prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — Vi har sett att kommunerna har puttatfrågan åt sidan. Hur klarar sig de svagaste på bo-stadsmarknaden där de med hjälp av kontakter och påannat sätt ska försöka skaffa sig ett boende?Jag tycker att det är ett bra och vettigt förslag somregeringen har lagt fram. Vi har provat det förut, ochdet har i huvudsak varit bra.Jag hoppas att i nästa debattsom har med detta att göra bekymrar sig för självbe-stämmandet på alla nivåer.Anf. 61 () re-plik:Fru talman! Bl.a. för att få ett system som funge-rar optimalt är det viktigt att den som känner bäst tillförhållandena får bestämma hur saker och ting skaskötas. Det är därför den enskilde ska kunna väljabostad efter eget gottfinnande. Det är därför kommu-nerna ska kunna välja sina arbetsformer på bästa sättoch i största frihet. Det är därför som regeringen inteska lägga sig i hur bedriver sin bostadspolitikinternt genom att säga att ska ha en bostads-förmedling.Fru talman! Dessvärre är det inte så att de senaste50 årens centraldirigerade bostadspolitik har visatsärskilt goda resultat i de avseenden vi nu diskuterar.Det har med jämna mellanrum varit bostadsbrist, ochdet har varit felbyggda bostäder i miljonprogram ochi inre . Det finns inte anledning att av dettadra slutsatsen att regeringen skulle vara särskiltskicklig på att utfärda bestämmelser som ger en godbostadsmiljö åt befolkningen.Anf. 62 () replik:Fru talman! Tyvärr har bostadsfrågan tappat i po-litisk betydelse . Det avspeglas väldigtväl i hur kommunerna har hanterat detta.Carl-Erik Skårman yttrar sig kritiskt om de 50 se-naste årens bostadspolitik. Det finns säkert anledningatt ha kritiska synpunkter på den. Men om vi tittar påslutresultatet har boendet varit jämnt fördelat i det härlandet. Tyvärr är utvecklingen att vi kommer bortfrån den situationen.Carl-Erik Skårman tar också upp att det harbyggts fel, bl.a. ute i bushen. Jag antar att det är vadhan menar. Det fanns en efterfrågan. I min lilla kom-mun var det en bastant efterfrågan under krisåren. Vilät bygga en massa lägenheter därför att människornakrävde fler bostäder. Sedan råkade vi ut för ekono-miska bekymmer som gjorde att bilden ändradesradikalt. Sedan har marknadskrafterna dragit allthårdare och effektivare mot centrum. Därmed varspelreglerna radikalt förändrade.Jag har inget dåligt samvete för det som byggdesunder dessa år. Det fanns ingenting som sade att detinte skulle finnas en långsiktig efterfrågan på bostä-der i dessa orter. Tyvärr blev inte utvecklingen sådan.Anf. 63 () re-plik:Fru talman! Vad tror är orsakentill att byggherrar är så negativa till att byggabostäder med hyresrätt utan bara vill satsa på bostads-rätter?Anf. 64 () replik:Fru talman! Det är klart att de vill tjäna pengar.Det är en alldeles självklar inriktning från byggmäs-tarnas sida. Det gör de om de bygger bostadsrätt.Bruksvärdessystemet innebär en kostnadspress.Skulle man göra som de borgerliga företrädarna ihuset vill, dvs. införa marknadshyra, kommer denkostnadspressen inte att finnas. Då kommer det na-turligtvis att byggas hyresrätter, men inte till prisersom gör det möjligt för dem man säger sig värna isammanhanget att efterfråga hyresrätterna.Anf. 65 () re-plik:Fru talman! Med det resonemanget innebär det attom vi inte är beredda att förändra hyressättningenkommer det i fortsättningen aldrig att byggas bostä-der med hyresrätt. Självklart vill byggherrarna - somalla vi andra - ha möjlighet att tjäna pengar. Inserinte, fru talman, att man måste varaberedd att fundera ut ett något annorlunda hyressätt-ningssystem som innebär att man i stället kan få framfler hyresrätter?Det lades fram en utredning om allmän-nyttan och bruksvärdessystemet. Där fanns det fak-tiskt ett klokt resonemang om att ta större hänsyn vidhyressättningen när det gäller lägesfaktorn. Hyres-gästerna skulle t.o.m. vara beredda att betala lite