prot · GO0922 · 2000-11-07 00:00:00 — Det är klart att jag tycker attdet vore jättebra om marknaden öppnades för fler, förpersonal och för mindre företag också så att vi intebara hade några stora aktörer på marknaden.När det sedan återigen gäller det här med liberalerså vet väl kanske socialministern lika väl som jag attdet kan vara svårt att jämföra olika partier i olikaländer där man har olika typer av finansieringar ochandra saker, en annan kultur. Det gör att du inte kansäga att en socialdemokrat i agerar precislikadant som en socialdemokrat i , Frankrikeeller var det nu är någonstans. Så det är bra om vi kanhålla oss till debatten här i Sverige.Anf. 31 ():Fru talman! Vi gröna delar Socialdemokraternasoch oro för vad en ökad utförsäljningav akutsjukhus till företag som drivs i vinstsyfte kanleda till. Vi anser inte att akutsjukvård och profitin-tresse hör ihop. Men vi är positiva till alternativadriftsformer. Vi vill ha en ökad mångfald av vårdgi-vare och välkomnar att sjukvårdshuvudmännen istörre utsträckning tecknar vårdavtal med privata,kooperativa och ideella vårdgivare i den öppna vår-den.Men är det viktigt som socialministernsade att inte kommersiella intressen tillåts ta över-handen och försvåra möjligheterna att upprätthålladen grundläggande principen om en demokratisktstyrd offentligt finansierad sjukvård, en sjukvård somges utifrån behov och inte efter köpkraft.Vi gröna ser gärna sjukvård i alternativa drifts-former, men vi vill inte ha några börsnoterade akut-sjukhus. Vi ser gärna sjukhus och sjukvård som bärsav en idé, som t.ex. Vidarkliniken i . Vi sergärna stiftelser som bärs av en idé och där inkomnamedel stannar i verksamheten. Vi ser gärna olikakooperativa lösningar som bygger på delaktighet ochdeltagande.Men är det verkligen rimligt att låta börsnoteradeföretag driva sjukvård? Är det rimligt att vård skabedrivas med maximal vinstavkastning som mål? Attlägga ut parkförvaltning eller sjukhustvätt på entrep-renad är en sak. Det kanske leder till dåligt klippt gräseller dåligt tvättad tvätt om det går galet. Att sälja utsjukhus och sjukvård till vinstdrivande företag är juen fråga av helt annan dignitet.Vi vill värna mångfald, nytänkande och olika al-ternativ. Men vill också hålla avarter borta. Någrafrågor är viktiga att ställa. Vad händer om sjukvårdendrivs av vinstkrav? Vad händer om aktieägarna kän-ner att avkastningen är för låg? Vilka krav ställerägarna, dvs. aktieägarna, på företagsledningen då?Och hur ska man se på rätten till den forskning sombedrivs på privata sjukhus? Vilket intresse för frisk-vård och hälsa har ett företag som ska göra vinst påsjukdomar?Vi gröna är positiva till ett tillfälligt stopp för ut-försäljningar av akutsjukhus till företag som drivs ivinstintresse. Men vi är också tveksamma till ettpermanent statligt förbud mot utförsäljning av akut-sjukhus. Vi anser att frågan ändå hör hemma pålandstingskommunal nivå och bör avgöras där. För attvärna både rättvis vård och lokal demokrati vill vidärför i stället för ett permanent statligt förbud införaen demokratigaranti vid behandling av frågor av denhär typen. Vi vill att frågan ska avgöras på lokal nivåmen att det ska krävas kvalificerad majoritet, tvåtredjedelars majoritet i ett beslut eller två beslut medval mellan, för att man ska kunna sälja ett akutsjuk-hus till ett företag som drivs i syfte att dela ut vinsttill aktieägare.Vi är inte ute efter att med lagens hjälp uteslutaalla driftsalternativ till skattefinansierad sjukvård. Sålåter det på en del av de borgerliga debattörerna. Detvi vill göra är att motverka en alltför lättvindig ochoreflekterad utförsäljning av strategisk offentligegendom och verksamhet.Vi vill inte förhindra att de folkvalda i en beslu-tande församling genomför en politik som en majori-tet av väljarna har röstat för. Tvärtom vill vi ha enmodell som garanterar att små majoriteter inte kan"kuppa igenom" en