prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Jag tycker att Sve-rige ska gå i spetsen för det arbetet.Våra statliga myndigheter och många kommunerär föregångare när det gäller att öppna sig mot all-mänheten via Internet. Även är duktig pådet här området, liksom regeringen. Här kommer detnu att finnas en 24-timmars service till medborgarnavia Internet. Det är ett sätt att minska avståndet till debeslutande och därmed öka förtroendet för politikenoch för våra myndigheter.Vi har också hävdat att det är braom infrastrukturen till stor del är i statlig ägo, och detär den när det gäller stomnäten. Men kapaciteten pånäten ska erbjudas olika operatörer på marknadsmäs-siga villkor. Så är det fortfarande inte . En två-megabitslina i kostade för ett halvår sedan55 . Motsvarande i kostade4 000 kr.Jag har besökt ett bokningsföretag i flygbranscheni med 200 anställda. De fick göra en investe-ring i halvmiljonklassen för att få bra teleförbindelserut i världen. I de norra delarna av vårt land har Teliakapacitet med fiber, men det har varit för dyrt attansluta sig till dessa kablar. Regeringen föreslår attSvenska kraftnät, på kommersiella villkor, ska byggaett kompletterande stomnät för två och en halv mil-jard som ska vara öppet för alla operatörer. Observeraatt det ska vara på företagsekonomiska villkor.Det kommer att öka konkurrensen. Det kommerförhoppningsvis att få ned priserna även i glesbygden.Blir så inte fallet har näringsministern lovat att vi skaha en kontrollstation framöver och se till att det fun-gerar för glesbygden.När det gäller det regionala stödet kan jag ta ettexempel från mitt hemlän. Säg att har ett brautbyggt stomnät men att , ett samhälle någramil utanför , inte har fått tillgång till bred-band beroende på att eller någon annan tar utför mycket för det här. Då ska kunna sökapengar till ett regionalt stöd för detta. Det är tänkt ska få ett bidrag på , men det är mycketnoga att man också har en egen insats i detta.När det gäller accessen till husknuten finns det enmassa olika tekniker som utvecklas snabbt. Produk-tionen är i full gång i våra storstäder: kabelnät, digi-tal-TV, förstärkta kopparkablar, satellit, radio, elnätosv. Här kommer vi att erbjuda en skattereduktion förhushåll, företag och kommuner i glesbygd med högaanslutningskostnader. Det belopp som är avsatt fördetta är 3,2 miljarder. Det är ett bra sätt att stimuleratill användning av bredband, tycker vi.Sammanfattningsvis är vi nöjda. Marknaden lederutvecklingen i av landet. Staten höjer konkur-rensen och ger glesbygden goda möjligheter. Till enrimlig penning ger vi kommuner, företag och männi-skor tillgång till bredbandsteknik på hyfsat jämförba-ra villkor med resten av landet. Vi tror att detta är enbra början. Om det behövs kan vi öka stödet undanför undan.Att som vräka ut 60, 80, kanske 100miljarder tycker vi är rent oansvarigt. Vi vet ju fak-tiskt inte hur stora behoven är. är ju låst vidfiber. Men när det gäller accessnäten finns det oerhörtmånga andra och kanske billigare och enklare lös-ningar.Vänta och se, tycker , . Men måste fortsätta attligga i framkant. Ni säger att vi ska avvakta teknikensutveckling. Men när det gäller stomnät, regionala nätoch stadsnät är det fiber som är det enda tänkbara.Det regionala stödet kommer att upphandlas i konkur-rens. Accesstödet på landsbygden kommer att utgå tillalla typer av bredband. Där ser vi vad tekniken har atterbjuda. Ska vi verkligen vänta tills utvecklingenspringer om oss? Det tycker inte vi.Därmed, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 22 och i övrigt bifall till utskottets hemställan.