prot · GN0958 · 2000-02-01 00:00:00 — Vadjag förstår finns det en politisk majoritet i riksdagenför en grundlagsändring utan medverkan.Det bör inte vara något problem.Jag hade två frågor. Den ena har jag redan fåttsvar på, nämligen om kulturministern avser att arbetavidare med frågan i . Denfrågan har jag fått ett jakande svar på. Den andrafråga gäller om kulturministern tror att fler digitalafrekvenser i marknätet kommer att ge ett nordisktutbud.Anf. 39 Kulturminister ():Fru talman! Jag vet inte om harmissuppfattat mig, men jag har inte talat om de digi-tala kabelnäten som någon lösning på utrymmet ietern och därmed utrymme för det nordiska publicservice-utbudet. Däremot finns en möjlighet i detdigitala marknätet. Tyvärr har ledamot idigital-TV-kommittén motsatt sig en fortsatt utveck-ling av det digitala marknätet.Sedan var det frågan om olikheterna mellan denordiska länderna. Jag tycker verkligen inte att det ärsämre grundlagar i och . Jag vill intebetygsätta dem. Våra grundlagar, och vår yttrandefri-hetsgrundlag, är så detaljerade att när utvecklingenkräver förändringar måste grundlagen förändras, ävenom det kan handla om små förändringar som i självaverket vidgar yttrandefriheten.Bl.a. motsätter sig sådana förändringarsom krävs i grundlagen för att public service-företagens norska och danska utbud skulle kunnadisponera utrymme i kabel-TV som kabelföretagenvill tjäna pengar på - eller ett åläggande att lämna ettsådant utrymme. De är företag som har en stark posi-tion - av de svenska hushållen har tillgång tillkabel-TV. Om lovar att tala med sinapartikamrater och hjälpa till att åstadkomma en majo-ritet för en sådan grundlagsförändring, kan jag lovaatt de samtal jag behöver föra med olika intressenterkommer att vara lätta.Anf. 40 ():Fru talman! Jag blir något överraskad över attkulturministerns handlingsförlamning har berott påatt en ledamot i en utredning inte har gett sin fullasupport. Jag ska medverka på min kant, och jag får tadet som ett löfte att kulturministern ska tala med demsom har avgörandet i sin hand.Jag kan förstå om kulturministern tycker att jaghar haft en kritisk ton. Jag brukar undvika det, menibland kan sinnet rinna på. Vi som har varit verk-samma i under debatter om attlösa dessa frågor anser att det är så självklart. Vi harhört högtidstalen om att egentligen inte ärfem länder, det är ett enda område - vi tycker och villså lika och vi ska samarbeta. Sedan visar det sig attdet största landet är på efterkälken och är i dettasammanhang något av ett u-land. Det är generande attkonstatera detta nu när vi har gått in i det tredje årtu-sendet.Jag vidhåller att kulturministern i sin paradox nåroanade höjder när vidgandet av en yttrandefrihet blirett yttrandefrihetsproblem, när diskussionen skullekunna föras över den nordiska TV-rutan.Det går inte att begära att kulturministern ska dis-kutera närings- och handelspolitik och effekterna påarbetsmarknaden, men jag tror att det spelar en roll attvi skulle komma på speaking terms om det fanns ettkulturutbud även via TV-verksamheten. Det spelar enså oerhörd roll även för andra verksamheter.Fru talman! Låt mig avsluta med att jag hyser enförhoppning att kulturministern till vårens möte medNordiska ministerrådet ska ha drivit på frågan så attden kan få en lösning.Anf. 41 Kulturminister ():Fru talman! säger att jag vill göradetta till ett yttrandefrihetsproblem. Nej, det vill jaginte. Men det är de facto ett yttrandefrihetsproblem,därför att vi har en yttrandefrihetsgrundlag som skil-jer sig från de andra nordiska ländernas lagstiftningpå detta område. Det tvingar oss att göra förändringarav yttrandefrihetsgrundlagen för att vi ska få möjlig-het att sända nordisk television och för att kabelföre-tagen som lever på denna marknad ska släppa tillutrymme.Sedan är det en annan fråga som gäller att skapanytt utrymme i marknätet och den vägen öppna förnordisk television. Där kommer nu atthjälpa mig att få att intressera sig för ettsamarbete. Det finns alltså två