politik i stora systemförändrandefrågor utan att dessa frågor öppet debatteras i en val-rörelse. Systemförändringar måste vara väl förankra-de hos folkflertalet. Särskilt viktigt är det naturligtvisnär dessa förändringar i realiteten inte går att ta till-baka.Miljöpartiet har kommit överens med rege-ringen om ett tidsbegränsat förbud mot utförsäljningav akutsjukhus till bolag som drivs med syfte att delaut vinst till sina ägare. Avsikten är att detta tidsbe-gränsade förbudet skaersättas med den demokratigaranti som jag nyssnämnde.Fru talman! Med anledning av frågor eller påstående tidigare vill jag säga föl-jande. Vi säger inte nej till att lägga ut sjukvård påentreprenad generellt. Men vi säger alltså att vi vill haett tidsbegränsat stopp för att just överlämna ansvaretför driften av akutsjukhus till bolag som drivs medsyfte att skapa vinst åt ägarna. Det är viktigt att hållaisär detta.Beträffande Gävleborgsexemplet som KennethJohansson tog upp vill jag säga följande. är inte bara aningslös, som socialministernsade tidigare, utan också dåligt informerad. Jag förut-sätter nämligen att han inte vilseleder oss medvetet.Kenneth påstod tidigare att Miljöpartietskulle ha bidragit till att en BB-avdelning i Gävleborglades ned. Vi har snabbkollat detta påstående medvårt oppositionsråd i . Detta är en tidnings-anka. I var det ett danskt företag som hadeuttryckt intresse för att överta sjukhusets BB-verksamhet. Men frågan har över huvud taget intevarit uppe på dagordningen i läns lands-ting. Inga sådana beslut som har fattats har alltså fattats i verkligheten.Miljöpartiet har alltså inte varit med och lagt nednågot sjukhus i och ingen BB-avdelningheller. Vi jobbar tvärtom hårt i för attbehålla BB i Bollnäs.Men en sak har rätt i, och detär att nedläggningen av sjukhus är ett problem. Där-för är det också en viktig uppgift för den utredningsom nu ska göras att studera de nedläggningar avsjukhus som har gjorts ochbeskriva vårdutbudet, kvaliteten på utbudet och kon-sekvenserna för befolkningen på de platser där sjuk-hus har lagts ned.Anf. 32 PER () replik:Fru talman! som den tredjetårtbiten i den samlade vänstern fullbordar nu bildenav vad det är som har att ta ställning tillgenom att informera oss om att nästa steg är vad somhögtidligen kallas för en demokratigaranti. GeorgeOrwell skulle inte kunna överträffa språket i MatzHammarströms beskrivning, ty denna demokratiklau-suls innebörd är tydligen att man på områden som gårdet egna partiets politik emot ska göra det svårare fören majoritet av väljarna att få en ny ordning till stånd.Så är det ju. Denna idé att det ska krävas två tredje-delars majoritet för en viss åtgärd bygger ju på att dengår emot vad som i det här fallet är socialdemokratinsoch idéer.Skulle jag kunna få ett exempel, , om detta antagande möjligen skulle kunnatänkas vara fel på ett område där föreslåren väsentlig förändring, och där de övriga skullekunna tillerkännas samma demokratiklausul som mannu vill införa för att förhindra bl.a. stockholmarnasvilja att få genomslag på stockholmarnas sjukvård?Eller säg som det är, , nämligenatt och Socialdemokraterna har svårt attsamla ihop egna väljare, och när väljarna tryter, då tarman till komplicerande beslutsregler som ska mot-verka att de partier som företräder väljarna fårgenomslag för sin politik. I stället för att tricksa medgrundlagen - det är nämligen det som ni håller påmed - vore det inte bättre att gå ut och fråga svenskafolket om de möjligen sympatiserar med era idéer?Och om svaret är nej, avstå från tricksandet.