prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Detta innebär ett reellt till-skott på 500 miljoner kronor.Som jag tidigare nämnt finns det tre områden somregeringen tänker använda denna utökade anslagsnivåtill. Det är drift och underhåll av vägar och järnvägar,bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av det regio-nala vägnätet samt höjd bärighet och utökad lastprofilpå järnväg. Vi kommer att återkomma i denna fråga ibudgetpropositionen i höst.Vad gäller infrastrukturpropositionen har vi valtatt senarelägga den. Vi vill avvakta utredningen omalternativ finansiering av vägar och järnvägar innanvi lägger fram propositionen. Dessutom har den tidi-gare beslutade saneringen av statsbudgeten inneburitatt de investeringsplaner som finns för perioden1998-2007 inte kunnat genomföras i den takt som varavsedd. Senareläggningen av propositionen har därförinte haft någon betydelse för och Banver-kets nuvarande verksamhet.Anf. 116 ():Fru talman! Jag tackar ministern för svaret. Jag ärbara lite förvånad över att ministern kan vara så op-timistisk i sitt svar trots det dåliga tillståndet på våravägar.Jag är medveten om att det reella utrymmet förkommunikationer höjs något , men fortfaran-de saknas stora summor. Ministern hävdar också attVägverket får ett reellt tillskott på 500 miljoner kro-nor av intäkter från sina avgifter. Men enligt Vägver-ket ska dessa pengar delas 50/50 med . Hurär det egentligen med denna fråga?Hur är det med de budgettekniska problem medSvedab? Den kapitaltäckningsgaranti som riksgäldennu kräver ut av trafikverken innebär att skabetala nästan en miljard - detta trotsatt Öresundsförbindelsen blir mycket billigare änplanerat. Detta lär enbart vara en budgetteknisk fråga.Vägverket har begärt att regeringen ska lösa uppgarantin, men inget besked gavs i vårbudgeten. Vadgör ministern åt detta? Innebär det att Vägverketplötsligt har en miljard mindre i sin kassa?Fru talman! Det kan gå bra att i kanske ett hålla igen på underhåll av vägar, men sedanbörjar den rena kapitalförstöringen. Det blir dyrareför som går att komma i fatt.Enligt har trafikökningen totalt varitöver . Den tunga trafi-ken har ökat . kan inte möta den-na situation utan mer pengar. Man kan, utan att överdriva, säga att detbrinner i knutarna.Det behövs 1,5 extra miljarder nu och 5-6 miljar-der för att komma i fatt. Detta harinte jag hittat på, fru talman, utan det är från Vägver-ket som jag har fått denna information.Hur är det då med trafiksäkerheten? Enligt når man inte upp till sin budget för de riktadeåtgärder man planerar. I verkligheten har man bara60 % och av de summor som manegentligen behöver för att utföra trafiksäkerhetsåtgär-der.Underhållsbrist och trafikökning kan leda till 30fler dödsfall också enligt Vägverket.E 22:an genom , där jag bor, förblir en farligväg. Där vill kommunerna ha en fyrfilig väg medmittbarriär, men har bara råd med proviso-riska lösningar.Ett annat exempel kan vara förbi Uppsala.Ministern lär ha utlovat något regeringsbeslut föremidsommar om när det ska bli byggstart vid Uppsala.Det vore bra att få besked om det också. Jag har för-ståelse för om ministern inte kan svara när det gälleralla enskilda fall. Men detta är bara några av alla deexempel runtom i landet som kräver uppmärksam-het.När vi frågar vad som behövs för ska uppfylla nollvisionen säger såhär: För att klara av det här behöver vigenomföra hela den nationella planen, och så behövsdet extra.Vi kristdemokrater har lyssnat på varningsklock-orna och prioriterat om i vår budget så att nästan 14miljarder extra omfördelas till vägar och järnvägar.Jag vill fråga ministern vad det är som hindrar rege-ringen. Är det och sombakbinder regeringen, så att man inte kan satsa påvägarna?Anf. 117 ():Fru talman! Jag ger mig in i debatten som trafi-kant, speciellt i eller i varje fall i södra kan vi glädjas över ett ganska bra vägnät.Region och syd har agerat på fleraolika sätt när det gäller att fortsätta med det påtagligasäkerhetsarbete som man ändå har