prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Det är alltså viktigt att vi ocksåsätter in miljön i ett sammanhang när det gäller WTOoch handel.Vi i menar att en liberalisering avhandeln med jordbruksprodukter inte får bli ett själv-ändamål. Vi måste se vad det leder till och hur det skastyras för att det inte ska få konsekvenser som vi intevill ha. Vi menar att ett hållbart jordbruk måste tahänsyn till sociala, miljömässiga och ekonomiskaaspekter och att sådana måste finnas med iden diskussion vi för.Jordbrukets multifunktionalitet har det talats omhär. Jordbruket måste finnas kvar för att bevara natur-resurser, för att bevara ett kulturlandskap, för attskapa en landsbygdsutveckling och för att vi ska haen hög livsmedelssäkerhet.Det här är viktiga frågor som inte får försvinnanär vi diskuterar frihandel. Det är faktiskt annorlundaatt producera mat än att producera andra industriva-ror. Livsmedel är just precis det som sägs, det ärmedel vi behöver för att kunna leva.Reservation 5 står vi naturligtvis också bakom,men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 3.Anf. 241 ():Fru talman! Vi har att diskuterafrågor som rör världshandeln. Vi är inne på den inter-nationella arenan där vi också kommer att kunnaanvända oss av den europeiska gemenskapen som ettverktyg för att nå många av de resultat som debattö-rerna här andas.Jag har stort hopp om att vi ska kunnaanvända oss av samarbete och goda avtal för att få tillförändringar i världen. För visst är det så att när viska köpa och sälja produkter till varandra kan vi ställakrav på både produktionen och oss själva som kon-sumenter. Det kommer att innebära - vad jag hoppas,från min ideologiska utgångspunkt - att vi ska kunnahjälpa svältande människor i världen. Vi ska kunnahjälpa folk som har det svårt och som har det otryggtpå sina arbetsplatser, där miljön inte sätts i främstarummet utan där utsugning och kapitalistiska målsätt-ningar råder.När jag lyssnar på den här debatten känns det fak-tiskt som om det finns en samstämmighet. Det bordedet väl kanske också finnas i ett rikt land som Sverigei norra , där vi har anledning att fundera på hurvi ska kunna hjälpas åt för att få en bättre värld. Dethandlar om att vi måste få jordar att bruka och vattensom är rent och fungerar så att vi kan använda detbåde som livsmedel och för att bevattna odlingar.Det förutsätter att vi kan använda det internatio-nella språket som ett verktyg för att komma vidare ivårt land först, naturligtvis, men i nästa steg även iEU. Som jag känner det är det ett av de viktigastemiljöprojekt vi har gett oss in på i modern tid.Det känns som om vi vill dra åt samma håll. Detkändes så när vi lyssnade på debattenmellan våra partiledare inför ordförandeskapet. Detkänns även så . är det lite vidare, för nu disku-terar vi världshandel. är vi inte bara ett fåtal län-der i det moderna , utan nu är vi 136 ländersom har väldigt olika förutsättningar för att driva sinjordbruksproduktion, för att få till produkter för ex-port och även för att kunna försörja hungrande män-niskor i världen.Därför tycker jag, precis som några av debattörer-na har sagt, att det som hände i var ett miss-lyckande. Man lyckades inte ens få till en dagordningoch inte heller en tidsplan för hur vi ska fortsätta attjobba med de här frågorna. Frågorna är alldeles förviktiga för att de ska hamna mellan några stolar inågot parlament i något av de 136 länderna. De äralldeles för viktiga för solidaritetens skull, för miljönsskull och för samarbetets skull som också ska kunnage så mycket annat.I de förhandlingar som var i kom, vad jagkan förstå, diskussionerna längre på jordbruksområ-det än vad de gjorde i många andra av de utskott somdiskuterade den eventuella dagordningen och deneventuella tidsplanen. Det i sig inger ju visst hopp. Vivet ju, när det gäller den framtida WTO-politiken ochvärldshandelspolitiken i fråga om jordbruksprodukter,att jordbrukspolitiken är avgörande.Vi vill också se till, när vi driver de här frågorna,att vi fortsätter att jobba i den kultur vi har i vårt landsom vi också har börjat få lite gehör för. Det har skettsuccessivt. Det var inte speciellt mycket i början mensuccessivt har vi fått alltmer gehör för det. Det gällerlivsmedelssäkerhet, den kultur som jordbruksproduk-tionen primärt har i vårt land, den kultur som livsme-delsförädlingsprocessen i har i förhållande tillresten av Europa.Vi har mycket att ge. Vi ska också, med det vi haratt ge, kunna ställa oss i främsta rummet och på så visbåde skicka i väg kunskap och signaler om att detkanske inte bara är just producenterna vi har att tänkapå. Det finns också en och annan konsument som haranledning att ställa krav på de produkter man skaförtära.Därför har jag stora förhoppningar om att det skatill en dagordning. 