prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Det har blivit i denna frå-ga.Vilka delar av landet vill läm-na åt sitt öde? Vilka delar är obygden? Är det delar avVärmdö utanför , där det varkenfinns ISDN eller optofiber? Vilka delar vill Modera-terna peka ut som obygden som får klara sig ändå?Fru talman! Det är alldeles uppenbart att IT ochInternet kommer att generera stora ekonomiska vär-den. Men det är värden som ligger i information, ikundrelationer, i kunskap, inte i infrastruktur. är inte särskilt intressant att diskutera, så längeden finns och fungerar. Tyvärr är det precis sammasituation för den digitala infrastrukturen som för denmer traditionella. Den fungerar dåligt, den är ojämliktfördelad och kapaciteten är på många håll otillräcklig.Precis som för vanliga vägar är det klart att kommer-siella intressen kan tänka sig att bygga ganska storadelar - de lönsamma delarna - men att någon annanfår stå för det som man betraktar som kommersielltointressanta delar.När jag lyssnar på blir jag förvå-nad att Vänstern - kommer också frånVärmland och känner till regionernas bekymmer -kan raljera över Centerförslaget att staten faktiskt skata ett ansvar, precis som man gjorde för järnvägarnaoch vägarna , för att också den digitalaallemansrätten ska få spridning.Sture säger "vräka ut 60-80 miljarder",ett ansvar större än , och "låst vidfiber". kanske inte har läst vår motioneller bok om digital allemansrätt. Där framgårdet tydligt att det inte är att vräka ut pengar, utandetta är en mycket målmedveten och genomtänktinvestering, som kommer att generera mycket gott förlandet framgent. Jag konstaterar att idebatten efter det att propositionen hadelagts fram själv sade att det blir ändå hyfsat jämlikavillkor för glesbygden. Jag trodde ombättre än att det ska bara vara hyfsat lika villkor fördem som bor en bit utanför.Fru talman! För att ta vara på den unika situationsom har , med hög IT-mognad och medmängder av företag som uppfinner och tillverkarvärldsledande IT-lösningar, behövs nu också förut-sättningarna för att nästa generations tjänster ochlösningar ska komma fram. Genom att vara först meden modern infrastruktur skulle kunna bli justdet som har efterlysts från många iriksdagen i olika sammanhang. Det är klart att ettsådant beslut kräver ett visst politiskt mod. Det haralltid varit lättare att gömma sig bakom de enklamaximerna och de slagordsmässiga idealen.Ett första steg borde vara att formulera en idékring vad vi egentligen bör ställa för krav på in-frastruktur. Dessvärre har regeringen i frågan lutat sigmot , som frankt slår fast att2 megabit är bredband - utan att vidarefundera över framtiden. Liknande idéer nämns iFolkpartiets motion, där det glatt konstateras att 2megabit är mer än tillräckligt . Men hur skaregeringen och ha det ? Kom-mer att vara tillräckligt , fem åreller ? Vilken är den samhällsekono-miska effekten av att få fram ett nät som blir otill-räckligt inom bara ? Hur mycket dyrare blirdet då att ta nya tag och bygga ett nät med långsiktighållbarhet och skalbarhet?Sanningen, fru talman, är att vi inte vet särskiltmycket om behovet av bandbredd. Det erkänner viockså. Det enda vi möjligen har att gå på är hur ut-vecklingen har varit . Av det kan vilära oss att man ständigt underskattat behovet avbandbredd.En tredje punkt som berör infrastrukturen är kon-kurrens. Vi ser hur mängder av företag efter-strävar monopolsituationer i förhållande till kunden.Låt mig där, som andra talare, välkomna att Teliasaccessnät öppnas. Det är den väg vi måste gå när vihar försatt oss i en sådan situation. håller vi på attfå en liknande situation på det området. Genom långabindningstider och genom att garantera högsta fartendast till den egna servern binder man kunderna vidde egna tjänsterna - där pengarna finns att hämta. Detär ingen slump att uppkopplingen subventioneras , därför att operatörerna vet att man hämtar peng-arna i tjänsterna. Detta är inget som botas genom attöppna gamla koppartrådar. Det är också mycketoklart om och hur