prot · GN0975 · 2000-03-07 00:00:00 — Om vi kunde vara över-ens om det , miljöministern och jag, skulle detsäkerligen vara en väldigt välkommen nyhet tillsvenska hushåll. Det skulle också innebära en mycketbred förankring i denna kammare när det gäller denframtida inriktningen. Vi ska inte fortsätta att höjaskatten på bensin - kan miljöministern ge mig ettklart besked på den punkten? Kan vi vara överens omden inriktningen när det gäller bil- och bensinpoliti-ken?Anf. 52 PER ():Herr talman! Jag har ett helt annat perspektiv änGöte på den här frågan. Jag vill i stället att viska se växthuseffekten som den stora ödesfrågan.Växthuseffektens största bov är ju just koldioxidut-släppen.Vi i släpper ut dubbelt så mycket koldi-oxid per person som genomsnittet i världen. Vi harinte kunnat leva upp till våra gemensamma miljömålfrån 1990. I stället ökar vi utsläppen av koldioxid.Jag skulle vilja ställa några frågor till miljöminis-tern när det gäller just koldioxiden:· Är inte just en höjd skatt på koldioxid det mestkostnadseffektiva sättet att minska växthuseffek-ten?· Är inte en höjd skatt på koldioxid det bästa inci-tamentet för investeringar i miljövänligare teknik?· Är det inte så att en sådan här skatt ger trovärdig-het internationellt och kanske också kan förverk-liga det gröna folkhemmet, som jag tror att vi ärmånga som skulle vilja ha?· Är det inte så att det egentligen handlar om solida-ritet med andra människor i världen, som drabbasjust av klimatförändringarna?· Är det inte så att om man bygger in ett pris påmiljöpåverkan i bensinpriset - en särskild skatt -så innebär det att man söker och kommer att finnaen bättre och sundare ekonomi ?Det här är några frågor som jag vill ställa just medanledning av idé: man koldiox-idskatten gör man det i en grön skatteväxling och kanpå det sättet få tillbaka det i sänkta inkomstskatteroch sänkta arbetsgivaravgifter.En höjning med på koldioxidskatten perkilo innebär ungefär 4 miljarder. Det skulle bli enrejäl start på den gröna skatteväxlingen.Anf. 53 Miljöminister ():Herr talman! Jag måste tyvärr göra både GöteJonsson och Per besvikna med det jag kommeratt säga. Det är inte aktuellt att höja bensinpriset nu.Marknaden har åstadkommit en oerhört kraftfullhöjning av bensinpriset. Det är inte skatterna som höjtbensinpriset med ,utan det är marknaden som åstadkommit detta.Vi är inte heller beredda att nu lägga fram ett för-slag om sänkta bensinpriser. Vi har en i och för sighög skattenivå på bensin, och det behöver vi ha. Vihar en skattenivå som ligger på god europeisk nivå,skulle man kunna säga. Vi ser ungefär på samma sättsom andra länder på det här problemet.Klimatfrågan är självfallet en av de stora grandio-sa utmaningarna för oss som är intresserade och äraktiva inom miljöpolitiken. Det gäller att fånga varjeland i världen på helt olika utvecklingsnivåer, medhelt olika nivåer av sina utsläpp av växthusgaserbakom en handfast politik som ger snabba resultatoch som gör att vi kan böja av den kurva som ständigtökar växthusgastäcket runt jordklotet.Det är också en etisk utmaning, därför att den frå-ga som ligger till grund för klimatpolitiken är om vihar rätt att med mänsklig verksamhet påverka ochkraftfullt ändra atmosfärens kemiska sammansättningnär vi vet på tillräckligt goda grunder vilka oerhördarisker det innebär på lite sikt. Jag tycker att det allvarsom vi måste lägga vid klimatpolitiken också bordefärga av sig lite mer på de diskussioner vi för.Vi får nu betän-kande. Jag hoppas att det betänkandet innehåller enrad kraftfulla åtgärder. Jag vet inte om en avåtgärderna är en höjning av koldioxidskatten. Jag ärberedd att fullfölja en kraftfull klimatpolitik. Jag ärberedd att göra det på ett sätt som också innebär enbra och rimlig avvägning t.ex. när det gäller bilensroll för väldigt många människor i vardagslivet.Självfallet är det så att väldigt många människor ärberoende av bilen, och självfallet har bilarna inneburitkraftigt förstärkta frihetsvärden. Det är inte bara Gö-ran