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! Det är inte bara att tala om bredbandoch att det ska lokaliseras ut rikt i glesbygden. Detväsentligaste för oss är att försöka verka för att detjänster som ska kanaliseras och distribueras viabredband utvecklas. Det är därför som det är betydligtmycket mer angeläget att vi skapar en god miljö förde företag som på teknikens framkant ska erbjuda justden här typen av tjänster. Det är inte själva fiberopti-ken, själva glaset, som är det viktiga.Sedan tror jag, fru talman, att un-derskattar den mobila telefonikommunikationensmöjligheter att erbjuda bredband. Man kunde seett pressmeddelande från som har träffat enöverenskommelse om ett samarbete med två storaaktörer i om satellitbaserad bredband-steknik, så utvecklingen går fort. Jag tror inte attrisken är så stor att utvecklingen springer förbi ossom det är så att vi som politiker sitter lugnt i båtenoch bara ser hur marknaden och entreprenörerna pånågot sätt utvecklar verksamheten.Jag tror att också på något sätt un-derskattar värdet av att satsa på utbildning. Det ärtrots allt så att förhållandena i och gym-nasiet inte är särskilt goda om man skrapar på ytan.Det går ungefär en dator på mellan sju och tio elever.Och vet man att många får titta på när de meraktiva ägnar sig åt att trycka på knapparna. Så mersatsning på !Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag delar upp-fattning att marknaden i stort ska sköta det här. Detgör den i storstäderna där vi nu ser att många männi-skor erbjuds en Internetuppkoppling för ett par hund-ralappar om man är ständigt uppkopplad. Där behöverinte vi agera. Det sköter marknaden . Det är i sinordning.Det som är farligt är ju om vi väntar med att geglesbygden samma möjligheter. Det kan vi inte göra.Glesbygden utarmas och avfolkas i en takt somvi inte har sett maken till på . Därför är detbråttom med IT-propositionen och med att möjlighe-terna erbjuds alla i det här landet.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! 1993 skickade den dåvarande stats-ministern ett e-postmeddelande till BillClinton. Med det gjorde han ett tu tre den svenskanationen medveten om att det fanns någonting somhette Internet och snabel-a. har alltså ut-vecklingen så radikalt förändrats i . Vi hadeöver huvud taget ingen aning om det.Så länge vi har dåliga vägar och så länge det fort-farande finns de, trots att det är denförsta lampan tändes utanför kafé i Kungs-trädgården, som inte har tillgång till elektricitet tyckerjag på något sätt att vi inte bör glömma bort de delar-na. Låt oss inte på något sätt i extas enbart tala ombredband långt ut i glesbygden. Låt oss på något sättföra diskussionen om företagsklimat. Låt oss se till attmänniskor som kommer från utlandet kan få någonform av skatterabatter för att lockas hit.Vi ska satsa på forskning och utbildning för attfånga upp de unga som finns i , som ändockhar mycket av tekniskt intresse och tekniskt kunnan-de. Det är dem vi ska basera framtiden på. Det trorjag att vi har mycket mer att vinna på än vad vi har påatt kanske långt ute i obygden dra fiberoptik. Jag troratt radiofrekvenser och utnyttjande av den nya tekni-ken på det området kommer att lösa många av de härproblemen på ett mycket billigare sätt än vad vi i dagegentligen har den blekaste aning om.Anf. 31 () replik:Fru talman! Vi ska inte dra bredband till varjebuske. Det håller jag med om. Det ska vi inte göra.Men när det finns företagare och andra ute i glesbyg-den som vill satsa och vill hålla liv i glesbygden skastaten ställa upp för dem och ge dem bra villkor.Vad gäller vägar tycker jag att majoriteten i Sve-riges riksdag är på väg att ge bygderna bättre vägar.Det finns en massa andra behov som har fått ståefter, men jag tror att alla vi tre samarbetspartier ärbesjälade av att vi nu vill ge glesbygden bra vägar såfort vi någonsin kan.