prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Jag har sagt att man bryter mothuvudregeln, dvs. en viktig princip i budgetlagen, omman använder sig av nettoredovisning i stället förbruttoredovisning, vilket man nu gör.Bengt Silfverstrand har faktiskt själv lyckats leda ibevis att man ägnar sig åt budgettricksande och ma-nipulerande, och det var ett bra klargörande. Jag fårtacka för det.Anf. 129 ():Fru talman! Jag har varit mycket tydlig. Jag harredogjort för vad som är målet. slirar nulite på lamellerna och säger att han inte har sagt bryter mot lagen utan mot huvudregeln. Ja, detär allvarligt. Det finns inga sådana brott eftersomdessa bitar inte är reglerade. Det står inte någontingom att man inte får göra på detta sätt.Det har som sagt också förekommit att man harlagt vissa utgifter och inkomster utanför budgetenunder borgerlig tid.Jag ska komplettera med en uppgift som GunnarAxén hade i sitt första anförande. Det gäller prognoser, som man från borger-ligt håll har försökt att använda som ett slag-trä. hotade man nästan med miss-troendeförklaring, som kanske kommerihåg.Då visar det sig att det är för tidigt och att det ärett för svagt underlag för att avgöra om utgiftstaketför staten för är hotat. Vi kan erinra oss attEkonomistyrningsverket reviderade ned sinprognos med5 miljarder kronor. Det finns ingen som helst anled-ning att nu börja känna oro för detta.Jag kan bara nämna att egnaberäkningar för EU-avgiften, arbetsmarknadspolitiskaprogram och vuxenstudiestöd hamnar väsentligtmycket lägre än prognoser.Vad ni har gjort från borgerligt håll kansammanfattas med att ni har skrikit vargen kommer,men det kommer ingen varg.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )8 § Utvärdering av statsskuldens upplåning ochförvaltning 1994/95-1999Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU30Utvärdering av statsskuldens upplåning och förvalt-ning 1994/95-1999 (skr. 1999/2000:104).Anf. 130 ():Fru talman! Det börjar bli lite många olika frågorhär . Jag hoppas att det kommer upp en repre-sentant för majoritetssidan och redogör för betänkan-dets huvudsakliga innehåll. Vi är överens om utvärde-ringen av statsskuldens upplåning, men vi från Folk-partiet har tillsammans med och Krist-demokraterna reserverat oss för att Riksgäldskontoretinte ska hålla på med en sparform som riktar sig di-rekt till de vanliga konsumenterna. Vi tycker att det ärolämpligt att en statlig myndighet agerar som en aktöroch dessutom drar på sig helt onödiga kostnader.Framför allt finns det ingen som helst anledning tillatt ska konkurrera med vanligbankinlåning eller andra sparformer på detta vis.Jag yrkar bifall till reservationen som finns i dettabetänkande.Anf. 131 ():Fru talman! behandlar här utvär-deringen av statsskuldens upplåning och förvaltningför /95-1999. föreslår attregeringens skrivelse läggs till handlingarna.Utskottet konstaterar, liksom regeringen, att detinte är helt enkelt att dra entydiga slutsatser eftersomdet är svårt att bedöma resultatet inom upplåningenpå den inhemska nominella marknaden. Den nyamodell för statsskuldens förvaltning som infördesfr.o.m. 1999 kommer dock enligt utskottet successivtatt skapa bättre förutsättningar för en utvärdering. Tilldetta bidrar såväl ändrade målformuleringar som etthelhetsperspektiv som präglar den nya modellen.Liksom konstaterar utskottet att Riks-gäldskontoret uppnått det kvantitativa målet när detgäller det totala resultatet för upplåningar på hus-hållsmarknaden. Målet för hushållsupplåningen gällerdock även de enskilda låneinstrumenten. I detta avse-ende har målet inte uppnåtts, eftersom uppvisar ett samlat negativt resultat för ut-värderingsperioden. Resultatet har dock förbättratsför 1999.Utskottet anser att det är viktigt att fortsätter att aktivt utveckla Riksgäldsspartill en attraktiv sparform på den svenska sparmarkna-den, och därmed yrkar utskottet avslag på motionen.Fru talman! Det har varit en lång dag med eko-nomisk debatt, och den fortsätter efter detta ärendemed ärendet om kommunernas ekonomi. I sådanadebatter talas det ofta från borgerligt håll om konkur-rensutsättning och avreglering som ett sätt att effekti-visera verksamheten. Om man som jag inte är heltövertygad om dessa argument kan man få ett exempelnär man läser utvärderingen av Riksgäldskontoret.Sedan 1992 anlitar externa för-valtare till en mindre del av statsskulden för att få enjämförelse med den egna förvaltningen. förvaltare har genomgående visat ett bättreresultat. Resultatet har uppnåtts som riskta-gandet har varit lägre än för externa förvaltare.