som har haft upplevelsen av hur frihetenökar när man kunde förflytta sig så som man kan medhjälp av en bil.Men det är i slutändan inte en enskild miljömi-nister eller för den delen en regering eller alla rege-ringar och ministrar som avgör hur mycket vi kananvända bilen. Det är bilindustrin som med sin pro-duktutveckling, med sin förmåga att ta till vara nyteknik och med sin inriktning av marknadsföring ochannat mot bensinsnåla bilar kan öka utrymmet förbilar . Det är konsumenterna som med sinaval av bilar och bränslen kan medverka till att ocksåöka det utrymmet. Det är inte vi miljöpolitiker somsätter den gränsen. Det är naturen som gör det.Anf. 54 ():Herr talman! Miljöministern talar så väl om nyteknik att jag kunde ha gjort det själv. Jag kan heltinstämma i synen på ny teknik, bättre bränslen, kon-sumenternas val. Från moderat sida har vi hela tidensagt att det är vägen vi måste gå. Det är därför vi harmotsatt oss ensidiga skattehöjningar.Jag delar också miljöministerns syn på klimatfrå-gan. Där är det också intressant, miljöministern, attdet var vi moderater som först drev frågan i riksdagennär det gällde att sätta tak för klimatpåverkan, att fåett konstruktivt positivt riksdagsbeslut i mitten av1980-talet. Vi är helt inne på samma linje. Vi hardrivit den frågan allra starkast.Då är vi inne på den intressanta frågeställningenhur vi bäst uppnår dessa mål. Vi vet att trafiken ochenergiförsörjningen är två viktiga faktorer när detgäller klimatpåverkan. Och vi vet att det är de fossilabränslena som är som basen för en stor del av klimat-påverkan. Det är här sambandet finns mellan å enasida energipolitiken och å andra sidan transport- ochkommunikationspolitiken. Det är därför som jagockså i min interpellation ställer frågan: Är det så attavvecklingen av ska betalas av bilisterna?Energiministern säger att vi inte kan påverka kvalite-ten på den el som importeras till , således denel som importeras till har vi blivit beroendeav beroende på att vi avvecklar . Dåkan man ställa sig frågan: Hur ser man internationelltpå svensk klimatpolitik när det gäller den synen i ettviktigt sammanhang? Vi utgår nu ifrån att Vattenfalladministrerar en del av avvecklingen av kärnkraften.Det gör man här i . köper man elfrån andra elbolag. Man köper in sig i andra elbolag inorra som producerar el baserad på olja, koloch kärnkraft. Vi importerar el som vi av-vecklar kärnkraften i , som dettaförsvårar våra möjligheter att uppnå koldioxidmålet.Det är då som frågan inställer sig: Är det inte på detsättet att regeringen i stället måste belasta kommuni-kationssektorn, den andra viktiga sektorn när detgäller koldioxidfrågan, med ytterligare skatter? Det ärden debatten som har förts, och där är sambandet,utifrån miljöministerns egen frågeställning om detframtida samhället: Vilket samhälle vill vi ha?Vi vet ju att koldioxidökningen i norra ,beroende på avvecklingen av , är 120 kiloper minut eller . Detta är ganskaklarlagda fakta. Även från regeringshåll har man numedgett att avvecklingen innebär ökade koldioxidut-släpp totalt sett.Det är där som den här diskussionen kommer in ibilden. Om vi ska vara trovärdiga när det gäller över-gripande klimatpolitik måste vi arbeta både på ener-gisidan och på kommunikationssidan med klara mål-inriktade metoder. Då säger vi moderater att vi påenergisidan måste satsa på sådan energi som inteförorenar och ökar koldioxidutsläppen. Det är därförvi säger nej till avvecklingen av Barsebäck.När det gäller kommunikationssidan säger vi pre-cis som miljöministern: Det är ny teknik vi i förstahand måste satsa på.Jag konstaterar till slut, herr talman, att miljömi-nistern säger att det nu inte är aktuellt att höja ben-sinskatterna. Det är bra. Men hur länge håller detta?