prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Jag vill säga att jagtycker att det är en av de viktigaste uppgifterna.I betänkandet gör vi ett tillkännagivande. Dethandlar just om översynen av myndighetsstrukturenpå museiområdet. Senast i budgetpropositionen ihöstas skrev regeringen att översynen fortskred. Nuger ett enhälligt utskott regeringen till känna att dennasnarast bör slutföras. Det förutsätter jag att regeringenser till. Naturligtvis ska man inte bara titta på självastrukturen, utan även på åtgärder som kan innebäraeffektivare resursanvändning på museiområdet.Jag vill kommentera en del av de reservationersom är lämnade, men först vill jag säga att vi gemen-samt har ställt upp bakom principerna för nya museeroch sagt att det inte bör inrättas fler centrala museer.Därför tänker jag inte gå in på de enskilda museiför-slagen utan hänvisar till de principer som vi har anta-git.Det första jag vill kommentera handlar om frittinträde för förskolebarn, studerande och ungdomar.Jag vill säga att jag tycker att en av de viktigasteuppgifterna för museerna just är att nå barn och ung-domar. Vi har skrivit det i de kulturpolitiska målen.Vi lyfter fram det i alla möjliga sammanhang, men vivill inte här tala om exakt hur museerna ska gå tillväga för att nå dessa grupper. Det kan vara kontaktermed skolan och förskolan och arbete på olika sätt. Jagvet att det är många museer som har fritt inträ-de, men vi vill inte här i säga att det är denväg man ska gå. Det måste vara upp till varje muse-um att själv avgöra det, men jag säger inget annat änatt denna grupp är en av de viktigaste att nå.När det handlar om motionerna och reservationer-na både om museernas jämställdhetsansvar och omett kvinnomuseum vill jag säga att det är viktigt attkvinnoperspektivet finns i all museiverksamhet. Detär någonting som vi har lyft fram . Jagtror att jag har varit uppe i denna talarstol i allamuseidebatter jag har varit med i och sagt just detta.Kvinnoperspektivet måste finnas med. Vi är alla endel av vår historia, och den är inte helt formuleradeller beskriven om man avstår från att spegla kvin-nors historia.Jag var på ett seminarium på Arbetets museum ihöstas, där man just diskuterade ett eventuellt kvin-nomuseum. Det kom fram att de flesta där inte villeha ett specifikt centralt kvinnomuseum. Det de villeha var en kunskapsbank - ett resurscentrum som dekunde använda därför att de känner att de inte har denkunskap och erfarenhet som krävs. Det behövs någonsom kan hjälpa museerna på vägen och vara lite på-drivande, så att vi får in kvinnoperspektivet och ge-nusperspektivet i all museiverksamhet.Jag måste säga att jag är ganska tilltalad av en så-dan lösning och tycker att den är mycket mer attraktivän idén om ett specifikt kvinnomuseum.Jag vill också säga att regeringen i regleringsbre-ven talat om kultur, klass, kulturell bakgrund ochgenerationer. Jag förut-sätter att regeringen tittar på detta när den följer uppmål och resultat.Det sista jag vill säga gäller museum för designoch konsthantverk. Jag tycker att det är en väldigt brabeskrivning i betänkandet av . ärutredningen för form och design ute påremiss, och vi förutsätter att de eventuella skiljelinjeroch de frågetecken som finns ut i behandlingenav det betänkandet.Med det vill jag yrka bifall till hemställan i betän-kandet i dess helhet.Anf. 7 (v)replik:Fru talman! Jag skulle också, precis som ,önska att museerna skulle kunna välja fritt inträdesom en metod att nå nya grupper och också få flerbesökare. Men är det tyvärr inte så. Man behövervarenda krona för att få verksamheten att gå runt.En sådan utredning skulle handla om att man tittarpå hur museernas kostnader faktiskt ser ut. Hurkommer det sig att så lite pengar blir kvar till verk-samheten? Varför är man så beroende av sponsring?Varför är man så beroende av dessa som vi kan tyckaväldigt små intäkter som man får genom inträdesav-gifter?