prot · GN0951 · 2000-01-18 00:00:00 — Jag trormycket på att det är tre delar i ett paket som vi börlägga omsorg vid. För det första är det naturligtvisopinionsbildning, att vi som politiker och valda före-trädare med all kraft deltar i opinionsbildningen. Fördet andra är det, som jag har talat om, att skärpa lag-stiftningen eller använda den lagstiftning som finns.För det tredje kan vi i ökad utsträckning i våra egnaorganisationer, våra partier, se till att öka mångfalden,visa att det är en styrka med mångfald, med mångaolika människor, med olika utgångspunkter, och attdet är en styrka och en glädje för utvecklingen i detsvenska samhället.Anf. 5 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är väsentliga sakersom tar upp. De som är vittnen direkti en rättegång måste naturligtvis känna att de harsamhällets stöd och skydd så att de vågar vittna. Mendet handlar också om vardagen. De som utsätts förförnedrande handlingar och beteenden från sina kam-rater, vilka de än har omkring sig, ska också känna attdet finns ett skyddsnät. Det är väl så viktigt i sam-manhanget. Det här är någonting som vi måste arbetamed.Det är klart att vi har varit en aning blåögda. Vihar inte riktigt trott att de här varbölderna finns iSverige på det sätt som vi nu ser. Men under de se-naste fem åren har såväl myndigheter som skolan,polisen och åklagarna arbetat med detta på ett annatsätt, och vi har också politiskt hanterat frågorna på etttydligare sätt. Vi talar politiskt om dem, så att de somär företrädare för myndigheter känner vårt stöd för attta itu med det. Det handlar om opinionsbildning, omatt polis och åklagare använder de lagar som finns.Det handlar om att se till att de tydliga saker som detskrivs om, dvs. demokrati och alla människors likavärde, får genomslag i skola, förskola osv. - vi för-väntar oss det. Om vi från samhällets sida på någotvis behöver skärpa uttalandena eller lagstiftningenska vi naturligtvis göra det.Jag tycker också att det är bra att polisen nu väl-digt konstruktivt och systematiskt arbetar på det sättetatt man ser på varje brott om det har rasistisk bak-grund eller inte. Om det har rasistisk bakgrund tarman allvarligare på det. Det är en väsentlig föränd-ring som har skett . Det är inte lätt attsnabbt förändra på det sättet, utan det behövs mycketfortbildning också inom polis och åklagarväsende föratt det ska kunna fungera riktigt bra. Jag tycker ser hur polis och åklagare tar mycket mer allvar-ligt på det, också med stöd av den lagstiftning som vihar i dag.Anf. 6 ():Fru talman! Jag understryker den samstämmighetsom vi har i den här frågan. Men jag vill tillägga atttrots att vi ökar ansträngningarna, trots att vi sompolitiker är mer vaksamma, trots att poliserna är meruppmärksamma och trots alla de insatser som görs, såökar brott med högerextrema inslag, vilketkanske är det mest skrämmande. Lokaler vandalise-ras, fackföreningsmänniskor förföljs och dödas ochjournalister attackeras. Detta våld trappas alltså upp.Vi måste ha förmågan att hänga med eller snararekomma förbi och hinna stoppa brotten. Det ställernaturligtvis stora krav på det politiska agerandet ochpå agerandet från myndigheter och institutioner avmånga olika slag.Jag ska inte säga mer, fru talman, än att jag ärglad för svaret eller för det här samtalet. Jaghoppas också att de manifestationer och aktivitetersom äger rum i i Sve-rige i riktning att bekämpa våld och rasism blir lycko-samma i den meningen att de får en önskad bidragan-de effekt att stoppa detta.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:84 om IT-infrastrukturenAnf. 