Är det en garanti för in attvi kan lita på ny teknik i stället för bensinskattehöj-ningar?Anf. 55 PER ():Herr talman! Jo miljöministern, det är naturensom sätter gränserna, men det är bara vi politiker somkan åtgärda problemen. Det gör inte naturen. Därförhar vi skyldigheter, vi har ansvar och internationellaåtaganden, och vi har möjligheten att med ekonomis-ka styrmedel få vårt samhälle bort ifrån den miljöpå-verkan som vi inte vill ha och som vi vet redan harpasserat gränserna för vad naturen tål.Detta kan man göra utan att det blir en extra påla-ga för samhället i stort eftersom man gör det i en grönskatteväxling, så att pengarna går runt. Det är alltsåett nollsummespel, men man skapar på det sättet enbättre miljö och bättre teknik. Framför allt är jagoerhört besviken på miljöministern som säger att nej,någon höjning är det nu inte aktuellt med. Samtidigtinser vi att vi har misslyckats när det gäller våra na-tionella miljömål. Vi har misslyckats. Vi skulle liggapå utsläppsgränser. Det gör vi inte . Där menar jag att den gröna skatte-växlingen är den modell som vi kan använda och somkommer att fungera utmärkt. Framför allt i internatio-nella sammanhang kommer det att visa sig att det ärden framgångsrika vägen.Sedan kan man säga att det finns folk i glesbyg-den som verkligen behöver bilen, att vi inte kan hind-ra dem från att använda den och att det inte får varaför dyrt. Men det finns möjligheter att kompenseradem som bor i glesbygd. Det finns ett helt batteri avåtgärder, så det kan inte vara något hinder.Nej, miljöministern, nu behöver vi en högre kol-dioxidskatt för att över huvud taget kunna ta vårtansvar i internationella sammanhang.Anf. 56 ():Herr talman! Klimatkommittén nämndes här, ochjag sitter ju med i den utredningen. Om några veckorska vi överlämna ett betänkande till miljöministern.Jag ska inte avslöja här och vad kommittén harkommit fram till, men den har ännu inte landat i någ-ra slutliga ställningstaganden.Men jag vill ändå hänga på i debatten om vilketsamhälle vi vill ha. Det förs ett resonemang i kom-mittén om att för att man ska klara klimatfrågorna -jag tror att vi är överens om målsättningen och synenpå klimatproblematiken, att det är den viktigastefrågan - och fatta de politiska beslutsom är nödvändiga, då måste det också finnas enfolklig mobilisering. Det måste föras en diskussionbland folket så att vi blir medvetna om klimatfrågornaoch hur vår livsstil påverkar utsläppen av växthusga-ser.Det är i det här sammanhanget som jag vill riktastark kritik mot regeringen. Folk har svårt att hanteraen sådan här situation. Å ena sidan säger vi att ben-sinskatterna och koldioxidavgifterna är höga för att viska klara klimatproblematiken. Det känns väldigttungt för landsbygdsbor. Oavsett vad Per sägerär det ju de som i första hand tyngs av dessa skatter.Man undrar varför vi ska ha de nivåer som vi har. Dåförsöker jag förklara att det handlar om koldioxid-hanteringen.Men hur ska man skapa förståelse för detta när re-geringen tillsammans med Centerpartietoch har drivit igenom en avveckling avBarsebäck 1, och det är ett medvetet beslut. Vi släp-per alltså ut ytterligare koldioxid viaden importerade elen. Det motsvarar utsläppen avkoldioxid från 1 miljon bilar av S 80-modellenom de körs 1 per år.Då kan man fråga sig hur bilisterna ser på den in-sats de gör genom att betala det höga bensinprisetrelaterat till ett medvetet beslut som innebär att kol-dioxidutsläppen ökar med . Det härfår man lite svårt att gå ihop ute på fältet när man skadiskutera klimatproblematiken.Precis som sade hänger energisek-torn och transportsektorn ihop, och vi måste lösaproblemen gemensamt. Jag har svårt att ta den dis-kussionen. Hur ska jag kunna försvara nivåerna påbensinskatten och koldioxidavgifterna somman fattar beslut som leder till utsläpp av ett antalmiljoner ton? Den fungerar inte i debatten.Jag funderar nu på hur miljöministern ser på nästasteg i avvecklingen då man villkorat en tänkt stäng-ning av . De krav som ska uppfyllas är attstängningen inte ska medföra några ökade utsläpputan ersättningen ska utgöras av förnybar el ellersparas bort. Vi vet att det kan tillkomma 0,1-0,2terawattimmar genom den förnybara elen till dentidpunkt då är tänkt att stängas. Av