prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Som viframhåller i majoritetstexten finns det olika förutsätt-ningar för detta i olika polisdistrikt i landet, men vitror att det är viktigt att man uppmärksammar möjlig-heterna att bli ännu effektivare i utredningsarbetet.Med tanke på att uppklaringsprocenten för de flestabrottstyper är försvinnande liten finns det alla skäl attpröva alla tänkbara metoder att se över hur man kanbli mer effektiv. Det är bakgrunden till detta tillkän-nagivande.Vi har ytterligare förslag, som vi redovisar i re-servation 3, om hur polisen skulle kunna utveckla sinverksamhet. Det gäller en bättre utbildning av poli-serna. Vi är alldeles övertygade om att man skullekunna göra betydligt mer om man får resurser till det.Vi vill gärna se hur narkotikabekämpningen har ut-vecklats i den nya organisationen. Vi redovisar ocksåytterligare saker i reservation 3.Det finns två hemställanspunkter och tillkännagi-vanden som vi är överens om. Det är önskvärt ochnödvändigt för dem som fattar beslut om rättsväsen-det att ha ett bra beslutsunderlag. Vi är ense om attdet är viktigt att ha lite längre tidsserier när det gällerekonomi och att siffrorna från olika år är jämförbara,så att man kan dra rätt slutsatser och grunda sinabeslut på ett bra underlag. Det är bakgrunden, och detär glädjande att sådana synpunkter kommit fram.Vi har från utskottets sida tidigare kritiserat rege-ringen för ett dåligt material. Det har blivit väsentligtbättre. Det tycker jag också att man kan säga i det härsammanhanget. Men det kan bli ytterligare bättre, ochdet har vi alla varit överens om med tillkännagivan-det.Fru talman! Avslutningsvis tycker vi att det ärganska rimligt att man mer fullödigt redovisar effek-terna av de organisationsförändringar som har ge-nomförts och framför allt av de som kommer att ge-nomföras framöver. Revisorerna gjorde för ett antalår sedan en i och för sig ganska liten studie om kon-sekvenser av nedläggning av häktet i . Detredovisades olika modeller för hur man skulle kunnaangripa och analysera dessa typer av förhållanden.Det är alldeles uppenbart att det finns många ex-empel längre tillbaka, och säkert också ,på förändringar inom statlig förvaltning där någonsektor säkert tjänar lite pengar eller lite resurser på attgöra förändringar. Men risken är då överhängande attdet sker en kostnadsövervältring till andra statligasektorer, kanske till kommuner och landsting eller privat sektor.Det är viktigt att vi i när vi fattar sådanabeslut är medvetna om konsekvenserna så att det intebara blir att man vältrar över det på någon annan. Jagbrukar lite skämtsamt säga att vi leverlite grann i tårtbitarnas paradis. Men det är önskvärtatt tårtbitarna känner att de tillhör samma tårta.Fru talman! Jag ska inte ytterligare förlänga de-batten. Det kunde sägas betydligt mer om arbetet medkvalitetsutvecklingen inom polisen. Jag vill yrkabifall till reservation 3 och i övrigt till utskottets ma-joritetstext i betänkandet.Anf. 188 () re-plik:Fru talman! När inledde sittanförande kunde man få den uppfattningen att vi inteskulle ha samma uppfattning om att be revisorerna attgranska verksamheten. Det är ändå så att ett enigtutskott står bakom begäran att revisorerska titta på det. Det har säkert betytt en hel del förprocessen och utvecklingen. Det sades också när vifick besök av och Riksåklagaren.Man har faktiskt tagit till sig det som revisorerna harpekat på.När det gäller tillsynsverksamheten ställde jag enfråga om varför man har ändrat sig sedan hösten1998. Då tyckte man att det nog skulle utvecklas braom polisen själv fick ha hand om tillsynen. Borde detändå inte vara så att man gav litemer tid att utveckla inspektionsverksamheten till-sammans med Riksåklagaren innan man säger ska ha ett helt nytt oberoende tillsynsorgan?När vi talar om polisens internutredningar sägerAnders G Högmark att det inte alls är tänkt att detoberoende tillsynsorganet ska ägna sig åt det. Jagtolkar det som att det inte är