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Först måste jag säga att jag tror att detär ytterst tveksamt om verkligen har fåttett så tydligt mandat från sina väljare som Per Unckelger sken av när det gäller att sälja ut offentlig sjuk-vård till privata vinstintressen.Idén med demokratigarantin, som för övrigt ärplankad från grundlagen där vi har den principen närdet gäller grundlagsändringar att vi fattar två beslutmed val emellan, är naturligtvis inte tillkommen föratt vi ska få rätt på områden där politiken nu går detegna partiets politik emot. Det handlar i stället omvissa frågor, och jag nämnde t.ex. utförsäljning avstrategisk offentlig egendom. Vi anser att den härprincipen med demokratigarantin också är tillämplignär det gäller utförsäljning av allmännyttans bostäder.Det är ett annat exempel. Och det är möjligt att vi kanhitta fler frågor av sådan dignitet, betydelse och ka-raktär att de inte går att rätta till sedan. Det är sådanairreversibla beslut. Där anser vi från Miljöpartietssida att det kan vara lämpligt att använda den härformen av demokratigaranti för att verkligen se till har ett folkflertal med sig.Anf. 34 PER () replik:Fru talman! började sitt in-lägg med att ifrågasätta om de landsting som vidtarde åtgärder som han nu är så mycket emot verkligenhar fått ett folkligt mandat för detta. Vem är det somska avgöra det? Vad är det för en demokratisyn somMatz ger uttryck för om han här iSveriges riksdag som grund för ett intrång i denkommunala självstyrelsen sätter sig till doms överväljarna i och län och säger att detnog är tveksamt vad de egentligen sade till sina lokalapolitiker och att det är säkrast att stämmer ibäcken.Hör inte problemet? Hör inteMatz hur han utmanar själva grund-valen i folkstyret? Om han inte hör det är det ännumera illa ställt i den här debatten än t.o.m. jag inled-ningsvis föreställde mig.På frågan vilka andra exempel än vården somMatz kunde anföra så kom då det somvi alla väntade oss, nämligen allmännyttan, där vi itidningarna har läst att motsvarande eleganta demo-kratiklausul som ska förhindra folkflertalets genom-slag på politiken också ska introduceras. Hör inteMatz logiken i sina exempel? Varendagång som idéerna från socialdemokratin, vänsterneller den del av vänstern som hotas då är detta odemokratiskt. Då skadet införas komplicerande regler. Då ska man för-hindra att folkflertalets mening får genomslag.Får jag i all uppriktighet, fru talman, säga att detsom vi nu ser exempel på, i detta fall och i diskussio-ner om allmännyttan, är ett djupt allvarligt och nyttinslag i debatten om den svenska demokratin. Jag villallvarligt uppmana de tre partier som för denna typ avdebatt att besinna vad det är de säger och besinnavilka värden det egentligen är som de utmanar.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! Jag har väldigt svårt att se detta bl.a.beträffande frågan om grundlagen och det kommu-nala självstyret. Det är mycket riktigt som IngridBurman och socialministern har framfört, nämligenatt vi ju har en lagstiftning som innebär en begräns-ning av det kommunala självstyrets omfattning. Ochhär i stiftar vi nya lagar, och det här är ettförslag på en sådan lagändring som naturligtvis ocksåkommer att påverka det kommunala självstyret. Ochdet är en konflikt där. Det ska erkännas. Men vi anseratt det finns viktiga värden att värna. Det finns ange-lägna allmänna intressen att värna som gör att viställer oss positiva till en sådan tidsbegränsad lag -ett stopp mot utförsäljning av akutsjukhus tillvinstdrivande företag.Sedan när det gäller vårt förslag om en demokra-tigaranti har jag också svårt att se att detta skulle varanågonting som hindrar folkviljan att komma till ut-tryck. Det går också att se det som att man ska fattabeslut om denna typ av omfattande förändringar vidtvå tillfällen med ett val emellan så att man garanteraratt frågan är uppe och tydligt debatteras i en valrörel-se, så att folket vet vad det är för resultat som derasröstande leder till.Jag har svårt att se det som ett ingrepp och somnågonting demokratifientligt. Det är i stället ett sättatt värna och garantera demokratin, att förhindra attsmå majoriteter "kuppar" igenom en politik i storaoch systemförändrande frågor utan att man har ettstarkt folkligt stöd för detta.