deprognoser som kom kan vi se att energi-konsumtionen ökar, den minskar alltså inte som detvar tänkt.Jag har fört den debatten här i kammaren någragånger med representanter för och Soci-aldemokraterna. Då säger man att man inte ska stängaom vi inte klarar att inte öka utsläppen. Jag vill barahöra vad miljöministern har för synpunkt i den delen.Herr talman! Sedan kan jag inte låta bli att till Perlager säga att CO2-skatten är trovärdig internationellt.Men det är inte trovärdigt om den läggs på en sådannivå att svenska företag flyttar utomlands och utsläp-pen förvärras. En sådan konsekvens är inte bra.Dessutom: Ett batteri för landsbygden låter väl-digt bra, men då vill jag ha konkreta förslag till hurman ska kompensera den. slår en bensinskatte-höjning alltför hårt mot landsbygden.Anf. 57 Miljöminister ():Herr talman! Inför denna debatt funderade jag påhur länge det skulle dröja innan bockfoten träddefram hos - jag visste då inte att ävenDan skulle delta i debatten. Och är bock-foten där, och den sparkar vilt åt alla tänkbara håll.Det sägs inför att kvinnorkan hålla flera tankar i huvudet medan mänbara kan hålla en tanke i huvudet. Det är precis detsom vi bevittnar . Varför dessa för-tvivlade försök att ständigt spela ut två miljöproblemmot varandra? Varför inte försöka att se lite kallt ochrealistiskt på den arbetsuppgift som vi har framföross?Dessutom vill jag tillägga att det - med tanke pådet som säger - är en väldig tur atthan inte fick sin vilja igenom 1980, för då hade viinte haft någon kärnkraft alls. Tänk, så mycket kolman hade eldat i ! Då hade pannorna gått glöd-heta i Polen.Vi har problem med kärnkraften. Kärnkraftenkommer inte att vara någon hållbar energikälla. Medtanke på åldern på de kärnkraftverk som vi arbetarmed måste vi inleda en försiktig och ansvarsfullavveckling av kärnkraften.Vi har problem med utsläppen av växthusgaser.Som det ser ut nu ligger vi över det mål som vi hadeför , även om man kan göra lite beräkningarmed vädereffekter och annat som visar att den mängdsom vi missar målet med kanske inte är så förtvivlatstor. Men vi har problem med detta. Klimatpolitikenär, som jag sade i mitt förra inlägg, en av de allrastörsta och viktigaste frågorna.Vi borde kunna föra ett resonemang om hur vihanterar den här situationen, hur vi kan avvecklakärnkraften på ett för miljön och industrin ansvars-fullt sätt och föra ett reso-nemang om hur vi hanterar de ökande utsläppen fråntrafiken, där vi ligger över prognoserna och därprognoserna för framtiden är väldigt höga.Kan vi inte undvika den typen av diskussion därman försöker framställa det som att vi kör alla vårabilar på el från kärnkraftverken? Det sambandet finnsju inte. Vi producerade och året dessförin-nan ett exportöverskott av el som motsvarade mer äntvå Barsebäcksreaktorer. Under åtta av har vi haft ett överskott av export. Vi exporteraralltså el till vissa andra länder i Europa.Den tanken finns ju inte med i ert sätt att fram-ställa det hela. Ni framställer det som att vi skulle ståför en stor nettoexport av el från dessa länder. Det görvi inte, och det är en viktig faktor i sammanhanget.Dessutom har dessa länder gjort åtaganden bådeenligt Kyotoprotokollet och enligt det s.k. Göte-borgsprotokollet när det gäller utsläpp av försurandeoch övergödande ämnen. När och de baltiskastaterna ska gå med i EU hoppas jag att vi kan få framytterligare åtaganden om att minska utsläppen. Det ärju detta som det handlar om, att försöka att hålladessa två frågor i huvudet.Jag har en liten ytterligare synpunkt. Jag kan ty-värr inte på den här korta tiden gå in på alla de frågorsom har ställts.Dan undrade hur man skulle skapa för-ståelse för detta. Visst kan man skapa förståelse bådeför att vi måste minska utsläppen av koldioxid och föratt vi måste försöka att undvika de risker som kärn-kraften fortfarande innebär. Jag tycker inte att detta ärnågon särskilt svår uppgift. Men det förutsätter för en rationell och sund argumentering och inteförsöker att blanda bort korten