vägar, yttrandefrihets-grundlagen och den nya tekniken, och där litar jag nupå övertalningsförmåga.När det gäller de övriga nordiska länderna är jaginte expert, utan det är . Jag hoppas attElver kan framställa en annan interpellationoch få direkta svar av honom. Men av de redovis-ningar som lämnar ser jag att det finnsoerhört mycket positivt som ändå händer i fråga omnäringssamarbete, inte minst företagsfusioner somkanske inte når de stora rubrikerna, och sådant äralltid lyckosamt.På kulturområdet byter vi folk över gränserna ochhar ett intensivt kulturutbyte. Det har icke försämrats,utan det har utvecklats väldigt kraftigt under de se-naste åren.Men jag håller fullständigt med om - och det är juockså grunden för denna debatt - att det är viktigt attvi har mer av nordiskt TV-utbyte. Det är viktigt förde små språken och för språkförståelsen oss emellan.Prioriteringsordningen är vi fullständigt överens om.Tack för denna debatt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:141 omflygplats på SödertörnAnf. 42 Miljöminister ():Fru talman! har bett mig att be-svara fem frågor med koppling till diskussionen omen ny flygplats på Södertörn.Gudrun frågar inledningsvis om det ärmin bedömning att en flygplats på kankombineras med de miljömål som finns avseendeväxthusgaser eller om det finns risk för att en nyflygplats kan försvåra att målen nås.Riksdagen har antagit 15 nationella miljökvali-tetsmål, varav åtminstone tre påtagligt berör stor-stadsluften och trafikens luftföroreningar, nämligenFrisk luft, Bara naturlig försurning och Begränsadklimatpåverkan. Miljömålen riktar sig till hela sam-hället. De ska beaktas i alla verksamheter som målenberör. Således ska även beakta miljö-målen vid planeringen av en ny flygplats.Den 27 maj 1999 fick i uppdrag avregeringen att fördjupa analysen av hur flygplatska-paciteten i kan tillgodoses. Idetta uppdrag ingick bl.a. att analysera om utvidg-ningen av flygplatskapaciteten är förenlig med denationella miljökvalitetsmålen för en hållbar utveck-ling. Vidare fick i uppdrag att analy-sera konsekvenserna för miljön, hushållningen medmark- och vattenområden samt människors hälsa ochsäkerhet. Bullerstörningar samt utsläpp till mark,vatten och luft skulle uppmärksammas särskilt.Luftfartsverket har överlämnat sin analys till rege-ringen . Ärendet är nu under bered-ning i . Som välkänner till är jag förhindrad att i övrigt kommenteraett enskilt ärende som är under beredning.Gudrun har vidare frågat vilken tyngdmänniskors tillgång till natur och förekomst av ettfågelsträcksområde kommer att ha vid bedömningenav en eventuell lokalisering av flygplatsen, hur ettriksintresse som Ytterjärna påverkar lokaliseringenoch vilken vikt nya undersökningar avseende hälsaoch flygbuller kommer att ha vid en eventuell lokali-sering.Utvidgning av en befintlig flygplats kan bli före-mål för prövning enligt bl.a. , plan- ochbygglagen och luftfartslagen. Prövningens omfattningoch karaktär varierar beroende på utformningen avden enskilda anläggningen. Stora flygplatser skatillåtlighetsprövas av regeringen enligt 17 kap. i mil-jöbalken. Regeringens prövning är allsidig och denutgår från allmänna bestämmelser ochintentioner. Detta innebär bl.a. att hänsynsreglernaoch reglerna om hushållning med mark- och vatten-områden ska tillämpas.Regeringens prövning ska göras till skydd förmänniskors hälsa och miljön. Verksamhetsutövaren, idetta fall , måste skaffa sig den kun-skap som behövs med hänsyn till verksamhetensomfattning för att skydda människors hälsa och mil-jön mot skada eller olägenhet. De hänsyn som Gud-run efterfrågar kommer således att ingå iregeringens prövning av en eventuell ny flygplats iStockholmsregionen.Avslutningsvis har frågat hur jagavser att agera för att minska mil-jöproblem orsakade av trafik.Det är naturligtvis utomordentligt viktigt att demiljömål som ställts upp för utsläpp av luftförore-ningar och luftkvaliteten i tätorter nås. sjunkergenerellt sett halterna av cancerframkallande ämnenoch andra