tänkt att man ska ägnasig åt det. Ska det ingå som en del av dess tillsyn-suppgifter, eller ska det inte alls göra det? Det är välModeraterna m.fl. borgerliga partier som har ställt sigbakom förslag när det gäller dendelen, eftersom hon har haft en motion om ettoberoende tillsynsorgan.Anf. 189 (m) re-plik:Fru talman! Jag tror att vi alla tvärs över parti-gränserna har uppskattat de inslag och förslag somrevisorerna har redovisat rent allmänt sett. Det fram-går också av skrivningarna oaktat man tillhör majo-riteten eller reservanterna, i det fåtal reservationersom faktiskt finns. I stora drag är vi mycket överens.Det är ett påtagligt intryck man får när man läserbetänkandet, och när man dessutom varit med om attarbeta fram det.Varför har vi ändrat uppfattning? Vi gör bedöm-ningen att frågeställningen om ett fristående organ ärvärd att pröva. Det kunde inte vara helt orimligt,, när regeringen nu gör en samladöversyn över den statliga tillsynen, att man prövardet. Den är bl.a. föranledd av ett antal delstudier somRiksdagens revisorer har haft om tillsynen.Vad vi säger är att regeringen får pröva detta såatt man får väga fördelar och nackdelar. Tillvaron äralltid fylld av fördelar och nackdelar. Man får vägadem, redovisa slutsatserna inför och så fårvi ta ställning.När det gäller ett oberoende tillsynsorgan kan dethända att det i någon situation råkar ut för ett fall därdet varit någon form av internutredning för polisen.Det intryck man fick av den diskussion somvar i Rapport på TV var att tillsynsorganet var pri-märt tillkommet för att ägna sig åt att granska ochutöva tillsyn över de internutredningar som görs medpoliser inblandade. Det var det jag uppfattade attfrågan gällde. Så har icke varit fallet.Precis som redovisar har såicke varit fallet när revisorerna presenterat dessaförslag. Det finns uppenbarligen andra som tolkar inandra saker. Jag tror att och mintolkning står väsentligt närmare varandra än och hennes regeringskoalitionssystersgör.Anf. 190 () re-plik:Fru talman! Det var klargörande. Vi får frågaMiljöpartiets representant hur honser på det, så får vi se om ni är överenseller om ni inte är det i det senare.När det gäller tillsynsverksamheten säger att om man ändå ska göra en översyn kanman väl titta också på detta. Det handlar inte primärtom att tillsätta ytterligare tillsynsorgan utan om attden statliga tillsynen ska ges en tydligare innebörd.Det handlar om den tillsyn som bedrivs och inteom att inrätta ytterligare ett tillsynsorgan.Sedan var vi inne på detta med specialisering. Därhar vi en annan uppfattning. Vi tycker att det kommeri konflikt med närpolisreformen. Vi tycker att det ärviktigt att närpoliser också arbetar med utredningar.Man ska inte specialisera sig, utan alla ska arbeta meddet så att alla får en sådan kompetens att man klararav det.Det möjligt att medelsbristen har gjort att maninte har kunnat jobba på det sätt som kanske voreönskvärt. Det är väl en del av det. Det kan jag tänkamig. Men det finns särskilda skäl. Det kanske vi kankomma in på när vi talar om budgeten och vilka an-slag vi vill ge från respektive partier för att man skafå mer resurser till sin verksamhet.Ni väljer ändå att ta medel från andra delar som vitycker är lika viktiga i det brottsförebyggande arbetetoch i stället lägga det på polisen. Det gör inte vi.Anf. 191 (m) re-plik:Fru talman! Ni har valt att lägga medlen på detbrottsförebyggande arbetet, med ett resultat som intehar varit helt glimrande, om man får uttrycka det så.Ni har valt att prioritera en mindre del av den offent-liga sektorns medel till rättsväsendet. Det är ett med-vetet val. Det kan ju inte vara en slump att Rege-ringskansliet och den socialdemokratiska gruppen hargjort detta. Jag utgår från att det är medvetna beslut nihar fattat.Ni har tyckt att det har varit mindre viktigt att sat-sa på rättstryggheten än på andra områden. Det är ertmedvetna val. Jag får respektera detta. Men jagkommer att arbeta för att en annan tingens ordningkommer till