kan viförvänta oss en kraftig ökning av Internethandelframöver. I propositionen påpekas att det förslag tillgenomförande av direktivet som läggs fram är myck-et detaljerat och att en del lösningar är osäkra. Detinnebär att det här avtalet naturligtvis måste utvärde-ras, och som en följd av det kan det bli aktuellt medomförhandling. Att därför begära att avtalet ska om-förhandlas redan nu känns inte rätt. Låt utvärderingenske, och sedan kan omförhandlingar ske där så ärnödvändigt och på en stabilare grund.Herr talman! Med detta har jag besvarat reserva-tionerna, och jag yrkar därför om igen avslag på des-sa. yrkar jag bifall till hemställan i utskot-tets betänkande i dess helhet.Samtidigt, herr talman, vill jag be om för mig och övriga ledamöter varför modera-terna anser att är för införandet avdet här direktivet. Vi har faktiskt vetat om det sedan1997.Berit är ganska nedlåtande mot oss ge-nom att säga att det demokratiska spelet har åsido-satts. Vi har ett demokratiskt inslag i alla beslut vifattar - även i detta beslut, . Vi anseratt det direktiv som beslutades ska införas. Vitycker att vi kan införa direktivet den 1 juni.Det är naturligtvis inte svårt för en postorderfirmaatt lägga in ett särskilt blad i sin katalog och informe-ra om att vissa ändringar har skett i ångerrätten. Detkan inte vara några stora problem. Det är ofta som detföljer med rättelseblad.Herr talman! Det finns en annan sak jag vill beBerit förklara. Det är viktigt för protokol-let. insinuerade att svenskar inteförstår ordet arbetsdag. Vad menar det? Det känns viktigt att få reda på det.Anf. 201 () replik:Herr talman! Jag vill ställa ett par frågor till KarinOlsson. Den första rör auktioner. Anser det finns en stor risk att auktionsverksamhet påInternet kommer att hämmas av förslaget? Är det i såfall önskvärt?Den andra frågan gäller vad det är som är så an-geläget att ändra på i den ordning som råderinom postorderföretagen när det gäller återbetalning.Det gäller frågan om att återbetala expeditionskostna-der osv. och inte bara köpeskillingen.Anf. 202 () replik:Herr talman! Man har gjort olika tolkningar omfrågan om återbetalning. Det som har framförts ireservationerna är att tolkningen skulle kunna göraspå olika sätt. Det kan nog stämma. Lagrådet har intesagt någonting om att tolkningen skulle vara fel.Lagutskottet ansvarar för konsumenträtten. Vi som äri majoritet i utskottet tycker att vi har att tillvaratakonsumenternas intressen. Det tycker vi att vi gör bra.Skulle det däremot visa sig att detta inte stämmer gårdet att pröva i . På det sättet går det attmöjligen få en förändring.Anf. 203 () replik:Herr talman! Det är tveksamt om den förändradeordningen på återbetalning är i konsumentens intres-se. Kostnaderna som näringsidkaren får kommer attsättas på priset på varorna. Någonstans ska pengarnatas. Jag är lite tveksam till det. Om det finns vissatolkningssvårigheter kunde den rådande ordningen hafått vara kvar tills vidare, så hade vi fått se vad somhade hänt.Jag fick inget svar på frågan om auktioner häm-mas av lagen. Anser det?Anf. 204 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt att jag glömdefrågan om auktioner.Jag tror inte att det behöver innebära att det blir enhämmande effekt på auktioner. Tvärtom, jag tror attnär människor upptäcker att det går att lita på det somhandlas via Internet kommer Internet att användas påett bättre sätt. Handeln på Internet kommer att öka,vilket många av oss tycker är bra.Sedan var det frågan om att lägga mer på priset påvaran. Vi får nog betala för mycket annat som jag intetror är lika angeläget som att betala den lilla kostna-den. Den slås ut på alla varor. Det gäller de 30 mil-jarder kronor vi faktiskt betalar i form av reklamkost-nader. Det är för mig inte något stort problem just attden