luftföroreningar i storstadsluften som enföljd av renare bränslen och modern avgasrening.Inom kort skärps avgaskraven för bilar ytterligaregenom de beslut som har antagits inom ramen förAuto/Oil-programmet.Utvecklingen motverkas dock av ökande trafik,och den nedåtgående trenden för luftföroreningaromfattar dessvärre inte utsläppen av koldioxid. Dessautsläpp ökar, till stor del som en följd av att trafikenökar. För att motverka denna utveckling har regering-en lagt fram olika förslag ochfattat vissa beslut som underlättar försäljningen avbilar med särskilt låga utsläpp, t.ex. åtnjuter el- ochhybridbilar en femårig skattebefrielse och mil-jöbilar har fått en lindrigare förmånsvärdering.Enligt min bedömning vore det vidare en fördelom kommunerna kunde få instrument att utöka ochförbättra miljöstyrningen av den lokala trafiken. Ettsådant instrument vore miljörelaterade vägavgifter.Nu remissbehandlas ett förslag om de lagliga möjlig-heterna att införa sådana avgifter i storstäderna. Jagvill passa på tillfället att upprepa mina förhoppningarom att vi ska få konstruktiva remissvar från storstads-områdena, särskilt från där pro-blemen är störst, så att regeringen kan lägga en godgrund för storstadspolitikerna att utveckla smartalösningar på problemet med ökande trafik.Situationen avseende flygtrafiken är mer kompli-cerad beroende på flygets internationella karaktär.Från svensk sida har vi länge arbetat för möjlighetenatt kunna ställa miljökrav i ett internationellt per-spektiv. Frågan om flygets bidrag till miljöproblemenhar förts upp på EU-nivå vid ett flertal tillfällen.Kommissionen utreder flygets negati-va miljöpåverkan. Denna utredning förväntas bli klarunder . och EU kommer att fort-sätta arbeta för att den internationella luftfartsorgani-sationen ska engagera sig i denna viktiga mil-jöfråga.Anf. 43 ():Fru talman! Det är inte kvar tills klockanär halv fem. Men låt oss börja den här diskussionen.Jag har tagit upp denna diskussion med anledningav uppdrag att se över flygplanska-paciteten i . Man har då fastnatvid ett alternativ som innebär en ny flygplats i ,i . Detta påverkar natur-ligtvis väldigt mycket eftersom det liggerpå andra sidan kanalen. Delar av området ligger ock-så i kommun.Det här är en fråga som engagerar väldigt många iområdet, som det alltid gör när man försöker att an-lägga en stor ny störande verksamhet. Men just i dethär fallet finns det många argument som talar emot.Jag skulle hemskt gärna vilja diskutera det här enskil-da fallet, men jag har också full förståelse för attministern inte vill gå in på fallet med tanke på att detkommer att ske en regeringsprövning.Det är några studenter som har gjort en undersök-ning utifrån . De har tittat på Hallalterna-tivet och första och andra kapitel, och iförsta hand första kapitlet. Det här är ett typexempelpå en verksamhet där man snabbt stöter på patrull,eftersom det är väldigt svårt att klara miljöbalkenshårda krav med tanke på miljön och människors häl-sa.Det här handlar alltså om en storflygplats, så detär ingen liten historia. Man talar om ca 180 000flygrörelser . Det skulle akut påverka 4 000människor när det gäller buller. Det skulle ocksåpåverka ett naturområde som används mycketfrekvent av människor från , Lida-Riksten.Det är ett område med unik natur. Det finns mångaberguvar där och en stark population av trädlärka. Vikan se att det stora sträcket går här, förbi Landsortoch och vidare upp i Mellansverige.Det finns alltså mycket som talar för att inte läggaen flygplats just här.Det är som driver på rejält här. Detär intressant att konstatera att flygbolagen inte ärspeciellt intresserade. De stora industrierna har inteheller varit så speciellt intresserade. Det tycks varaviljan att skapa flygplatskapacitet som driver, och detär alltså som är den drivande parten.Jag har deltagit i debatter där flygbolagen varitmycket kritiska, därför att de menar att det är bättreatt ha , att eventuellt bygga ut ochkanske kombinera det med flygplatser en bit ifrån,t.ex. Skavsta.Det