stånd. Det är troligt att det finns ett visstsamband, även om det inte är något hundraprocentigtsamband, mellan den resurstilldelning man har ochvad man kan uträtta. Det är bra att den insikten finns,och den kommer gradvis fram nu i vårpropositionen.Det är inte minst fallet när det gäller att ge närpo-lisreformen ett riktigt och vettigt innehåll. Den har,herr talman, aldrig fått en reell chans att visa vad denverkligen kunnat gå för genom resursbristen. För detbär socialdemokraterna ett mycket stort ansvar, ochdet gör också de som socialdemokraterna om intesamregerar så åtminstone bildar en parlamentariskmajoritet med.När det gäller tillsynen kan man säga att den över-syn som sker i syftar till att se överhur befintliga tillsynsorgan jobbar. Men det kan må-hända leda fram till iakttagelsen att de inte riktigtfungerar. Då hoppas jag att regeringen har den öp-penheten i sitt beredningsarbete att man om man nutycker att det kan vara lämpligt att finna andra orga-nisatoriska former också kan överväga det. Det vardet vi ville föra med in i diskussionen i beredningsar-betet. Måhända kan en utomstående tillsynsmyndig-het göra någonting.Sedan innebär inte det att , somsäkert lägger ned ett betydande arbete, det vet jag attden gör, befrias. Snarare kan det vara en stimulans, endialog mellan den yttre tillsynsmyndigheten och denegna verksamheten. Det brukar vara så att i dialogenmellan den yttre revisionen och den inre sätts enstandard på kvaliteten. Det kanske visar sig varamycket framgångsrikt.Vi får se om regeringen nappar på detta. Rege-ringen är fri att göra sina överväganden. Om riksda-gen fattar detta beslut har den en skyldighet att redo-visa överväganden enligt tillkännagivandepunkten.Anf. 192 ():Herr talman! Jag måste bara passa på att säga attjag skarpt gillar prat om tårtbi-tarna. Jag tillhör dem som tycker om att prata omkänslor. Att någon får in dimensionen att tårtbitar harkänslor tyckte jag var roligt.Både och har berättat vilken ingången till betänkandet är.Det handlar om revisorernas uppdrag från justitieut-skottet och om några motioner som berör organisa-tionsförändringar, kvalitet och utbildning.Något man kanske inte tänker på, och något somframför allt massmedierna inte har ägnat sig åt, är attdet från revisorernas sida inte handlar om hela rätts-väsendet. Man tittar bara på , Östergötlandoch samt häktet i Östersund.Det handlar om löpande, ordinarie polis- ochåklagararbete utifrån organisationsförändringar. Såhar jag och tolkat betänkandet, och vihar fått bekräftelse på att den tolkningen är riktig. Jagtänker endast beröra två delar av betänkandet, nämli-gen kvalitet och tillsyn och specialisering inom ut-redningsverksamheten. Jag vill yrkabifall till reservation 1 och 2 samt avslag på övrigareservationer. Jag ställer mig bakom betänkandet iövrigt.Som det har talats om har revisorerna fö-reslagit att man ska utreda behovet av ett oberoendetillsynsorgan. Det är viktigt att påpeka att man intehar föreslagit att ett sådant ska inrättas, utan man harföreslagit att det ska utredas. Det är ju inte samma saksom att det nästan är klart.Om man inrättar en ny tillsynsmyndighet så skaden utöva tillsyn och kontroll över framför allt polis-och åklagararbete och, som jag uppfattar det, över deinstanser som utövar tillsyn. Grunden äratt revisorerna anser att kvaliteten på förundersök-ningarna inte är speciellt bra. När det gäller den slut-satsen har ingen annan uppfattning änatt det naturligtvis är av allra högsta vikt att förunder-sökningarna är så bra som det någonsin är möjligt.Däremot skiljer vi oss åt när det gäller förslagetom hur man ska komma till rätta med bristerna. Deborgerliga partierna, inklusive , har tycktatt detta ska utredas. Jag har full respekt för att mankan komma till den slutsatsen. ochSocialdemokraterna har valt en annan linje än atttillsätta en myndighet.Jag tänker inte speciellt gå in på hur tillsynsverk-samheten ser ut , eftersom det. Jag tänker faktiskt hoppa över det.Om utredningen