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i fi-nansutskottets betänkande och avslag på reservatio-nen.Anf. 132 ():Fru talman! Här skulle vi nu kunna föra en ganskaomfattande debatt som gäller utvärderingen avstatsskuldens upplåning och förvaltning, och därmedRiksgäldskontorets verksamhet.Det brukar sägas att använder alldelesför liten tid till utvärdering och uppföljning, och detär väl symtomatiskt att när vi nu har ett sådant ärendehär framför oss så befinner sig kammaren i viss tids-nöd - om vi ska hinna votera före kl. 18.Därför inskränker jag mig nu till att enbart yrkabifall till reservationen. Jag påtalar också att detegentligen borde råda enighet om att en statlig myn-dighet inte ska agera på en konkurrensutsatt marknad,och därmed tävla som aktör om att attrahera inlå-ningsmedel från hushållen till den kontoliknandesparform som Riksgäldsspar utgör.Men dessvärre finns det fortfarande en majoritet iutskottet, och därmed väl i denna kammare, för attRiksgäldskontoret ska få fortsätta att utveckla den härsparformen. Jag är övertygad om att utvecklingen såsmåningom kommer att ge oss rätt i att detta ärolämpligt.Anf. 133 ():Fru talman! Jag har en fråga till stor del av svenska folket sparar i aktier. Detsåg vi senast exempel på ,när folk stod i kö för att köpa Teliaaktier. Men detfinns också de som av olika skäl inte vill spara ellerspekulera, som man brukar säga, i aktier. För demtycker jag att Riksgäldsspar är ett alternativ.För att konkurrensen ska fungera så krävs Riks-gäldsspar, skulle man kunna säga.Därför har jag alltså en fråga till : Har kontaktat någon bank påsenaste tiden och frågat efter hur mycket ränta hanskulle få om han skulle spara pengar i den banken?Om hade gjort det så skulle hanha kunnat fortsätta att ringa till Riksgäldsspar ochfråga. Då skulle han ha sett att Riksgäldsspar erbjuderhögre ränta.Jag undrar alltså om har ringt runt påbankerna och frågat hur konkurrensen fungerar.Anf. 134 ():Fru talman! jämförs äpplen med päron. Jämfö-relser med Riksgäldsspar ska ske genom att manjämför med den typ av obligationer som utfärdas påfinansmarknaden - antingen korta obligationer på sexmånader eller längre obligationer.Allmänheten har möjlighet att välja bland ett stortantal sparformer som är uppbyggda på samma sättsom Riksgäldsspar. Det handlar inte om ren inlåningpå mer eller mindre räntelösa bankkonton. Jag finnerdet ganska märkligt att ska varaute och konkurrera på den marknaden. Jag noterar attRiksgäldskontoret har ensamrätt att utfärda pre-mieobligationer. Det kan ingen annan göra, och det ären väldigt speciell sparform. Men konkurrensen omövriga inlåningsmedel tycker jag ska gå genom detvanliga bank- och finansväsendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )9 § Överenskommelse om en liberalisering avhandeln med tjänster m.m. mellan Europeiskagemenskapen och dess medlemsstater och Mexicosförenta staterFöredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU14Överenskommelse om en liberalisering av handelnmed tjänster m.m. mellan Europeiska gemenska-pen och dess medlemsstater och förentastater (prop. 1999/2000:108).Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 12 §. )10 § Utvecklingen inom den kommunala sek-tornFöredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU29Utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr.1999/2000:102).Anf. 135 ():Fru talman! betänkande 29 avserregeringens skrivelse om utvecklingen inom denkommunala sektorn. Såväl skrivelsen som de motio-ner som är väckta plus betänkandet berör den mycketomfattande kommunala verksamheten - inte minstden inom skola och vård.Många av de partiskiljande ståndpunkterna harredan i andra sammanhang behandlats av ,men återkommer i detta betänkande. Det är anled-ningen till att så många som 27 reservationer fogatstill betänkandet. Jag står självfallet bakom samtligareservationer där vi moderater deltar, men för tidsvinnande yrkar jag här bifall bara till reservation 5under mom. 5.Regeringens skrivelse borde kunna vara en pro-blemorienterad och bra genomgång, men den tenderaralltför ofta att försöka försköna verkligheten. Jagnoterar särskilt som ett exempel den sifferexercis somgörs på s. 132 om resultat. I det avsnit-tet försöker man leda i bevis att fler elever änför lämnar med s.k. godkän-da resultat. Försiktigtvis så åberopas inte de rapportersom visar hur vanligt det är att elever lämnar grund-skolan utan att ens ha de nödvändigaste färdigheternai räkning, läsning och skrivning - detta bara sagt somett exempel på hur en sådan här skrivelse kan tenderaatt försköna verkligheten.Fru talman! byggs det upp en s.k. kommunaldatabas. Den beskrivs lite närmare i regeringens vår-proposition. Den här databasen borde i kommandeskrivelser vara en källa för regeringen när det gälleratt lyfta fram goda exempel på hur tjänsteproduktionkan bedrivas på ett för medborgarna bra sätt i olikakommuner. Men det är symtomatiskt att socialdemo-kraterna i utskottet tycks värja sig mot att ge en sådanredovisning.Vi har fått reservera oss på denna punkt tillsam-mans med . Man vill tydligen slåvakt om de traditionella sätten inom de offentligamonopolen.Fru talman! Många kommuner befinner sig iskattetvister med skatteförvaltningarna via de kom-munala bolagen. Det är märkligt att socialdemokra-terna i utskottet inte inser att det måste till tydligaregler, och troligtvis en särlagstiftning, för kommu-nala företag.Det är orimligt om man ute i kommunerna tror attkommunala företag är något slags skattefrälse baraför att kommunala förvaltningar är skattebefriade.Det åtgår faktiskt rätt mycket statliga resurser såväl iskatteförvaltningar som i länsrätter och andra instan-ser till de här tvisterna. De är ett tecken på att kom-munala bolag normalt inte är befogade, och att kom-munal affärsverksamhet i enlighet med kommunalla-gens bestämmelser inte bör bedrivas.Slutligen, fru talman, kommer jag till skatteut-jämningen. Där hade vi rätt en omfattandeinterpellationsdebatt med kommunministern. Vi varganska många moderater från olika håll i landet somdeltog.Men, fru talman, vi väntar fortfarande på ett be-sked om varför vi har ett utjämningssystem som kon-fiskerar tillväxt var den än förekommer i vårt land.Kan kanske här senare förklara förkammaren varför glesbygdskommuner som ,och , industrikommuner som Sandvi-ken och eller idogt arbetande kommunersom och andra, som haft enrelativ tillväxt per invånare över riksgenomsnittet, fårhela denna tillväxt konfiskerad?Det ter sig obegripligt att en regering som sägersig vilja verka för ekonomisk tillväxt infört ett systemsom är så groteskt tillväxtfientligt. Regeringens skri-velse innehåller naturligtvis ingen som helst redovis-ning av hur absurt detta inomkommunala utjämnings-system slår för olika kommuner. Alla incitament tillatt bidra till utvecklingen i vårt land är borta.Det är inte särskilt bra med ett sådant system närnu alltfler ute i kommunerna börjar förstå att man intekan påverka sin intäktsnivå med tillväxt och förstärktskattebas. Då drar man sig naturligtvis också för dekostnader som man som regel har om man ska bidramed tillväxt. Och i glesbygderna slår detta hårt. Manförlorar befolkning och får den vägen minskade in-täkter. Men den kvarvarande befolkningen har kanskejobb, och det kommer också företag dit som bidrar tillatt sysselsättningen ökar - kan ju vara ett ty-piskt exempel, men det finns många andra kommuner- och då stiger den