har hänt mycket i området . Vihar fått X 2000-tåg på som snabbt går via , ochSödertälje direkt upp till . Från den tänktaflygplatsen tar det knappt trekvart upp till Arlanda.Man kan fråga sig om södradelar inte bör finnas kvar med de kvaliteter sommånga söker fast de vill bo i en storstad, nämligennatur, lugn och ro - helt enkelt ett fint boende.Jag och med mig menar att om manlägger en flygplats på omöjliggör man justde fina kvaliteter som finns i södra . Det är bara att konstatera att hela är en arbetsmarknad. På vissa ställen borman, och på andra ställen arbetar man. När vi har fåttså bra kommunikationer, som det nya tåget, fungerardet alldeles utmärkt.Jag skulle alltså vilja fråga ministern: mi-nistern att man i den prövning som ska göras enligt17 kap. i den nya , där man framför alltska titta på 1 och 2 kap., kommer att se till att deandra värden som finns i området - t.ex. grönområ-den, människors möjligheter till rekreation och till ettfridfullt boende, fågelsträck, naturvärden typ berguvoch trädlärka - får den tyngd som man skulle önska ide här sammanhangen? Eller är det, som vanligt,kommunikationerna som blir vägledande?Anf. 44 ():Fru talman! Jag får tacka GudrunLindvall för att vi får chansen att diskutera flygplats-frågan i . Det behövs mer kapa-citet när det gäller flygtrafik i Stockholmsområdetoch i de här delarna av landet - den saken är klar.När utredningen från har kommitär det viktigt att vi får diskutera frågan snabbt menändock ingående med miljöministern. Det förslagsom nu ligger för de södra delarna av får stora miljömässiga konsekvenser, som detblir svårt att passa in tillsammans med den miljöbalksom vi nu har som ett verktyg när det gäller att sti-mulera bra miljöarbete för framtiden.Det finns anledning att tänka på att det blir väldigtstora ingrepp i den orörda natur som invånarna iStockholm och de tillresta turisterna har anledning attbesöka i det här området. Det gäller den infrastruktursom behövs för en flygplats, men det gäller också deidéer som finns om att bygga ut hamnkapaciteten iNynäshamnsområdet. Det innebär också stora ingreppi samma område.Det här oroar mig. Därför är det viktigt att miljö-ministern tar med sig åsikterna när det gäller de mil-jökonsekvenser som det får för framtiden att bygga enflygplats på det här stället. Men vi behöver flyg-platskapacitet - den saken är klar.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tycker att det svar vi har fåttav miljöministern är positivt, när han säger att flyg-platsfrågan ska få en allsidig prövning. I det sam-manhanget tycker jag också att det är viktigt att vi sermiljöperspektivet regionalt.Gudrun pekar i sin interpellation på enviktig slutsats, som också har lyftfram i sin utredning, nämligen att antalet flygpassage-rare till beräknas fördubblasinom en tjugoårsperiod. Det innebär i praktiken attdet behövs ett nytt . Förutom de tre land-ningsbanor som färdigställs - den tredje håller på attbyggas - behövs det alltså uppemot tre nya. Man kandå fråga sig var de landningsbanorna ska ligga.Jag tror att kan bidra till att lätta på tryck-et i vår region när det gäller godstransporter. Menliksom tror jag tyvärr inte att Skavstakan lätta på trycket när det gäller persontransporter.Då återstår att lägga det antingen på ellernågon annanstans i regionen.Vad vi bör fundera på när det gäller , inteminst av miljöskäl, är var taket går för utbyggnaden.Jag tror att det skulle kunna gå att bygga en fjärdebana på . Då krävs inte heller några omfat-tande terminalbyggnationer. Men om vi ska bygga enfjärde och en femte bana krävs det i princip en nyflygplats, med nya terminaler runtomkring. Detkommer också att leda till ett ökat tryck både på bul-ler och på anslutningstrafik till . Vi vet attinte minst biltrafiken är ett stort miljöproblem.En ny flygplats på skulle i det perspek-tivet kunna avlasta utbyggnadstrycket på ochminska såväl flygtransporterna som biltransporternaslängd. Det är bra för miljön.En ny flygplats på skulle också ge