nämnt vid ett fler-tal tillfällen ska gälla för våra stamvägar.Redan i trafikutskottets betänkande1992/93:TU35 kunde vi läsa att det är synnerligenangeläget med en bra standard på stamnätet. Detborde därför inte råda någon som helst meningsskill-nad oss emellan om att man ska prioritera trafiksä-kerheten.Innan jag konkretiserar min fråga, fru talman, villjag locka ministern på en bilresa från södra passerar vi inte bara utanäven och vatten på motorvägs-standard, men när vi har passerat Hel-singborg och kommer vi till Örkelljungaoch . Då tror man knappt sina ögon när mantittar ut genom vindrutan. Då blir motorvägen heltplötsligt en smal, krokig landsväg och en stor trafik-fara.Min fråga till ministern är: Delar ministern minuppfattning om behovet av vägutbyggnad till motor-vägsstandard på nämnda sträcka på ? Närskulle vi i så fall kunna räkna med att medel avsättsför en motorvägsstandard, så att det blir en naturligdel i det svenska trafiksäkerhetsarbetet?Anf. 118 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan självklart inte stå här, enligtmodellen ministerstyre, och slänga ut handen ochsäga vilka vägar som ska byggas ut och asfalteras.Det hoppas jag att ni respekterar.Det är kanske inte känt här i kammaren att Sveri-ge är världsledande. Vi är bäst när det gäller trafiksä-kerhet. kommer som nr 2, sett perinvånare. Det finns inget land i världen som har lyck-ats så väl med att få ned antalet svåra olyckor ochdödsfall som . Det tycker jag att vi ska varastolta över.Sedan är det klart att det som påtalas här omvägunderhåll och vägslitage är riktigt. Antalet olyck-or har ett klart samband med tillväxten. När det gällerden s.k. nollvisionen gjordes ju olika bedömningarsamtidigt som vi hade en väldigt låg tillväxt. Sverigesekonomiska motorer stod i princip stilla. får vi gåtillbaka för att se samma tillväxt som vihar . Det kan man avläsa direkt i trafikökningen,både när det gäller yrkestrafik och när det gäller trafikav mer privat karaktär. Då ser vi också hur antalettrafikolyckor ökar. Det är ett klart samband. Det trorjag att vi får acceptera.Men när det gäller trafiksäkerheten är vi främst ivärlden. Det är inte nog. Vi måste bli än bättre. Somjag sade har vi det här 11-punktsprogrammet, och vifortsätter att tillse att de olika åtgärder som vi där harföreslagit ska äga rum för att därmed få en än bättretrafiksäkerhet.Sedan ska jag svara på frågan om . Denfrågan är inte avgjord. Den frågan har regeringenöver huvud taget inte avgjort. Därav följer att maninte nu kan säga att 1 miljard försvinner inom budget.De 500 miljonerna, som alltså är en avgift somstannar kvar i och inte har betalats in istatskassan, ska självklart inte fördelas mellan och . Det är alltså inte sant. Här ser vi igen hur myter förs fram och hur allaförsöker tala om hur det ligger till utan att det finnsnågon sanning.Om vi tittar på vad som har hänt kan vi se att detfinns sådant som är mycket positivt när det gällerbärighet, grusvägnätet etc. Man kan konstatera att dethar gjorts väldigt mycket på de områ-dena.Jag kan ta några exempel. har 1 830km grusväg byggts bort, varav ,genom att vägen har fått en beläggning. År 1985utgjorde grusvägarna av det totala statligavägnätet. Den andelen är nu nere i . Jag kan sepå en hel del statistik när det gäller detta, men jag villockså erkänna att vägnätet är dåligt. Vi har en långväg att gå. Från regeringens och sida harvi framöver anledning att prioritera vägnätet. Det ärinte bra. På många ställen är det så dåligt att dethämmar en industriell utveckling. Det är inte accep-tabelt. I den meningen delar vi varandras uppfattning.Nu gäller det hur vi går vidare.Anf. 119 ():Fru talman! När det gäller de avgifter som kommer att få behålla kan det mycket väl varajag som har missuppfattat informationen. Jag vill inteställa till svars för den biten. Men harvi fått ett klargörande, och det är bra.Ministern säger att vi är bäst i världen på trafiksä-kerhet. Det är också vi i mitt parti stolta över. Vi skafortsätta att vara