vi förhindrar monopolisering närdet byggs nya nät. Regeringen och utskottets majori-tet saknar helt enkelt trovärdiga svar på frågan.Sammanfattningsvis måste en trovärdig politik förden digitala infrastrukturen utgå från tre enkla ochtydliga principer.1. Likvärdighet i hela landet. Ingen ska lämnas utan-för eller drabbas av orimliga kostnader på grundav att det är ett oattraktivt område att bygga bred-band i. I all generositet erbjuder sig regeringen attkompensera för mycket stora merkostnader, menmerkostnader lär det bli. Moderater, kristdemo-krater och folkpartister vill än mindre. Trots vack-ert tal om att staten har ett ansvar för åtminstonenågra, är man inte beredd att låta detta kosta enkrona. Vilken är er lösning för att ge hela landeträtt och möjlighet att leva ? Inte minstnäringsministern har från talarstolen gång på gångsagt att hela landet ska ha möjlighet att leva ochutvecklas. Men vad betyder det i det här samman-hanget?2. Infrastrukturen måste hänga medockså . I det sammanhanget är pratetom teknikneutral politik just bara prat. Vi vet såpass mycket om olika överföringsmedier att vifaktiskt kan slå fast att inget kommer att bli bätt-re än optisk fiber på väldigt . Det ger intestörre trovärdighet att vara teknikneutral, om be-greppet bara används som en dimridå för att slip-pa vara med och fatta beslut.3. Men om konkurrens ominfrastrukturen leder till monopol på tjänster, harvi inte vunnit någonting. Det är hög tid för demsom förordar sådana lösningar att , innan be-slutet är fattat, tala om hur de ska komma tillrätta med konkurrensproblemen. Om inte, bordede ha mod att erkänna att lösningen inte finnsoch att de faktiskt medvetet öppnar dörren förprivata monopol.Utifrån dessa principer kan jag bara dra en slut-sats, och det är att det behövs ett tydligt ansvar för attskapa ett öppet nät fram till kunden, öppet för allaoperatörer på lika villkor.Fru talman! Tiden rinner i väg. Jag står självfalletbakom alla de reservationer där jag är med, men förtids vinnande yrkar jag bifall bara till reservationerna1, 5 och 17.Anf. 38 () replik:Fru talman! tar upp det här medbredband och vägar och menar att Kristdemokraternaställer de här sakerna mot varandra. Egentligen är detså att det är regeringen och stödpartierna som ställerbredband mot vägar. Ni säger att regeringen inte harvelat satsa tillräckligt på vägarna de kommande åren.Här har näringsministern, som senare får ordet ochkan bekräfta eller dementera det, sagt till mig i endebatt här i kammaren att stödpartierna inte varitsärskilt generösa när det gäller anslagen till vägarna.Vi har påstått att man inte kan frakta timmer påbredband. Det är ett faktum. Vi tror att människorföredrar att de fysiska transporterna fungerar innanman börjar göra färdigt de virtuella transporterna. Vihar inget emot någon av dessa transporter, men vä-garna är trots allt viktigare.Det satsas inte en krona, säger det gör det visst. Vi har i vår motion skrivit attvi vill satsa på glesbygden i det här fallet. Vi har interört de pengar som handlar om t.ex. skatterabatten ibudgeten. Vi har tillsammans - , , , - anslagit betyd-ligt större summor i våra skuggbudgetar till våravägar. Det utgör ett bra underlag för ett regeringsbytevid nästa val.Slutligen skulle jag vilja fråga såhär: Eftersom ni är inne på att hela landet ska hamöjligheten med bredband, varför har ni inte satsat påmobiltelefonin också? Varför subventionerar ni intemobiltelefonin i glesbygden? Ligger det också i erpolitik?Anf. 39 () replik:Fru talman! För att börja från slutet ska jag svarapå frågan om att subventionera mobiltelefonin. Vårpolitik på det här området handlar inte alls, JohnnyGylling, om att subventionera någonting. Vi säger attvi vill medverka till en framsynt, långsiktig, hållbarinvestering för att hela landet ska ges en digital alle-mansrätt, tillgång till ett högklassigt högkapacitetsnätoavsett var man bor i landet. Detta är inte att subven-tionera utan för att skapa likvärdiga villkor.Jag välkomnar naturligtvis att ,framför