kostnaden skulle fördelas på samtliga som hand-lar. Den tryggheten kan vara bra för att stimuleraInternethandeln.Anf. 205 () replik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga hon tycker att har haft tillräckligtrådrum i detta fall. Om det hade blivit en majoritet,hade vi haft möjlighet att återremittera ärendet?Jag tycker inte att är . Jag tyckeratt det är för regeringen att genomföradirektivet. Om man nu hade så bråttom hade mankunnat ta direktivet rätt av och inte gjort ändringar.Det är det jag kritiserar.När det gäller ångervecka eller arbetsdagar har jagfrågat någon varför man inte kan använda ordet ar-betsdagar. Då sägs det att det inte är vanligt i Sverige.Här talar man om ångervecka, och därför kan maninte lägga in ordet arbetsdagar. Det är det besked jaghar fått, och det är det jag bygger mina argument på.Anf. 206 () replik:Herr talman! Det var inte det jag frågade om, utan det var insinuationen att svenskarinte vet vad arbetsdagar är som jag ville ha svar om.Jag tror att alla svenskar begriper orden kalenderda-gar och arbetsdagar. Det var insinuationen från BeritAdolfsson som stötte mig och som jag gärna skullevilja att vi fick svar om.När det gäller den tid vi har haft på oss är det klartatt jag också kan säga att vi har haft ganska ont omtid i den här frågan. har vi från majoritetenbedömt att vi är beredda att fatta det här beslutet påde grunder vi har. Dessutom har direktivet varit käntsedan 1997, så det bör inte vara en överraskning fördem som kommer att drabbas av direktivet och ge-nomförandet.Anf. 207 () replik:Herr talman! Jag är ledsen, men det händer oftaatt misstolkar mig och säger att jaginsinuerar när jag bara beskriver. Jag tycker inte attjag insinuerade. Jag sade bara att det verkar som omman inte kan använda ordet arbetsdagar därför att dettidigare inte har använts i svensk lagstiftning. Det vardet som jag syftade på.Anf. 208 () replik:Herr talman! Jag avstår från ytterligare inlägg.Anf. 209 ():Herr talman! Angående betänkandet LU21 röran-de Lag om konsumentskydd vid distansavtal ochhemförsäljningsavtal vill jag först yrka bifall tillutskottets hemställan med undantag av det som röråterbetalningens omfattning och kostnaderna föråtersändande av beställda varor. Jag yrkar där bifalltill reservationerna 7 och 9.Från vår sida har vi inte motionerat på propositio-nen, utan vi har ansett att vi kan ställa oss bakom dentill allra största delen. Inom anser vi detviktigt att konsumenterna har en stark ställning påmarknaden, och betänkandet är ett steg i den rikt-ningen. Vi är överens med utskottsmajoriteten, från-sett de två reservationerna, om de förslag som gårlängre än EU-direktivet.Lagförslaget angående distansavtal är i vissa delarkomplicerat, delvis beroende på att det omfattar elek-tronisk handel, där det sker utveckling. Jagär övertygad om att distansavtalsfrågorna kommeråter inom en snar framtid.Angående förslaget som avser auktioner delar jagutskottsmajoritetens ställningstagande. Vi anser attdet finns starka skäl för att auktioner som sker elek-troniskt ska omfattas av konsumentskydd.Regeringens förslag om en ångerfrist för varor på14 kalenderdagar i stället för EU:s direktiv på 7 ar-betsdagar tycker vi är bra. Det är också bra att ånger-fristen uttrycks i kalenderdagar. En ångerfrist på 14dagar kompletterad med att minst alltidska gälla ger konsumenten trygghet om flera helgda-gar infaller under ångerfristen.För de fall där konsumenten vid köp via Internetinte har erhållit information om ångerrätten föreslårregeringen en yttersta tidsgräns för utövande av ång-errätt . Det kan tyckas vara en mycket långtid, men lagen gäller ju enbart vid brister i informa-tion från näringsidkarens sida. Vi instämmer här iutskottsmajoritetens förslag.Då det gäller återbetalning vid hemförsäljning