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill inleda med några citat somvisar att informationstekniken är svår att förutsäga.Chefsingenjören vid det brittiska sade itelefonens barndom 1876: Amerikanarna har kanskebehov av telefonen, men inte vi. Vi har så mångaspringpojkar ändå.I persondatorns barndom, 1977, sade en grundaretill en av världens främsta datortillverkare så här: Detfinns inget skäl till varför någon skulle vilja ha endator hemma.När han tänkte på en dator tänkte han förmodligenpå en maskin stor som två garderober, till en kostnadav som mest användes tillavancerade konstruktionsberäkningar för industrin.En slutsats man kan dra av detta måste vara att in-formationsteknikens utveckling är näst intill omöjligatt förutsäga. IT-politiken måste därför vara öppen förförändringar, stimulera nytänkande och entreprenör-skap och fokusera på nyttan och innehållet.Vem är IT bra för, och vad ska vi ha det till?Målet, ett informationssamhälle för alla, ställer viupp på. Men inriktningen för att komma dit stämmerinte i alla stycken med våra idéer. Vi har därför reser-verat oss tillsammans med andra partier i bl.a. reser-vation 2. Vi i står bakom alla vårareservationer, men yrkar bifall endast till reservation4, fru talman.Regeringens IT-proposition är ambitiös och spän-ner över ett enormt område. I många stycken kan vikristdemokrater dela ambitionerna, och vi vill under-stryka budskapet att IT är till för människan, intetvärtom. Detta måste vara en ledstjärna i politiken,om vi vill undvika ett samhälle där klyftorna växer. IUSA debatterar man detta under begreppet digitaldivide, eller - fritt översatt - den digitala splittringen.I dagens betänkande finns det mycket bra att läsa.Det är bra att utskottets majoritet gått oss till mötesmed ett tillkännagivande om accessnätet. På vår begä-ran har också IT-program eEuro-pe tagits upp. Det vore på sin plats att näringsminis-tern förklarade lite mer utförligt hur regeringentänker ta sig an den utmaning som eEurope innebär.Likaså får ministern gärna tala om för oss när vikan deklarera vår inkomst till skattemyndigheten vianätet. När kommer 24-timmarsmyndigheterna att varaen verklighet för invånarna i ?Fru talman! Jag vill ta upp några punkter där vikristdemokrater har en annan uppfattning än rege-ringen och Socialdemokraterna.Hur ska entreprenören kunna utvecklas i ?Den frågan belyses alldeles för dåligt i betänkandet.Hur ska klyftan i samhället motverkas? Varför blirdet ingen fortsättning på hem-pc-programmet sombörjade så bra? Bredband, javisst, men på kommersi-ell grund, med undantag av glesbygden.På de här frågorna, fru talman, vill jag fokuseraresten av mitt anförande.En bra IT-politik måste alltid utgå från männi-skan. Detta syns vi vara rörande överens om. Krist-demokraterna vill vara utvecklingsoptimister just föratt IT kan göra livet lättare att leva, om vi hanterartekniken rätt. Vi vill bejaka de tekniska landvinningarsom görs inom IT-området. Vi vill uppmuntra entre-prenörer till att våga satsa. Vi vill förbättra möjlighe-terna för riskkapitalister att satsa sina pengar på godaföretagsidéer här i . vi vill att ungdomar skakänna framtidstro och vilja satsa på en utbildnings-karriär också som civilingenjörer.Sverige är en världsledande nation på IT-området, men utvecklingen går rasande snabbt ochinnan vi vet ordet av kan vi ha tappat försprånget,företagen och framtidstron. Socialdemokraterna harinte riktigt insett kopplingen mellan skattesystemetoch företagsklimatet. Vi har en gammal struktur påbeskattningsområdet, men det finns en ny strukturinom näringslivet. Man kan inte frikoppla IT-utvecklingen från företagsklimatet, optionsbeskatt-ningen, förmögenhetsskatten, värnskatten etc. Dennainsikt tycks inte ha spridit sig till regeringspartiet ellerstödtrupperna.Den som är utvecklingsoptimist har lätt att blundaför nackdelarna inom just sitt område. Vi ser dennatrend i samhällsdebatten. Många hyllar allt som börjarmed IT och blundar för avigsidorna i IT-samhället.Det är aldrig fel att tala om etik och moral, men justnu känns det extra angeläget när vi möter nazisternashatpropaganda på Internet, och när datavirusen spri-der allt större förödelse världen över.Regering och riksdag har alltså en viktig uppgiftatt förändra lagstiftningen så att de nya mediernajämställs med de gamla och så att rättsväsendet kanligga steget före brottslingarna på IT-området, i ställetför tvärtom. IT-polisen behöver förstärkas. Regering-en borde medverka till att filterprogram får en storspridning till familjer och skolor.Det är också viktigt att barn och ungdomar får lärasig att kritiskt granska all information. Det är detta vimenar med vår reservation 12, när vi säger att biblio-teken har en viktig roll att fylla.En annan viktig uppgift för IT-politiken är attmotarbeta nya klyftor i samhället. Det syns som omdebatten om digital divide, eller den digitala splitt-ringen är betydligt mer intensiv i än i Sverige.