allt satsar merapengar gemensamt på vägnätet. Men det som är såolyckligt är att med sitt sätt att argu-mentera här och i tidningsartiklar ställer vägar motbredband som om det funnes ett motsatsförhållande.Menar man allvar med att hela landet ska ha chans attleva och utvecklas måste man självfallet ha högaambitioner på båda dessa områden. Det kan inte vararimligt att en del av landet - i så fall får vara vänlig och peka ut den delen - ska nöja sigmed hyggliga vägar därför att man har haft så dåligavägar tidigare. Självklart är det, åtminstone för oss iCenterpartiet, så att menar vi allvar med att hela lan-det ska kunna skapa förutsättningar för att utvecklas,måste vi naturligtvis se till att man har både vägar ochbredband. Annars är man på förhand dömd till ettsämre läge, och man har sämre uppkopplingstider,sämre kapacitet och får nöja sig med ISDN eller,ännu värre, telefonmodem, för att kunna kommunice-ra med omvärlden. Det är inte vår politik. Jag är fun-dersam om det verkligen är poli-tik.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det som vi försöker göra från Krist-demokraterna är att fånga upp och lyssna på männi-skor. Om de måste välja har vi sagt att då väljer män-niskor bättre vägar. Men vi tror ju att vi får bredbandockså med hjälp av kommersiella krafter. Det är där-för som vi är så kritiska till att regeringen vill satsaflera miljarder i en statlig satsning när det finns enmarknad som vill bygga ut. Vi har sagt: Spara depengarna till glesbygden.Det finns en tecknare i som heter KarlPetermann som är väldigt duktig. Han har gjort enteckning som jag tycker är bra. Det är en liten bil somåker omkring på en mycket dålig skogsväg. Vägen ärbackig och väldigt dålig som sagt. Det är två prat-bubblor från bilen där den ena säger: Fy vad dåligavägar vi har. Den andra svarar: Var inte så sur, vi fårju bredband snart.Anf. 41 () replik:Fru talman! Med en välvillig tolkning tycker jagändå att glider in i min riktning, attdet självklart behövs både-och, men om man frågarmänniskorna ute i bygderna är det vägarna som ärviktigast. Och självklart är det så, för människormåste transportera sig på de fysiska grusvä-garna, så är det ju. Men om vi nu har några visionerpå det här området och vill skapa förutsättningar förhela landet att leva och utvecklas måste vi självfalletslå fast att det inte är acceptabelt att ställa grusvägarmot bredband. Åtminstone har Centerpar-tiet den oerhört bestämda ambitionen att detta är enrättighet, en möjlighet för hela landet, och därför skaman icke ställa grusvägar mot bredband, även om detför dagen kan vara opportunt att åka runt i bygdernaoch köra som , Skånberg ochandra och säga att man inte kan frakta timmer ochskolbarn på bredbanden. Därför är vägarna viktigareän bredbanden. Jag är förvånad att Kristdemokrater-na, med det sättet att argumentera, faktiskt medverkartill att ställa dessa båda viktiga nyttigheter mot var-andra.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag är inte, , oroligför . Vi kommer med den här propositionenatt få bra IT-infrastruktur i . Det är jagövertygad om. Jag tror också att vi kommer att lösavägproblemen sikt.Vad jag inte förstår är hur kankalla det här för icke subventionerat. Detta är en jätte-subventionering utan dess like, menar jag. Här skastaten stå som ägare till en heltäckande digital in-frastruktur, byggd på optisk fiber, t.o.m., som jaguppfattat det, till hushållen, till husknuten. Det är intesäkert att det är den billigaste och bästa lösningenöverallt. Jag tycker att det här sättet att smeta utpengar utan att veta var behoven finns ekar i den härsalen från dagar: bidrag utan mot-prestation. Det tycker jag tillhör en gången tid. Detborde väl också tycka.Anf. 43 () replik:Fru talman! måste vi, , klara utbegreppen. Bidrag är det ni jobbar med i propositio-nen. Ni ska pytsa ut bidrag till kommuner, enskildaoch företag som vill bygga ute i bygderna. Vi sägeratt det här inte ska bygga på bidrag. I stället ska statenta ett heltäckande ansvar, precis som har gjorthär