bäst i världen om vi kan. Men dethjälper ju inte dem som drabbas. Säkerligen möteräven ministern precis som jag människor runtom iSverige som är mycket bekymrade över vägarnastillstånd. Vägarna är slitna på många ställen. Man kanfå vattenplaning, och ministern är ansvarig inte baraför kommunikationerna utan också för näringslivsfrå-gor.Som jag skrev i min interpellation påstår skogsnä-ringen i landet att man förlorar 900 miljoner årligenpå att vägarna främst i är så dåliga. Detgäller naturligtvis de inre vägarna, som skogstrans-porterna måste gå på. Det är alltså en stor nackdel fören viktig exportnäring. Det har inte ministern berört isitt svar direkt.Som bleking är jag naturligtvis glad för att Kust-banan elektrifieras. Det är något som vi kristdemo-krater har arbetat för. Men än så länge är detta baravänliga skrivningar i vårbudgeten. Jag undrar konkretnär pengarna kommer till den här satsningen. Ellerska det tas inom det befintliga anslaget hos Banver-ket?Vi kristdemokrater vill inte bara satsa på vägar. Vivill också upprusta de järnvägar som behöver ökadbärighet. Jag har tidigare frågat ministern om och fått svaret att det förhoppningsviskommer att lösa sig med den upprustningen. Jag kaninte se hur det ska kunna lösa sig om man inte gerBanverket extra medel till att höja bärigheten.När det gäller infrastrukturpropositionen och frå-gan om varför den dröjer hänvisar näringsmininsterntill att alternativa finansieringar nu utreds och attregeringen därför vill vänta.På flera håll i landet finns det nu starka attstarta s.k. PPP-projekt med privata finansiärer. E 22är återigen ett exempel. Många står där beredda attdra i gång ett sådant här projekt. Jag vill fråga minis-tern: Är det inte bra att privata finansiärer är med ochtar ekonomiska risker för vägbyggen? Varför tar detså att komma i gång med det här?Sedan har jag mycket svårt att inse att fördröj-ningen av infrastrukturpropositionen inte skulle hanågon betydelse för vare sig eller verksamhet. Hur ska de kunna planera? Hurska de kunna starta projekt? Hur ska de kunna tecknakontrakt med entreprenörer om de inte vet vilken plansom kommer att fastställa?Naturligtvis måste det följa med pengar till en plan.Min slutliga fråga till ministern får bli: När kommerinfrastrukturpropositionen?Anf. 120 ():Fru talman! Även om vi är bäst på trafiksäkerhetkan jag som kristdemokrat och delaktig i riksdagensbeslut inte nöja med mig att vi har en bra vägstan-dard. Vi måste vara överens om att nollvisionen skavidhållas.11-punktsprogrammet som ministern här nämnerär lovvärt. Men jag är bekymrad över att det härdrabbar just och Örkelljunga-Markaryds-sträckan.Vad svarar ministern våra sydsvenska bilister somnu önskar köra den här vägen och som drabbas av denavsmalnande vägen? Hur ska vi ställa oss till allaturister som vi önskar ska komma in i vårt land ochsom kanske lite körtrötta efter förenklad överfart överÖresund kommer upp i de småländska skogarna? Blirdet egentligen en trafiksäker motorvägsstandard ut-med ?Anf. 121 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med att konstatera att mätti längd hade statlig vägnedsatt bärighet . Det är av detstatliga nätet.Detta, vill jag erkänna, är ett stort problem för demänniskor som bor och verkar i skogslänen. Aktuellasiffror som också tas upp av interpellanten och somges av Skogforsk visar att skogsindustrins merkost-nader för tjällossning beräknas till 900 miljoner kro-nor . Det är allvarligt, och detta måste vi själv-fallet hantera.Frågan om PPP-lösningar är en fråga som rege-ringen och jag själv har tagit initiativ till. Den utreds,och den kommer med all säkerhet att kräva lagänd-ringar. Det innebär att det mycket handlar om hurriksdagen nu ställer sig till detta. Vi skyndar på, ochjag räknar med att det här ska kunna vara klarlagtunder hösten.När vi nu väljer en helt ny finansieringsmodell -och det här gäller ju oftast stora projekt, s.k. PPP-lösningar, Private Public Partnership - är det rimligtatt vi lägger det i en