Ändå är det så att alla museer inte har möjlighetatt välja fritt inträde. Jag hade önskat att det skulle havarit så.Anf. 8 () replik:Fru talman! När det gäller museernas ekonomiskasituation kan jag säga att utskottet i det tillkännagi-vande som görs när det gäller översynen på mu-seiområdet faktiskt skriver så här: "Därvid bör - somregeringen framhöll i budgetpropositionen för år 2000- museernas ekonomi och deras möjligheter till ytter-ligare samverkan m.m. analyseras. Det är önskvärt attöversynen bl.a. leder fram till förslag på åtgärder somkan innebära en effektivare resursanvändning påmuseiområdet. Utskottet anser att översynsarbetetockså bör leda till att museernas möjligheter till enlångsiktig och säkrare planering förbättras". Det till-kännagivande vi gör nu innebär faktiskt att man skase över även den ekonomiska situationen.Återigen: När det gäller konkreta frågor, som ommuseerna ska ha fritt inträde eller inte, tycker vi inteatt det är sak att uttalat sig. Det måste varaupp till varje museum självt att avgöra det. Vi harmånga museer som faktiskt har fritt inträde, menandra kanske väljer andra sätt att nå barn och ungdo-mar. För barn och ungdomar är en prioriterad gruppför hela kulturområdet, och det inkluderar också mu-seiområdet.Anf. 9 (v)replik:Fru talman! Barn och ungdom är verkligen en pri-oriterad grupp. Därför borde även den gruppen hastått med i det som här läste upp.Man ska jobba med att få den gruppen att komma tillmuseer. Vi ska också vidga möjligheten att öka dengruppen av människor på museerna. 10 () replik:Fru talman! Såvitt jag vet har inte framfört det i diskussionerna tidigare. Mendetta har vi skrivit vid ett antal tillfällen, t.ex. när vibehandlade den kulturpolitiska propositionen. När vipratar om övergripande frågor lyfter vi alltid fram attbarn och ungdomar är prioriterade.Anf. 11 () replik:Fru talman! pratar här om att manhar principer för museernas framtid. Jag tycker att detär lite grann som att man har skygglappar för ögonennär man ser på hur samhället utvecklas. Ska vi tolkadet som att vi aldrig, vad som än kommer att händaframöver, kommer att kunna ha andra nya museermed nationellt ansvar?Jag är självklart enig med om attkvinnoperspektivet bör genomsyra all museiverksam-het. Men varför inte stötta ett gott exempel, t.ex.Anna ? Det kan vara bra med godaexempel när man vill att det ska utvecklas mer.Annika nämnde att man när det gällerRöhsska museet väntar på en utredning som skakomma framöver. Det känns lite som att man väntarmed att ge pengar tills man vet hur det har varit. Detär väldigt svårt att växa i en verksamhet om man haren otrygg ekonomi. Jag skulle vilja veta lite om hurAnnika ser på det här.Anf. 12 () replik:Fru talman! När det gäller de principer som vi harställt upp är det lite så som sade. Omman nu gör en översyn kommer det säkert att vara endel frågor som ställs. En del kommer att undra hur detska se ut och hur vi ska ha strukturen påmuseiområdet.Innan vi har gjort det här vill vi inte gå in och sä-ga att ett antal nya museer ska få statligt stöd. Vi vetockså att de statliga museer som finns inte alltidhar det speciellt enkelt ekonomiskt. Om vi kan få ettutökat ekonomiskt utrymme för att satsa på museernaska vi kanske satsa på dem som vi har ansvar för , så att de utvecklas.Jag tycker att kvinnoperspektivet ska prägla allverksamhet på museerna. Jag tror att ett sätt att göradet möjligt är att man har ett sådant här resurs- ellerkompetenscentrum. Det ska inte vara ett centraltmuseum.Det handlar inte om skygglappar, utan det handlarom att vi har ett ansvar för ett antal museer . Jagtycker att vi i första hand ska se till att förbättra derassituation.När det gäller har utredningensförslag kommit. Det är nu på remiss. Utredningenhar, som sagt, sina direktiv att jobba utifrån och läg-ger fram förslag som den får stå för. Vi har i utskot-tets betänkande lyft fram att det finns frågetecken närdet gäller skillnaden mellan det här nätverksansvaretoch det förslag som finns i utredningen. Jag förutsät-ter att regeringen beaktar detta när man behandlar denhär utredningen efter remisstiden.Anf. 13 () replik:Fru talman! talar alltså om attstötta dem som vi har ansvar för. Jagfunderar över om den här utredningen om Röhsskamuseet kommer att vara klar innan budgeten läggsfram. I annat fall funderar jag över vad som kommeratt hända med om man ska taifrån museet det bidrag som det har haft ochdet blir ett glapp.Anf. 14 () replik:Fru talman! Utredningen kom -jag vet inte exakt när - och är nu ute på remiss. Det ärtre månaders remisstid. Vad regeringen tänker ta uppi budgetpropositionen vet inte jag . Det får vi se.Men har ett nätverksansvar. Jagförutsätter att det inte ska bli några glapp. Jag förut-sätter att det inte ska vara några frågetecken utan attregeringen faktiskt beaktar de synpunkter som vi harskrivit i utskottsbetänkandet när det gäller Röhsskamuseet och när det gäller design och konsthantverk.Anf. 15 () replik:Fru talman! har alltid sagt i talar-stolen att kvinnans historia ska gestaltas på alla våramuseum - kommunala museer, länsmuseer och statli-ga museer. Det är väl ingen som någonsin har sagtemot . Vi har väl alla bedyrat att dettaär en självklarhet.Det pinsamma är att det inte räcker med att sägadet här från talarstolen. Det är ju museerna själva sominte riktigt vet hur de ska hantera frågan. Det är där-för som vi återkommer till att vi behöver ett specifiktkvinnomuseum som kan samla den här kunskapen.Men kunskapen behöver inte vara samlad i form avföremål. Kunskap kan samlas på många sätt, ochkunskap kan gestaltas och spridas på många sätt. Dethandlar ju om det här navet och om att lära ut, så kan se och förstå vad som fattas på våra museer.Om hellre vill kalla ett historisktkvinnosamlande museum för ett historiskt kvinno-kunskapscentrum är det helt okej för mig. Jag tyckeratt vi ska ta tag i den här frågan nu tillsammans medalla de organisationer som har arbetat med fråganlängre än vad jag och har gjort och setill att det blir ett resultat.Anf. 16 () replik:Fru talman! I diskussionen och debatten på detseminarium som jag var på i i novembervar det ganska tydligt att det var en stor majoritet sominte ville ha ett nationellt kvinnomuseum. Det ha var stöttning och hjälp med kunskap ochkompetens. Man vill få uppbackning när man känneratt man inte har en viss kunskap och kompetens.Diskussionen handlade snarare om att man behöverresurser och någon som sitter på kompetensen.Jag tror inte på tanken om ett nationellt kvin-nomuseum - vad än må kalla det. Jagtror att det är bättre att vi på olika sätt får ut det härtill de olika museerna.Nu har vi skrivit in i regleringsbrevet att det härska skildras utifrån skilda perspektiv, t.ex. då detgäller kön, klass och kulturell bakgrund. Jag förut-sätter att regeringen, som har mål- och resulta-tuppföljning i var och en av myndigheterna, sitter nedoch diskuterar med myndigheten om hur man har följtupp regleringsbrevet och hur återrapporteringen serut. Det här är en av de frågor som man arbetar med.Jag vet också att det är en av de viktiga frågorna förregeringen i den här dialogen. Därför förutsätter jagatt regeringen fortsätter med det arbetet och får allamuseer och museimyndigheter att jobba med den härfrågan.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det här har helt uppenbart misslyck-ats hitintills, trots att vi är flera partier som har talatom vikten av att samla kunskapen om kvinnan i histo-rien för att kunna tala om för landets övriga museervad det är de saknar.Annika säger att det är viktigt att någonsitter på kunskapen. Jag kan tala om för att det sitter väldigt många på den kunskapen . Problemet är att den måste samlas in på ett ställeför att Museisverige ska veta vart man ska vända sig.Kunskapen finns alltså inte bara i utan i helavärlden. Det kan också finnas anledning att ta in kun-skap från andra världsdelar. Denna kunskap måstesamlas för att landets museer ska kunna hitta den,föra in den och relatera sina samlingar och utställ-ningar till hela mänskligheten.Fastna inte i semantiken, utan försök se till att detblir något resultat så att vid nästa årsdebatt om