skulle komma fram till att manska tillsätta en sådan tillsynsmyndighet, så skulle denha till uppgift att kontrollera kontrollinstanserna. Ochom kvaliteten ändå inte skulle förbättras - vilket inteär någon självklarhet - så skulle man om man fort-sätter i dessa tankebanor vara tvungen att inrätta enkontrollinstans som kontrollerar kontrollinstansensom kontrollerar kontrollinstansen. Så kan man gåvidare i all oändlighet.Men vi tror inte att det tankesättet får någon ge-nomslagskraft i det vardagliga arbetet vare sig inompolis- eller åklagarväsendet. Vi har andra förslag tilllösningar.Hela rättsväsendet har genomgått stora föränd-ringar, de flesta för inte alltför länge sedan. Därför ärdet inte rimligt att polis eller åklagare skulle ha hun-nit finna fungerande rutiner. Omorganisationer tar påkrafterna och får alltid konsekvenser för det löpandearbetet. Det är tröttsamt att arbeta under ständigaförändringar.Polis och åklagare behöver framför allt arbetsro.Att viktiga verksamheter debatteras och diskuteras ärbra. Att ständigt bli ifrågasatt som manförsöker hitta nya fungerande arbetssätt är inte fullt såbra för förutsättningarna att hitta tillräcklig ro attutföra ett fullgott arbete. För att de ska kunna slutföradet förbättringsarbete som redan inletts måste vi gepolis och åklagare arbetsro.Vänsterpartiet tror att det vardagliga arbetet inomrättsväsendet är i behov av andra åtgärder än ytterli-gare en tillsynsmyndighet. Visserligen före min tidmen ändå rätt beslutade man att genomföranärpolisreformen med dess problemorienterade ar-betssätt. De flesta poliser som arbetar enligt det nyaarbetssättet har inte relevant utbildning utan en ut-bildning i det "gamla" arbetssättet för polisen.Civilanställda inom polisen har sagts upp, vilketinnebär att poliser får utföra annat arbete än det poli-siära. Brottsligheten har blivit grövre. Den är merkomplicerad och kräver snabba beslut. Det finnsstress, krav ifrån allmänheten, hög medelålder, menframförallt brist på arbetsro och tid att hitta ett nyttfungerande arbetssätt.Detta är processer som pågår i organisationerna,både inom polis- och åklagarväsendet. Människornasom deltar i de processerna måste få den tid sombehövs. Det går inte att påverka detta genom politiskvilja eller genom politiska beslut, som leder till ytter-ligare omorganisationer och processer.Enligt behöver rättsväsendet merresurser och en översyn av arbetssituationen, vilket viinte fått gehör för i utskottet.Jag skulle vilja tacka för re-dovisningen av hur ställer sig till fråganom polisens internutredningar som kom upp i Rap-port . Jag tackar för det klargörande beskedetfrån sida. Jag skulle önska att jag kun-de få besked från de andra partierna. återstår baraKristdemokraterna i kammaren i denna sena timme,men det skulle vara trevligt att höra åsikter om polisens internutredningar.Det är bra att man hamnar på rätt sida, så att säga- oavsett vilket parti man hamnar på rätt sida till-sammans med. Det handlar ju om vilka åsikter manhar, och ibland stämmer de överens med vissa partieroch ibland med andra. Det är inte något viktigt skälför att bli oense.När det gäller specialiseringen inom utrednings-verksamheten tänker jag göra det lätt för mig ochinstämma i anförande ochåsikter om detta. Jag har redan yrkat bifall till denreservationen, men jag kan göra det en gång till.Anf. 193 (m) re-plik:Herr talman! Låt mig bara kort och i all enkelhetuttrycka min tacksamhet och min medkänsla medYvonne för det hon gjorde i TV ,nämligen försökte bringa klarhet i vad detta egentli-gen handlar om. Jag erkänner att det inte är helt en-kelt att göra det när någon eller flera har fått någon-ting om bakfoten. Tack för insatsen!Anf. 194 () re-plik:Herr talman! Jag vill bara tacksamt ta emot denvänligheten. Tack så mycket!Anf. 195 ():Herr talman! Jag vill först säga att jag tycker attAnders G Högmark förtjänstfullt har redogjort förRiksdagens revisorers rapport, bakgrunden, historikenoch vad som har hänt runt densamma och