bätt-re möjlighet att avveckla . Vi vet attavtalet går ut . liggerverkligen inom ett tättbebyggt område. Där är det intebara miljöskäl som talar för en avveckling utan ocksåsäkerhetsskäl.Jag välkomnar ministerns besked om en allsidigprövning och hoppas att det regionala perspektivetockså kommer att finnas med i en sådan framtidaprövning.Anf. 46 Miljöminister ():Fru talman! Självfallet ska det ske en allsidigprövning av den här frågan. Även regionala perspek-tiv ska naturligtvis finnas med i bilden. De perspekti-ven är ju inte i första hand mitt ansvarsområde, ävenom jag med min förankring i södra oftaklagar över den övervikt som norra har ialla sammanhang, delvis beroende på loka-lisering.När det gäller fråga till mig omjag anser att det här - vilket ärende det blir vet vi inteän - kommer att prövas helt i enlighet med miljöbal-ken och om de olika faktorer som hon nämner kom-mer att vägas in i beslutet, är mitt besked naturligtvisett klart ja.Våra partier står ju båda bakom , ochvi har arbetat för att ska bli ett effektivtoch bra instrument när det ska göras prövningar avden typ av omfattande miljöpåverkan som en etable-ring av en stor flygplats innebär. Jag tror att jag, utanatt på något sätt sväva på målet, kan utlova att ensådan prövning kommer till stånd.Jag vill också säga att jag har stor respekt för deolika miljömässiga svårigheter som det skulle innebä-ra att lokalisera en ny storflygplats på . Jagfår passa på att tacka de många som har hört av sigtill mig med synpunkter, inte minst på konsekvenser-na för antroposofernas värdefulla verksamhet i Järna.Det är bra att de synpunkterna har kommit in i bered-ningen i ett tidigt skede.Sedan finns det en liten markering som jag måstegöra. Vi arbetar här med väldigt optimistiska progno-ser över flygtrafikens fortsatta utveckling. TommyWaidelich nämnde att antalet flygpassagerare till ochfrån kommer att fördubblas på en tjugo-årsperiod. Om man drar ut kurvorna och gör en trend-framskrivning av det slag som vi lärde ossatt man kanske ska akta sig för, blir det på det sättet.Med tanke på den oerhört viktiga roll som jag an-ser att klimatfrågan måste ha , vill jagbetona att vi ännu inte vet om flyget får klimatpoli-tiskt utrymme för den kraftfulla expansionen. Visser-ligen står flyget för av de totalautsläppen av koldioxid, men vi vet att helatrafiksektorn, i motsats till energisektorn, ständigtökar sina utsläpp av framför allt koldioxid. Samtidigtvet vi också att vår ambition måste vara att minskautsläppen.Vi vet alltså inte om vi får plats med den härkraftfulla expansionen inom ramen för en ansvarsfullklimatpolitik.Anf. 47 ():Fru talman! Det finns mycket mer att säga i denhär frågan.Den ökning som förespråkar,nämligen en ökning av antalet passagerare till 33miljoner , är naturligtvis fullkomligt oac-ceptabel med tanke på att just klimatförändringen ärdet största globala miljöhotet. En sådan ökning kräverhelt andra flygplan än dagens. Det ekologiska ut-rymme som vi svenskar har är långt mer än överskri-det. Dessutom kommer en sådan här flygplats attkreera mer trafik. Nya flygplatser skapar trafik. Detskulle också göra att vårt ekologiska fotavtryck blevännu större. Även där handlar det om NOX och kol-dioxid.Från mitt parti menar vi att vi måste se över fly-get. Det är självklart att flyg ska användas på långasträckor, men i dagens läge med allt större utvecklingav nya typer av tåg - det har också visat sig att tågenanvänds i väldigt stor utsträckning - måste vi funderapå om vi inte kan försöka få över alltfler av dagensflygpassagerare som gör kortare resor till tåget. och funge-rar alldeles utmärkt. Faktum är att man dessutomsparar tid på att åka tåg.Med den typen av hänsynstagande även till miljönmåste man alltså försöka hitta sätt att minska flygetsomfattning. Då kan man verkligen ifrågasätta om detär en stor flygplats som vi ska använda pengarna till.Det är en fråga om hur vi använder de gemensammamedlen. Är det storflygplatser vi ska bygga, eller ärdet kanske annat