museer inte står och säger samma sak!Anf. 18 () replik:Fru talman! Det var i kulturpropositionen 1996som detta med kön, klass och kulturell bakgrundfördes upp. Det är alltså inte som det härhar stått i regleringsbrev och annat.Ewa är lika medveten som jag om att mu-seernas verksamhet planeras under en ganska lång tid.Därför tycker jag att det är positivt att vi faktiskt harfått in det här i regleringsbreven. Vi vet faktiskt attdet här diskuteras ute på museerna. Jag är övertygadom att vi kommer att få den här blicken även på mu-seerna. Men det är klart att det tar tid.Jag tror inte på tanken om ett centralt kvinnomu-seum. Jag tror att vi på andra sätt måste få ut att dethär ska prägla all museiverksamhet. Jag har inte trottpå tanken om ett centralt kvinnomuseum under degånger som jag har varit uppe i talarstolen tidigare iden här frågan, och jag gör det inte nu heller.Anf. 19 ():Fru talman! I dagens betänkande behandlas någramotioner från den allmänna motionstiden. Vi krist-demokrater har ställt oss bakom majoritetstexten idess helhet, eftersom den motion som vi hade väcktoch där vi tar upp museernas situation utmynnade iett tillkännagivande till regeringen som ett helt enigtutskott har ställt sig bakom. Detta är vi naturligtvisglada för. Jag kommer att återkomma till detta.Att ha en god kännedom om sitt kulturarv är bådeen förutsättning för att bygga upp sin egen identitetoch för att kunna respektera andras kulturer och vär-den. Vårt gemensamma arv är mer än den fasta ochsynliga del som till stor del förvaltas vid museer ocharkiv. Och det är flera som har varit inne på det tidi-gare. Det inrymmer också en andlig dimension somhandlar mer om kulturell gemenskap liksom denkulturella nyckeln som vi menar är vårt gemensammaspråk. Många unga riskerar att gå miste omdenna kunskap. Klart är att museerna skulle kunnauträtta mycket mer, men brist på resurser gör att deinte alltid mäktar med sin viktiga uppgift.Museerna är en naturlig plats för en diskussionom människans förutsättningar, livsfrågor och värde-ringar under olika tidsepoker, både i och iandra delar av världen. På detta sätt kan museernaskapa en fördjupad respekt för de värden som är enförutsättning för demokratin. Och här har museernaen viktig uppgift men också en möjlighet, och därligger också en utmaning. Förmåga till delaktighetoch upplevelse i varandras kulturer är ett viktigt va-pen i kampen mot rasism och främlingsfientlighet.Kulturlandskapet, byggnader, föremål, etc. utgör denfasta delen i vårt kulturarv. Registrering, dokumenta-tion, vård, konservering och magasinering ställerstora krav på kunskap, insikt, omsorg och praktiskhantering. Att överleva och förnya sig, attbehålla gamla och attrahera nya besökare och att födaderas nyfikenhet och kunskapsiver genom existerandeoch nya utställningar kräver en genomtänkt plan.Fru talman! Frågan om museernas situation är intepå något sätt ny. visade Museiutredning-en tydligt på museernas bristande resurser, inte minstnär det gäller föremålsvården. Att museerna nu tving-as höja inträdesavgifterna drastiskt för att klara verk-samheten är ett färskt exempel på detta. Utvärdering-en av det s.k. visar också att situa-tionen när det gäller vården och bevarandet är mycketbesvärande.Med de knappa resurser som museerna har är detinte möjligt för enskilda museer att klara problemenpå egen hand. Vi kristdemokrater menar att en natio-nell handlingsplan som visar hur bevarandet av före-målssamlingar långsiktigt ska hanteras och hur finan-sieringen ska lösas är nödvändig. I kulturutskottetväntar vi på att regeringen ska göra enmer grundläggande analys av både ekonomin ochmyndighetsstrukturen inom museiområdet. Vi måsteockså få till stånd ett fördjupat samtal om museernasroll som förvaltare av kulturarvet och som aktivabildningsinstitutioner.Fru talman! Som jag inledningsvis anförde har,med anledning av motioner från Kristdemokraternaoch , ett enigt utskott ställt sig bakom etttillkännagivande till regeringen. Och jag vill säga attjag är mycket