dess inne-håll. Det gör att jag ska sträva efter att inte bli mång-ordig i denna sena timma.Jag fick en fråga av . måstejag dessvärre säga att jag missade TV-inslaget i mor-se. Men såvitt jag har förstått av det som har fram-förts här från talarstolen dels av ,dels av vågar jag ändå säga attjag inte har någon annan uppfattning än den somAnders G Högmark gav uttryck för tidigare.Herr talman! Vi kristdemokrater ställer oss bakomrevisorernas förslag till när det gäller orga-nisationsförändringar inom rättsväsendet. Så somregeringens politik sett ut på rättsväsendets områdeunder senare år är vi ej speciellt förvånade över denkritik som har framkommit. Anmärkningsvärtlånga handläggningstider som kan få följder för rätts-säkerheten, undermålig kvalitet på polisens och åkla-garnas förundersökningsarbete, vilket kan leda till attåtal ogillas är några av huvuddragen i kritiken, vilketvi i likhet med revisorerna ser allvarligt på.Det är av yttersta vikt att förundersökningsarbetet,som intar en särställning i arbetet inom rättsväsendet,är av hög kvalitet. Det är nödvändigt för att vi skakunna upprätthålla en väl fungerande rättskipning,vilket inte minst är till gagn för brottsoffren.Även om vi kan instämma i det mesta i utskottetsbetänkande anser vi att revisorernas rapport visar påett behov av fler åtgärder än dem som utskottets ma-joritet fört fram. Liksom revisorerna anser vi att det ärotillfredsställande att det är polismyndigheterna själ-va som avgör hur mycket resurser som ska satsas påvidareutbildning. Det leder lätt till en ojämn standardi landet när det gäller vidareutbildade poliser, vilketkan få negativa konsekvenser för det problemoriente-rade arbetssätt som ska prägla hela polisverksamhe-ten.Vidare anser vi att det bör undersökas hur narko-tikabekämpningen fungerar i den nya polisorganisa-tionen. Dessutom vill vi betona att det är angeläget attpolisen har tillgång till modern teknik i brottsbe-kämpningen.Slutligen vill vi understryka vikten av samordningmellan de poliser som gör ett ingripande och de poli-ser som sedan ska sköta själva utredningen. En annanfråga som bör uppmärksammas när det gäller sam-ordning är relationen mellan polis och åklagare. Attsamlokalisera polis och åklagare i större omfattningän vad som sker skulle säkerligen vara till gagnför verksamheten.Herr talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillden reservation som vi står bakom, nämligen reserva-tion nr 3.Anf. 196 (mp):Herr talman! Jag tycker att det uppdrag som revi-sorerna fick av utskottet är väl genomfört. Man harundersökt, analyserat och lagt fram konkreta förslag ifyra punkter. Dessutom har dessa förslag skickats uttill remissinstanser som har fått yttra sig. Så det helaär väl genomarbetat.Trots detta genomarbetade material, som ocksåstämmer med de erfarenheter som jag har fått genomarbetet i justitieutskottet, kan vi inte enas om reviso-rernas förslag, utan det finns två reservationer, vilketär beklagligt.Tillsynen var en av punkterna. Revisorerna före-slår att det ska utredas - och det har inte varit någotannat tal om det - huruvida en oberoende till-synsmyndighet skulle kunna fungera bättre, vilketrevisorerna anser, om man läser mellan raderna.Jag tycker att detta är mycket positivt. Redan nären utredning såg över frågan om ändring i polislagennär del av tillsynsansvaret upphördearbetade för detta och avgav en reserva-tion i den utredningen. När det kom till ett betänkan-de av justitieutskottet hade vi också där en reserva-tion. Vi tycker att det är positivt att vi nu får dettabestyrkt av revisorernas undersökning.Det som vi har sagt är att den tillsynsom utövas av det högsta organet inom polisväsendetkan i allmänhetens ögon framstå som mer ett statligtstyrinstrument än som en verksamhet inriktad på attslå vakt om den enskildes rättssäkerhet och rätt-strygghet. Med den roll som polisen har i samhället ärdet utomordentligt viktigt att tillsyn inte utövas inomden egna sektorn. Vi tycker att tillsynen ska utövas