7 Näringsminister ():Fru talman! har ställt följande frå-gor till mig.För det första: På vilket sätt avser näringsminis-tern att förena ett nationellt stomnät, som når ut tillvarje kommun, med insatser för att bredbandsförbin-delser faktiskt ska nå ut till hushållen och företagen ihela landet?För det andra: Avser näringsministern låta utvär-dera de samhällsekonomiska konsekvenserna av ettfinmaskigt fibernät till hushållen och företagen i helalandet?För det tredje: Vilka åtgärder avser näringsminis-tern vidta för att tillgången till bredbandsförbindelserblir likvärdigt, till både kvalitet och pris, i hela lan-det?För det fjärde: Vilka åtgärder avser näringsminis-tern vidta för att säkra konkurrensen om bred-bandstjänster?För det femte: Hur avser statsrådet agera för attden svenska IT-infrastrukturen ska klara framtidahöga kapacitetsbehov?Frågan om att garantera glesbygdens tillgång tillIT-infrastruktur till rimliga priser är viktig. Staten harett ansvar för att en väl fungerande IT-infrastrukturfinns tillgänglig i hela landet. Människor och företagbör ha tillgång till snabb dataöverföring till en rimligkostnad. Det kräver investeringar i bredbandig IT-infrastruktur, vilket kan ske i både privat och offent-lig regi. Att knyta samman samtliga kommuner i ettöppet stomnät kan bli ett viktigt steg för att hävdahela konkurrenskraft i det nya seklet. I IT-propositionen, som regeringen avser överlämna tillriksdagen , kommer regeringen att redo-göra för sin syn på denna fråga.Regeringens har tagit initiativetatt se över frågan om hur man kan utvärdera de sam-hällsekonomiska konsekvenserna av ett finmaskigtfibernät till hushållen och företagen i hela landet.Hittills har det varit svårt att göra en samhällseko-nomisk konsekvensanalys, då det varit svårt att upp-skatta intäkterna av ett finmaskigt nät.Det finns en brist på bredbandskommunikation föruthyrning till operatörer, särskilt i de glesare delarnaav . Ett ökat utbud av öppen ledning, t.ex. iform av ett stomnät, kan pressa priser och öka kon-kurrensen bland skilda operatörer. Det gynnar såvälslutanvändarna som förutsättningarna för en godutveckling av IT-användningen. Att åstadkomma ettöppet stomnät är av ett både närings- och regionalpo-litiskt intresse.Svenska kraftnät har till regeringen föreslagit ensnabb utbyggnad av ett bredbandsstomnät med anled-ning av det uppdrag som regeringen gav bolaget tidi-gare . Regeringen granskar just nu detta förslag.Fru talman! Jag vill betona att ökad konkurrens ären förutsättning för sänkta priser på bredbandskom-munikation. Ett sätt att garantera konkurrens är attskilda operatörer får tillgång till en öppen infrastruk-tur på samma villkor. Regeringens ambition är atttillse att en fungerande konkurrens skapas på varjenivå av produktionskedjan. Det är viktigt att poängte-ra att en eventuell utbyggnad av ett stomnät i Svenskakraftnäts regi ska ske på kommersiella villkor för attinte snedvrida konkurrensen mellan olika nätleve-rantörer.Frågan om hur den svenska IT-infrastrukturen skaklara framtida höga kapacitetsbehov är en av de vik-tigaste frågorna som regeringen har på sitt bord.Regeringens syn på denna fråga kommer att redovisasi IT-propositionen.Anf. 8 ():Fru talman! Jag tackar naturligtvis för svaret. Menjag kan på en gång säga att lika glad som jag var översvaret på den förra interpellationen, lika besviken ärjag över svaret på denna. Det verkar inte som omnäringsministern och regeringen tar den här frågan pådet allvar som den förtjänar.Fru talman! Låt mig säga vad det handlar om. Vibehöver ett stomnät och en ny infrastruktur att använ-da på IT-området. Det kan liknas vid motorvägarna ilandet för bilar. Vi behöver också en närhet till hus-håll och arbetsplatser. Vi kan kalla det för accessnä-tet, som det motsvarar i dag.Det är inte fråga om att, som näringsministern sä-ger i sitt svar, knyta samman samtliga kommuner i ettöppet stomnät. Det är inget problem. Det kommer attske på kommersiella eller andra grunder. Det som ärsvårt att åstadkomma är att nå ut till alla människor ilandet, till alla hushåll och alla arbetsplatser. På dettahar näringsministern inte något svar. Han berör intefrågan. Han säger att det där kommer möjligen pånågot sätt att ordna sig.Fru talman! Motorvägar är bra i största allmänhetom det finns påfarter till dem. Det är först om mankan åstadkomma påfarter