prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Vi tyck-er helt enkelt inte att det finns någon anledning attgenomföra några ytterligare begränsningar, som sam-tidigt - det får vi inte glömma bort - skulle minskaavkastningen för fonderna.Så, fru talman, går jag över till den sjätte fonden,som - som har sagts här - ligger utanför fempar-tiöverenskommelsen. Om vi tittar på den sjätte fon-den ser vi att den faktiskt har ett väldigt lyckat resul-tat. Man har i stort sett fördubblat det kapital somman fick. De 10 miljarderna är ca 20 miljarder.Investeringsverksamheten, som omfattar ca 210onoterade företag, har gett ett överskottpå . Jag tycker att dettatalar ett tydligt språk: den sjätte fonden håller succes-sivt på att fylla sin uppgift och har därmed ett givetexistensberättigande. Även om - där håller jag medGunnar - fonden inte har någon utta-lad buffertfunktion är inriktningen ändå exakt samma,, som för de andra fonderna, nämligenatt maximera pensionsmedlens värdetillväxt på siktgenom att både placera medlen på riskkapitalmarkna-den och tillföra onoterade företag ägarkapital ochkompetens - främst små och medelstora företag.Målet är att med en bra riskspridning i ett femårs-perspektiv maximera fondmedlens avkastning, dvs.uppnå ett resultat som lägst motsvarar Findatas av-kastningsindex. Jag vet inte vad man mer kan begära.Här fyller alltså sjätte fonden sin definierade roll bådenär det gäller kapitalförvaltningen och investerings-verksamheten.Denna fond uppstod, som vi alla minns, ur dengamla avvecklingsstyrelsen för löntagarfonderna. Vikristdemokrater röstade då emot att den skulle etable-ras. Men den nuvarande funktionen har ju ingentingmed löntagarfonder att göra. fyller den en avgö-rande funktion som riskkapitalbolag och ägare undermånga nya företags uppbyggnads- och konsolide-ringsfaser. Man har tittat på ca 1 000 onoterade före-tag. Successivt byggs portföljen ut. Man tillför bådekapital, management och kunnande i små växandeföretag inte bara inom IT-branschen, där det flödaröver av riskkapital, utan också i de traditionella bran-scherna. Runtom i hela landet fungerar denna fond påett mycket bra sätt.Det är inte bara vi kristdemokrater som har ändratuppfattning. Jag tycker att ochKarin ska fundera på vilket sällskap de harhamnat i. Vi står på samma sida som , som och somFöretagarnas , som också har ändratuppfattning när de gäller . De är nuockså positiva till att den ska få fortsätta sin verk-samhet.Jag måste faktiskt, fru talman, ställa en fråga tillKarin , som tycker att det rör sig om politikersom vill leka affärsmän. Är alltså emot attfonderna ska få placera i onoterade företag, eller ärdet bara sjätte fonden som inte får placera i onoteradeföretag? Jag har inte uppfattat att har haftden principiella hållningen. Vad är det för skillnad,, på de avkastningskrav som gäller försjätte fonden och de som gäller för de övriga? Vad ärskillnaden mellan fondsocialism och det som är braavkastning för oss som är försäkrade? Är placeringenav de 10 miljarderna i sjätte fonden fondsocialism?Hur kan då de övriga 560 miljarder som finns i deandra fonderna, med exakt samma placeringsregler,vara godkända och betraktas som bra företeelser i ettparadigmskifte? Jag tycker faktiskt att det finns enrisk för att de ideologiska skygglapparna skymmeroch att det bästa blir det godas fiende.Jag, och arbetarför att ska få ett bättre företagarklimat, för attvi ska få ett bättre hushållssparande, för att det ska bliett riskkapitalavdrag och för att vi ska få bättre upp-byggnad av riskkapital, men vi lever nu i ett samhälledär Socialdemokraterna, inte klarar av detta. Här finns en fungerandeverksamhet. Varför då slå sönder den?Slutligen, fru talman, vill jag säga något när detgäller lokaliseringen av den andra fonden. Vi tyckeratt det finns tillräckligt mycket som talar för att dethär kan ske på ett bra sätt i . Vi yrkar bifalltill det förslaget.Den här debatten har varit väldigt intressant. Vikristdemokrater står, som sagt, bakom uppgörelsen.Vi