aven utomstående sakkunskap som står fri i förhållandetill den verksamhet som ska granskas.Att samma befattningshavare inom Rikspolissty-relsen förenar rätten att meddela föreskrifter medskyldigheten att utöva tillsyn uppfyller inte det kravpå oberoende som tillsynsarbetet förutsätter. Därförbegärde vi en utredning. Jag är då tacksam över attdet har blivit en majoritet i denna fråga. Sedan kan vidiskutera innehållet.Anders G Högmark sade bestämt att det primäraför Miljöarbetet är att detta tillsynsorgan ska skötainternutredningar. Det har jag aldrig sagt. Däremothar jag sagt att det kan också vara en uppgift för dettatillsynsorgan. Det tycker jag skulle vara positivt efter-som jag har tyckt på det viset i denna fråga. Därskulle jag kunna få stöd av som hartyckt samma sak, att om det blir ett tillsynsorganskulle detta kanske också kunna vara en uppgift.Mandatet till regeringen är ju inte bundet. Det är ettfritt mandat att utreda och sedan återkomma.Det finns ju inget motsatsförhållande här som jagska stå i skottgluggen för. Jag har klart redovisat vadjag anser. Det kan kanske bli så utan att det på någotsätt är underligt. Det har sagts att det inte skulle ingå iuppdraget. Nej, det står fritt, men det skulle kunnaingå som en del.Inte nog med att revisorerna säger detta om ettoberoende tillsynsorgan. När det gäller de extra till-synsorgan som finns - JO och JK - uttalar JO attnuvarande organisation för tillsyn över polis ochåklagare är otillfredsställande i flera hänseenden. Denär uppbyggd på ett sådant sätt att det i hög grad för-svårar en enhetlig tillsyn, eftersom tillsynsuppgiftenär uppdelad mellan olika myndighetsorgan. Den ut-övas centralt när det gäller polisen och regionalt närdet gäller åklagarväsendet.JO föreslår att det tillsätts en utredning som skaarbeta med frågan om ett från båda myndighetsorganfristående organ för tillsyn. Det är precis Miljöpartietsåsikter som jag hänvisade till.Både , Riksåklagaren ochBRÅ säger att det inte finns något utrymme för för-stärkt tillsyn. Jag anser att det är en för stor uppgiftför att utöva en effektiv och tro-värdig tillsyn över den egna organisationen.Den andra punkten gäller specialisering av utred-ningsverksamheten inom närpolisområdet. Där harjag fått kritik eftersom jag har tyckt olika. Jag tyckeratt det är ganska naturligt att man kan göra det. Närman tycker en sak är rätt ska man ju stå för det.Det har sagts att man då skulle splittra hela när-polisverksamheten och att organisationen skulle gåsönder om man genomförde en koncentration avutredningsverksamheten. Tvärtom är det så att detbara är inom de större närpolisområdena som manöver huvud taget kan göra detta på ett effektivt sätt.Det som är kärnpunkten i närpolisorganisationen ärdet problemorienterade arbetssättet. Det kan i så fallutvecklas till det bättre om man kunde göra dessaeffektivitetsvinster när det gäller utredningar. På detsättet kan fler poliser vara i arbete.Jag tycker att det verkligen är motiverat att se omdetta kan ske. Det är också ett uppdrag som man skatitta närmare på. Det är inte så väldigt bestämt, så vifår väl se vad man i organisationen själv säger.Sedan är det detta med det problemorienterade ar-betssättet. Jag förstår inte varför det är en reservationom det, därför att arbetet är ju redan i gång. Det bordeinte kräva några större ansträngningar att presenteradetta för riksdagen.Det andra som revisorerna påpekar är ju mer ellermindre på gång och har åtgärdats sedan undersök-ningen kom fram till sina slutsatser.Herr talman! Jag har inga reservationer utan gårpå majoritetens linje i detta betänkande.Anf. 197 ():Herr talman! Vi fick nu klart för oss att menaratt internutredningar i och för sig skulle kunna ingå itillsynsorganets uppgifter. Men det har ju aldrig varittanken i revisorernas förslag. Inte heller JO har tagitupp att det skulle kunna handla om internutredningar.Den frågan har ju tidigare varit föremål för en över-syn. och har en annanuppfattning om internutredningar.