prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:114Tisdagen den 23 majKl. 12.00 - 16.2418.00 - 21.19Det justerade protokollet beräknas utkomma -------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15, 16 och 17 maj.2 § Svar på interpellation 1999/2000:357 ombarnarbeteAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad re-geringen avser göra inom det handelspolitiska områ-det för att barnarbete ska kunna förbjudas.Sverige engagerar sig starkt i olika internationellasammanhang för att förbättra barnens rättigheter. IStockholm hölls en konferens omkommersiell sexuell exploatering av barn som gavsstor uppmärksamhet. var också starkt drivan-de i arbetet kring ett tilläggsprotokoll till barnkon-ventionen om barnsoldater. Detta protokoll väntasinom kort antas av . Dessutomdeltog vi aktivt i utarbetandet av ILO-konventionenom förbud mot de värsta formerna av barnarbete.Regeringen lämnar en proposition om den konventio-nen till i höst.Inom utvecklingssamarbetet arbetar ocksåaktivt för att stärka barnens situation. Vi vill att ettbarnrättsperspektiv ska genomsyra allt vårt bilateralasamarbete via Sida. Skadligt barnarbete kan inte sessom en isolerad företeelse utan är en del av en fattig-domssituation. Barnens familjer måste få en möjlig-het till försörjning och social trygghet på annat sätt ängenom barnarbete. Inom UD pågår ettarbete med en svensk strategi mot barnarbete inomramen för översynen av barnfrågorna. Dessutom gavregeringen till för att eliminera barnarbete.Barnens rättigheter är alltså en fråga som starktengagerar . Det är oerhört betydelsefullt att vikan hjälpa till att stödja utsatta barn. Trots att det påmånga ställen i världen ser dystert ut så finns en po-sitiv utveckling. Fler och fler länder ratificerar deILO-konventioner som finns om barnarbete. Men vivill att det ska gå snabbare, att de konventioner somexisterar på papper också ska nå barn i verkliga livetoch att fler barn omfattas. För att det ska vara möjligtkrävs det att länder som även i fortsättningenspelar en aktiv roll för att främja mänskliga rättighe-ter trots att detta tar tid och innebär långa förhand-lingar.Många tror att en koppling mellan det internatio-nella handelssystemet och mänskliga rättigheterskulle innebära slutet för skadligt barnarbete; attbarnsoldater, barnprostitution och detta att barn an-vänds som slavar skulle försvinna. Jag önskar att detvore så. är det emellertid bara avbarnarbetarna i världen som arbetar inom exportin-dustrin. Det stora problemet finns alltså på hemma-marknaden. Återigen handlar det om att övertygaländer om vikten av att ratificera och respektera dekonventioner om barnarbete som finns. Det är detskadliga barnarbetet dessa konventioner tar sikte på,inte alla former av barnarbete.Jag ställer mig dock inte främmande till att göraen starkare koppling mellan handel och mänskligarättigheter i arbetslivet. Vi har en skyldighet att göravad vi kan för att främja efterlevnaden av mänskligarättigheter trots att endast en liten del av barnarbetar-na berörs.Inom EU finns det s.k. allmänna preferenssystem-et, GSP. Systemet ger lägre tullar för attuppmuntra export. På så sätt kan EU genom en ökadhandel främja den ekonomiska tillväxten i länderna.Om arbetstagares rättigheter skyddas kan ytterligaretullsänkningar medges. Länder som respekterarmänskliga rättigheter kan därmed få lägre tullar. Detbetyder att länder som avskaffat skadligt barnarbetefår sälja sina varor till EU med tullrabatt.