mer ihyra därför att de insåg fördelen med en god hyres-faktor. En friare hyressättning borde kunna påverkabyggandet av hyreshus. Eller hur?Anf. 66 () replik:Fru talman! Jag tycker att Byggkostnadsdelega-tionen har bevisat att det går att bygga billigare. Jagtror att det går att vidta ytterligare åtgärder för att fåned byggkostnaderna. Jag har själv varit verksam ibranschen , och jag vet att vi är ganska gam-malmodiga i den branschen och att vi har levt underett alltför dåligt konkurrenstryck. Vi har haft alltförsvaga motparter när det gäller upphandlingen. Detfinns mycket att göra.Man kan undra över den förändring i fokus somhar skett . När räntebidragen var enviktig faktor på bostadsmarknaden var huvudkritikenav bostadspolitiken att det var räntesubventionernasom pressade upp priserna i branschen. har detväxlat till att det är bruksvärdessystemet som åstad-kommer samma sak. Det är lite snabba kast i argu-menteringen.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag ställde min fråga till bostadsmi-nistern, som tyvärr nu inte är här. Då ställer jag sam-ma fråga till : Vilka incitament finnsi propositionen som gagnar de mindre kommunerna?Anf. 68 () replik:Fru talman! Jag vet inte om an-ser att de mindre kommunerna är glesbygdskommu-ner eller kommuner nära storstäderna, men jag vet attförändringarna i kreditgarantierna kommer att göradet enklare att bygga det lilla som kan komma i frågaäven ute i glesbygden.Jag ser också det socialdemokratiska förslaget påfastighetsskattesidan som bra mycket bättre än Cen-terns och förslag. Det innebär defacto en höjning i stället för en sänkning av fastig-hetsskatten i glesbygden.Anf. 69 () replik:Fru talman! , samarbetspartner tillSocialdemokraterna, kräver hårdare tag. Man kräverräfst och rättarting i kommunerna. Man tror inte attkommunerna klarar att själva bedöma vad de behöverbygga.Min fråga till socialdemokraterna blir: att det kommer att vara möjligt attlägga fram propositionen? Tror attdet kommer att finnas majoritet i för den?Anf. 70 () replik:Fru talman! Propositionen är framlagd. Jag tror attdet kommer att finnas en majoritet för att få den ge-nom kammaren. Det är nog inga svårigheter med det.Anf. 71 ():Fru talman! Det handlar inte om räfst och rättar-ting. Kommunerna måste planera för den situationsom råder , på lång sikt. Man kan inte göra detnär det blir kaos och plötsligt stort efterfrågetryck.Bengt-Ola tycker inte att några andra för-slag än de regeringen lägger fram är bra, utom i EU-frågor. Då har han en egen uppfattning. Det ingår ispelet.Jag har lagt fram förslag om en boendekostnads-kommission. Vi ska fokusera på boendekostnaderna.Det är ett betydligt vidare begrepp än byggkostnader.Man lever kvar i tron att enbart byggkostnadernapåverkar boendekostnaden. Så vet vi att det inte är.Det handlar om markpriser, statlig beskattning osv.I boendekostnadskommissionen skulle alla intres-senter som påverkar boendekostnaderna ingå. Varoch en ska granskas. Alla ska komma med förslag påhur man på bästa sätt ska komma åt boendekostna-derna. Vi måste få ned dem, inte minst i den nypro-duktion som är på gång. Den nyproduktionen är dockinte av tillräcklig omfattning.Jag tycker att förslaget är värt att pröva. Det ärmärkligt att man vill avvisa det utan att diskuterafrågan över huvud taget.Anf. 72 ():Fru talman! Jag uppfattade förslagsom improduktivt. Det klarläggande som han hargjort nu kan vara underlag för att diskutera vidare. Viska inte glömma att det i propositionen ges uppdragtill olika institutioner som ska jobba i den riktningsom vi är överens om.Anf. 73 ():Fru talman! Visst finns det några sådana uppdrag,men inget som knyter ihop säcken. Det är viktigt attprata med intressenterna, öga mot öga. Det finns envilja hos de flesta att lösa de problem som Bengt-OlaRyttar och jag får brottas med framöver. De proble-men kommer att förvärras om det inte händer sakerinom bostadspolitikens ram.Regeringen ägnar sig i andra sammanhang, närdet gäller t.ex. arbetstidsfrågor, åt att prata med in-tressenterna. Man pratar visserligen inte med alla,men en del av intressenterna.Anf. 74 ():Fru talman! Vi är överens om inriktningen ochbehoven på detta område. Det är lite mode i att till-sätta en kommission. Det låter så handlingskraftigt.Jag vet att har mycket starkaambitioner på detta politikområde. Vi får väl snackaom saken.