på det sätt som jagtycker att ni nu är på väg att göra.Anf. 58 ():Herr talman! Jag beklagar att miljöministern upp-fattar det som att man tar fram bockfoten om man fören debatt som inte helt faller i miljöministerns smak.Det går inte att säga att vi ska föra den ena debattenhär och den andra debatten där i en fråga som gällerväxthuseffekten när vi har två stora problem, nämli-gen kommunikationssidan och energisidan.Det är ju inte så att atmosfären frågar sig: Kom-mer föroreningen från bilen eller från energisektorn?Miljöministern kan väl i rimlighetens namn intekomma ifrån att är ett av de länder som harlåga utsläpp av koldioxid beroende på energipoliti-ken, beroende på kärnkraft och vattenkraft. Det tordevi vara överens om.Om vi då avvecklar kärnkraften, som är en faktorför låga utsläpp i , och importerar fossilbase-rad el från andra länder, så bidrar vi till ökade utsläpptotalt sett i denna del av , och det är väl ingen-ting att yvas över.Miljöministern, vi ska arbeta med att nedbringakoldioxidutsläppen både från bilar och från energi-sektorn. Vi är överens om att när det gäller bilarnaska vi arbeta med tekniksidan. Också när det gällerenergisektorn måste vi arbeta med tekniksidan. Dåska vi ju inte avveckla den teknik som inte utsläpperkoldioxid och satsa på teknik som släpper ut koldi-oxid. Ni har ju själva i regeringen fått erkänna attavvecklingen av innebär ökade koldioxid-utsläpp. Om de sedan sker i , , Tysk-land eller är för atmosfären ganska ointres-sant.Frågan är vilken effekt den samlade svenska poli-tiken får. Och det är inte vi som tar fram bockfoten idenna debatt. Vi måste föra denna viktiga debattutifrån detta totalperspektiv, som faktiskt miljömi-nistern själv inledde debatten med att påpeka.Anf. 59 ():Herr talman! Det är möjligt att jag inte har ängla-vingar, men jag tycker heller inte att jag har någonbockfot i den här debatten. Det är lite symtomatisktatt miljöministern vill, som han sade, att vi ska und-vika den här diskussionen.Miljöministern kan inte glida ifrån det faktum attstängningen av har lett till ökade kol-dioxidutsläpp. som det stängdesbörjade faktiskt importen. Det är ju så det fungerar påenergimarknaden; den billigaste kommer in, alltsåkoldioxiden. På energimyndigheten har man ju självasiffrorna som jag utgår från att ministern har sett, ochprognoserna framåt är att om vi behåller de elva somvi har, kommer importbehovet att öka under ett nor-malår. Sedan kan man diskutera behovet under torråroch våtår etc. Men nettobehovet av import kommeratt öka oavsett om vi står kvar vid stängningen avBarsebäck 1. Skulle vi sedan stänga utanatt ha någon förnybar el, innebär det ytterligare ökadekoldioxidutsläpp. På den punkten vill jag ha ett be-sked av ministern: det fast som har sagts, attBarsebäck 2 är villkorat så att om vi inte får framförnybar el eller kan spara i motsvarande omfattning,så stängs inte ? Det tycker jag är ett rättviktigt besked att få.Vid folkomröstningen sade vi faktiskt inteatt kärnkraften skulle ersättas med fossila bränslenutan just med förnybar el eller att el skulle sparas.Problemet med det här sättet att stänga kärnkraft äratt detta inte sker, utan vi ökar växthuseffekten ge-nom att öka koldioxidutsläppen.Det finns alltså ett samband, precis som GöteJonsson sade, mellan dessa sektorer och problemati-ken med att föra ett bra resonemang med folket, deenskilda människorna. Man ser ju att det inte stäm-mer överens och inte är trovärdigt om man på den enasidan ger efter och på den andra försöker begränsautsläppen, utan detta måste gå hand i hand. Det är detsom är problematiken med regeringens politik i dag.Anf. 60 Miljöminister ():Herr talman! På motsvarande sätt kan jag hävdaatt problemet med och Kristdemokra-ternas politik är att den blundar för de långsiktigaproblemen med kärnkraften.Det är naturligtvis också så att man kan räknafram att en direkt ersättning från ett land innebär sieller så mycket i höjning. Men om man ser på dettalite mer långsiktigt och inom