prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:53Torsdagen den 20 januariKl. 09.00 - 21.54Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot. 52)Miljön - en hållbar utvecklingAnf. 1 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis beklaga attmiljöministern inte behagar närvara vid dagens de-batt. Det verkar vara representativt för samtliga stats-råd under den allmänpolitiska debatten. Men de är välupptagna med att skriva debattartiklar och pressmed-delanden. Det är ju numera där den politiska debattenförs.Vidare kan jag konstatera att denna debatt mycketväl kan representera även miljöminister generellt här i kammaren. Regeringsbänkenhar i princip varit helt övergiven under miljödebatter-na . Förvisso fick vi ettbesök under budgetdebatten, men något att säga hademiljöministern tyvärr inte.Herr talman! Jag ser ett samband mellan miljömi-nisterns närvaro i kammaren och hans närvaro i mil-jödebatten. Bänken står, även där, tom - så att säga.Statsministern har i ett antal regeringsförklaringarbröstat sig och uttalat att miljöpolitiken är ett mycketprioriterat område. Han talar om att bygga om Sveri-ge till ett ekologiskt hållbart . Det verkar somom talskrivare inte har haft någon kontaktmed . I harman inte några som helst planer på att göra Sverigesmiljö bättre. Där finns inga förslag.Trots regeringens uttalade höga ambition på om-rådet lyser förslagen med sin frånvaro på proposi-tionslistorna. Under /99 kom i principingenting, och under /2000 tänkermiljöministern lämna ifrån sig två internationellaöverenskommelser, en skrivelse samt inrätta en na-tionalpark.Det börjar bli pinsamt. Om man ville vara litesnäll mot miljöministern under förra kundeman skylla på att höll på att bäraflyttkartonger. Detta år kan man inte skylla på någotannat än en total oförmåga att prestera förslag!Herr talman! Har då miljöministern varit heltosynlig ? Nej, det vore väl syndatt säga. Han har släppt upp en och annan testballongi luften på en och annan debattsida i någon tidning iSverige. Dessa testballonger har bestått i att radikalthöja bensinpriset för att människor ska sluta att an-vända bilen. Det är ett förslag som synnerligen kom-mer att straffa småbarnsfamiljer och människor pålandsbygden - detta trots att bilindustrin satsar myck-et tid och pengar på att göra bränslesnåla bilar. Enbränslesnål bil är ett försäljningsargument i dag.En annan testballong har varit att radikalt höjaflygskatterna så att människor ska flyga mindre. Detär ett effektivt sätt att bromsa högtälskade ekonomiska tillväxt och hindra studenter ochandra med lägre inkomster från att flyga.En tredje ballong har varit att införa biltullar istorstäderna - även det i syfte att minska biltrafiken.De som inte redan måste ha bil undviker redan i dagatt ta med sig bilen till staden på grund av begränsadframkomlighet, trängsel och höga p-avgifter.Inga av dessa förslag är speciellt fräscha eller spe-ciellt nya för den delen. De känns gamla och uttjata-de. Dessutom är det mycket tveksamt med miljönyt-tan. Frågan man kan ställa sig är om dessa förslaginte egentligen är av ren fiskal karaktär snarare änmiljömässiga. De ekonomiska intäkterna är smaskiga-re än den lilla miljönytta de leder till.Likadant är det med den s.k. gröna skatteväxling-en. Själva växlingen uteblev. Det blev bara en skatte-höjning med tveksamma miljöförtecken.Herr talman! Regeringen försöker själv måla uppen bild av en regering som arbetar hårt med miljöfrå-gorna. I själva verket har vi en av de miljöfarligasteregeringarna . Det märkliga är att den stödsav ett parti som kallar sig Miljöpartiet.Herr talman! Nedläggningen av kanväl knappast ha undgått någon svensk. Detta har avregeringen och stödpartierna framställts som en viktigmiljöåtgärd, men det är i själva verket precis tvärtom.Det finns anledning att påminna riksdagsmajori-teten om det man håller på att åstadkomma. En stäng-ning av , om vi vänligt räknar medatt det ersätts med ett modernt kolkondenskraftverk,ger följande