relativa skattekraften per invåna-re, och då konfiskerar det nuvarande skatteutjäm-ningssystemet denna tillväxt till . I Malåblir det, såvitt jag förstår, ungefär 96 %.I de områden där man har befolkningstillväxt blirinnebörden att bostadsbyggande och infrastrukturin-vesteringar kommunalt olönsamma, och vi har setteffekterna av hur det systemet slår t.ex. här i Stock-holmsområdet.Sonia och andra socialdemokrater kom-mer väl att vakna till och förstå att detmåste till grundläggande förändringar i detta systemsom ju också är oförenligt med ordalydelsen i vårsvenska grundlag.Fru talman! Jag hörde tidigare i dagställa en fråga till , nämligen varförvi moderater, om detta system är oförenligt med densvenska grundlagen, då inte begär en omedelbar änd-ring. Jag vill svara på den frågan genom att till JanBergqvist säga att vi hade möj-lighet att återgå till ett grundlagsenligtsystem, och då föreslog också vi moderater att manskulle göra det. Men är det faktiskt omöj-ligt att på mycket kort sikt göra dessa förändringar.Och det är därför som vi i stället föreslår förändringari skatteutjämningssystemet. Men det är helt klart attsystemet i sig inte är förenligt med den svenskagrundlagen.Jan hävdade då att svenska grundlags-experter ansåg att det var förenligt med den svenskagrundlagen. Jag vill i så fall till ellertill ställa frågan: Vilken svensk grund-lagsexpert hävdar att det är förenligt med grundla-gen? Jag är medveten om att socialdemokraterna ikonstitutionsutskottet med stöd av några andra partierhar hävdat detta. Men vilken svensk grundlagsexperthävdar att dagens inomkommunala utjämningssystemär förenligt med grundlagen? Jag vet svaret på denfrågan.Anf. 136 PER ():Fru talman! Syftet med regeringens skrivelse, somär en årlig skrivelse sedan tid, ärsom vi har hört att redovisa utvecklingen i förhållan-de till nationella mål inom kommunsektorn. Mening-en är att vara deskriptiv, men såväl urval som beto-ningar och ibland tolkningar kan också ge en beskriv-ning av sakläget med en viss färgning och en visspolitisk nyans. Några exempel har vi tidigare hört.Jag kan nämna ytterligare några.Beträffande demokrati och självstyrel-se speglas inte en, vågar jag säga, alltmer utbredduppgivenhet bland politiskt aktiva i kommuner ochlandsting. De känner sig alltmer som marionetter.Deras manöverutrymme krymps ständigt.Sedan finns det också andra områden. Jag åter-kommer till detta med självstyrelse. Menbeträffande hälso- och sjukvård, äldreomsorg, handi-kappomsorg och färdtjänst påvisas förtjänstfullt bris-tande måluppfyllelse på åtskilliga punkter. Och därfinns det egentligen en utmärkt redovisning som ut-gör ett incitament till omedelbara åtgärder.Vidare säger inte bokslut och aggregerad statistikpå en sådan nivå mycket om hur enskilda äldre hardet eller hur enskilda skolbarn har det, om barnenkänner lust att lära eller om enskilda funktionshindra-de får den hjälp som de har rätt till, etc. Genomsnittvisar viktiga trender, men de utplånar de enskildafallen, och det kan vara farligt, fru talman, för ossrikspolitiker.I skrivelsen redogörs som sagt för utvecklingen avden kommunala ekonomin under de senaste tio åren.Det står ju inte heller något om att den socialdemo-kratiska regeringen under senare delen av 1990-taletanvänt kommunsektorn som en budgetregulator allt-efter saneringspolitikens behov. Och i detta ligger attstatsbidragen har urholkats som specialdes-tinerade bidrag försvagat självstyrelsen. Skatteintäk-terna har också försvagats. somdetta har skett har statliga reformer krävt ett ökatkommunalt ansvarstagande som inte alltid finansie-rats enligt finansieringsprincipen.I arbete för en värdegrundaddemokrati ingår det att slå vakt om den kommunalasjälvstyrelsen, och jag ska ägna mig något åt detta nu.Subsidiaritetsprincipen är också en viktig princip försåväl stöd som maktdelning. Självstyrelsen förutsätteremellertid en stabilare ekonomisk bas för den kom-munala verksamheten. Många av de påvisade brister-na i skrivelsen har en