har därför inga reservationer, utan jag yrkar bifalltill hemställan i dess helhet i finansutskottets betän-kande nr 19.Anf. 22 () replik:Fru talman! Det är möjligt att ochkristdemokraterna relaterar sina egna politiska stånd-punkter till särintressen och vad branschorganisatio-ner tycker. Men vi i brukar försöka fattavåra egna beslut utifrån vad vi tycker är rätt och rik-tigt och inte utifrån särintressen. Det var det första.För det andra är en fördubbling av kapitalet medtanke på börsutvecklingen kanske inte något alldelesövertygande resultat, inte heller andelen onoteradeföretag. Men det är inte där problemet ligger. Pro-blemet ligger precis i det som själv sade,nämligen att den här sjätte fonden inte är en del avpensionssystemet. Den ingår inte i buffertfonderna.Därför anser vi inte heller att den ska göra det. Dentyp av riskkapitalförsörjning som är uppgiften för densjätte fonden tycker inte vi att man ska sköta inomramen för pensionssystemet. och kristde-mokraterna har uppenbarligen ändrat uppfattning iden frågan. Det har jag full respekt för. Däremot delarjag inte åsikten.Jag blir nästan lite förskräckt när jag hör MatsOdell säga att fonderna har exakt samma regler ochexakt samma uppgift. Då faller ju hela idén med denhär. Det är bara det att det inte är så. titta i propositionen på s. 10. Där finns lagstift-ningen, mål och placeringsregler för Första-FjärdeAP-fonden. Sedan kan han titta t.ex. på s. 20. Därfinns motsvarande lagstiftning för Sjätte kan han se att man på helt olika sätt uttryckermålen för fonderna, målen för förvaltningarna ochrisknivåerna. De har helt olika uppgifter. Om de inteskulle ha helt olika uppgifter vore det ännu mer bi-sarrt att , som i det här fallet, lägga ungefär 20miljarder i en egen liten fond.Det här är en annan verksamhet. Den är främman-de för pensionssystemet. Därför bör den inte liggaihop med pensionssystemet. Och jag tycker inte attstaten ska ägna sig åt riskkapitalförsörjning på det härsättet.Mats ! Jag sade inte att politikerna vill lekaaffärsmän. Jag sade att politikerna vill leka affär. Detär en annan sak. Jag tycker inte att staten ska varaaktör på denna marknad. Jag tycker att staten skasätta upp spelreglerna.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag tror inte att någon av oss i daghade startat den sjätte fonden. Vi var emot den närden bildades. fungerar den bra.210 små och medelstora företag har faktiskt fått sittriskkapital därifrån. Varför ska vi slå sönder detta ? Det är det som är vår utgångspunkt. Det härfungerar.Karin , och jag har kan-ske en möjlighet att ändra på detta om dethär fortfarande framstår som oerhört ideologiskt mot-bjudande. Vad vet jag? Men den stora skillnaden,, finns inte i detaljerna när det gällerexakt hur man ska förvalta kapitalet. Det långsiktigamålet är ju en maximal värdetillväxt i kapitalet. Därär det gemensamma. I det avseendet tycker jag inteatt det finns någon skillnad om man leker affär elleruttrycker det på något annat sätt. Det handlar ändå omen långsiktig maximering av kapitalet i dessa olikafonder. Om jämför den sjätte fondenmed de övriga fonderna ska hon finna att den harklarat sin uppgift minst lika bra som de övriga.Anf. 24 () replik:Fru talman! Det är ju ingen hemlighet för någonav oss att de andra fonderna bakåt i tiden har haft heltandra placeringsregler än dem som vi nu håller på attbesluta om. Därför är det ganska irrelevant att jämfö-ra resultaten bakåt. Det blir helt nya organisationer.Vad vi nu har att ta ställning till är ju det nya sys-temet. Jag tycker nog ändå att vi, om ett förhållande-vis litet riskkapitalbolag inte passar ihop med pen-sionssystemet, inte heller ska ha ett sådant även omdet råkar finnas i form av . Jag tyck-er att den verksamheten ska omorganiseras och skötaspå annat sätt. Mina och pensionspengarfinns i Första-Fjärde AP-fonden. Där är det andraplaceringskrav - dvs. att man på ett helt annat sätttrycker på det långsiktiga och på att risknivån skavara låg - än vad som gäller för den