i samhället som bör prioriteras? Ärdet människan, barnomsorgen, skolan, vården osv.som också ska finnas med i framtida beräkningsmo-deller, och som helt klart kommer att kosta även iframtiden?Dessutom ligger alltså Ytterjärna, som miljömi-nistern nämnde, inom detta område - en antroposo-fisk verksamhet som faktiskt är den fjärde störstaarbetsgivaren i kommun. Man har där enmängd verksamheter, ofta för barn som har mycketproblem, t.ex. autistiska barn. Det skulle vara omöj-ligt att fortsätta bedriva den verksamheten vid enflygplats, därför att bullerstörningen skulle bli så storatt den typen av barn, som ofta behöver lugn och ro,inte skulle kunna vara kvar.Här finns också ett av äldsta områdenmed ekologiskt lantbruk. Det är inte så kul att fåflygplansfotogen över ekologiskt lantbruk. Det på-verkar rejält. Den lokaliseringen måste i så fall ocksåifrågasättas. Som jag ser det vore det svårt för denverksamheten att finnas kvar i området - en verksam-het som kanske är mer uppmärksammad internatio-nellt än nationellt.Det finns alltså mycket som talar emot den härflygplatsen. När det gäller beräkningarna för bullerblir vi som inte tycker att den här flygplatsen är enbra idé alltmer förvånade. Man beräknar årsmedel-värden. Om man tittar på årsmedelvärden, s.k. FBN-värden, verkar det inte så farligt, men när ett flygplanlyfter är det inte årsmedelvärdet som är intressantutan det buller som åstadkoms . Detta buller ärrejält och det stör.När det gäller det här området kommer man attflyga rakt över tätort. Som gammal Söder-täljebo måste jag säga att detta nog är ett av de störstahot mot den tätorten som jag har varit med om undermin livstid. Här blir det inte det naturnära, lugna ochsköna boende som många har velat ha - ett boende påså pass avstånd från storstaden men som man ändålätt kan ta sig till. Det kommer att innebära att de somkan flytta kommer att göra det. Det ser jag inte somnågon speciellt bra utveckling av . Däremotkan man se att har enormt fina möjligheteratt utvecklas som det högklassiga boendet söder omStockholm - ett boende som alltfler blir intresseradeav. Vi vet att det går flyttströmmar mot tätortmen också mot nära landsbygd. är etttypexempel på detta. Alltfler människor flyttar ut tillSörmland.Jag hoppas verkligen att den här frågan får enmycket allsidig belysning och att den sätts i relationtill våra stora miljömål och framför allt till klimatför-ändringen.Anf. 48 ():Fru talman! Vi har talat väldigt mycket om per-sontransporter, och jag vet att miljöministern är väl-digt engagerad i klimatkommissionens arbete och detresultat som det kommer att få både förtvårt land och i resten av . Därför tycker jag attvi kan lyfta blicken lite grann från bara person-transporterna och också diskutera hur vi kan trans-portera både människor och gods på ett mer miljö-mässigt sätt nu och i framtiden.Jag kommer också att vara lite regionalpolitiker,precis som föregående talare var när det gällde hen-nes bostadsort. I östra har vi ett väl funge-rande godstransportcentrum med hamn,som aktivt samarbetar med Norrköpingshamn. Parallellt kan vi använda resurser närdet gäller transporter av gods - en verksamhet somman kan ha när det inte är så starkt tryck på person-transportdelen.Jag vill uppmana miljöministern att vid regering-ens beredning av frågor som gäller transporter avbåde människor och gods ta hänsyn till deflygplatser och de godstransportcentrum som vi har iStockholms närhet, så att vi slipper transporter somsker på ett miljömässigt mer tråkigt sätt. Om vi ser tillatt transportströmmarna styrs från , t.ex. från hamnen i , på ett miljömässigtsätt, kommer vi att kunna minska en del klimat-problem i framtiden.Anf. 49 ():Fru talman! Miljöministern talade tidigare omprognoser. Jag var i går på för att lyssna litepå vad de där har för framtidsplaner. Det visade sigatt prognoserna redan har överträffats på grund avden höga tillväxt som vi har här i Stockholmsregio-nen.Vi kan senast läsa i omStockholm som , ett nytt IT-centrum.