viktig orsak i just alltför svagaekonomiska resurser hos kommuner och landsting.Mot bakgrund av dessa principer och erfarenheterfrån besparingstider är det angeläget att stärka denkommunala självstyrelsen genom att stärka denkommunala ekonomin och den självständiga delenoch därmed förbättra planeringsförutsättningarna. Viföreslår detta i vårt budgetalternativ genom att på kortsikt öka de generella statsbidragen och på lång siktöka den kommunala sektorns möjlighet till självfi-nansiering. Det innebär ett resur-stillskott på kort sikt på 5 miljarder men också pålängre sikt att kommunsektorn t.ex. genom en skatte-växling får ta över fastighetsbeskattningen och om-vandla den till en fastighetsavgift. Det ärju inte utan exempel i andra länder.I regeringsformen pekas den kommunala självsty-relsen ut som ett medel att förverkliga demokratin. Ipraktiken har dock den kommunala självstyrelsenfungerat som en del av den statliga förvaltningsorga-nisationen, även om det naturligtvis inom vissa ramarfinns en frihet för kommunerna. Men i författnings-politisk mening är det inte fråga om en riktig självsty-relse. Kommuner och landsting fattar naturligtvisbeslut. Men om besluten inte behagar regering ochriksdagsmajoritet står det dem fritt att genom lagstift-ning intervenera i den kommunala beslutskompeten-sen och inskränka beslutanderätten i olika avseenden.Det finns en förskräckande stor samling exempel pådetta. kräver faktiskt, fru talman, regerings-formens logik, där den kommunala självstyrelsenfinns exemplifierad och där den får sin ställning,också att självstyrelse måste ha ett sub-stantiellt innehåll. Lagrådet har också skrivit att "- -- någon innebörd måste dock den kommunala själv-styrelsen ha".De nuvarande förhållandena är inte acceptabla.Om man vill ha en verklig självstyrelse såmåste det till en kraftfull rättslig kompetens förkommunerna att utöva den. har iandra sammanhang påpekat att subsidiaritetsprincipenbör bli vägledande för nationella förhållanden också.Som bekant är den en del av EG-rätten. Den här prin-cipen motiveras av något som man kallar för naturligagemenskaper. Och det är närmast spontant uppkomnarelationer. Det kan vara en familj, en släkt, ett grann-skap, en förening, en fackförening, ett byalag, ettsamhälle, en kommun, en region.Sådana gemenskaper, fru talman - och jag vändermig också via fru talman till m.fl. -kan man, menar jag, argumentera för har värden i sig.Relationer är ett värde. Ett annat värde är frihet. Ettfundamentalt värde är naturligtvis livet eller existen-sen i sig.Det är individers och naturliga gemenskapers rät-tighet att få förverkliga de här värdena. Det handlarom att förverkliga sin existens, sina relationer och sinfrihet. Frihet kan översättas med självstyrelse. Vadgäller kommuner är det självstyrelse.De här rättigheterna har sina motsvarigheter iskyldigheter. Andra naturliga gemenskaper har attrespektera andras rättigheter. Det en naturlig gemen-skap på ett ändamålsenligt sätt kan sköta själv skaden också få sköta. De överordnade gemenskaperna,som t.ex. staten, har en skyldighet att stödja där såbehövs, och detta stöd måste respektera de enskildamänniskornas rättigheter och de naturliga gemenska-pernas egna kompetensområden.Om subsidiaritetsprincipen tillämpas på definitio-nen av självstyrelse konstaterar vi att detbehövs en kraftigt utökad respekt från statsmakternassida för den kommunala gemenskapens eget kompe-tensområde. En sådan respekt, fru talman, måsteavspegla sig i regeringsformens bestämmelser omdenna självstyrelse.Nu är politik alltför ofta makt, enbart makt. Meden enkel votering här i denna kammare kan denkommunala självstyrelsen inskränkas. Friheten kaninskränkas - friheten för kommuerna att själva hante-ra t.ex. sina bostadsbestånd, att själva hantera sinbarnomsorg, att själva hantera sin avgiftssättning, attsjälva med en för vår del självklar solidarisk finansie-ring hantera driften av t.ex. sjukvård i egen regi ellerinte.Jag har tidigare här i denna kammare läst frånKommunförbundets verksamhetsplan för 1999-2003.Där står det följande: "Det är statsmakterna som sät-ter ramarna för den kommunala självstyrelsen. Rege-ringsformen understryker i sin första paragraf själv-styrelsens betydelse för den svenska demokratin.