i och fått så mycket berömför att man har skapat ett operatörsneutralt nät somalla kan använda, där man kan konkurrera om tjäns-terna. Men nätet ska man inte öppna på det här sättetför enskilda som kan göra monopolsituationer av det.Sedan säger att det nog blir en brainfrastruktur i . Det blir bra, säger han i dag.Förra gången sade han i debatten att det nog blir hyf-sat jämförbart med landet i övrigt. Då nöjde sigVänstern och med "hyfsade" möjlig-heter.Det blir naturligtvis så, precis som i mina hem-trakter i , att kommunen, lokala, regionalaaktörer får pytsa in pengar. Fortsatt satsning på opto-fiber i , skriver närman refererar kommunalrådet . 6miljoner kronor räknar kommunen nu med att satsaav egna pengar. Här löser inte marknadsaktörernaproblemet. Det är ytterligare en ojämlik situation förlandets regioner och kommuner.Jag är övertygad om att ute i bygderna i Värm-land, och i i hemtrakter, fårkommunerna också möjligen, med lite stödpengarfrån och , hjälp att bygga nätet.Men det är kommunen och lokala aktörer som får taansvaret, medan marknaden självklart löser det helapå de ställen där det är kommersiellt intressant.Det som förvånar mig så mycket är att Vänsternnu litar till de kommersiella krafterna och nöjer sigmed att i övriga delar av landet får kommunerna, medsina redan hårt ansträngda kommunala budgetar, taansvaret.Anf. 44 () replik:Fru talman! Jag tycker att det är bra att kommu-nerna får den här möjligheten. De får betala ungefär50 % själva. När det gäller skattesubventionen är inteprocentsatsen fastställd, men det kommer att bli ettskatteavdrag motsvarande eller avkostnaden för installation. Vi tycker att det är bra. Desom är intresserade av det här satsar på det.Men man ska inte bygga ett nät ut i varenda buskeom man inte vet om det kommer att användas ellerinte. Det finns massor med människor som fortfaran-de kommer att klara sig bra med ett modem ellermöjligen ISDN ute i glesbygden. Alla kommer inteatt behöva bredband. Då ska vi inte göra den härenorma satsningen utan att veta det.Om det skulle visa sig att behoven är de som SvenBergström säger - jag tror att jag törs svara även förmina samarbetspartner - ska vi naturligtvis titta pådet och försöka ge dem pengarna. Men att pytsa utdem utan att veta om behoven finns är oansvarigt.Anf. 45 () replik:Fru talman! Det är inte utan att man imponeras avArnessons statsmannaansvar. Det är bra att Vänsternväxer på det området.Men visionen är död - det blir inte bredband åtalla. Det är sanningen, även om härtalar om att i bidrag inte är så dåligt. Det blirden modell som ni nu har gått in för: bidrag, stöd ochskatteavdrag på det ena och andra sättet. Men det blirinte en heltäckande lösning.Om behoven visar sig, säger , fårman kanske gå in . Det är det somskiljer från övriga partier i den här frå-gan. Vi är så övertygade om att det här är avgörandeviktigt för utvecklingen i landet, för företagens fort-satta konkurrenskraft osv. att vi redan nu vill satsa påoch investera i det som vi är övertygade om kommeratt bli framtidens melodi.Det är trist att även nedlåter sigtill att raljera om "nät ut i varenda buske". Det ärnästan ett eko av Molén utan manus. Jag trodde attVänstern hade högre ambitioner och visioner än så.Anf. 46 () re-plik:Fru talman! Jag har lärt känna en mycket lugn och sansad man, som kommerfrån obygden strax väster om . Men denhär gången har tagit i ordentligt. Jagfår ett intryck av att när argumenten är svaga höjerman rösten. Det kanske är lite grann av det.Jag har i min vänkrets väldigt många centerpar-tister från , och de ställer sig verkligenfrågande till en hel del av det som hittar påhär i . De funderar väldigt djupt över vadvitsen är med den digitala allemansrätten. Man har enkänsla av att där kanske finns en förklaring när Cen-tern är ute på en ökenvandring. Först var det kärn-kraften, och sedan såg man i en halv-dränkt kostym vandra in mot stranden, vid Skåne-kusten förmodar jag. Sedan var det försvaret, och nukommer den digitala allemansrätten.Om man som