Överläggningen var härmed avslutad.Propositionen hänvisades till bostadsutskottet.10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /01:UbU3och betänkanden /01:FiU6 och betänkande 2000/01:SkU5Socialförsäkringsutskottets betänkanden2000/01:SfU3 och betänkanden /01:TU2-TU511 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner2000/01:30 Inkomstskatteregler vid ändrad skattskyl-dighet till mervärdesskatt2000/01:34 Talerätt för vissa utländska konsument-myndigheter och konsumentorganisationerSkrivelse2000/01:2 Att förebygga väpnade konflikterFörslag2000/01:RB3 Fullmäktiges i förslag omändring i lagen (1988:1385) om riksbankRedogörelse2000/01:JO1 Justitieombudsmännens ämbetsberättel-se12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 oktober2000/01:52 av () till justitieministerThomas BodströmSäkerheten inom rättspsykiatrin2000/01:53 av () till finansmi-nister av akademikerden 23 oktober2000/01:54 av () till socialmini-ster tandhälsa hos unga2000/01:55 av () till statsministerGöran PerssonIntegrationspolitiken2000/01:56 av () till nä-ringsminister i aktivitetsgarantin2000/01:57 av () till försvarsmi-nister /01:58 av () till försvarsmi-nister /01:59 av () till socialmini-ster tillgänglighetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 7 november.13 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 20 oktober2000/01:102 av () till jord-bruksminister /01:103 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonInfrastruktursatsningar i Skåne2000/01:104 av () till utrikesmi-nister till Bosnien2000/01:105 av () till näringsmi-nister om Arlanda2000/01:106 av () till närings-minister /01:107 av () till statsrå-det till offren för översvämningarna iSydostasien2000/01:108 av () till stats-rådet för flyktingar2000/01:109 av () till socialmini-ster mot barnlöshet2000/01:110 av () till närings-minister lotsavgifter2000/01:111 av () till näringsministerBjörn RosengrenStrukturarbetslösheten2000/01:112 av () till social-minister för bidragsberoende att äga sin bostad2000/01:113 av () till socialmi-nister av GBL som narkotika2000/01:114 av () till försvarsministerBjörn personal i utlandet2000/01:115 av () till jordbruks-minister /01:116 av () till utbild-ningsminister avseende högskolanden 24 oktober2000/01:117 av () tillstatsrådet för kvinnor i utlandet2000/01:118 av de () tilljustitieminister och föreningsfriheten2000/01:119 av tredje vice talman () till utrikesminister till Västafrikanska Guinea2000/01:120 av () till statsrådet upphållstillstånd2000/01:121 av () till miljömi-nister anpassat strandskydd2000/01:122 av () till utrikes-minister till hiv/aids i SydafrikaFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 7 november.14 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 24 oktober2000/01:52 av () till socialministerLars EngqvistSvensk narkotikapolitik2000/01:72 av () till socialministerLars EngqvistAnnetorpshemmet i Lund2000/01:73 av () till socialmini-ster till människor med diabetes2000/01:74 av () till socialmini-ster ställning inom socialtjänsten2000/01:81 av () till näringsmi-nister /01:83 av () till socialmi-nister fysiska och psykiska hälsa2000/01:91 av () till statsrådet utvecklingSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 7 november.15 § Kammaren åtskildes kl. 18.34.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början till ajourne-ringen ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.