Ändå är insikten om denna betydelse ibland ganskaklen. "Sedan fortsätter skriften, som harskrivit förordet till, med att beklaga hur självstyrelsenhar beskurits under de senaste åren.Nu har jag något försökt att teckna, fru talman, enideologisk grund, en motivering, till själv-styrelse - inte bara till självstyrelse utantill självstyrelse eller frihet för de olika naturligagemenskaper som vårt samhälle ändå är uppbyggt av,nedifrån och upp. Jag är naturligtvis intresserad av atthöra vad t.ex. , fru talman, säger omdetta. Jag är intresserad av hur socialdemokratin mo-tiverar självstyrelse, vad det innebär ochhur det kan komma sig att i beslut efterbeslut med den röda majoriteten kan inskränka kom-munernas självstyrelse som man faktiskt gör.Vad gäller vår övriga politik som finns beskriven ivåra reservationer i denna skrivelse är sakområdena,vågar jag säga, väl kända. Jag kommer inte att ta upptid här. Jag ska , även om vi står bakom alla vårareservationer, för vår del yrka bifall enbart till reser-vation 4.Anf. 137 ():Fru talman! Vård, skola och omsorgär kärnverksamheter i den kommunala sektorn. Det ärfrågor som vi i har prioriterat eftersomvi har lovat det i våra löften till väljarna.Vi har gjort det genom försvarsuppgörelsen därpengar förs över från försvaret till vård och omsorg.Centerpartiet har medverkat till att 8 miljarder kronorfram till 2004 förs över från försvaret till vård ochomsorg. Enligt överenskommelsen mellan Centernoch Socialdemokraterna ska reurserna användas föråtgärder inom primärvård, vård och omsorg om äldre,prykiatri och tillgänglighet och mångfald inom vårdoch omsorg.Vi har också gjort det genom att vara det parti iriksdagen som vill satsa mest på skolan och se till attskolan har de resurser som krävs för att ge alla elevermöjlighet till bra kunskap. vill ge kom-munerna möjlighet att genomföra en stor kvalitets-satsning på skolan genom att tillföra kommunerna 3miljarder mer än regeringen . De extraresurserna motsvarar ungefär 4 500 nya medarbetare iskolan. De människorna behövs, det vet vi allihop.Den här skrivelsen om kommunerna speglar intealla de svårigheter som finns. Det gäller t.ex. patien-ter i vården, den faktiska situationen för människorsom tvingas leva med långa väntetider inför en be-handling. Min erfarenhet är att både patienter ochvårdpersonal lever ett betydligt bättre liv när det finnsen vårdgartanti som ställer krav på korta tidsfrister.Låt oss därför införa en sådan vårdgaranti.Det finns i dagens läge en tudelning mellan kom-muner. Det beror bl.a. på att en fjärdedel av kommu-nerna och bara ett av tjugotvå landsting hade ettsammantaget positivt resultat till 1999.Det här är mycket allvarligt eftersom det drabbarvård, skola och omsorg och därmed enskilda personermycket hårt.Den här tudelningen mellan tillväxtkommuner ochsådana kommuner som har mycket sämre bruttoregi-onalprodukt än riksgenomsnittet blir värre av dåligainfrastruktursatsningar, höjning av arbetsgivaravgif-ten för småföretagare i inland, nedläggningav två tingsrätter och indragning av polisstationer,försäkringskassor, arbetsförmedlingskontor och post-kontor.I stället för att satsa på verktyg som kan ge stödför att vända utvecklingen sparkar man undan dekryckor kommunerna och deras befolkning har stöttsig på hittills.Fru talman! Jag vill deklarera att Centerpartiettycker att det komunala skatteutjämningssystemet iprincip är bra. Det finns vissa justeringar som behö-ver göras. Men det är nödvändigt för att det ska varalika rättigheter oberoende av var man bor i landet.Men det räcker inte. Det krävs faktiskt också envettig regionalpolitik. I andra delar av harman visat att det går att vända en sådan utvecklingsom vi ser i två tredjedelar av landets kommuner.