resultat enligt Statens energiverk.Det blir 3 600 tons ökning av kväveoxider,dvs. en ökning på av energisektorns sam-lade utsläpp. Det blir mer svaveldioxid perår. Det är en ökning på av den svenskaenergisektorns samlade utsläpp . blir det6 i ökade utsläpp av koldioxid, dvs. enökning med av hela totala utsläppi dag. Ni kan ju glömma de internationella åtagande-na framåt. Men det är klart, man kan alltidhänvisa till att det troligen inte blir svensk kolkraftsom ska produceras. Men att strunta i detta är inte enseriös miljöpolitik. Dessutom är det viktigt i miljöpo-litiken att inte glömma bort dem som ska betala no-tan. Det är de vanliga svenska hushållen som fårbetala dyrt för en politiskt principiell nedläggning.Herr talman! begåvades Sverigemed ytterligare en höjd skatt, den s.k. deponiskatten.Vi moderater var mycket kritiska till inrättandet avdenna skatt.Det är redan ett stort antal sopförbränningsan-läggningar som har begärt att få fördubbla sina verk-samheter med stor miljöpåverkan som resultat. Ännumera koldioxid och ännu mera svaveloxider sprids utöver landet tillsammans med ämnen som saltsyra,kvicksilver och dioxiner. Detta kan inte vara rimligt.Lika orimligt måste det vara att all den kreativitetsom finns runtom i landet när det gäller att utvecklade miljövänliga biocellerna för att utvinna biogas ochfå en kontrollerad minskning av avfallet stoppas. Påflera platser runtom i landet signaleras redan att dessaeldsjälar som jobbar med bioceller är redo att släppaförsöken och byta teknik.Jag besökte själv Nordvästra , NSR, i för se-dan. De hade startat en utveckling med bioceller somen viktig komponent. har de redan tvingats bytakoncept. Det konceptet producerar mindre gas, kostarmer och kräver mer arbete och mer energi. Riks-dagsmajoriteten gav regeringen i uppdrag att se överskattereglerna för biocellerna i syfte att rädda dem,men ingenting verkar vara på väg. Klockan är itolv för biocellerna.Herr talman! Summan av den politik som rege-ringen har fört har varit ettbakslag för miljön. Inget nytt förslag har kommit, ochde förslag som andra departement har drivit igenomhar skadat miljön. Det är oärligt att i regeringsförkla-ringen tala om en miljömedveten regering. Statsmi-nistern borde vid nästa regeringsförklaring strykamiljödelen. Det är också anmärkningsvärt att det s.k.miljöpartiet har fått igenom så oerhört lite trots attpartiet tillhör regeringsunderlaget.Herr talman! Vår omvärld står inte stilla. I USAhar man för länge sedan försökt att komma ifrån denföråldrade skattehöjarpolitiken och försökt att upp-finna nya tekniker. Man har hållit på med handel medutsläppsrätter på t.ex. svaveldioxidområdet sedan1995, och går man vidare till nästa steg. Man haräven ett system för att hantera kväveoxider, stoft,svaveldioxid, koldioxid m.m.I har regeringens systerparti, La-bour, infört ett system med utsläppsrätter som syftartill att minska koldioxidutsläppen med 2,5 miljonerton fram till år 2010.Jag vet att det är en hel del människor som harryggat tillbaka när de hör att man ska "handla" medmiljön. Jag har en viss respekt för detta. Men för är det självklart att man måste slakta alla heligakor för att lyckas . Handel med utsläppsrätter ärett system som är på gång i vår omvärld, och omregeringen saknar idéer kan regeringen börja med entestverksamhet av detta. Jag lovar att vi moderaterkommer att stödja en sådan utveckling.Samma sak gäller flexibla mekanismer. Sverigehar faktiskt satsat till en världs-fond. Det är någonting vi stöder. Detta är fortfarandei en liten skala, och man måste gå vidare.Herr talman! har kört fast i miljöpolitiken,men det finns mycket kreativitet i vår omvärld. Viborde bli bättre på att titta utanför landet för att kom-ma vidare. Vi moderater är redo att bidra till detta!Anf. 2 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att moderaternasbidrag till miljöpolitiken är att klaga på att det intehar kommit några propositioner, och de som harkommit har man yrkat avslag