är ute på en ökenvandringtror jag att man trots allt uppskattar att ha tillgång digital allemansrätt, eftersom man då inte helt ochhållet har utestängts från alla andra aktörer som finnsi miljön.Däremot delar jag uppfattningoch mening när det gäller det manskriver om kunskapssamhället. Det är kolossalt vik-tigt, inte att bygga bredband för 60 och 70 miljardermen däremot att förse alla ungdomar i grundskola ochgymnasium med datorer, så att de har den möjlighe-ten att utveckla sig, tillgodogöra sig och även bidratill sitt kunnande framöver. Därför är det viktigare attdra ordentlig kapacitet till kommunens olika skolor,men inte ösa ut pengar på det ansvarslösa sätt somSven tänker sig i det jag kallar obygden.Anf. 47 () replik:Fru talman! har vi fått , eller åt-minstone Moléns utan manus, definition på obygd.Även min hemtrakt Forsa utanför med4 500 invånare räknas till obygden i Moderaternastankevärld. Då förstår jag att ni nöjer er med de am-bitioner ni har.Men för oss som har ambitioner för hela landet -Hela ska leva - för företag, människor, skoloroch kommuner är det här en mycket viktig framtids-fråga. Det är då trist att behöva notera att man raljerarså hejdlöst med den. "hittar på här i ", säger är inte alls något påhitt i . Det här är enmycket väl förankrad fråga, som vi har tagit på flerariksstämmor och med hundraprocentig uppslutning.Men det går säkert för , precis somför , att exploatera den omognad somfortfarande finns i de här frågorna. Om man går utoch pratar med en timmerkörare i ärdet klart att det inte är bredband han frågar efter iförsta hand utan vägarna.Om man vill vara med måste manockså våga kosta på sig visioner och våga tala om hurman tror att de bäst förverkligas. För oss är det ingentvekan, att har vi ambitionen att hela landet ska kunnautvecklas och leva vidare är detta en oerhört viktigöverlevnadsfråga.Dessbättre är vi inte heller ensamma, som antydde - "ökenvandring", sade han.På den ökenvandringen har vi med oss ett antal tungaaktörer. För att jag inte ska framstå som alltför själv-tillräcklig citerar jag i stället kristdemokraten , som är ordförande i , som inte ärokänt här i . Han skriver så här:"anser att staten skall ta ett kraftfullt an-svar för en öppen och operatörsoberoende IT-infrastruktur i landet. Samma grundsyn kan man finnahos , ,stad, KTH, , och många kommuner. "Det gäller också . Det är intemina ord, utan , så vi är inte heltensamma på ökenvandringen, . 48 () re-plik:Fru talman! Det är tråkigt att ,som är en representant för en del av där vilider av dåliga vägar, inte inser att av de begränsaderesurser som det svenska samhället och skattebetalar-na genererar placeras de pengarna bättre i vägar. Hurska man kunna utveckla ett företag i obygden omman inte kan få i väg sina varor och tjänster? Manmåste ju ha vägar.Det finns inte anledning att vara så ekonomisktvårdslös - och det överraskar mig att det - att man tror att man kan satsa 60 eller kanskeuppåt 100 miljarder på bredband långt ut och välförgrenat, och ha pengar för att just rustaupp vägar. Jag utgår från att näringsminister med mycket energi och knep och knåpkommer att föreslå pengar just till vägar i den bud-getproposition som vi får i september.Jag tycker trots allt att det är en allvarlig öken-vandring som och hans parti har gettsig in på.Lyssna på rörelsen inom ert eget parti! Jag ärövertygad om att de hellre skulle vilja se att en bety-dande del av det belopp som är uteoch leker med skulle användas för att få ordning påvägnätet. Det går inte att få ett att fungera omdet inte finns vägar dit och vägar till bostäder.Anf. 49 () replik:Fru talman! tror sig om myck-et. tror han sig också kunna lyssna på centerrörel-sens innersta röst bättre än vad vi centerpartister själ-va och vi som sitter här i klarar av.Detta är, , oerhört väl förankrati centerrörelsen, även om jag säkert tror, som jag sadenyss, att kan hitta en och annanperson som är så hårt drabbade av dåliga vägar att debetonar det starkare. Självklart är det så.Men dessbättre har både