Än så länge har och ansöktom bättre preferenser med hänvisning till skydd avarbetstagares rättigheter. EU är visserligen inte klarmed sin granskning av dessa länder, men beslut vän-tas tas inom en inte alltför avlägsen framtid.Jag tycker att det är bra att genom dialog och po-sitiva incitament söka uppmuntra länder att följa dekonventioner som länderna faktiskt själva valt attansluta sig till. Om stater ratificerar en konvention såförutsätter regeringen att de också tänker följa den.Det är genom uppmuntran och inte hot som vi kanpåverka fler länder att respektera och implementerabarnens rättigheter.Men tyvärr är EU:s preferenssystem inte så kraft-fullt som jag skulle vilja. EU borde på ett tydligaresätt gynna de länder som respekterar mänskliga rät-tigheter i arbetslivet genom att ge större tullrabatter.Då skapas starkare incitament för att främja mänskli-ga rättigheter.Den förordning som reglerar EU:s preferenssys-tem går ut . En stor del avförberedelsearbetet för en ny förordning kommerdärför att ske under det svenska ordförandeskapet.Min förhoppning är att preferenserna i det nya sys-temet bättre ska återspegla de åtaganden som länder-na gjort inom det område som rör mänskliga rättig-heter.Ytterligare ett område där varit aktivt föratt främja mänskliga rättigheter i förhållande till han-deln, och där ingår självfallet skadligt barnarbete, ärWTO:s ländergranskningar. I dessa tas enskilda län-ders ekonomiska och handelspolitiska situation upp.Tyvärr är det än så länge inte brukligt att i rapportenredogöra för mänskliga rättigheter. försöktedärför förändra granskningssystemet då detta förraåret var uppe till översyn. Tyvärr fick vi inte gehörför att inkludera mänskliga rättigheter i rapporterna,men vi fortsätter att driva frågan.Sverige vill också skapa ett forum för dialogmellan i- och där handel och arbetstagaresrättigheter kan diskuteras. Detta krav drivs nu av EUinför en ny världshandelsförhandling. Får vi gehörkommer även skadligt barnarbete att kunna tas upp.U-länderna är dock starkt negativa till förslaget efter-som de är rädda för att detta är ännu ett protektionis-tiskt drag från den rika världen.Handelsreglerna i världen måste främja en hållbarutveckling för att få människors respekt och stöd förmer handel. Därför är fråga av storvikt inte bara för barnen utan också för handelssys-temets framtid.Anf. 2 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag tyckerprecis som ministern att det är oerhört viktigt att vifaktiskt diskuterar den här frågan och att vi hela tidentar upp situationer med barnarbete när vi träffar andraländer. Det är viktigt att vi i alla sammanhang harklart för oss att barndomen inte går i repris.Det finns 250 miljoner heltidsarbetande barnmellan 5 och . av världens barn går inte iskolan, och miljontals barn tvingas att arbeta undervidriga förhållanden i direkt farliga yrken. Vi somsvenskar kan aldrig acceptera att barn utsätts för det-ta. Det finns både långt bort ifrån oss, i det vi kallaru-länderna, men också väldigt nära oss. Där har vi änstörre anledning att engagera oss, alltså i Östersjö-samarbetet. Barnarbetet pågår även i de baltiska län-derna. Där kan vi påverka alltmer, med tanke på Ös-tersjömiljarden, och ställa krav.Vi vet att det finns många som påstår att det här ärbra för barnfamiljernas ekonomi, för de är så fattiga.Ja, men vi ska ha klart för oss att i de här länderna,där barnen arbetar, där är de vuxna arbetslösa. Devuxna går och driver och har inga arbeten medanbarnen får arbeta. De tvingas till arbete 12-16 timmarom dagen när familjerna blir alltmer skuldsatta för attde inte arbetar tillräckligt snabbt.Vi kan inte acceptera det här. Barnarbete är baraav ondo. Vi kan aldrig säga att det kan vara till nyttaför att barnfamiljerna får något bättre ekonomi. Nej,det är inte till nytta. Det är bara av ondo. Det behövervi som svenskar framföra i alla sammanhang.Jag vill passa på att fråga ministern om det fort-satta arbetet. Jag förstår att det går långsamt fram,men vad kan göra mer än det som här har redogjort för?