och avfarter som gör att jagkan åka hem till mitt eget garage eller min egen par-keringsplats som jag har någon nytta av motorvägen.I det här sammanhanget är det många aktörer som villbygga motorvägar, men de vill inte bygga det andra.Då säger vi att det måste vara någon som ser till attdet här andra åstadkoms. Detta vill inte näringsmi-nistern ta i. Då låtsas han som om detta är någontingsom möjligen några kommersiella aktörer kan taansvar för. Men de kommersiella aktörerna har intedetta intresse.Detta illustrerades väldigt bra i ien bilaga , där man pekade utprecis detta problem. Den ena artikeln hade rubrikenGlesbygd kan missa utbyggnad. Den andra artikelnhade rubriken, som är helt korrekt, Huvudstaden hetfibermarknad. Så är det nämligen.Det vore bra om näringsministern kunde utvecklahur han tänker se till att varje hushåll och varje ar-betsplats med säkerhet nås av denna nya spännandeteknik. Det är den som är dynamisk och som skakunna förändra någonting i utvecklingen av Sverige.Näringsministern säger att de samhällsekonomis-ka konsekvenserna har varit svåra att beräkna därföratt det är svårt att uppskatta intäkten av ett finmaskigtnät. Men så kan man ju inte resonera, som om detgällde att uppskatta intäkten av själva nätet. Om vihar det finmaskiga nätet ut till varje hushåll och ut tillvarje arbetsplats, då uppstår en ekonomisk dynamiksom vi inte kan vara utan. Det är den han ska värdera,inte om man kan få in några avgifter, taxor eller in-täkter från det finmaskiga nätet.Sedan säger näringsministern - man kan väl sägaatt det är dagens understatement - att det finns enbrist på bredbandskommunikation för uthyrning tilloperatörer, särskilt i de glesare delarna av Sverige.Det är inte så att det inte finns någonting till uthyr-ning. Det finns ingen IT-struktur att använda långt utei landet som i de stora städerna. Jag stöter på företagsom bara tvingas att lämna sin verksamhet, därför attde inte har ett tillräckligt tjockt snöre ut att kunnaanvända.Frågan måste bli: Hur tänker näringsministern ga-rantera att den här tekniken når ut dit där den behövsoch blir likvärdig i kvalitet och pris i hela landet?Fru talman! Statsministern sade, när jag talade omdigital allemansrätt här ikammaren, att detta var något av det viktigaste somhade sagts. Det viktiga var nu att inte förskräckasutan att bygga ut den nya tekniken, ligga i framkant.Det var . 9 ():Fru talman! har en unik chans. Vi liggerfaktiskt i framkant, även om har enannan uppfattning. Många i vår omvärld imponerasav framsteg, men vi själva känner självklarten väldig otålighet. Ska vi klara att ta denna chansbåde vad det gäller tillväxten och tillgängligheten ochutjämna de klassmässiga och geografiska skillnadernamåste vi tillämpa ett ledarskap där vi är oerhört tydli-ga. Vi måste visa att vi ska använda en infrastruktursom redan finns, att det ska vara ett öppet nät och attdet ska vara rimliga priser.Man är naturligtvis överens med omkostnaden. pratar om att det kostar 70-100miljarder om staten tar hela kostnaden. Men det är välalldeles uppenbart att det finns fler som ska varadelaktiga i den utbyggnad som pågår för fullt just nu.De privata marknadskrafterna, kommunerna ochstaten bör i samklang se till att hela landet får till-gång, men staten bör ta det övergripande ansvaret ochse till att det blir schysta villkor och att näten öppnasoch knyts samman till rimliga priser. Staten har na-turligtvis ansvar för utbildning, som behövs för att viockså fortsättningsvis ska ligga i framkanten.Då behövs det medel. Det behövs pengar för att tadetta ansvar. Det räcker inte med de marknadsmässi-ga lösningarna. Det som ska byggapå kommersiella villkor räcker inte. Om Svenskakraftnät tar alltför höga hyror för att det snabbt skabetala sig att bygga ut går det ut över dem som erbju-der tjänsterna och över konsumenterna. Jag känner enoro t.ex. för gles- och landsbygd. Min fråga till nä-ringsministern är om han och hela regeringen delarden oron. Vad tänker regeringen i så fall göra åt det?Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker att det är en oerhört viktigfråga - att bygga ut infrastrukturen för IT. Just dennafråga har debatterats mycket i ,men det som har debatterats mest är vem som skabetala. Man debatterar sällan varför vi ska bygga utbredband och vad vi ska ha dem till. Jag tycker att vibehöver tala om detta också.Det kan röra sig om distansarbete och om att kun-na studera på distans, ha kontakter med myndigheter,föra en enklare dialog med politiker, använda sig avvideokonferenser, skicka röntgenbilder och få expert-hjälp inom sjukvården, stöd för företagaren i gles-bygden och mycket annat. Allt detta måste vi ocksåtala om.Jag vill koncentrera mig på en aspekt av IT-infrastrukturen. Det handlar om spelreglerna. Jagtycker att det är viktigt att regeringen har bollen, omjag uttrycker mig på det sättet, och ger signaler omvad man tänker göra. Tiden går, och om jag förstårdet rätt är propositionen framflyttad ett tag till. Jagtycker att det måste finnas långsiktiga spelregler fördem som vill sälja bredbandskapacitet. Här tycker jagatt regeringen tidigare borde ha kunnat gå ut och sägaatt man avser att införa konkurrensneutrala spelregleroch förklara hur näten ska användas.Man kan ta två exempel. När man avreglerade el-marknaden talade man om hur det skulle gå till, ochmarknaden har rätat in sig därefter. Det fungerarrelativt bra. Men när det gäller GSM-näten tycker jagatt man har gjort på ett sämre sätt. Där har man enligtmin mening ändrat spelreglerna under resans gångoch sagt att alla ska bli tvungna att släppa in andraaktörer på GSM-näten.Jag tycker att vi bör titta på , som på någotsätt alltid ligger lite före när det gäller IT.Man är väldigt framtidsinriktad, och man har redanändrat lagstiftningen på flera områden när det gällerIT-frågorna och även GSM-licenser, som jag nämndeinnan.Jag är inte av den uppfattningen att staten skavälja teknik åt IT-marknaden och tala om hur den skatransportera ettorna och nollorna, men man ska gespelregler och signaler. Vad är det som kommer attgälla ? Då får vi en ännu merblomstrande IT-marknad. Det undrar jag hur minis-tern ser på.Anf. 11 Näringsminister ():Fru talman! Efter detta mycket engagerande in-lägg av ska jag försöka att någotsakligt stycka upp frågeställningarna.Får jag börja med att säga att det finns få ländersom har varit så snabba att avreglera telemarknadensom . Därmed kan man säga att det som hargjort att har blivit så framgångsrikt - ett av demest framgångsrika länderna när det gäller telekom-munikationer - är just avregleringen. Avregleringenhar lett till ökad konkurrens. Den har lett till attmånga aktörer har gått in, och den har lett till att vihar fått mycket stora investeringar i just telekommu-nikation. Det har varit själva poängen.Faran i att allmänt säga att vi nu ska bygga utbredband för 80-90 miljarder och att var och en skafå tillgång är att man totalt slår ihjäl den oerhördastyrka som finns i de marknadskrafter som byggerut bredband. Detta tror jag att alla är överens om. Låtoss nu öka konkurrensen. Låt oss nu få fler som ärmed och lägger bredband - både offentliga och pri-vata. Detta om marknaden.Har man ingen motorväg har man ingen störreglädje av dessa på- och avfarter. Man måste faktisktha en väg att åka på och av. Låt mig ta ett exempel.Har man ingen fiberkabel med hög kapacitet upp tillPajala hjälper det inte att sitta och dutta ut kablar hitoch dit. är ett väldigt bra exempel. är enkommun som är lite unik i den meningen att bori centralorten och i glesbygden. I alla andrakommuner är det tvärtom. Låt oss tänka att vi skulleförsöka dra fiberkabel - accessnät - till varenda en avde som bor i glesbygd i . Då räcker inte,, 60-70 miljarder. Det skulle kostaoändligt.Däremot är det så att man inte kan binda sig till enteknik. Fiberkabel är den bästa tekniken, men mestkostnadseffektivt i vissa situationer kan lika gärnavara satellit och annan