Även om det finns inslag i betänkandet som kanminska gapet mellan den som har och den som intehar tillgång till IT och Internet, så kunde socialdemo-kraterna ha gjort mer. I stället för att lägga miljarderpå en bredbandsutbyggnad som ändå kommer, såkunde ni t.ex. låtit utreda vårt förslag om ett allmäntskatteavdrag för pc och Internet.Det är ju allmänt vedertaget att regeringens tidiga-re satsning på skattelindring för hem-pc-köp samtLO:s och TCO:s liknande kampanjer har haft storbetydelse för att så många hushåll har tillgångtill den nya tekniken. Varför ingen fortsättning påstrategin?Kompetensen talas det mycket om i betänkandetoch propositionen. Vad gör regeringen åt det svikan-de intresset hos ungdomar för naturvetenskap ochteknik?Slutligen, fru talman, något om infrastrukturenoch det ibland uttjatade uttrycket bredband. Vitsenmed bredband är att datakommunikationerna ska blisnabbare och att hela landet får del av denna tillgång.Regeringen och utskottsmajoriteten skriver att ut-byggnaden mest ska ske i marknadens regi. Den upp-fattningen delar vi. Därför har vi svårt att förstå attstaten själv ska bygga och lägga ut flera miljarder påtekniken, när det hade räckt att ställa ut konkurrens-regler för att få en utbyggnad i kanske av landet.Att staten sedan ska ta ett särskilt ansvar för gles-bygden tycker vi är helt på sin plats. Det kan ske påolika sätt, men här tvekar regeringen och ska vidareutreda en skatterabatt.Socialdemokraterna, driver alltså en politik där statskassan används tillatt subventionera fiberkabel mellan tätorterna, medanglesbygden får vänta på ytterligare utredningar. Enhelt omvänd politik enligt vår mening. Vi utvecklarvår syn på detta i reservation nr 4.Jag kan instämma i anföran-de när det gäller de dåliga vägarna i landet. Jag trorinte att människor i glesbygden i första hand efterfrå-gar bredband, när man har så dåliga vägar som manhar. Det borde vara en omvänd prioritet på detta.Till infrastrukturen hör definitivt det som kallasaccessnätet, eller det nät som förbinder bostädernamed större anslutningspunkter. Det ägs till störstadelen av . För att få konkurrens måste detta nätvara öppet för många operatörer.Det problem som plötsligt - enligt min mening -konstruerats är av teoretisk karaktär. Regeringenpåstår att det kan innebära konflikt med yttrandefri-hetsgrundlagen för att har rätt att sända radio-program via tråd. Det låter väldigt långsökt. Kanskenäringsministern kan förklara det problemet för oss . Utskottet har i varje fall på vår begäran föreslagitett tillkännagivande till regeringen om åtgärder för attöka konkurrensen i accessnäten. Det är i alla fall ettsteg framåt.Fru talman! Jag har nämnt kristdemokraternasviktigaste frågor för IT-politiken: hänsyn till männi-skan, ett bra klimat för entreprenörerna och konkur-rens och valfrihet för konsumenten. Får jag till sistockså som Blekingerepresentant uttrycka min besvi-kelse över behandlingen av motionerna T711 ochT716, där samtliga ledamöter från begärt attfå delar av ett till . kandefinitivt vara en god värd för den delen av ett som handlar om tillämpningen av IT. Utskot-tet påstår att motionerna är för tidigt väckta. I så fallfår vi väl återkomma och hoppas på ett positivt svar.Anf. 33 () replik:Fru talman! Först till frågan om entreprenörer. Jagställer mig väldigt frågande till vad . Det har bedrivits ett väldigtkraftfullt arbete inom för att hjälpa privataföretag att lära sig att utnyttja tekniken i företagen.Staten har verkligen bjudit till och försökt att under-lätta och stimulera det.Sedan håller jag inte med när det gäller Svenskakraftnät. Det är en satsning på kommersiell grund,som jag sade i mitt anförande. Man satsar 2,5 