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag har i mitt svar redovisat vad rege-ringen gör, hur vår politik ser ut och vad som går attgöra inom det handelspolitiska fältet och även påövriga politiska områden som bistånd m.m. Men jagskulle vilja fästa uppmärksamheten på vad Sverigeoch vi svenskar kan göra något bredare. Jag tror attdet på kort sikt mest verkningsfulla som ochSveriges folk kan göra är att mobilisera konsumen-ternas makt via deras inköpsbeslut, att påverka deföretag som handlar med de länder där barnarbetefinns och att höja vaksamheten mot denna typ avmissbruk och mot denna typ av omänskliga arbets-förhållanden. Det tror jag är oerhört effektivt. Detvisar de erfarenheter som gjordes när det upptäcktesatt barnarbetare var inblandade i att producera mattorför och kläder för Hennes & . Det blevomedelbara reaktioner från dessa företag, och det trorjag fick ett mycket snabbare och kraftfullare genom-slag än mycket av det som vi klarar av att åstadkom-ma på det handelspolitiska området - tyvärr måste jagsäga.Andra saker som jag tycker är viktiga för oss ärolika saker som tar sikte på det grundläggande för-hållandet att barnarbete hänger nära samman medfattigdom. Det gäller också i , i länderna påandra sidan om . Det gäller inte bara i deallra fattigaste . Det handlar om olika åt-gärder som bekämpar fattigdomen, t.ex. genom bi-ståndspolitiken, att vi ger ett generöst bistånd, attandra länder gör det och att det inriktas på ett sådantatt det blir verkningsfullt i detta sammanhang. Mendet handlar också om att de fattiga ländernas utveck-ling underlättas genom att vi accepterar att de fårsälja det lilla som de kan producera på våra markna-der till våra konsumenter. Det är orimligt av oss,tycker jag, att stänga ute deras varor på de få områdendär de kan sälja, som vi förmanar dem atthöja barnfamiljernas levnadsstandard och höja kravenpå detta på en gång.Jag tycker att vi i de rika länderna, inte minst iEuropa, måste ha en mer sammanhängande och mertrovärdig politik. Det är några områden som jag tyck-er att vi ska jobba aktivt på, utöver att fortsätta attihärdigt pressa handelspolitiken att steg för steg blibättre och bättre på detta område.De erfarenheter som jag har säger mig att det gårlångsamt och att det är trögt. Den pådrivande roll somSverige har tagit på sig i detta sammanhang ska viverkligen fortsätta att ha.Anf. 4 ():Fru talman! Jag delar uppfattningom att vi måste fortsätta enträget med detta arbeteoch om och om igen påpeka att barn far illa över helavärlden, bl.a. på grund av barnarbetet och de enormamängder av barn som tvingas till detta.Jag delar också uppfattningen att konsumentmak-ten är väldigt stor och att vi som konsumenter kanpåverka inköp osv. Men då gäller det också att viklart och tydligt får reda på att produkterna i frågainte är tillverkade av barn i andra länder. Det är vik-tigt för oss konsumenter att kräva en innnehållsför-teckning eller ett slags sigill på att produkterna i frågainte är tillverkade av barn. Jag undrar om det går attlösa genom handelsministerns försorg, eller uppfattasdet också som ett slags protektionism?En annan sak som kommer in är handeln genomIT och Internet. Kan vi även där kräva ett sigill på attprodukterna inte är tillverkade av barn?Ministern tog också upp fattigdomsbekämpning-en. Jag delar uppfattningen att det viktigaste är attländerna och barnfamiljerna där får så att säga bra påfötterna, att barnen har möjlighet att utbilda sig, inteminst flickor, eftersom flickor blir utsatta och det inteuppfattas som att de kommer att få ett yrke i framti-den och då inte heller får någon utbildning. Flickorgår i mindre utsträckning i skolan än pojkar. Fattig-domsbekämpningen kan vi hjälpa till med genombiståndet. Men vi kan också göra det genom att visom konsumenter ställer krav.Jag undrar om man kan kräva sigill på att pro-dukterna inte är tillverkade av barn?Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Märkning är en effektiv och verk-ningsfull metod som inte används tillräckligt mycket idessa sammanhang. Men jag tror att de stora kedjorna- Hennes & , , , Ica och andra - ärmycket måna om sina anseenden, varumärken ochgoda namn. Det är ju det viktigaste som de har. De ärmer värdefulla för dem än alla varulager och anlägg-ningar som de har över världen. Det tror jag är denbästa garantin för att detta inte missbrukas. Det gällerdå att vara vaksam och uppmärksam, att journalister,medier, intresseorganisationer, ochfackliga organisationer hjälper dessa företag att hållarent och se till att risken för kollaps av deras förtro-endekapital kan minimeras.När det gäller att staten ska gå in och organiseraett märkningssystem skulle innebära att staten dåmåste ta ansvar för att inspektera alla fabriker, allaunderleverantörer, osv. för alla varor som kommer intill och för vilka man vill ha dessa sigill. Jagtvivlar på att jag skulle vara kapabel att för statensräkning ta ansvar för att bygga upp och vårda ettsådant system. Men det hindrar inte att jag tycker attkonsumenterna absolut har rätt att önska sig att ettsådant system växer fram.Faktum är att i sprids olika typer av sådanasystem mycket snabbt och får allt större spridning.Det kräver ju att man samarbetar så att dessa systemblir någorlunda kända och att man kan göra som medden nordiska svanen på miljösidan, nämligen att mankan enas om vad man menar med de krav som manställer. Men det tycker jag absolut är en framkomligväg, och det är väl någonting som t.ex. Rädda Barnenskulle kunna lockas att intressera sig för. Det är ju enorganisation som har engagerat sig starkt i dessafrågor tidigare.Anf. 6 ():Fru talman! Jag vill passa på att upplysa ministernom att det finns en annan barnorganisation som ocksåhar engagerat sig kanske än mer i denna fråga, nämli-gen Unga örnar. Det engagemanget kanske började ioch med det som hände med , som gavbarnarbetet ett ansikte i hela världen när det gällermattindustrin. Unga örnar pekar bl.a. på de långaarbetstiderna, vad barnen blir utsatta för under arbetetoch att arbetsgivarna inte har något som helst dåligtsamvete. Arbetsgivarna säger att talet om barnarbeteär påhittat. Men siffror från sjukhusen i områdenavisar att mängder av barn drabbas av tuberkulos,andningssjukdomar, dysenteri, hudsjukdomar, osv.Detta talar sitt tydliga språk. En tredjedel av barnenuppnår inte den vikt som är normal för åldersgruppen.Det finns alltså väldigt tydliga bevis för vad dessaarbetsgivare utsätter barnen för.Jag kan dela uppfattningen att barnföreningar ocholika organisationer på olika sätt kan engagera sig föratt stärka konsumenternas makt och ställa de kravsom behöver ställas. Men jag tror också att regering-arna måste fortsätta sitt arbete. Men det har ju LeifPagrotsky redogjort för här. Jag tackar därför fördenna debatt.Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill avsluta med att understrykaatt jag är glad över den enighet som tycks råda omdenna mycket angelägna fråga som hartagit upp. Och jag är glad över att hon på detta sätthar fäst uppmärksamhet på detta. Frågan är ju oerhörtviktig. Men den är inte bara viktig, utan den är ocksåoerhört komplicerad. Och det krävs, som diskussio-nen här har visat, insatser av många olika slag inomett mycket brett fält och av många olika aktörer -konsumenter, företag, fackliga organisationer, intres-seorganisationer, inte minst Unga örnar, biståndsgiva-re och biståndsorganisationer, antingen direkt sombilateralt bistånd eller sådant som vi ger via organisa-tioner som , den internationella arbetsorganisa-tionen, som har en viktig roll att spela i detta sam-manhang.Vad gäller handelspolitiken, som interpellationenegentligen tar sin utgångspunkt i, är det självklart förmig att också den har en viktig roll att spela. Jagtänker för min del fortsätta att göra vad jag kan påmitt ansvarsområde för att dra uppmärksamhet tillproblemen med skadligt barnarbete och för att han-delsreglerna ska förändras i en sådan riktning att defrämjar bra arbetsvillkor för alla människor.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1999/2000:401 omhinder för bredbandstjänsterAnf. 