136 länder ska som sagt få till endagordning. Det avtal som gäller nu går ut . Det är något som kallas fredsavtal somgäller till. Det kan tyckas vara att vifår till på oss att få till en dagordning. Men jagtycker att det hastar. Jag tycker att det är bråttom. Vimåste få till det för att vi ska kunna fortsätta att drivaen viktig miljöprofil från i-länderna, riktat mångagånger mot , , och Australien.Vi måste fortsätta att kräva att vi jobbar vidaremed Agenda 21-området. Vi måste belysa genmodifi-erade produkter. Vi måste lyfta upp livsmedelssäker-heten. Vi måste framför allt se till att vi använder deolika handelsavtalen. Vi måste tänka på de människorsom bor i . Solidaritet med människorna iu-länderna har andats i debatten. Vi måste se till att vilyfter fram de mänskliga rättigheterna. Det är oerhörtviktigt, och jag tror att det finns en möjlighet att vi ivårt land tillsammans med EU drar åt samma håll, såatt vi får med oss de 136 länderna för mänsklighetensskull.Det finns fem reservationer. I de reservationernahar jag också sett att det är väldigt mycket saker pågång. Därför finns det ingen anledning att bifalladem. Jag tänker yrka avslag på reservationerna, mendäremot har jag som förslag att vi ska bifalla utskot-tets hemställan i betänkandet.Anf. 242 ():Fru talman! Jag kan instämma i en uppräkning avviktiga frågor att lyfta fram i förhandlingar med andraländer.Jag vill ändå ställa en fråga till förhandlingsupplägg. Det går ju ut på ska upprätthålla status quo när det gäller de storajordbruksstöden. Jag vill fråga omdet är hans och socialdemokraternas uppfattning attett sådant upplägg är förenligt med hur världshan-delspolitiken faktiskt bör föras.Anf. 243 ():Fru talman! Nej, är det inte så. Vi måstenaturligtvis ändra på de stöd vi har till jordbruket iEuropa. Vi måste ändra på det för att vi ska kunna fåtill ett schysst avtal när det gäller WTO-förhandlingarna. Men en annan sak är också viktig.Det finns ett antal nytillkommande länder som vill blimed i den europeiska gemenskapen. Det är den andrasak som gör att vi naturligtvis är tvungna attanpassa oss mot världsmarknadspriser och på denvägen också bli mera konsumentinriktadeoch mindre stödda av statsbudgetar i jordbruketsprimärproduktion.Jag kan på en gång svara på den tidigare ställdafrågan: Visst kommer vi att vilja köpa tjänster frånbönderna i vårt land bl.a. för ett öppet landskap ochmiljötänkande för framtiden. Jag är helt övertygad omatt vi kommer att ha utrymme för detta ibudgetarna, om vi har budgetar i balans och en godekonomi i vårt land.Anf. 244 ():Fru talman! var ett bakslag för deinternationella förhandlingarna om handelsavtal. Denstora utmaningen är hur vi vänder det bakslaget till enframgång.En framgång som vi faktiskt har nått är att det nufinns text i ett protokoll om bioteknik om att interna-tionella avtal ska vara ömsesidigt stödjande. Det är ettframsteg som har gjorts efter . Det är en öpp-ning för att miljöfrågor och sociala frågor ska ha egnaavtal och inte vara underordnade delar av handelsav-talen.Detta är stora utmaningar att arbeta vidare med.Jag tror att det är angeläget att vi i första hand arbetarvidare med de sociala frågorna och miljöfrågornainom FN:s ram och utformar de här avtalen så attfrihandelsintresset inte fortsätter att vara överordnat.Det vore intressant att få höra hur socialdemokra-ternas representant i debatten ställer sig i den frågan.Anf. 245 ():Fru talman! från Vänsterpartietställer att par frågor som är mycket intressanta ochviktiga. Jag ser fortfarande internationella samarbets-projekt som viktiga verktyg för att förändra saker sominte bara har med handelspolitik att göra. är ett sådant exempel, men jag hoppas att vii framtiden även ska kunna se som ettsådant exempel.När miljöministrarna i EU åkte över till Montrealför att diskutera på vilket sätt man skulle kunna lyftafram miljöfrågorna i de framtida WTO-förhandlingarna lyckades man, enligt miljöministernfrån den här talarstolen ,få företrädarna för , , ochAustralien att förstå att det här är frågor som är oer-hört viktiga för konsumenterna i världen.Ger man konsumenterna i världen en motor förderas ekonomiska system och i och för sig också förvårt, förstår de att man är tvungen att lyfta fram dehär aspekterna. Vi fick gehör för flera av de punktersom togs upp vid . Detta kommer,såvitt jag kan förstå, att vara banbrytande för att viska kunna komma vidare med att använda han-delsavtal och