glad över att också socialdemokraterna,förutom övriga partier, anslöt sig till dessa motioner.Men detta möjliggjorde ju också en majoritetstext.Jag tror att det är viktigt att föra fram det i dagensdebatt.Vi vill att den översyn av myndighetsstrukturenpå museiområdet som vi vill se ska slutföras.Det är viktigt. Detta bör leda fram till att museernasmöjligheter till en långsiktig och säkrare planeringförbättras. Förhållandet mellan museernas olika in-täkter och deras möjligheter att utföra givna uppdrag ienlighet med uppsatta mål bör analyseras. De var-ningssignaler som har kommit från olika museer dådet gäller obalans mellan museernas mål och medelbör givetvis beaktas i sammanhanget.Frågan kräver nu en snabb behandling av rege-ringen - vi kan inte vänta - annars riskerar vibrott mot eller urholkning av de nationella kulturpo-litiska målen. Våra kulturskatter och de människorsom arbetar för att bevara och förevisa dem är värdaatt så nu sker.Fru talman! har inga reserva-tioner i detta betänkande, vilket jag redan har anfört,utan jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 20 ():Fru talman! Jag ska tala om ett museum mensamtidigt något som rör hela . Det rör sigalltså om , vårt enda museum medinriktning på formgivning och konsthantverk. Låt migi det sammanhanget påpeka att det inte är en utred-ning om som vi har sett, som någrahar sagt här tidigare, utan det var utredningen omform och design som regeringen fick i sin hand den 9december 1999.Efter många år med många debatter, många dis-kussioner och många motioner fick till sluthäromåret ett litet lyft av sin position genom det nät-verksansvar som det tilldelades av regeringen. Mendet var utan precisioner och med ett anslag för dettasom räcker till ungefär en tjänsteman och som knappttäcker normala expenser. Om man ska vara ansvarigför ett nätverk bör man t.ex. resa ganska mycket. Menman kan inte säga att anslaget har räckt till någonegentlig verksamhet. Ändå har man lyckats bra meddetta arbete. Man kan dessvärre använda sig av ut-trycket halvmesyr i detta sammanhang. Det är dess-värre på sin plats.Man kan också påpeka att uppdraget har dragitkostnader från museets vanliga budgetanslag och dessutvecklingsmöjligheter som enskilt museum.Som man har redovisat i betänkandet har mantrots detta redan lyckats åstadkomma en hel del för attbl.a. skapa enhetliga nomenklaturer för olika föremål,t.ex. glas och keramik.Det står mycket bra på s. 9 i betänkandet att detfinns väldigt många oklarheter kring detta. Man kanväl konstatera att roll i betänkandet från denutredning som några av oss har åberopat inte harblivit klarare.Röhsska ligger i anslutning till HDK, Högskolanför design och konsthantverk. Det är ett museum medett namn som är välkänt och välrenommerat i storadelar även av vår omvärld. Där utdelas det störstadesignpriset i , någonting som alltsåpekar på vilken otrolig roll som museet redan nuspelar.En tidigare socialdemokratisk kulturminister ut-talade att hade karaktä-ren av ett nationellt museum. Men han är inte ensam.Förliden söndag fanns det ett debattinlägg från tresocialdemokratiska riksdagsledamöter i som till en del är till förmån för . Jagska citera ett par passager ur det. "Vi vill att statens ansvar och åtaganden för ut-vecklingen av form och design ska bestå av ytterliga-re stöd till de regionala institutioner - - - som finns . - - - Samordningsansvaret ska vara starkare ochtydligare och bygga på det samordningsansvar somRöhsska museet i har i det väl fungerande,befintliga nätverket. "Detta debattinlägg är skrivet av , och . Och jag sermed viss förtröstan fram emot den votering som visenare kommer att ha om detta ärende och yrkarsamtidigt bifall till reservation 4.Anf. 21 ():Fru talman! I motion Kr231 lyfter Vänsterpartietfram populärmusikens betydelse med förslag om attett museum eller ett centrum för populärmusik skainrättas eftersom det är av nationellt intresse att beva-ra det kulturarv som populärmusiken utgör. Då menarjag allt från över och framtill och dagens