8 Kulturminister ():Fru talman! har ställt fyra frågor tillmig som han sätter i samband med utbyggnaden avbredbandstjänster.De två första frågorna gäller vad jag avser att göraför att undanröja det hinder som radio- och TV-lagensmust carry-regler enligt hans mening utgör för ut-byggnaden av bredbandsnät till de svenska hushållenoch vad jag avser att göra för att undanröja den risksom han anser föreligger för att radio- och TV-lagenbegränsar hushållens tillgång till ett varierat utbud avbredbandstjänster.Motivet för must carry-reglerna är att alla i Sveri-ge ska ha rimlig tillgång till ett allsidigt programut-bud. De som bor i kabelanslutna flerfamiljshus har iallmänhet inte möjlighet att t.ex. sätta upp egna TV-antenner utan är hänvisade till de kabeldistribueradeprogrammen.Must carry-förpliktelsen övervakas av Radio- ochTV-verket som har möjlighet att vid vite förelägganätinnehavare att följa den. Radio- och kanäven ge dispens om det finns särskilda skäl till det.Svaret på de två första frågorna beror på vilkensituation som avses. Om ett befintligt analogt kabel-nät helt ersätts med en bredbandig digital förbindelsepå så sätt att hushållen kommer att vara hänvisade tilldenna för att få tillgång till TV-program, kvarstårenligt min mening skälen till att med lagens hjälpsäkerställa att de som bor i de anslutna fastigheternahar rimlig tillgång till ett allsidigt programutbud.Om det däremot är fråga om att en ny digitalbredbandsförbindelse, där det sänds TV-program,anläggs vid sidan av ett befintligt analogt kabelnät,torde must carry-förpliktelsen för den som driverbredbandsnätet inte innebära någon skyldighet attvidaresända program i analog form. Mot denna bak-grund bör reglerna inte skapa problem i de hänseen-den som gör gällande.Ola tredje fråga gäller vad jag avser attgöra för att undanröja det han benämner Teracomsmonopol på utsändningen av TV i marknätet. Bak-grunden synes vara att och TV 4enligt villkor för sändningstillstånden ska köpa ut-sändningstjänster från . Denna skyldighetgäller dock inte för företagens digitala marksändning-ar.Sändningstillståndet för gällertill utgången av . Det är regeringens avsikt attinom kort tillkalla en parlamentarisk beredningsgruppsom ska medverka vid utformningen av riktlinjer förden nya tillståndsperioden. En särskild utredarekommer att lägga fram ett underlag för beredningsar-betet . Frågor om sändningsteknikkommer att kunna tas upp inom ramen för det bered-ningsarbetet.Även sändningstillståndet för gäller till ut-gången av . Eftersom vi från regeringens sidainte har meddelat att vi önskar att villkoren ska för-ändras kommer tillståndet att förlängas på oförändra-de villkor , om önskar det.I sin fjärde fråga vill veta vad jagavser att göra för att säkerställa att inteanvänder det han kallar monopolvinster föratt subventionera konkurrensutsatt verksamhet.För gäller att den verksamhet som inte ärutsatt för konkurrens, dvs. de utsändningstjänster sombolaget säljer till public service-företagen och ,ska bedrivas med skälig lönsamhet och bygga på ensjälvkostnadsprincip. Den konkurrensutsatta verk-samheten ska driva på företagsekonomisktoch marknadsmässigt bästa sätt.I samband med bolagsstämman framställs krav påTeracom om t.ex. avkastning på insatt kapital ochutdelning genom s.k. ägardirektiv. I ägardirektivenanges också att ska belysa förhållandetmellan den konkurrensutsatta och den icke konkur-rensutsatta verksamheten och därvid följa arbete med det s.k. transparensdirek-tivet (80/723/EG).Anf. 9 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka statsrådet försvaret men jag tvingas konstatera att det mer leder tillfrågor än just ger svar.Först och främst konstaterar jag att svaret på detvå första frågorna handlar om två situationer där viredan har ett befintligt kabelnät. Vad jag tror att vialla önskar av en bredbandsutbyggnad över landet äratt vi får fler kablar. Det är egentligen den situationensom är den intressanta. Hur ska vi alltså undvika attdet byggs upp hinder och problem för nya kablar, nyafibrer och nya bredband ut över landet?Den intressanta frågan kommer ju: Vad händeroch vilken situation gäller för den händelse att Bred-bandsbolaget eller något annat bolag drar en ny kabeltill ett villaområde, ett radhusområde eller ett områdesom inte har