s.k. inriktningsproposition.Så till den andra frågan om att ochVägverket inte kan sköta sin planering. De har enplanering som rullar till 2007. Därmed kan man nogsäga att de kan sköta sin planering.Sedan har det ju lett till detta genom de nedskär-ningar som har skett. Vi stod inför en ekonomisktmycket svår situation. har varit överensom att göra vissa nedskärningar. I stället för att skäragrovt i socialförsäkringssystem etc., vilket ändå sked-de, hamnade man i det läget att man sköt på investe-ringarna. Det märks inte första, andra och tredje året.Men när man ramlar längre fram i tiden kan manavläsa avsaknaden av framför allt drift och underhåll ivägnätet. Det är jag medveten om, och det är själv-klart också regeringen medveten om.Avslutningsvis vill jag nämna kustbanan. Den skabörja projekteras när det har bestämts i budgeten för2001. Utbyggnaden kommer sedan att ske så fort somdet är möjligt. Den ligger ju i vårpropositionen ochkommer sedan att markeras i budgetpropositionen.Därmed menar jag att ett finansiellt beslut finns närdet gäller kustbanan i Blekinge.Anf. 122 ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attjag ju har ställt en lite provocerande fråga om ifall detär samarbetspartierna som håller igen regeringen.Men ministern har inte gått in på det, vare sig i detskriftliga svaret eller här i debatten.Men statsministern har gjort ett antal uttalanden,bl.a. , där han säger: Satsningen på denfysiska infrastrukturen är ett område där vi inte kom-mit fram med våra samarbetspartier, som har hållitemot. Men det kommer ett särskilt initiativ.Det här initiativet har saknats i vårbudgeten, ochdärför har jag begärt den här debatten. Det har skru-vats upp en rad förväntningar på det eftersatta under-hållet.Nu säger ministern och många andra att det gårbra för , och det gör det ju på många sätt. Menvi måste se till att vårt näringsliv får sina exportmöj-ligheter. Vi måste se till att människor kan färdassäkert på sina vägar. Därför tycker jag fortfarande, frutalman, att det är alldeles för dåligt att regeringen intehar kunnat komma med en bättre satsning på vägaroch järnvägar i vårbudgeten. Men jag ser fram emotnästa budget, och jag hoppas att vi slipper ta sammadebatt då. Tack för debatten!Anf. 123 Näringsminister ():Fru talman! För att uttrycka mig diplomatiskt menockså med en viss riktighet vill jag säga att våra sam-arbetspartier inte har visat stor generositet inom dettaområde.Jag vill också med detta ha sagt att den vårpropo-sition som vi nu tillsammans har arbetat fram ochpresenterat här för står jag och självklarthela regeringen för. Det är en produkt som vi till-sammans har arbetat fram.När det gäller infrastrukturella investeringar är detmycket framöver som vi måste göra. Det gäller bådejärnväg och vägnät. Därvid tror jag att vi är överens.Sedan får vi se hur vi ska hantera detta rent ekono-miskt, hur det ska finansieras etc.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på interpellation 1999/2000:385 omvägarnas standardAnf. 124 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att hindra att den dåligastandarden på landets vägnät blir en hämsko för fö-retagens utveckling, vilka åtgärder jag avser vidta föratt inte den dåliga vägstandarden ska leda till ökadutflyttning från landsbygden samt vad jag avser attvidta för åtgärder för att inte olyckskurvorna i trafi-ken ska stiga ytterligare.Jag delar uppfattning att närings-livet behöver ett bra vägnät. Skogsindustrin och tu-ristnäringen i inlandet har problem med sönderkördavägar och avstängningar på grund av tjällossning. Istorstäderna finns problem med dålig framkomlighet,särskilt här i . Regeringen är medveten omdessa problem och arbetar på olika sätt för att hittalösningar.I vårpropositionen föreslog regeringen en satsningpå ökad bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion avdet regionala vägnätet. Det här är åtgärder som ärviktiga för näringslivet i hela landet. Vägåtgärder avdetta slag ökar möjligheterna att bo och verka i gles-bygden.Inom