teknik. Därför kan vi inte sägaatt vi ska ha exakt den eller den tekniken.Jag delar uppfattning. Självklart ärdet så att alla ska ha tillgång till detta. Jag kommerockså att delta i och driva en process för att staten skata sitt ansvar när det gäller glesbygden. Staten måstevara med och betala för detta. Men det får inte ta dödpå de krafter och den marknad som finns. Vi hadealdrig kommit så långt om vi inte hade haft dem.När det sedan gäller spelregler kan jag säga att jagdelar uppfattningen - det är precis det vi driver - attdet ska vara konkurrensneutralt. Som jag sade måstestaten i glesbygden, där det inte finns någon marknadi betydelsen att man hämtar hem de investeringar manhar lagt ned, faktiskt vara med och bidra och byggaut, så att det ger möjligheter till bredband. Bredbandkan vara annat än fiber, även om fiber anses vara detbästa.Vad gäller det som sades om vill jag sägaatt det inte är så ljust österut som vi alltid tror. Omman tittar på , som ligger i norra ,ser man att de inte är ett dugg bättre. Jag skulle viljapåstå att de har en betydligt sämre utveckling än iexempelvis Pajala.Anf. 12 ():Fru talman! Näringsministern blandar bort kortenpå många olika sätt, och han får hjälp av MonicaGreen. Om vi först tar kostnaden kan jag säga att jagtidigare trodde att man hade förstått relationernamellan kostnaderna. Vi har sagt att det rör sig om 60-70 miljarder. Det kallas ofta av näringsministern förfantasisummor.Näringsministern blev glad när Svenska kraftnättalade om att det var möjligt att för 2 miljarder kronorbygga ett nationellt kommunikationsnät med optofi-ber. Då sade han nämligen: Den lösning som Svenskakraftnät föreslår är elegant och snabb och väldigtbillig i jämförelse med de mer eller mindre fantasi-fulla förslag till bredbandsutbyggnad som har före-kommit i debatten. Det var våra 60-70 miljarder föratt bygga ut bredband i landet. Han var glad när hanhörde att någon sade 2 miljarder. Och så trodde hanpå detta. Det står alltså i pressmeddelandet från Nä-ringsdepartementet.Det andra, fru talman, gäller det här med Pajala.Det är klart att invånarna i är glada om det gåren ledning upp till . Det finns ju också rättmycket kraft där uppe som näringsministern vet. Mende blir ännu gladare om det går ut en sladd till varjehushåll och varje arbetsplats så att lampan kan lysaockså där och inte bara på kommunkontoret. Det blirde säkert lite gladare för.Sedan talar näringsministern mot bättre vetandenär det gäller marknadskrafterna. Jag redovisade dethär ur där det mycket tydligt framgåratt av stadsnäten räknar med att äventäcka glesbygden i sina hemkommuner. De flestasiktar på att täcka av kommunen. Anta attde täcker av kommunen. ute i kommuner-na i landets glesbygder får alltså inte de här fibrerna.Det är konsekvensen av näringsministerns resone-mang. Eller hur tänker han annars garantera att dettanår ut?Sedan till detta med konkurrensen. Det finns någ-ra åkeribolag - ASG, Schenker och vad de heter -som kör på motorvägarna. Men de äger inte nödvän-digtvis motorvägarna. De utför tjänster i konkurrenspå motorvägarna för att motorvägarna, infrastruktu-ren, är statligt ägda. Det är då konkurrensen kan upp-stå. Det är det viktiga. Om det är statligt ägt kan alltsåkonkurrens uppstå. Då säger näringsministern: , vi kan ju inte dra ut sådan här fiber till var ochen! Nja, vi har ju dragit elledningar - inte sant nä-ringsministern? - till var och en i detta land. Skakainte på huvudet, näringsministern. Det är klart att varoch en i det här landet har elektricitet i all huvudsak,det finns möjligen något undantag som näringsmi-nistern kan leta upp. Näringsministern måste inse attvi nu talar om en infrastruktur som är minst lika vik-tig som elektriciteten. Se till att den når ut snabbt ochtill alla.Näringsministern och säger attstaten inte ska välja teknik. Jo, fru talman, det är justdet staten ska göra i den här frågan. Staten ska väljateknik. Vi talar om ett område som måste varauppskalbart, fru