miljar-der och räknar med att få tillbaka det rent företags-ekonomiskt. Det är öppet för alla operatörer. Detmåste vara bra. Det måste också . Det ökar konkurrensen och får ned priserna,och i slutändan är det konsumenterna som gynnas.Anf. 34 () replik:Fru talman! har gjort mycket för entre-prenörerna. Det kan jag instämma i. Det skrivs i be-tänkandet om en satsning för att nu informera småfö-retagare, och det är jättebra. Det skriver vi också i vårmotion. Där skriver vi dessutom att man bör ta varapå den kunskap som redan finns i organisationer somt.ex. Smelink, IUC och andra.Fru talman! Det som vi är kritiska till är attityder-na i vårt land till entreprenörskap. Varför är det intelika naturligt att starta ett nytt företag som att söka sigen anställning? Varför får man inte i skolan se dealternativen som likvärdiga? Där tar alla för givet ska ha en anställning. Vi vet att uppfinningsrike-domen är stor, och det finns stor kreativitet. Det ärnågonting man måste uppmuntra redan i skolan.Sedan har vi hela biten med skattesystemet. Vi vetatt vill ha kvar värnskatt, dubbelbe-skattning av aktier, etc. Det är sådana saker somhämmar utvecklingen på området.Det är bra att nu byggs ut. Menvarför kunde inte flera fått vara med och bjuda påsjälva utbyggnaden av nätet, ? Detförstår inte vi.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det händer oerhört mycket i skolornanär det gäller entreprenörskap. Det är nog ocksåJohnny medveten om. Långt nere på grund-skolenivå och även på gymnasienivå tränar man detta,man har små egna företag, osv. Det är en väldig sats-ning på detta.När det gäller skatter kan jag inte annat än smålelite grann när talar om entreprenör-skap, osv. I ert budgetförslag vill ni faktiskt höjaföretagsskatten med 2 %.Anf. 36 () replik:Fru talman! Det visar bara att haren helt annan syn än vi på dessa frågor. Vi har sagt attvi vill höja bolagsskatten - det är riktigt - från 28 %till . Frågar man många företagare är det inteden biten som är något problem. Om det går bra förett företag kan man mycket väl tänka sig att betala30 % i stället för . Det är de andra skatterna somhämmar tillväxten.Det är ganska märkligt att höra en vänsterpartistsäga att man gör mycket bra för företagare och entre-prenörer i det här landet när vi vet att er ideologi ärmest inriktad på statlig verksamhet och stora företag.Anf. 37 ():Fru talman! Det är välkommet att nu tillsist fått möjlighet att diskutera en sammanhängandeproposition om IT. Tyvärr måste man ändå konstateraatt det vid en närmare granskning visar sig vara gans-ka låga ambitioner som sätts upp av regeringen ochutskottets majoritet, inte minst med tanke på hurdenna proposition - höll jag på att säga - iförsnacket blåsts upp till oerhörda höjder.Läser man propositionen är det mycket återkom-ma, mycket utreda och mycket överväga. Det ärsymtomatiskt att tidningen dagarna efteratt propositionen hade presenterats konstaterade:Visionen är död. Det blir inte bredband åt alla. Ro-sengren vill bara ge pengar till ett glest stomnät. Detligger väldigt mycket i den kritiken.Fru talman! vill lägga ambitionsni-vån på detta område betydligt högre. Vi vill etableraen digital allemansrätt, ett mål om allas lika möjlig-heter att utnyttja den nya tekniken för utbildning, förarbete, för stärkt demokrati och för att underlättakontakter mellan människor. Jag betvivlar inte attregeringen också har ambitioner. Men för att ordenska vara något värda måste de också leda till tydligapolitiska åtaganden och åtgärder som driver utveck-lingen framåt. Detta är propositionens och betänkan-dets svagaste sida.I många avseenden har annars ett uniktutgångsläge. I det närmaste två av tre invånare hartillgång till Internet. ärmer än varannan uppkopplad. I stort sett var fjärdehar handlat på nätet. Det gör tillett ledande land vad gäller användning av Internetoch i ett europeiskt perspektiv till ett föregångsland.Nyligen konstaterade analysföretaget att Sverigeär världens främsta IT-land, inte minst tack vare enhög och jämn utbildningsnivå.I