sjätte. Den fon-dens uppgift är just att i första hand förse små onote-rade och växande företag med riskkapital. Det blir juett annat resultat, eftersom det är ett annat syfte medden.När det gäller dagens pensionärer, framtida pen-sionärer och väljarna tror jag att politiken tjänar på inte alltid anpassar sig efter den befintliga verk-samheten utan att man försöker vara tydlig som poli-tiker om hur man vill organisera . Jag villorganisera på ett sådant sätt att staten inte ären aktör på riskkapitalmarknaden utan att staten sätterupp spelreglerna. Sedan kan de ylande eller lata risk-kapitalisterna i bildvärld sköta riskkapital-försörjningen. Jag tror nämligen att de är ännu bättrepå att hjälpa dessa företag att starta, växa och expan-dera.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tror att kammarens ledamöter harfått en hyfsad bild av vad som skiljer Kristdemokra-terna från i det här fallet.Vi kristdemokrater tycker att principerna är vikti-ga, men i det här fallet handlar det ändå om att slåvakt om de ca 210 familjeföretag som är bero-ende av att det här fungerar. För ärprinciperna viktigare. Jag får finna mig i det.Anf. 26 () replik:Fru talman! Det talas om sällskap osv. När detgäller den diskussion som vi har här finns det ettbetydande sällskap som stöder en pensionsöverens-kommelse som bygger på att vi får ett mycket robustoch stabilt pensionssystem. Det är ett mycket viktigtinslag. Detta gör vi för att vi faktiskt tycker att det isak är viktigt.På samma sätt tycker jag att det är väldigt viktigtatt vi är många som anser att det är bättre ju störrepremiereservsdelen kan bli . Det är därförbra om man kan föra över medel från buffertfonder-na. I detta ligger också den meningsskiljaktighet somMats tog upp gentemot mig och för att det ska vara klart, , vill jagsäga att vår utgångspunkt är att fonderna inte ska varastörre än vad de behöver vara från pensionssystemetsutgångspunkt. ingår inte i detta. Jagär helt övertygad om att man inte slår sönder någon-ting genom att föra över Sjätte medel tillstaten och sedan se till att det ägande som finnsdär tas om hand av andra befintliga riskkapitalbolag.Det är nog snarare en diskussion i det något mindreperspektivet, som tur är. Är det bra att man har statli-ga fonder? Jag tror inte det, . Det handlarinte om en principfasthet till yttersta dogmens grund.Det handlar helt enkelt om hur medel förvaltas allrabäst.Det som gjorde att jag inte kunde låta bli att begä-ra ordet var att jag ändå är så säker på att privat personligt ägande spritt över helalandet. Varför göra detta avsteg i stället för att bejakaen sann ägandespridning till människorna?Vi skulle ju kunna göra så att detta med att av-veckla också utgjorde en bra förut-sättning för att föra över mer pengar till framtidapensionärers premiereserv.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag ska ge ettmycket personligt svar.Vi är gemensamt emot statliga fonder på det härsättet. Det tror jag har framgått av den här debatten.Vi har redogjort för den historiska bakgrunden till attvi tycker att den sjätte fonden ska leva vidare.Vi ser fram emot en uppgörelse om förändrade villkorockså för den.Jag besökte , Sveri-ges mest glesbefolkade kommun. Det är 11 000 invå-nare . Jag träffade företa-gare på en lunch. De sade: Det enda ljuset i mörkretnär det gäller att få riskkapital här är via Z-Invest. Det, , är till-räckligt för att jag inte vill slå sönder ett funge-rande system.När vi har kommit till makten och när vi kan för-ändra dessa saker ska vi nog göra någonting annatsom är bättre än det här. Men ser jagändå detta som en god möjlighet, och vi vill låta denhär sjätte fonden få arbeta vidare tills vidare.