artister.Utskottsmajoriteten avstyrker inte helt oväntatmotionens yrkande 1. I betänkandetexten hänvisas tillatt Statens musiksamlingar är en central myndighetpå musikens område som enligt sin instruktion har iuppgift att dokumentera, samla in och hålla levandemusikens kulturarv samt främja musikintresset, mu-sikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsupp-byggnaden.Med hänvisning till regleringsbrev konstateras attsamlingarnas sammansättning bättre ska spegla skildaperspektiv. Med hänvisning till myndighetens årsre-dogörelse för konstaterar utskottsmajoritetenatt "museet tillsammans med bl.a. Svenskt Visarkivhar fortsatt det arbete med Svenskt Rockarkiv sompåbörjades /94 och att museet in-samlar material om olika musikorienterade gruppe-ringar, t.ex. tradjazzfolket och hiphoppare m.fl.". Detframgår inte tydligt vad som avses med "museet".Sannolikt menar man Musikmuseet.Fru talman! Statens musiksamlingar bildades1981 och innefattade fram till Statensmusikbibliotek och . Från den 1 juli1999 ingår även Svenskt Visarkiv i myndigheten.Dessutom finns det en jazzavdelning.Tyvärr har Statens musiksamlingar för närvarandeinte resurser att på ett fördjupat sätt kunna ägna sinverksamhet även åt populärmusik. Statens musik-samlingar har tillsammans med Arkivet för ljud ochbild tagit initiativ till Förbundet rockarkivsom inlett en dokumentation om svensk rockmusik.Men detta är enligt vår uppfattning inte tillräckligt.Det svenska musikarvet är viktigt, oavsett musi-kalisk genre. Historiskt sett har de genrer som fåttmest uppmärksamhet varit dels de med hög statussom kan ses som konstmusik - i vardagligt tal kallatklassisk musik - dels det som kan kallas för folkmu-sik. De musikstilar, genrer, som uppstått i industri-samhället och som brett kan definieras som populär-musik prioriteras lågt vad gäller dokumentation avoffentliga institutioner. Ingen sådan institution harheller fått ett direkt uppdrag eller ekonomiska medelför att kunna göra en allsidig dokumentation av po-pulärmusiken.Därför finns det inte heller någon nationell över-blick vad gäller 1900-talets populärmusik i Sverige.Däremot finns det en rad privata samlare. Det finnsprivata skivbolag som har stora arkiv. Radiohar ett stort arkiv osv. Men genom utförsäljningar,splittring av privata samlingar och, i värsta fall, lager-rensningar på grund av utrymmesbrist riskerar storakulturella värden för framtiden att gå förlorade.Det finns en rad olika intressenter och organisa-tioner inom populärmusikens område på artistsidan,arrangörssidan, producentsidan osv.Samlandet av populärmusik fungerar till storadelar i landet. Det är inte det som är problemet. Vadsom saknas och som behövs är att det tillskapas enfungerande samordning av den svenska populärmusi-ken och dess samlingar för att kunna ge musikintres-serade en bättre överblick och ökad tillgänglighet.Därför behövs det ett museum eller ett centrum förpopulärmusik i Sverige.Fru talman! I betänkandet lyfter majoriteten framett projekt vid i ochderas förberedelser för att på museet inrätta en avdel-ning för populärmusik kallad Popmus. Vidare kon-stateras att hyser förhoppningar om atterhålla ett nationellt ansvar för popmusiken. Utskottetsäger sig välkomna detta initiativ eftersom populär-musiken inte har uppmärksammats i någonstörre utsträckning av museerna runtom i landet.Utskottet konstaterar dock - som vanligt, skullejag vilja säga - att utskottets principiella ställningsta-ganden i museifrågor innebär att frågan om inrättandeav avdelningar inom ett länsmuseum ankommer på deregionala intressenterna. Tji alltså till det nationellaansvaret! Tji till centrala medel!Jag har varit i kontakt med berörda parter rörandePopmusprojektet och har funnit att förslaget är myck-et intressant. Det bygger på ett starkt engagemangoch stora faktakunskaper liksom på ett brett kontakt-nät som bl.a., såvitt jag förstår, går in i Statens musik-samlingar. Det handlar om en bred verksamhetsidé.Man önskar alltså ett samarbete med Statens musik-samlingar.