ramen för det faktum attde länder som vi nu diskuterar och som vi säger att viimporterar el ifrån - i själva verket har vi de senasteåren haft en stor nettoexport - så har dessa länder sinaåtaganden. De måste i sina åtaganden klämma in ävenutsläpp från produktion av el som till äventyrs kom-mer till . Om de inte använder det för el tillSverige, kan de naturligtvis använda det för någon-ting annat. De är ju i samma situation som vi i detavseendet. De är bundna av samma åtaganden, kon-ventioner och protokoll som Sverige.Sedan kan man också fråga sig om inte det somGöte och säger innebär att viinte ska ha någon fri marknad för el. Det tycker jag ärsjälva logiken i era uttalanden. Eftersom vi inte exaktkan bestämma hur man producerar el i andra länder -även om vi, som jag sade i mitt svar, ska göra an-strängningar i den riktningen - bortfaller ju självaförutsättningen för en fri elmarknad. Varför ska vi taansvar för andra länders utsläpp av koldioxid när deproducerar el som de säljer till oss men inte ta ansvarför andra länders utsläpp av koldioxid när de produ-cerar något annat, vad det än kan vara som de säljertill oss?Vi tar ansvar för de utsläpp som vi gör i Sverigeför svensk produktion. Det är detta vi har åtagit ossoch som vi ska genomföra. Andra länder får ta ansvarför sina utsläpp inom ramen för starka begränsningarnär det gäller koldioxid i Kyotoprotokollet.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:235 omvindkraftverk som skadar flyttfåglarnaAnf. 61 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att vindkraftverk intebyggs så att de stör stora flyttfågelsträck.Utgångspunkten för fråga är ettärende som har över-lämnat till regeringen. Ärendet rör en fråga om till-stånd enligt vattenlagen att utföra en gruppstation förvindkraft vid Utgrunden i . Som GöteJonsson känner till är jag förhindrad att uttala mig omde förvaltningsärenden som bereds i Regeringskansli-et. Det kan dock sägas att eventuell påverkan på flytt-fågelsträck alltid utgör en viktig omständighet somsjälvklart bör beaktas vid planering och till-ståndsprövning av vindkraftverk.Vindkraftsutredningen, som bl.a. haft till uppgiftatt föreslå kriterier för lokalisering av vindkraftverk,har i sitt slutbetänkande, SOU 1999:75, Rätt plats förvindkraften bl.a. behandlat vindkraftverkens påverkani närområdet, exempelvis störningar av fågellivet.Utredningen har också övervägt och redovisat förslagtill hänsynstaganden för att begränsa sådana störning-ar t.ex. i närheten av områden som är viktiga för få-gellivet. Nuvarande kunskapsläge tyder enligt utred-ningen på att vindkraftverk inte behöver innebärapåtagliga skador för fågellivet. Utredningen konstate-rar att det behövs ytterligare kunskap ocherfarenheter kring olika typer av påverkan, bl.a. vadgäller påverkan av fågellivet från större etableringar,inte minst till havs. Betänkandet har remissbehandlatsoch regeringen kommer att överväga utredningensförslag.Rent allmänt vill jag understryka att jag anser attvindkraften är en bra förnybar, inhemsk och ren ener-gikälla. är jag medveten om de konfliktersom finns med andra intressen och de avvägningarsom i varje enskilt fall måste göras gentemot dessa.Jag vill också erinra om att regeringen i den energi-politiska propositionen 1996 framhöll utvecklingenav havsbaserade vindkraftsanläggningar som ett vik-tigt teknikområde för framtidens energisystem.Anf. 62 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern också fördetta svar.Jag delar uppfattningen att vindkraften är en renenergikälla, så på den punkten har vi inga deladeuppfattningar. Det är säkerligen en möjlighet när detgäller framtiden.Sedan tycker jag kanske att miljöministern var litesvävande när det gäller konkretiseringen av uppfatt-ningen beträffande placeringen. Det är riktigt, sommiljöministern säger, att miljöministern inte här kanuttala sig om ett konkret fall. Men det är närmastsjälva principen, som också har berörts i andra sam-manhang, som jag vill ha klarare konkretiserad.