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det tycker jag var ett bra besked. Dåser vi också att det enda ljuset för dessa företagare ärjust det som finns . Av detta framgår också attdet är mycket bättre om vi kan göra det som jag troratt också vill, nämligen sprida och för-stärka den svenska riskkapitalmarknaden över huvudtaget. Det grundläggande problemet i och påandra håll är nämligen att det bara finns ett enda ljus.Det är ju så många företagare som har en situation attde är beroende av så få.Av detta följer det som jag är rätt övertygad omatt även tycker, nämligen att det vorebättre om vi fick en utveckling med ännu mer avprivat ägande, ännu mer av öppenhet för olika typerav privata riskkapitalverksamheter, inte bara i stor-stadsregioner utan i alla delar av landet. Den bedöm-ning som jag gör är att det är en nackdel om man harett fåtal statliga aktörer. Jag tror att det alltid är bättremed en mångfald av privata.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag har inga som helst problem atthålla med i de principiella resone-mang som han för. Det som skiljer mig från GunnarHökmark är att jag inte är beredd att släcka detenda ljus som lyser över riskkapitalmarknaden i Sveg.Anf. 30 () replik:Fru talman! ställde en fråga till migoch undrade om det var att begära för mycket att jagskulle svara på frågan hur överskottet ska fördelas.Svaret är, fru talman, helt enkelt ja - det är att begäraför mycket.Vi är överens om att eventuella överskott ska till-falla de försäkrade, men hur det här ska gå till är inteklart. Först ska det definieras, sedan ska det fastställasoch därefter ska det fördelas. Något förslag finns intei den promemoria som ligger till grund för proposi-tionen. Såvitt jag vet finns det inte någon metodför en sådan här fördelning. Därför ansluter jag migtill utskottets uppfattning att regeringen bör åter-komma i den här frågan med förslag om hur över-skottet ska fördelas.För övrigt vill jag bara säga att jag tycker att detär bra att kd har ändrat uppfattning om Sjätte . 31 () replik:Fru talman! Jag hade inte bett attnu komma med en exakt metod eller en kalkyl för hurdet ska ske. Jag vet att det här kommer att engageraett antal datorer . Det var när-mast principen jag frågade efter: Är det rimligt attpengarna går till premiereservssystemet, eller ska detkomma en postgiroutbetalningstalong? Vad har CarinLundberg tänkt sig?Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag har redan sagt att det är att begäraför mycket att jag ska svara på den här frågan i dag.Jag förväntar mig att regeringen återkommer.Anf. 33 () replik:Fru talman! Det vore mig fjärran att begära förmycket.Anf. 34 ():Fru talman! Det är få saker som är så viktiga förmänniskors trygghet som pensionerna, och de är idagens läge någonting som oroar väldigt många runt-om i land. När man öppnar de ku-verten och läser - om man orkar eller kan - sina pen-sionsbesked frågar man sig bekymrat hur detta ska gåoch hur man ska klara sig.Grunden till att de fem partierna har enats om ettnytt pensionssystem är att vi ville hitta ett stabiltsystem, som fungerar in på ett sätt som viinte hade kunnat förvänta oss av det gamla. Det ärden trygghetsgrundplatta som är lagd i pensionsöver-enskommelsen.Nästa bit i trygghetspusslet är att det är så mångapolitiska partier som är eniga, vilket innebär att mankan förvänta sig att systemet håller, att det blir förut-sägbart och att man kan lita på det långt in i framti-den, oavsett hur det går i olika val under åren.I reglerna för fonderna har partierna i överens-kommelsen satt avkastningen i centrum. Det ska tashänsyn till miljö och etik. Vi tycker i attdet är väldigt bra. Tillsättningen av styrelserna skabygga på kompetens, och det är självfallet ocksåväldigt bra. Det är inte alltid som statliga utnämning-ar ser ut på det viset.Jag skulle också vilja beröra det som har diskute-rats i den här debatten, som ju har visat väldigt storaideologiska skillnader mellan olika partier. Vi har rörtoss mellan de tjutande ulvarna på kapitalmarknaden åena sidan och det som kallade sjukligarester av fondsocialism å andra sidan.I den här diskussionen är en av de brännande frå-gorna just om fonderna ska få ta näringspolitiskahänsyn. Det är en fråga som har diskuterats väldigtmycket från sida. För mig är det enskrämmande tanke att bedriva