internationella projekt för att kunnadriva solidaritetshandlingar av olika slag i framtiden.Jag har stora förhoppningar om att vi som sitterhär i kammaren ska få uppleva mycket av detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Prövning av fråga om tillämpligheten av2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visstfallFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU23Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 §tredje stycket regeringsformen i visst fall.Anf. 246 ():Fru talman! Det här ärendet, betänkande KU23,betitlat "Prövning av fråga om tillämpligheten av2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen i visstfall", handlar egentligen om ett KU-betänkande num-rerat KU15 om lagen om kommersiell lokalradio. Detär en fråga som vi har debatterat i dennakammare.Det gäller nu egentligen inte ett betänkande i van-lig mening, utan det gäller en anmälan från konstitu-tionsutskottet om att vi har funnit att den här fråganhar bärighet på de grundlagsregler som är rubricerade2 kap. 12 § tredje stycket regeringsformen. Det inne-bär att det teoretiskt kan bli så att vi inte klarar att fåminst fem sjättedels majoritet i kammaren för betän-kande nr 15. Det kan då bli en vilandeförklaring.Jag vill därför nu bara ställa en kontrollfråga omatt alla de bifalls- och avslagsyrkanden som rör självalagen verkligen lever kvar till dess att ärendet kom-mer åter till voteringen . Därmed skulle jagslippa att yrka någonting . Jag ställer dock dennakontrollfråga till talmanspresidiet om att allting är ilaga ordning.Jag kan beklaga att man vill göra denna vilande-förklaring. Det hade varit bra för de kvarvaranderadiofrekvenserna att nu komma ut på den marknadsom vi anser finns, nämligen bestående av dem somvill ansöka om att bära nya radiofrekvenser för kom-mersiell lokalradio. Då skulle man slippa ett auktions-förfarande och kan i stället betala en koncessionsav-gift om och bedriva denna radioverksamhetpå ett sätt som ursprungligen var menat när man dis-kuterade införandet av den kommersiella lokalradionför sedan.Jag beklagar alltså att man vill göra denna vilan-deförklaring med den speciella omröstningsregel somnu är aktuell. Det innebär naturligtvis att som kommer att förflyta innan ärendetkommer tillbaka kommer också en förlängning avstopplagen att aktualiseras. Under den tiden har vi välmöjlighet att förbereda de här frekvenserna på ettbättre sätt. Det är väl det enda positiva som man kanse med en sådan här vilandeförklaring.Men, som sagt, en kontrollfråga: Det är väl nu såatt alla de bifalls- och avslagsyrkanden som tidigarehar framförts här verkligen är i laga ordning? Jag fårett nickande svar, och jag tackar för det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1999/2000:125 Redovisning av fördelning av medelfrån Allmänna arvsfonden under budgetåret 199920 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 10 maj1999/2000:907 av (m) till justitiemi-nister grupptalan1999/2000:908 av (m) till justitiemi-nister leasing1999/2000:909 av () till utrikesmi-nister utbyte med Taiwan1999/2000:910 av () till justitiemi-nister /2000:911 av ()till justitieminister vid utvisningFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 maj.21 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 10 maj1999/2000:845 av () till näringsmi-nister inom sjöfarten1999/2000:858 av () till fi-nansminister för höjd vägtrafikskatt och bräns-leskatt1999/2000:866 av () till näringsmi-nister /2000:870 av () till finansmi-nister alkoholpolitik1999/2000:873 av (m) till justitiemi-nister /2000:875 av () till finansmi-nister och små bryggerier1999/2000:877 av (c) till justitiemi-nister och sakkunnigt vittne1999/2000:878 av () till miljöminis-ter innebär "en snurra " för miljön?1999/2000:882 av ()till finansminister alkoholskatt1999/2000:885 av de ()till finansminister /2000:888 av () till jord-bruksminister med häst från till ochNorge1999/2000:889 av () till statsrå-det /2000:890 av () till statsrådetIngela ThalénLånga handläggningstider hos försäkringskassan1999/2000:897 av () till mil-jöminister 20001999/2000:899 av () till justitiemi-nister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 maj.22 § Kammaren åtskildes kl. 21.46.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 42 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 95 (del-vis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 138(delvis),av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.54,av talmannen därefter till ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 17 § anf. 228(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.