ett kabelnät?Som jag läser radio- och TV-lagen innebär den , om man vill distribuera TV-tjänster i bredban-det, blir skyldig att också distribuera de s.k. mustcarry-kanalerna analogt. Det kan leda till två alterna-tiv: antingen att bolaget väljer att inte alls erbjudaTV-tjänster, därför att det skulle vara kostsamt ochkrångligt att ha både digitala och analoga tjänster inätet, eller också att man väljer att ta med det men attväldigt mycket av bredbandskapaciteten ockuperas avde analoga tjänsterna. Jag skulle därför vilja frågastatsrådet: Vad är det som gäller här för de fastigheteroch för de nätbolag som kan tänkas bygga ut? Jag troratt vi är överens om att vi vill ha mer tillgång tillbredband ut över hela landet, också med kabelteknik.När det gäller frågorna om står det i sva-ret:"I samband med bolagsstämman framställs kravpå om t.ex. avkastning på insatt kapital ochutdelning genom s.k. ägardirektiv. I ägardirektivenanges också att ska belysa förhållandetmellan den konkurrensutsatta och den icke konkur-rensutsatta verksamheten - - -. "När jag försöker läsa årsredovisninghittar jag inga sådana uppgifter - inte någonting omnågon avgränsning mellan den konkurrensutsatta ochden monopolistiska verksamheten. Vad jag hittar äratt man har haft en ganska taskig ekonomi underfjolåret - jag återger ur årsredovisningen: I huvudsakhänger det samman med en försening i marknads- ochintäktsutvecklingen som uppkommit i digital-TV-verksamheten, som tagit på sig enstörre andel än beräknat av kostnaderna i de koncern-bolag som är knutna till denna verksamhet.Man tar alltså pengar från den ordinarie verksam-heten för att skyffla in i den här konkurrensutsattaverksamheten. Resultatet är så dålig lönsamhet att detinte blir någon utdelning till staten.Jag skulle vilja fråga: Kommer statsrådet att ställakrav på särredovisning så att det tydligt går att utläsavilken del av verksamheten som hör till den monopo-listiska verksamheten och vilken del som hör till denkonkurensutsatta verksamheten; detta för att vi skakunna ha klara och rejäla spelregler för de olika bola-gen på marknaden?Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! Ja, jag tror nog att jag är överens medOla , eller rättare sagt: Det är väl trevligt attOla är överens med regeringen om att detbehövs bredband och kablar och om att vilja ha enspridning som inte är marknadsdriven utan där alladelar av landet kan få tillgång till ny teknik.Samtidigt hoppas jag - där tvivlar jag ibland - påatt är överens med mig om att vi behö-ver flera konkurrerande distributionssätt när det gällertelevision. Det är inte så att TV ska distribueras barat.ex. via kabel, där ju den enskilde kabelmottagaren,det enskilda kabelhushållet, har mycket små möjlig-heter att göra egna val. På den punkten är ständigt en försvarsadvokat för kabelföretagenoch mycket sällan en försvarare av de enskilda med-borgarnas intressen.När det gäller frågan hur man ska kunna veta vadsom händer om bredbandsbolaget skulle dra någonkabel till en fastighet är det helt enkelt enligt lagenfastighetsägaren själv som väljer vilken teknik somhan eller hon vill ska användas för att de boende i enfastighet ska kunna ta emot TV-sändningar. Det ärinte staten som styr detta, utan det är något som fas-tighetsägaren helt avgör själv.När det sedan gäller kan jag bara kon-statera att vi har en styrelse som har att se till att dettaär ett välskött företag. Vi har vid den senaste bolags-stämman självfallet framfört att vi önskar se en utdel-ning och en särredovisning av det slag som OlaKarlsson berör i sin fråga.Anf. 11 ():Fru talman! Då är det ungefär såsom jag beskrev imin fråga, dvs. att när man drar nya bredband ut överlandet i områden som inte har kabel-TV-nätkommer operatörsbolagen att bli skyldiga att distribu-era ett antal analoga kanaler, om de väljer att distri-buera någon enda TV-tjänst i sina breda band.Jag tycker och tror att detta leder till fördyringar,krångligheter, och det kommer att bromsa utveck-lingen.