ochtelefonförsäljning har regeringen föreslagit att nä-ringsidkaren ska ta ett mycket större ansvar för om-kostnader i samband med retur av varan. Vi delar interegeringens bedömning på den punkten utan stöderreservation 7. Jag anser att det är orimligt att begäraatt näringsidkaren ska betala kostnader som uppstårdärför att en konsument vill ha hem en vara för påse-ende. Omfattningen av återbetalningsskyldighetenska endast motsvara varans värde.Angående kostnader för återsändande vid utövan-de av ångerrätten stöder vi reservation 9. Vi tycker attdet är viktigt att konsumenterna har en stark ställning,men för den skull bör vi inte ta ifrån dem allt ansvar.Därför bör de extra kostnader som uppstår i form avfrakt och administration betalas av kunden. Endast ifall av leverans av felaktiga varor och ersättningsva-ror kan det åligga näringsidkaren att betala omkost-naderna.Nytt förslag är också att konsumenten ska få be-hålla varan till dess att försäljaren fullgjort sin betal-ningsskyldighet. har näringsidkaren på sigatt återbetala till kunden om denne ångrat sitt köp.Sker återbetalningen veckan efter de föreslagna tremånaderna har konsumenten rätt att behålla varan ochäven den försenade återbetalningen. För de affärsför-bindelser som avslutas inom den angivna tiden med-för förslaget inga negativa effekter för näringsidkaren- däremot får det naturligtvis konsekvenser för demsom inte följer bestämmelserna. Vi stöder här konsu-menterna och står bakom majoritetsförslaget.Anf. 210 ():Herr talman! Jag hade inte tänkt delta i debatten,men jag känner ett behov av att ta regeringen i öratlite grann, eller hur jag ska uttrycka det.Jag tycker att det är viktigt att vi i mar-kerar mot regeringen att det är klart otillfredsställandeatt komma med en så pass stor och viktig propositionså sent. Det får återverkningar för näringsidkarna,som både och harsagt. Vi måste erkänna att det inte är bra.Riksdagen hade alltså inget val. Hade vi väntatoch skjutit på ikraftträdandet, vilket vi hade önskat,hade det varit ett fördragsbrott, och kunde hablivit bötfällt, i varje fall i teorin.Jag vill än en gång understryka detta, och jag sä-ger det för protokollet, som jag utgår från att rege-ringen läser: Gör inte om detta en gång till! Låt oss fåmer tid!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Avtal om handel, utveckling och samarbe-te mellan Europeiska gemenskapen och dess med-lemsstater och betänkande 1999/2000:UU8Avtal om handel, utveckling och samarbete mellanEuropeiska gemenskapen och dess medlemsstateroch (prop. 1999/2000:80).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Totalförsvarsplikten m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU4Totalförsvarsplikten m.m. (prop. 1999/2000:30 del-vis).Anf. 211 ():Herr talman! Jag ska fatta mig kort. Det finns inteheller så många att tala med i kammaren just . Dettorde bero på att denna debatt i tiden har råkat kommaatt sammanfalla med ett planerat mötemellan utskottet och revisorer. är angeläget om goda relationer med Riks-dagens revisorer får man förmoda att ett stort antalledamöter befinner sig där.I det betänkande, FöU4, som vi behandlar i dagtas upp ett antal motioner, närmare bestämt två somväckts med anledning av propositionen Det nya för-svaret och tolv som väckts under den allmänna mo-tionstiden. Utskottet är enigt - inga reservationerföreligger.Enigheten är dock att betrakta som en enighet iform och inte i sak, eftersom vi har varit eniga om attinte ta ställning till dessa motionsyrkanden som rörtotalförsvarsplikten, utan avvakta tills regeringenkommer tillbaka till med ett förslag medanledning av , som presenterades imitten av mars.Med det vill jag bara yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på de motioner som vi har variteniga om att avstyrka.Anf. 212 ():Herr talman! Jag vill ta tillfället i akt att kom-mentera några av de frågor som har tagits upp i be-tänkandet, även om de stora avgörandena som gällerpliktfrågorna och personalförsörjningsfrågorna intekommer att komma upp på bord än pålänge.Pliktsystemet står trots allt inför väldigt stora för-ändringar. Vi har ju sett hur antalet värnpliktiga harminskat till mellan 15 000 och 18 000, vilket innebäratt kanske en tredjedel av årskullen kallas in. Manmåste naturligtvis se till att vi får en ordentlig ochgenomlysande diskussion när förutsättningarna kom-mer att förändras.Vi kan inte heller se värnplikten isolerad, utan denär ju en del av försvarets hela personalförsörjning.Tyvärr, måste jag säga, har frågan hamnat något iotakt genom att regeringen först nu tillsatt en utred-ning om den övriga personalförsörjningen. Vi måstefaktiskt se på hela skalan av anställning, korttidsan-ställning, kontraktsanställning och värnplikt för att viska få bästa nytta av de resurser som våra värnplikti-ga utgör. Utbildningen måste också utnyttjas på detallra bästa sättet, särskilt med tanke på de specialkun-skaper som faktiskt krävs i det moderna försvaret.Under den kommande processen behövs det enbred och ärlig debatt om värnplikten som på ettmycket handfast sätt ingriper i tillvaron för våra ung-domar. Den betyder också mycket för hur vårt försvarska fungera. Det har oroat mig något när de somförordat ett mindre försvar i kräverstörre plikt. Vi har också haft enorimlig situation när resurser och antalet värnpliktigainte har stämt överens. Värnpliktiga har fått nej tacknågra dagar eller före de ska rycka in.Då har de kanske hyrt ut bostaden, slutat studiernaeller sina jobb. Så kan det naturligtvis inte få gå till.Med anledning av motioner från bl.a. Vänsternoch om avkriminalisering av värn-pliktsvägran som behandlas i betänkandet vill jagockså slå fast att det naturligtvis inte kan gå till på detsättet. Straffet för den som inte ställer upp måste varabåde kännbart och rättvist i förhållande till dem somställer upp. Pliktsystemet är en nödvändighet för detlilla landets försvar. Det innebär att vi har en allmänplikt och tvång att tjänstgöra. Tvånget är en mycketallvarlig sak. Det innebär att alla måste ställa upp ochatt alla ska mönstra även om inte alla inkallas.Uttaxeringen av en pliktperiod, oavsett längd, kanbara motiveras av ett tydligt behov. Omfattningen skanaturligtvis dimensioneras efter försvarets behov. Detär också ett krav att vi har en utbildning av tillräckligthög kvalitet som ger kompetens att lösa uppgifterinom det moderna försvaret och motsvara de kravsom försvaret ställer. Vi får dessutom inte glömmabort att många svenska soldater faktiskt tjänst-gör i internationella insatser och därmed också utsättsför verkliga risker.Jag vill också säga att vi moderater ser positivt påatt plikttvånget balanseras av en möjlighet och rättig-het till utbildning genom förslag påkorttidsutbildning för den som inte tasut till värnpliktsutbildning. Men vi tycker att det hadevarit bra om man dessutom hade belyst möjlighetentill en sådan korttidsutbildning för alla. Den skullekunna ses som en grund för vidareutbildning, somkomplement till specialistkompetens och kanske somgrund till hemvärnet. Man borde också ha sett påmöjliga kombinationer av anställningar och utbild-ningar för att utnyttja utbildningen på bästa sätt.I motioner och i föreslås kvinn-lig värnplikt. Vi moderater anser emellertid att det ärhelt orimligt att kräva att tvånget ska vidgas till attavse värnplikt även för kvinnor i ett läge när antaletvärnpliktiga halveras. Det visar sig också i opinions-undersökningar att svenska folket är emot det härförslaget. I någon undersökning var det hela 73 %som sade nej.Kvinnor har, som det är, rätt att på frivillig grundgöra värnplikt. Detta