när vi står på tröskeln till något nytt - dennya ekonomin, nätverkssamhället, eller vad man villkalla det - är IT-användning och IT-vana naturligtvishelt avgörande faktorer för hela landets konkurrens-kraft och tillväxt, och därmed också för att vi skakunna värna välfärden . Vi kan inte nöjaoss med att vara bäst , eller för en månad sedan.Vi måste vara bland de främsta också . Attstå still och avvakta är i det här sammanhanget somatt ta många steg bakåt.Fru talman! Den enskilt viktigaste insatsen för detframtida kunskapssamhället handlar kanske inte omIT utan om utbildning. Det är framför allt tack vareutbildning som vi befinner oss där vi gör och som IT istor utsträckning har blivit ett allmän verktyg. Vis-serligen är inte utbildning temat för dagen, men det ärett perspektiv man måste bära med sig också i denövriga debatten.Utbildning blir därmed en av de viktigaste insat-serna för att förverkliga en digital allemansrätt. Dethandlar om att människor ska kunna använda deverktyg IT ställer till förfogande. Vi ser tydligt i daghur användningen av Internet är segregerad. Det ärungefär det som var inne på, digitalsplittring. Det handlar om kön, ålder och inkomst.Den typiske användaren är fortfarande en ung manmed goda inkomster.Även om man, till äventyrs, skulle bortse frånorättvisan att det är så, innebär också situationen atttjänster som borde ha utvecklats dröjer. Introduktio-nen av viss service låter vänta på sig, och företagenoch samhället anpassar sig efter den stereotyp tillanvändare jag precis nämnde. Det är inte bra för en-skilda människor, och det är inte heller bra för landetsom helhet.Som ett av de viktigaste stegen på väg mot infor-mations- eller kunskapssamhället vill jag och Center-partiet lyfta fram behovet av ett kunskapslyft inomIT, på samma sätt som man en gång gjorde inomengelskundervisningen i det här landet se-dan. Det är ett sätt att öka tillgängligheten för mångaav dem som står utanför och inte vågar klivaöver tekniktröskeln. Visst görs det redan mycket,framför allt i folkbildningens regi. ett utmärkt exempel på hur man bedriver ett arbetebland äldre människor för att sprida IT i en gruppsom relativt sett använder verktyget i liten utsträck-ning.Men jag kan inte förstå att utskottets majoritetväljer en så avvaktande hållning i den här frågan.Frågan handlar inte bara, eller ens främst, om resur-ser, utan om att våga visa vägen, att som politikerockså vara med och formulera svaren på morgonda-gens frågor.Kunskaper och färdigheter förutsätter att det finnsnågra verktyg att använda. Det leder oss till fråganom infrastruktur och att verktygen fysiskt ska finnastillgängliga. Och det är här som både regering ochövriga partier enligt vår uppfattning hamnar snett.Det är förvånande att och Kristde-mokraterna ställer angelägna satsningar på fungeran-de vägar i hela landet mot bredband - precis som omdet skulle finnas ett motsatsförhållande! Kristdemo-kraterna dristar sig t.o.m. till att säga att det inte gåratt köra timmer och skolbarn på bredband, därförmåste vi i första hand satsa på vägarna. Hur kan kd,som annars talar om att värna hela landets utveckling,ställa de två angelägna sakerna mot varandra? Sedansäger i sitt anförande i att han troratt människor föredrar vägar - precis som om manmåste välja! Vad är det för ambitioner om att helaSverige ska ges rätt att leva och utvecklas?Molén utan manus måste vara livsfarlig för Mode-raterna! Då säger han ju sitt hjärtas mening. Molénpratar om obygder. Enligt Molén är det väl helt onö-digt att dra bredband ute i obygden. Det här visar attModeraterna inte har några ambitioner att skapa endigital allemansrätt för hela landet. Nej, det är stor-städerna som gäller där. Då kan staten vara med ochsatsa pengar, men ska det vara bredband i obygder fårmarknaden sköta det själv. Då vet vi att det inte blirnågot. Det vet naturligtvis också Molén. Sitt lugnt ibåten och avvakta är recept. Det hördevi i repliken. Men sitter man lugnt och avvaktar ifrågorna, , blir man nödvändigtvisomsprungen.