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Det är ju en synnerligen konstig av-slutning, att den här lagen ska förhindra att små majo-riteter "kuppar" igenom viktiga beslut. ärMatz med en så oerhört liten marginali spetsen beredd att stödja regeringens förslag. Det ärju sådant som han själv vill förhindra.Den andra frågan jag vill ta upp är att jag hoppasatt för sin egen och riksdagensskull rättar till det som han sade i sitt inlägg om kun-skapsnivån och om den anda som han är rädd skagenomsyra vården vid alternativa driftsformer, för detvar sannerligen inte snällt sagt. Han sade att manvisserligen kan putsa fönster och sköta en trädgårds-förvaltning, men att det var fara om man skulle skötamänniskor och sjukvård.Även inom alternativa driftsformer och privataverksamheter är det som har till-synsansvaret. Det krävs legitimation för de som äranställda, så det är inga kvacksalvare som är med ochjobbar.Det finns även andra verksamhetsformer som ärsynnerligen angelägna, åtminstone enligt mitt sätt attse. Jag tänker på vården av de dementa. Jag har intehört att det ska finnas några restriktioner kring denverksamheten. Försök att förklara det!När det gäller att företag ska kunna ha tilltro tillframtiden vill jag läsa ett par meningar på s. 22, andrastycket - det handlar om ingångna avtal som löper uteller sägs upp: Genom de föreslagna bestämmelsernaär emellertid förhindrat att beakta anbudfrån den som tidigare ansvarat för driften, om denneäven fortsättningsvis avser att driva verksamhetenmed syfte att skapa vinst.Det är ju en tydlig anvisning som är otroligt all-varlig för de företag vi har . Hur ska de våga attinvestera och vidareutveckla verksamheten? Är det enlapsus eller står för det?Anf. 37 ():Fru talman! Jag tycker knappast att jag har uttalatmig förklenande om kunskapsnivån hos entreprenör-er. Det jag sade i mitt inlägg var en kommentar tilldet som Per framförde. Han sade att när mannu kan lämna bort tvätten på ett sjukhus och låtavinstdrivande företag putsa fönster, så kan de få tahand också om vården. Jag tycker att det handlar omverksamhet av lite olika dignitet.Jag tycker därför att det är viktigt att få svar på defrågor som jag ställde: Vad händer om aktieägarnaanser att avkastningen inte är tillräckligt hög? Vilkakrav ställer ägarna på verksamheten då? Och vilketintresse för friskvård och hälsovård har ett företagsom gör vinst på sjukdomar?Sedan finns det också en annan skillnad. Om maninte har sålt ett akutsjukhus kan man fatta beslut omatt sälja det. Det är betydligt svårare att få tillbaka ettakutsjukhus när man väl har sålt det. Det förhåller sigpå samma sätt med allmännyttans bostäder. Det är detsom gör dessa frågor så viktiga, att det blir irrever-sibla beslut, dvs. beslut som inte går att rätta till. Detgör att man ska kunna kräva kvalificerad majoritetalternativt två beslut med val emellan.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! När det gäller den sista frågan att mandriver verksamhet ska ju ändå avtalet för-nyas. Om man inte lever upp till kraven förutsätterjag att de lokala politikerna inte förlänger avtalet.Man får besparingskrav och lever inte sitt eget lillaliv. När man har ett avtal med , som fortfa-rande är sjukvårdshuvudman, kan det ställas krav.Socialstyrelsen kan gå in som i vilket offentligt sjuk-hus som helst och t.o.m. stänga viss verksamhet.När det gäller vilket intresse de privata ägarna harav friskvård och hälsovård har ju inte ens det priorite-ringsbeslut som vi fattade i 1997 prioriteratdetta som högst. I ett avtal som sluter meden annan aktör ingår den prioriteringslista som viantog i full politisk enighet. Inom parentes vill jagsäga att jag önskar att det arbetet hade kommit längre,även i monopolets Sverige.Anf. 39 () re-plik:Fru talman! Jag har bara en kort fråga till MatzHammarström. Han talade om att man "kuppar" ige-nom beslut. Jag antar att han syftar på landsting ochkommuner. Vad menas med att man "kuppar" igenombeslut?Jag har bakom mig, innan jag kom in i riks-dagen, som landstingspolitiker. Jag kan inte påminnamig ett enda viktigt beslut som har "kuppats" igenom.Det handlar om en demokratisk process där man fåren majoritet. Jag vill ha en förklaring av vad som menas med att man "kuppar"igenom beslut.