på.Jag kan ha förståelse för att man från moderaternatycker att det är bra med kärnkraft, men jag harmycket liten förståelse för den argumentation somframförs om allt elände som skulle hända oss medkoldioxid, växthuseffekt osv.Enligt Kyototöverenskommelsen och de åtagan-den som EU har gjort ska vi minska koldioxidut-släppen i . I har vi varit väldigt fram-gångsrika och vi har kommit längre än andra länder.Det som vi har gjort har våra grannländer framför sig.Har helt gett upp användningen avnågon annan energiproduktion än olja och kol?Anf. 3 () replik:Herr talman! Vi moderater driver kravet på infö-rande av utsläppsrätten och införandet av flexiblamekanismer. Vi har en mängd förslag i våra motionersom gärna kan läsa. Men kritiken ärbefogad, tycker jag. När man har en regering somuttalar en miljöambition måste den ju också visa påförlag.Min fråga till är enkel: Vilka förslagkommer under som innebär något nytt inommiljöpolitiken?Anf. 4 () replik:Herr talman! Miljöarbetet genomförs varken i Re-geringskansliet eller i , utan det är ett gedi-get arbete som sker runtom i landet, att förverkligadet som vi har fattat beslut om här. Det arbetet pågårför fullt. Vi har också ett stort arbete att genomförahär i när vi ska fastställa delmålen i miljö-politiken.Anf. 5 () replik:Herr talman! Jag kan konstatera att miljöministernsysslar med det som resten av regeringen gör, nämli-gen att anordna diverse middagsmöten och diskus-sionsklubbar. Men det blir väldigt lite konkret politikav detta. Det tycker jag att intygargenom den senaste repliken.Anf. 6 () re-plik:Herr talman! talade i en tidigaremiljödebatt, och då verkade det som att de flestamiljöproblemen var lösta. var det ett litet annatanslag.När det gäller avfallsstrategin menade att avfallsskatten leder till ökade utsläpp genomförbränning, och det kan jag hålla med om. Då undrarjag: Hur ställer sig till en avfallsskattpå förbränning?Det finns 21 avfallsförbränningsanläggningar.Risken är att avfallet blir en handelsvara därför att detblir konkurrens om att förbränna soporna med ökadeutsläpp av farliga ämnen som följd. tydligen att det blir ökade utsläpp. Kan LarsLindblad ställa upp på en skatt på avfallsförbränning?Anf. 7 () replik:Herr talman! Jag måste ändra något på det somjag har sagt i tidigare debatter. Jag sade att många avde stora miljöproblemen finns , men detfinns fortfarande lokala och regionala problem. Dess-utom kvarstår klimatfrågan.Jag tycker att det är lite märkligt att anklaga mo-deraterna för att bidra till en ökad förbränning elleratt fråga om vi vill medverka till att införa en skatt.Vi vill inte införa en avfallsskatt som driver fram enökad förbränning. Jag vill då ställa motfrågan: Är niberedda att pusha på regeringen nu så att det kommerskattelättnader för biocellerna för att de ska överleva?Det tycker jag är en intressant fråga att få svar på.Anf. 8 () re-plik:Herr talman! Som vet har vi arbetatför en utökad användning av rötning och bioceller.Men hur har i ställt sig när detgäller utökningen av antalet förbränningsanläggning-ar, t.ex. när det gäller SYSAV?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag måste förtydliga mitt svar något.Vi moderater tar inte principiellt avstånd från för-bränning i alla lägen. Men den skatt som majoriteteninförde innebär en fördubbling av antalet förbrän-ningsanläggningar.Det vore intressant att under den här debatten fåsvar på frågan om detta med biocellerna. När tänkerregeringen återkomma med förslag om skattereduk-tion för bioceller så att de kan överleva för att vi skaslippa en sämre teknik?Anf. 10 ():Herr talman! Det går bra för . Utveckling-en går åt rätt håll. Miljöanpassningen av samhälletgår framåt. bygger vi det gröna folkhemmet.Känns klyschorna igen?Visst pågår det ett arbete i med att rådabot på miljöproblemen, men att hävda att utveckling-en går åt rätt håll är långt från sanningen. Möjligtviskan man säga att det går lite mindre fort åt fel håll.Visst är det bra att vi sorterar våra