är för övrigt helt i linje medutvecklingen mot rekrytering med allt större frivillig-het och motivation. Det vore naturligtvis mycketbättre om många fler kvinnor gjorde värnplikten. Dåskulle försvaret tjäna i kompetens och bättre organi-sation. Föreställningar och attityder behöver natur-ligtvis förändras. Det är detta som är den stora utma-ningen, och inte att utvidga plikten.Målet måste vara en aktiv rekrytering till försvaretbaserad på en attraktiv utbildning och tjänstgöringsom kan locka fler kvinnor till försvaret utan tvång.En sådan aktiv rekrytering till försvaret baserad på enattraktiv utbildning och en meriterande tjänstgöringmed rimlig ersättning är det riktiga sättet att locka flerkvinnor till försvaret. En sådan aktiv rekrytering ökarfrivillighet och motivation och ger den bästa möjlig-heten till att vi får rätt kvinna och, herr talman, rättman på rätt plats i ett väl utvecklat kvalitativt försvar.Herr talman! Med detta vill jag instämma med fö-regående talare och yrka bifall till hemställan i för-svarsutskottets betänkande nr 4.Anf. 213 ():Herr talman! Ärade riksdagsledamöter och åhöra-re! Ni är få, men naggande goda. Jag vet inte förvilken gång i ordningen som jag tar till orda om värn-plikten och de värnpliktigas situation. Det är ettmycket viktigt och angeläget ämne. Men än en gång ide här debatterna kan vi bara hänvisa till att det slut-liga ställningstagandet och beslutet inom områdetkommer att ske vid ett senare tillfälle.Jag skulle kunna vara lika kort som , men vi har väckt många motioner i frågan.Därför vill jag ändå passa på tillfället att ta upp detta.Utskottet har behandlat en mängd motioner somär väckta under det här som har med värn-plikten att göra. Eftersom det inte ska fattas beslut ifrågan, har vi inte lämnat in några reservationer. Vihar varit eniga i utskottet om det här svaret.Pliktutredningen har haft till uppgift att utredafrågorna och har just lagt fram sitt betänkande. Det ären mycket tjock lunta. ska frågan ut på remiss,och kommer att behandla den efter den härremissomgången och efter det att regeringen har lagtfram sin proposition. Men vi vill ändå föra fram någraviktiga principer redan nu.Vi har inte ställt oss bakom för-slag om fängelsestraff för totalvägran. Vi förordar istället samhällstjänst.I motionen i samband med propositionen Det nyaförsvaret hävdar vi med kraft vår ståndpunkt att hållafast vid värnplikt och värnpliktsförsvar. Här skiljer vioss inte från majoriteten. Men det är ändå väldigtviktigt att påtala detta med tanke på den diskussionsom av och till kommer upp om frivillighet när för-svarets omfattning minskar, och därmed behovet avvärnpliktiga i samma omfattning. Det handlar ju omdemokrati och att de värnpliktiga ska komma från allasamhällsklasser och kulturer.När det gäller ungdomar med annan etnisk ochkulturell bakgrund har en motion därfrågan om dessa ungdomar ska få göra sin värnplikt isamma utsträckning som andra finns med som en delav innehållet i motionen. Detta är mycket angelägetur flera aspekter.Vid katastrofbranden på var det mångasom visade misstro mot hur räddningsarbetet sköttes idet akuta skedet. Många av våra invandrare är juflyktingar och har en mycket negativ bild och erfa-renhet av människor i uniform. mildrades juden här misstron, och den har t.o.m. förändrats till detmotsatta. Men man måste ta den akuta misstron påallvar.Eftersom en del av försvarets uppgifter är att biståsamhället vid svåra påfrestningar i fred är det bety-delsefullt att alla grupper i samhället känner sig del-aktiga i verksamheten. Många kommer kanske attmöta militär personal på grund av detta.Då många invandrare känner sig marginaliseradeoch stående utanför det svenska samhället är det ock-så betydelsefullt att kunna få göra sin värnplikt påsamma villkor som andra.