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Med det avser jag att en liten majori-tet driver igenom beslut i frågor där konsekvensernainte har varit tillräckligt belysta för väljarna införvalet, där frågorna inte har varit tillräckligt väl de-batterade i valrörelsen. Väljarna vet alltså inte riktigtvad det är som de får.Anf. 41 () re-plik:Fru talman! Det tycker jag var en märklig förkla-ring. Jag vet inte vad har förerfarenhet av eller landstingskommunalpolitik. Jag tror inte att sådant förekommer i Sverige.Vi har majoritetsbeslut. Är det så att en majoritet meden rösts övervikt i riksdag får igenom ettbeslut, vilket faktiskt har hänt, är det då en kupp ellerär det ett majoritetsbeslut?Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Det är naturligtvis ett majoritetsbe-slut. Men vi anser att det finns anledning just i dessaspeciella frågor som rör utförsäljning av strategisktviktig offentlig egendom att skapa ett skydd eller endemokratisk tröghet i systemet som gör att det skakrävas två tredjedels majoritet eller två beslut med valemellan. Sådana beslut har stor strategisk betydelse,de rör viktig offentlig egendom och de är irreversiblatill sin karaktär.Anf. 43 () re-plik:Fru talman! Vi har tydligen fått olika uppgifternär det gäller . Det enklaste är väl att vikollar upp dem.När det sedan gäller reflexion är det intressant attse att bejakar en lag som innebär ettförbud mot att träffa avtal om drift av sjukhus påentreprenad. Jag hade haft en viss förståelse om Mil-jöpartiet också hade bejakat en lag om att man inte fårlägga ned mindre sjukhus. Jag tycker att båda dessafrågor plus det fall där man vill bygga upp ett nyttsjukhus rör den regionala och lokala nivån.Sedan har jag en fråga till . När jagläste pressmeddelandet från uppgörelsen med Social-demokraterna hoppade jag högt. Det stod så här: I detpolitiska fältet är det bara och Socialde-mokraterna som står för synsättet att be-hålla principen om vård utifrån behov, inte köpkraft.Vad menar ni med det? Kan ni i genågot exempel på där inte har varit förvård utifrån behov?Anf. 44 () re-plik:Fru talman! tycker jag att den aningslöshet som socialministern taladeom . Vi riskerar att få en utveckling där detinte längre är behov utan köpkraft som styr i vården.Vi vill stämma i bäcken när det gäller denna utveck-ling genom beslutet om ett tillfälligt stopp för utför-säljning.Anf. 45 () re-plik:Fru talman! representant borde varalite försiktig med omdömen om aningslöshet. Störreokunnighet har jag inte upplevt på . Jag villpåstå att - och de allra flesta partier häri landet - står för att vi ska ha en skattefinansieradvård. Jag står för att den ska vara tillgänglig för alla.Plånboken ska inte på något sätt vara avgörande förom man kommer till. Vård ska ges utifrån behov.Genom ett attraktivt vårdutbud ska vi motverka attgräddfiler byggs upp.Det är fräckt att påstå att det i enbart finnstvå partier, och Socialdemokraterna, somanser att vi ska behålla principen om vård utifrånbehov och inte utifrån köpkraft. Det är anmärknings-värt.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Det är bra om det råder bred enighetom att ha kvar grundprincipen om en offentligt finan-sierad vård utifrån behov, även om vi har olika upp-fattningar om denna grundprincip är förenlig med attsälja ut akutsjukhus till bolag som drivs i vinstsyfte.Vi är inte generellt emot att lägga ut sjukvård påentreprenad. Vi välkomnar olika typer av alternativalösningar. Men vi vill ha ett tillfälligt stopp mot utför-säljning av akutsjukhus till bolag som har till syfte attdela ut vinst till ägare.