sopor i Sverigeoch att de svenska svavelutsläppen har minskat, menlite större perspektiv än så kan man väl kräva att viska ha på miljöfrågorna.Faktum är att vi globalt står inför en fördjupadekologisk kris. Utarmning av jordar, utfiskning ochvattenbrist gör att fler och fler människor får svårt attförsörja sig. Utsläppet av växthusgaser ökar och vihar sett en hel del väderfeno-men som antyder att en klimatförändring kan vara påväg. Raden av exempel kan göras lång. Belastningenpå miljön har nått sin yttersta gräns till följd av be-folkningstillväxten och den enorma ekonomiska till-växten.En avgörande orsak till den här krisen är den eko-nomiska globaliseringen som har gjort att en oerhördekonomisk och politisk makt nu finns hos ett antalföretag och finansiella institutioner som styrs av ettenda mål - kortsiktig ekonomisk vinst - utan tanke påhushållning med våra knappa gemensamma naturre-surser.Detta bidrar till en katastrofal rovdrift på naturen,men också till ökade globala orättvisor. I den interna-tionella ekonomin är det de länder som konsumerarmer än vad deras egna naturresurser tillåter som styrbeslutsfattandet. Vi - för vi tillhör den gruppen -utnyttjar den ekonomiska globaliseringen så att våregen resursbrist kan kompenseras genom import.Marken i de fattiga länderna används till exportskör-dar i stället för till mat åt den lokala befolkningen. Att20 % av jordens befolkning använder av resur-serna är känt . Ändå fortsätter klyftornaatt öka.Den ekonomiska globalsieringen har samtidigtkraftigt ökat de rikas möjligheter att skjuta över sinamiljöproblem på andra. På samma sätt som rika län-der importerar resurser när efterfrågan överskriderden egna tillgången så exporterar de sina överskotts-sopor. Förorenande fabriker och soptippar är konsek-vent lokaliserade till fattiga områden.Den stora frågan är förstås varför det har blivit såhär. Är människan av naturen girig och hänsynslös ijakten på pengar? Jag tror inte det. Jag tror att vi äromedvetet fångna i ett system som vi inte kommit påtanken att försöka ta oss ur. Vi ser oss blinda på pro-blemen. Vi arbetar mer för att kunna köpa oss mer tidoch ett bättre liv. Vår jakt på pengar ökar klyftanmellan oss själva, familjen och samhället. Det ökadefrämlingsskapet skapar en känsla av social och andligtomhet.Annonsörer visar i sin reklam hur deras produktergör oss till fullvärdiga människor, men för att köpaderas produkter behövs mer pengar. Jakten fortsätter.Ta t.ex. alla de hushållsmaskiner som finns till för atthjälpa oss i köket. Räknar du efter kommer du attupptäcka att de inte alls har minskat vår köksarbetstidi den omfattning som det var tänkt. Däremot har dettagit pengar och därmed tid och naturresurser i an-språk för att kunna skaffa dem.Vi måste nå insikten att en hållbar utveckling för-utsätter att vi förändrar vårt sätt att leva i grunden.Det går inte att vifta undan miljöfrågorna med finaklyschor om ett grönt folkhem som larm-rapport efter larmrapport om miljöproblemen pre-senteras och som klyftorna på planetenökar. Ska vi nå en hållbar utveckling krävs det mereftertanke än så. Det krävs inte bara teknikutvecklingoch forskning, det krävs också en stor portion av modoch mognad för att våga förändra vårt sätt att leva såatt vi ryms inom de förutsättningar som naturen geross.Det finns starka skäl för oss att ställa frågan vil-ken utveckling vi vill ha. Är det mer konsumtion, merköpfest, som vi ska sträva efter? Är det tillväxt somska vara det övergripande målet för vår ekonomiskapolitik? Ger det oss ett bättre liv?Eller är det en annan konsumtion än den materi-ella som vi ska sträva efter? Är det mer arbetstid ellermindre som vi ska ha? Ska vi ha tid till omvårdnadeller ska vi använda tiden för att skaffa fler prylar?Vad vill vi med vår tid på den här planeten? Det är igrunden det som miljöfrågorna handlar om. Det är deoundvikliga frågor som vi måste finna svaren på, omvi verkligen tar miljöfrågorna på allvar. Var och enbehöver ställa sig