näringspolitik medpensionsmedel. Pensionsmedlen behöver fredas frånsådana experiment. Vi har sett det i olika samman-hang, där också vi har försökt styra verkligheten pådet viset, som varvsindustrin och andra exempel.Därför tycker jag att det är ytterst viktigt att de härfondstyrelserna inte har uppdraget att ta näringspoli-tiska hänsyn, utan att det långsiktiga avkastningskra-vet ligger i centrum.Sjätte har vi medverkat till. Vi kan ba-ra konstatera att den fungerar väldigt bra. Den av-kastar över förväntan och över vad man kan begära.Den fyller sin uppgift när det gäller riskkapital på ettmycket bra sätt och sprider riskkapital över landet.Det är också anledningen till att vi tycker att SjätteAP-fonden ska få ligga kvar.Det är glädjande att notera att har byttåsikt inför verklighetens tryck.Slutligen skulle jag vilja beröra frågan om place-ringen av Andra AP-fonden i . Vi har haften kommittémotion om detta. Det är ju sorgligt, tyck-er jag, att så fort man funderar över en etablering elleren placering utanför misstänkliggörs detpå det viset att det påstås att där inte finns kompetens,att det kommer att ge dåligt resultat, att det kommeratt försvaga finansmarknaden för landet osv.Det vi kan konstatera är att en fond redan harkunnat sköta sitt uppdrag strålande bra i Göteborg.Där finns ett diversifierat och rikt näringsliv, medmycket internationella kontakter. I Göteborgsregio-nen finns också en mängd utbildade människor. Därfinns många bolag just på den här marknaden, och därackumulerar man kompetens. Det finns alltså sam-mantaget mycket viktiga skäl just för en placering aven av AP-fonderna i Göteborg.Den nya AP-fonden är en nyetablering, och därska man då diskutera etableringsorten. Det är därförhelt konsekvent att det här förslaget ligger, och jag ärväldigt glad att vi har nått en majoritet för en place-ring av Andra AP-fonden i Göteborg.I den här debatten sägs det att en sådan här etable-ring utanför ju är regionalpolitik, somunderförstått skulle vara någonting fult och felaktigt.För att ett lands ekonomi ska fungera krävs ju att detfinns en ekonomisk tillväxt i alla de olika delarna avlandet. Det krävs att det finns verksamhet av olikaslag också i de olika delarna av landet. När man kanförena det med kompetens och en god miljö för enstatlig etablering talar alla skäl för detta.Jag tycker att det är värt att komma ihåg de ytt-randen som har gjorts i debatten om Andra AP-fonden och hur man kommer att resonera i de debat-ter som ska behandla regionalpolitiska åtaganden. Detär värt för orter utanför , stora städer somt.ex. eller andra större städer att notera deåsikter som i den här debatten har yttrats om regio-nalpolitikens nytta och betydelse i Sverige.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetsförslag.Anf. 35 () replik:Fru talman! Jag måste bara få klart för mig vadLena Ek verkligen menar. Hon säger att näringspoli-tik är farligt i de här sammanhangen, men regional-politik är tydligen möjlig.Mats hade ett mycket intressant exempelmed och . Då är frågan: NärSjätte går in där, där den privata kapital-marknaden tydligen inte förmådde kliva in, är detnäringspolitik, regionalpolitik eller någonting annat?Jag förstod inte varför inte också buffertfondernaskulle kunna få ta näringspolitiska hänsyn när defattar sina placeringsbeslut eller uppträder på bolags-stämmorna.Sedan anför bra argument för att kunnalägga en fond i . Men det var ju så att kom-petensen delvis kom tillbaka i och med . Jag har träffat vd för , ochhan har mycket vältaligt beskrivit hur man lyckadeslocka tillbaka människor som hade flyttat både tillStockholm och genom att den här arbetsplat-sen fanns.Då är frågan till : Varför inte också läggaen fond i förslagsvis och en annan fond iförslagsvis ? Varför skulle inte det vararimligt, speciellt utifrån syn på regio-nalpolitiken? Det blir fortfarande en enormkoncentration av nästan alla sådana här fonder iStockholm. Varför inte sprida ut lite mer?Anf. 36 () replik:Fru talman! Ja, , jag är fullt bereddatt