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen hänvisades till socialutskottet.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpellatio-nerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 2000/01:48Till riksdagenInterpellation 2000/01:48 av ominternationellt samarbete om kommunikationsrätt.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 10 november 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresa och plenifrivecka i riksdagen.Stockholm den 23 oktober 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:49Till riksdagenInterpellation 2000/01:49 av omnarkotika och ungdomsbrottslighet.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är plenifri vecka i riksdagenoch att en debattdag som passar både interpellantenoch mig inte stått att finna under denna tidsperiod.Stockholm den 25 oktober 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:52Till riksdagenInterpellation 2000/01:52 av om sä-kerheten inom rättspsykiatrin.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är plenifri vecka i riksdagenoch att en debattdag som passar både interpellantenoch mig inte stått att finna under denna tidsperiod.Stockholm den 25 oktober 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:65Till riksdagenInterpellation 2000/01:65 av polissituationen.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är plenifri vecka i riksdagenoch att en debattdag som passar både interpellantenoch mig inte stått att finna under denna tidsperiod.Stockholm den 31 oktober 2000JustitiedepartementetThomas BodströmInterpellation 2000/01:57Till riksdagenInterpellation 2000/01:57 av ()om försvarsekonomin.Interpellationen kommer att besvaras den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 27 oktober 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragMaj JohanssonTf expeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:58Till riksdagenInterpellation 2000/01:58 av ()om säkerhetspolitiken.Interpellationen kommer att besvaras den14 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 27 oktober 2000FörsvarsdepartementetBjörn uppdragMaj JohanssonTf expeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:66Till riksdagenInterpellation 2000/01:66 av omoljeutsläppen i Östersjön.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 31 oktober 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschefInterpellation 2000/01:70Till riksdagenInterpellation 2000/01:70 av om kvalite-ten i förlossningsvården.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 1 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:77Till riksdagenInterpellation 2000/01:77 av om tele-fonjour för människor i kris.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att jag inte kunnat finnaen debattdag som passar både interpellanten och mig.Stockholm den 1 november 2000SocialdepartementetLars EngqvistInterpellation 2000/01:71Till riksdagenInterpellation 2000/01:71 av omutbyggnad av flygplatser.Interpellationen kommer att besvaras tisdagen den28 november 2000.Skälet till dröjsmålet är att ministern inte kunnatfinna en debattdag som passar bådeinterpellanten och honom.Stockholm den 1 november 2000MiljödepartementetEnligt uppdragKathrin FlossingExpeditions- och rättschef3 § Svar på interpellation 2000/01:37 om kvin-nors och barns situation i EtiopienAnf. 47 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat statsrådetMargareta om kvinnors och barns situation iEtiopien och vikten av att säkerställa grundläggandemänskliga rättigheter för kvinnor i fattiga länder.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom ska svara på interpellationen.Jag delar bestörtning över deövergrepp tusentals kvinnor utsätts för ,världen över. Att motverka dessa lagstridiga hand-lingar är grundläggande i vårt arbete för att stärkarespekten för lag, demokrati och mänskliga rättighe-ter runtom i världen.