pågår ettarbete med att utreda möjligheterna till alternativfinansiering av infrastruktur. Utredningen kommer attpresentera sitt förslag . Utred-ningens förslag kan innebära att det blir möjligt attgenomföra vissa planerade infrastrukturåtgärder i ensnabbare takt än vad som vårpropositionens anslags-nivåer tillåter.Regeringen har under ett par års tid prioriterat åt-gärder som är effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt.Vi fullföljer nu vårt 11-punktsprogram för ökad tra-fiksäkerhet. Medel kommer därför även de närmasteåren att omprioriteras från byggande av stamvägar tillriktade trafiksäkerhetsåtgärder på stamvägnätet. Denår påbörjade satsningen på riktade trafiksäker-hetsåtgärder på det övriga vägnätet, för 400 miljonerkronor, fullföljs.Anf. 125 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Jag kan konstatera att vi i analyserna har en gemen-sam uppfattning men att det är något svårt att ur sva-ret läsa ut några konkreta åtgärder från regeringenssida.Den låga vägstandard som vi levermed i hela landet är i alla väsentliga delar resultatetav den politik som regeringen haft ansvar för. Måvara att näringsminister inte ensamhar styrt som anslagen till vä-garna har krympts; han delar ansvaret med fler mi-nistrar.Jag vill gärna hålla ministern räkning för att hanofta uttalar sig för att hela kommunikationsområdetska ges ökat ekonomiskt utrymme, men tyvärr harinte anslagen på vägområdet präglats av samma högaambitionsnivå. Neddragningar och omprioriteringarhar lett till att underhållet av de befintliga vägarna hareftersatts. Jag hörde ministern ganska i etttidigare interpellationssvar säga att det är tusentalskilometer, - jag tror t.o.m. att det nämndes - vägar som under kortare eller längreperioder är avstängda i landet. Det är naturligtvisfullständigt oacceptabelt att det förhåller sig på detsättet.Vi kan också konstatera att det enligt Vägverketsberäkningar saknas för atttäcka hela det här behovet, och det är sannerligendags att vi tar itu med detta. Det räcker inte längremed goda visioner och ett gott anslag - det krävsockså pengar.Den här eftersläpningen märks väldigt tydligt överhela landet. De vägar som stängs av ligger huvud-sakligen, i alla fall de flesta kilometrarna, i de norraskogslänen, men också i och på sydsvenskahöglandet tvingas vägansvariga alltför ofta stänga avvägar på grund av att dessa inte klarar tjällossningen.Jag har gått in på och kon-staterat att listan över antalet avstängda vägar i ettNorrlandslän på papper tar flera meter i anspråk.Listan berör ett Norrlandslän som ministern säkertkänner bättre till än jag. Jag skulle ha kunnat göralistan dubbelt så lång, för i det län där ministern självhåller till är kilometermässigt sett mer vägar avstäng-da än vad alla de pappersark som jag nu visar uppavslöjar. Det är dags att gå från ord till handling.Det är inte en engångsföreteelse att vi har av-stängda vägar. Tyvärr upprepas den proceduren varjeår, och det är väldigt lätt att förstå lokalbefolkningensirritation över detta. Det är minst lika lätt att förstånäringslivets problem med att inte kunna garanteraförsörjning med livsnödvändiga råvaror. Förutomökade kostnader och uteblivna avverkningar av denskog som ger både inkomst och arbetstillfällen tillorternas inbyggare minskar benägenheten att vid-makthålla redan gjorda investeringar i befintliga an-läggningar. Det skapar dessutom - och det är kanskedet mest allvarliga - osäkerhet omkring eventuellanyinvesteringar för framtiden.Där har vi, som jag själv tycker, kärnpunkten imin interpellation. Vi måste få en långsiktighet ochett perspektiv på det här. Jag vill ställa en fråga tillministern, som jag hoppas att han kan besvara. Vi ärbåda överens om behovet - det framgår tydligt avsvaret - men hur stora anslagsökningar anser minis-tern att det krävs för att uppnå balans i det eftersattavägunderhållet, och vilken anslagsnivå är man bereddatt tillstyrka? Är man beredd att tillmötesgå Vägver-kets krav för att upprätthålla rimlig vägstandard