diskutera nyetableringar på andra orter, när detkommer några sådana nya institutioner. Däremottycker jag inte att det är nödvändigt att riva upp ochflytta just de här AP-fonderna, där man har en färdigadministration som fungerar i Stockholm.Det ligger mycket i argumenten att det också finnssådan kompetens på några ställen till i . Där-emot har vi inte, som sagt var, just nu några nya in-stitutioner att diskutera det här i samband med. Menden långsiktiga tanken att det är bra för hela landet attha institutioner på flera platser håller jag med om.Skälet till att AP-fonderna inte ska ta näringspoli-tiska hänsyn vet både och jag är atten del stora statliga näringspolitiska beslut som harfattats av majoritet inte alltid har handlatom långsiktiga avkastningskrav, t.ex. stöd av varvs-eller tekoindustri. Det har handlat om en mängd andrakrav, som i och för sig har varit politiskt viktiga, mensom just inte gynnat avkastningskravet när det gällerpensionsmedel. För mig är det där som skillnadenligger i det här fallet.Anf. 37 () replik:Fru talman! Jag förstår fortfarande inte exempletmed Sjätte investering i . Det kaninte ligga några som helst näringspolitiska motivbakom en sådan investering.Jag skulle kunna fråga så här: Säg att det handladeom en investering i bredband. Det är ju ett känt cen-terpartistiskt krav, bredband åt hela landet. Är dettillåtet för en av buffertfonderna eller att verkligen, därför att man näringspolitiskthelt enkelt tror på att det här långsiktigt kommer attbetyda väldigt mycket för näringslivet i olika delar avlandet, satsa på ett företag som är berett att verkligengöra en massiv investering i bredband i någon gles-bygd? Är det okej att någon av de här fonderna kliverin i detta?Anf. 38 () replik:Fru talman! När sjätte fondstyrelsen ska beslutavar man ska gå in med riskkapital handlar det väldigtmycket om det långsiktiga avkastningskravet. Skill-naden är kanske att man, eftersom man tittar på ono-terade bolag, har en möjlighet att hitta sådana somjust fyller de kraven över hela landet och har en vilja istyrelsen att göra det på ett annat sätt.Men jag skulle inte vilja gå in och styra sjättefondstyrelsen i det här beslutet. Det tycker jag inte ska göra. Jag tycker att den ska ha full frihet attundersöka och bestämma vilka företag som långsik-tigt gynnar utvecklingen av pensionsmedlen på ettkorrekt sätt.Likadant är det när det gäller bredband. Jag är po-litiskt övertygad om att det är mycket viktigt för att viska få livskraft i hela landet och för att vi inte skafortsätta att rådiskriminera landsbygden, som vi hargjort med telefonavgifter, , mobiltelefoner,ISDN-avgifter osv.Men när det gäller Sjätte uppgifthandlar det om pensionsmedel långsiktigt. Kan manhitta ett bolag som man tycker är tillräckligt säkertoch stabilt och som fyller de här kraven, så gärna förmig. Men det är styrelsens uppgift, absolut.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tycker att det är ytterst viktigt ochmycket bra att man har fått den här fempartiuppgörel-sen, inte minst utifrån den långsiktighet som måsteprägla ett pensionssystem.I motion Fi3 tar vi upp frågan om fondernas pla-cering. Jag vill i kammaren mycket klart deklarera attdet finansiella centrumet finns i . Jag tyck-er därför att det är oerhört bra att man också placerarpå annat håll, och vi tyckte att man skulle placera enav fonderna i . Om man sedan ser på vaddetta innebär tror jag att det viktigaste kanske är tar till vara den kompetens som finns i hela lan-det, och där tycker vi att är ett sådant cent-rum att man också bör ha en av fonderna där.Fru talman! När det sedan gäller diskussionen omSjätte kan jag inte förstå den kritik somförs fram. Det är precis som mycket tyd-ligt markerar, har varit mycketframgångsrik som den har funnits.Jag ska inte gå in mer på det. Jag vill bara under-stryka det säger. Man har på en rad områ-den inte bara stått för utveckling regionalpolitiskt,utan man har framför allt investerat i företag som vinormalt kallar för icke-lönsamma .