dessa frågor själv, men svaren ochlösningarna hittar vi tillsammans. Vågar vi det, kan viupptäcka att vi inte bara har någonting att förlora. Detfinns också en hel del att vinna.Anf. 11 () re-plik:Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att vi står inför en ekologisk kris. Jag delar upp-fattningen att det som möjligen hänt är att det går litemindre fort och åt fel håll. Jag vill också instämma ioron för utvecklingen när det gäller luftföroreningar-na, som var inne på.Men vad jag vill fråga , herr tal-man, är hur och ser påatt i arbetet inom EU söka åstadkomma gemensammamiljöregler för EU:s inre marknad.Anf. 12 () replik:Herr talman! De facto har EU ett miljöarbete.Sverige är de facto medlem i EU. Att inte använda sigav de instrument som finns där anser jag vore oansva-rigt. I den mån vi har medel måste vi använda demför att arbeta för en hållbar utveckling. Däremot in-nebär inte det att vi behöver arbeta för en federation,för mer överstatlighet. Det är inte alls samma sak.Anf. 13 () re-plik:Herr talman! Arbetet inom EU kan knappast bliframgångsrikt om man som man säger attvisst ska vi delta i ett arbete för att åstadkomma ge-mensamma miljöregler är emot denna form av sam-arbete. Då åstadkommer man inte resultat. På det härsättet medverkar inte på annat sätt änmed sina ord från talarstolen till att åstadkommaresultat när det gäller de stora, övergripande mil-jöproblemen.Anf. 14 () replik:Herr talman! och har igrunden helt olika syn på hur ett internationellt sam-arbete ska fungera. Vår syn är att det ska funka somett mellanstatligt samarbete, ett mellanfolkligt samar-bete. Det är också nödvändigt att detta samarbete skerpå gräsrotsnivå, mellan folkrörelser och mellan män-niskor på olika delar av den här planeteten. Det sam-arbetet kan vi inte begränsa till en europeisk union.Det handlar om att alla människor ska vara delaktiga idet, inte bara en byråkratisk eller politisk elit sombygger en federation. Vår internationalism är väsent-ligt annorlunda än internationalism.Anf. 15 ():Herr talman! Man kan välja olika utgångspunktereller angreppssätt i en sådan här debatt, som att gnölapå regeringen och dess politik eller frånvaro av mil-jöpolitik. Men jag väljer, herr talman, att direkt foku-sera på den ojämförligt viktigaste utmaningen påmiljöområdet. Det handlar om människans påverkanpå klimatet genom en global uppvärmning av jord-klotet, den s.k. växthuseffekten.Under har många, och inte minst vifrån sida, försökt lyfta fram den-na problematik och försökt få gehör för aktivitet ochpolitiska beslut i syfte att få hejd på fossilförbrän-ningen och därmed utsläppen av koldioxid i atmosfä-ren. Det är då främst förbränningen av kol och oljasom leder till växthuseffekten.Det internationella samfundet har definitivtvaknat upp. Klimatkonferenserna avlöser varandra,och allt tätare rapporter talar om det vetenskapligtklarlagda med en stadigt ökande global medeltempe-ratur, med de effekter som detta kan ge. Jag kan tanågra färska exempel från , som ju är Sve-riges internationellt sett mest meriterade klimatfors-kare, inte minst med tanke på hans arbete i FN:s kli-matpanel IPCC.Några exempel:· en ökning av jordens medeltemperatur under detsenaste halvseklet med i genomsnitt 0,3-0,, vilket är klarlagt,· en mer markant uppvärmning, , av de nordligaste delarna av ,och , också vetenskapligt klarlagt,· en ökning av den totala nederbörden på jorden,· en minskning av havsisens utbredning i Arktisunder vinter och vår med 1 á ,· en genomsnittlig ökning av ytvattnets temperatur ivärldshaven.Detta är fakta, och det finns ett antal ytterligarefakta som visar på denna temperaturförhöjning ochvad den leder till.Klimatfrågan är mänsklighetens ödesfråga. Om viinte lyckas hejda fossilförbränningen och därmedkoldioxidutsläppen, blir det en ökad medeltemperaturpå jordklotet. Med fortsatta föroreningar av lufthaveträknar man med en medeltemperaturförhöjning på . Det innebär atthavsytan kommer att stiga och att havsströmmarnasbanor