meden framkomlighet som motsvarar de krav som man påömse håll har rätt att ställa?Anf. 126 ():Fru talman! Det är ju inte en tillfällighet att dethar kommit många frågor om vägarna i interpella-tionsform här i . Vi som är engagerade ivägfrågor upplever att dessa är oerhört heta ute ilandet. Jag är övertygad om att också statsrådet känner det när han är ute och träffar männi-skor.Det är inte så att människor är gnälliga och klagaröver små skavanker, utan det handlar om att vägnätetpå sina håll är på väg att bokstavligt talat falla sam-man. Det är så i många delar av vårt län, inte bara i deyttersta skogslänen längst norrut, utan det är i principi halva Sverige.Vi har också fått rapporter som visar att det är då-lig ekonomi. Regeringen och tog till-sammans ansvar för att sanera landets ekonomi förnågra år sedan, och den har kommit i en bättresituation. Jag hoppas att ministern delar min uppfatt-ning att det är oklokt att snåla på underhållet, efter-som det innebär större kostnader längre fram, omman underlåter att vidta åtgärder. Jag skullevilja veta om näringsministern håller med mig om attdet är dålig hushållning att skjuta framför sig ett väx-ande underhåll.Ett exempel som man har fått höra från mångahåll är att det tränger ned vatten i vägkroppen, så attden förstörs. Det blir inte fråga om reparation, under-håll och bärighetshöjande åtgärder, utan det blir frågaom rekonstruktion av många vägar, om man underlå-ter att vidta de här åtgärderna.I förra veckan var trafikutskottets ledamöter in-bjudna till , där vi träffade den s.k. Bur-träsks Väggrupp. Jag vet att också näringsministernvar inbjuden, men han hade kanske inte tillfälle attvara med. De vittnesmål som vi då fick var väldigttydliga. Man är mycket desperat över den situationsom man har. Man har läst regeringens vårbudget ochkonstaterat att det inte kommer några nya pengarförrän två tre tjällossningar längre fram. Hur kommerdet då att se ut?Det kom vid besöket fram ett förslag som jagskulle vilja testa på näringsministern, nämligen attalla delar av vårt land har rätt till en lägsta godtagbarstandard. Det låter ju rimligt att man ska kunna kom-ma fram på vårt lands vägar under alla delar av året.Jag skulle vilja få ett klart besked på en enda punktfrån ministern: näringsministern den uppfatt-ningen att det är ett rimligt krav att det ska finnas enlägsta godtagbar standard på alla allmänna vägar åretrunt? Och i så fall: Kan vi vänta förslag om detta frånnäringsministern i den budget som kommer ?Det fanns, som sade, stora för-väntningar på vårbudgeten, eftersom inte bara nä-ringsministern utan också statsministern tidigt i vint-ras gick ut och talade om att det nu är dags att priori-tera vägnätet, men så kom det ingen. Det är klart attbesvikelsen då blir väldigt stor hos många människorsom hade trott att när statsministern och näringsmi-nistern säger någonting betyder det också någonting -att det inte bara är prat utan utan också kan bli resul-tat.Jag vore tacksam om ministern utöver svaret tillLars kunde kommentera det här kravet,som jag tycker är högst rimligt. Det fanns i den härdebatten representanter för , och , och alla tyckte att enlägsta godtagbar standard var ett rimligt krav. Det ärfaktiskt rimligt att begära detta i alla delar av vårtland, om man menar allvar med att hela skaleva. Jag hoppas att näringsministern kan kommente-ra detta och ge ett besked och att det i så fall ocksåkan komma pengar . Det är vad sombehövs för att vi ska klara detta.Anf. 127 ():Fru talman! Ett väl fungerande vägnät är grund-läggande för att en region ska kunna nå eller behållaen positiv utveckling. Det är därför viktigt att man vidprioriteringar av olika infrastrukturprojekt inte enbarttar hänsyn till de samhällsekonomiska kalkylmodellersom nu används utan också väger in såväl regional-politiska som sociala skäl.Vägarna ska även i skogslänen hålla en sådankvalitet att varuleveranser till och från industrier, förhandeln och för turistnäring och medborgare kanupprätthållas .