talman. Vi använder datoreroch IT på en viss nivå, och det här exploderar. Detfördubblas i en takt som vi inte kunnat drömma om.Då måste tekniken vara parallellt uppskalbar. Då gårdet inte att man på ett håll kör med satellit, radio ellernågot annat och på andra ställen kör med någon tredjevariant för att försöka klara bredbandsbehovet. Detmåste vara likartat.Vi kunde inte bygga ut järnvägen i , frutalman, genom att ha lite olika rälsbredd på olikaställen och sedan hoppas att det där löser sig på någotsätt när vi samlas vid någon knutpunkt. Det fungerarinte så. Man måste veta att tekniken ska varauppskalbar, och det blir den om staten tar detta an-svar. Konkurrensen klarar alltså inte näringsministerngenom att låta de här operatörerna vara de som haransvaret. Det är staten som ska ta det.Näringsministern svarar inte på det viktiga. Hurska han göra ? Ska han släppa lös markna-den och tro att den fixar det här? Eller ska han se tillatt han - alltså staten, samhället - tar ansvar för den-na dynamiska teknik som vi alla är beroende av?Anf. 13 ():Fru talman! Det var ju bra att tog upp dethär med elektriciteten. Jag hoppas att vet omatt det inte är staten som har byggt ut elen i alla hem iSverige. Det är ett ganska bra exempel egentligen påatt det går att hitta sådana här lösningar bara man ärtydlig från statens sida.Till vill jag göra en kommentarom GSM-näten. De här operatörerna visste mycketväl från början att deras licens gick ut från årsskiftet.Det är inte så att spelreglerna har ändrats på det sättet.Så till frågan till näringsministern. Visst är det såatt det behövs vissa medel för att faktiskt ta det häransvaret. Vi behöver visa tydligt att vi är beredda attta ansvaret för hela landet, att vi tar ansvar även förglesbygden och på vilket sätt vi ska ta det här ansva-ret. Då kostar det en del pengar. Jag delar alltså intenäringsministerns uppfattning om han tror att mankan lösa det här på marknadsmässiga villkor och attSvenska kraftnät snabbt ska få tillbaka pengarna. Dåär jag också mycket oroad för hur utvecklingen skagå.Anf. 14 ():Fru talman! Näringsministern och jag tycks varaöverens om att spelregler är viktiga för konkurrens-neutralitet och även om att staten har ett särskilt an-svar för glesbygden. Jag tycker att det var bra attnäringsministern slog fast detta.Men just nu då? Vad händer nu i ? Detdröjer fortfarande innan vi får veta regeringensplaner i propositionen. Därefter ska det här behandlasi , och sedan ska det förverkligas osv. Ensak som jag har tagit upp i riksdagsde-batten är de ISDN-abonnemang som finns . Detär människor som antingen genom sitt arbete eller pågrund av studier känner sig behöva snabbare kommu-nikationer än via ett vanligt modem. Det kostar alltsåoerhörda summor. Vi får många mail, det tror jagäven att kan intyga. Folk hör av sig tilloss riksdagsledamöter och undrar: Varför är det såhöga taxor för ISDN-installation? Man behöver inteåka långt utanför för att tvingasbetala 20 000 för att få ISDN i sin bostad. Här borde,tycker jag, regeringen ha kunnat göra något åt de härhöga taxorna tidigare.Sedan tycker jag att när jämförmed järnvägen och säger att staten ska bestämmateknik, då kan man erinra sig hur det ser ut i Europajust . Det finns fyra olika spårvidder och femtonolika signalsystem. Det är alltså inte den s.k. markna-den som har fixat detta utan det är staten, fast i olikaländer tillsammans. Jag tror att om staten låter bli attvälja teknik så ordnar marknaden det här på ettmycket bra sätt.Anf. 15 Näringsminister ():Fru talman! Det är alltså varken marknaden ellerstaten utan det är både-och. Det är både marknadenoch staten. Självklart är det så att staten måste ta ettansvar för stomnätet. Självklart är det så att statenmåste ta ett ansvar för glesbygden och för accessnä-tet. Det är självklart så. Det har jag inte påstått inte skulle göra. Men vad jag säger, och det trorjag att de flesta är överens med mig om, är att viockså måste vara öppna för teknikval.