kan komma att ändras. Bl.a. kommer önationeratt bokstavligt talat försvinna på grund av att de läggsunder vatten. Mycket talar för att oväder som orkanerblir vanligare, dessutom med ökad styrka. Över helavärlden kan vädret komma att bli mer extremt. Torka,översvämningar och värmeböljor väntas öka. Upp-räkningen av effekter till följd av klimatförändringarkan göras väldigt lång.För drygt ett år sedan, på den klimatkonferenssom hölls i , var det faktiskt frapperandehur medvetna världens miljöministrar verkade varaom detta framtidsscenario. Man förstår faktiskt vadsom håller på att hända.Det s.k. Kyotoprotokollet är en internationellöverenskommelse om att utsläppen av växthusgasermåste minska. Framför allt i-länderna, också ,måste nu ta ansvar för konkreta handlingsprogram föratt förhindra framtida klimatförändringar med derisker som de kan leda till. Vare sig inom energi- ellertransportsektorn kan vi tillåta ökade utsläpp, utantvärtom måste utsläppen minska. Det handlar omutfasning av fossilbränslen i såväl energiproduktionsom transportsektor, begränsning av metanavgång,åtgärder för att öka kolbindningen samt återvinningoch, om möjligt, lagring av koldioxid. Det är ett brettfält av politikområden som berörs av ett sådant härhandlingsprogram.Här i arbetar just nu en särskild klimat-kommitté med dessa frågeställningar. Enligt planernaska arbetet vara klart . Jag är själv ledamot idenna kommitté och hoppas att vi ska kunna få enpolitiskt bred samling för ett klimatpaket som hartillräcklig kraft att hejda utsläppsökningarna ochvända kurvan nedåt. För att detta arbete ska lyckaskrävs också folkligt förankrade förslag i syfte attkomma till rätta med klimatproblematiken. Ett or-dentligt folkbildningsarbete om klimatfrågan är enviktig del i detta arbete.Vi fick ju i går höra att statsministern träffarbildningsorganisationer och andra för att diskutera eninformations- och diskussionskampanj kring miljö-frågor. Min uppfattning är att man då ska fokuserakraftfullt just på klimatfrågorna för att öka beredska-pen ute bland allmänheten för att faktiskt göra nå-gonting, och det kan vara skarpa förslag som krävs.Det är nödvändigt att få en tydlig politisk driv-kraft som kan hålla ett samlat tryck gentemot myn-digheter och andra som ska genomföra ett klimatpo-litiskt handlingsprogram. Det är därför som vi harföreslagit inrättandet av ett särskilt klimatsekreteriatdirekt under statsministern. Det är också ett sätt attmarkera tyngden i klimatfrågan.Det är också angeläget att inför ordföran-deåret i EU förbereder en tydlig klimatstrate-gi, där bl.a. frågan om en gemensam koldioxidavgiftinom unionsområdet måste vara en förstahandsfråga.Det finns mycket i övrigt, herr talman, att kom-mentera på miljöområdet, som exempelvis den soci-aldemokratiska regeringens tidigare nedmontering avmiljöpolitiken under tid och på senaretid de återställare som har kommit under period. Man kan konstatera att vi under flera århar tappat mark på miljöområdet. Jag kan nämna denavvecklade miljöforskningen, den minskade mil-jöövervakningen, borttagandet av kontot för saneringav miljöförorenande områden, de minskade resurser-na till länsstyrelsernas miljöenheter och otillräckligakalkningsanslag. Jag skulle kunna göra en längreuppräkning.Ändå tycker jag kanske inte att vi ska älta dettanu. har man återställt mycket. Man är på väg attbygga upp ett långsiktigt miljöarbete igen. Då gällerdet att fastmer få en samling kring den viktigastemiljöfrågan, den som påverkar så många delföreställ-ningar inom miljöområdet. För vår del kommer vi attanstränga oss för att få till stånd bredast möjliga upp-slutning kring ett kraftfullt klimatpolitiskt handlings-program som kan utgöra en vändpunkt för Sverigesdel vad gäller utsläppen av växthusgaser och för-hoppningsvis också bidra till ett kraftfullare engage-mang från EU:s sida och i internationella samman-hang i övrigt.Så, herr talman, vill jag avluta med en fråga tillföreträdarna för regeringsunderlaget.