ochjag i våra budgetar några miljarder utöver regeringensoch Socialdemokraternas i utskottet just till vägnätet.Därför borde inte detta behöva vara något trätoämnemellan , och Moderaterna.Vi har mera pengar till vägarna. Det är oerhört ange-läget, men det är också oerhört olyckligt att ställa bravägar mot bredband. Jag hoppas att vi slipper dendebatten, för det är att exploatera de dåliga vägarnapå människornas bekostnad att ta den debatten.Anf. 50 ():Fru talman! Jag tror att vi har bevittnat början ny industriell revolution . Tekni-kutvecklingen har gått med rasande fart, och varda-gen för oss människor har förändrats oerhört. Vårlivsstil och vårt sätt att arbeta har förändrats. Vikommunicerar med varandra på ett helt annat sätt ochbetydligt mer . Makten har på många sättomfördelats när människor på elektronisk väg kan fåinformation och komma i kontakt med oss makthava-re på ett enklare sätt. Många organisationer och före-tag når ut till sina målgrupper främst via Internet. Detär möjligt för alla att göra sig hörda och sedda och attt.ex. få sig publicerad via Internet.Även arbetsmarknaden har förändrats mycket ioch med den s.k. nya ekonomin. Vi märker att det iframför allt IT-företagen finns en alldeles speciellföretagsanda och ett engagemang för arbetet ochföretagen bland de anställda som inte alls varit likavanligt tidigare. Företagen har ofta en platt organisa-tion och en hög grad av delaktighet för de anställda.Jag kommer att beröra detta i sambandmed utskottets behandling av motioner om beskatt-ningsregler för personaloptioner.Samtidigt som vi politiskt styr ganska lite överden faktiska utvecklingen, tycker jag att man måsteförstå att möjligheterna till denna fantastiska tekniskautveckling ligger just i att människor fritt har fåttväxa, arbeta och forska med så lite statliga ingreppsom möjligt. Marknaden kan efterfråga och erbjudasny teknik, tack vare de politiska liberaliseringar somtidigare gjorts. Avregleringen av telemarknaden ge-nom en fri marknad för teleutrustning, konkurrens förolika nättjänster och frånvaron av reglering på mo-bilmarknaden har exempelvis lagt grunden för att vifortfarande är världsledande på telefoni. Dessa av-regleringar som gjordes av den tidigare, borgerligaregeringen verkar än i dag.Fru talman! Detta leder mig förstås in på IT-propositionens förslag om program för bredbands-satsningar i landet. avstyrkte redan i sinmotion regeringens förslag om att låta statliga Svens-ka kraftnät få ett uppdrag av staten att dra ett stomnätav bredbandskabel. Vi framhöll då att det redan drasbredband för fullt i landet. Det finns , sadevi, långa s.k. elektroniska motorvägar i landet och deblir snabbt alltfler. menar att byggandet avstomnät i stället bör genomföras i konkurrens och attregeringen ska stimulera till investeringar av olikaaktörer i olika slags nät. Vi lät redan då meddela vårstarka tilltro till att marknadens aktörer kommer attupprätta ett stomnät utan statlig planering eller in-blandning. Och verkligheten, fru talman, har givit ossrätt.För några veckor sedan kunde vi läsa att ,Tele 1 Europe och går samman och gräver nedfiberkabel från till . Bygget be-räknas vara klart . Jag skulle med dettavilja fråga om och näringsmi-nistern fortfarande anser att skahänga upp kabel i sina stolpar ovanför denna nyaelektroniska motorväg om . En annan in-tressant fråga är om man fortfarande inte litar på attdessa och andra företag kommer att möta efterfrågangenom att fortsätta färdigställandet av ett stomnätinom överskådlig framtid utan statens engagemangeller genom att ta skattebetalarnas pengar i anspråk.Regeringen har i propositionen också presenteratett förslag om att öronmärka regionalstöd till bred-bandsutbyggnad där kommuner kan ansöka om bi-drag till utbyggnaden. En ensamutredare ska t.o.m. tareda på vilka orter som ligger tillräckligt mycket iglesbygd eller obygd för att få detta stöd. Samtidigtslås det i propositionen fast att utbyggnaden ska skehelt teknikneutralt utan att låsa fast sig vid någon vissteknik.