prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Men vi och andra partier har påpekatjust att för kommunerna är det avgörande med eko-nomisk tillväxt i landet som skapar resurser för kom-munerna att bedriva sin verksamhet.Herr talman! Den livlina för socialdemokraternasom jag tog upp i mitt inledningsanförande påtalar juatt konfrontationerna mellan staten och kommunernabörjar närma sig krigstillstånd. Så säger statsvetaren,socialdemokraten : "Jag ser medbeklagande på att socialdemokraterna inte längre litarpå den kommunala självstyrelsen. Att gå via riksda-gen och låta lagar reglera för kommunerna håller intei längden. "Litar ni inte på er grundlagsexpert, statsvetarenAgne ?Sedan påstår på nytt att utjäm-ningssystemet skulle vara förenligt med grundlagen.Alla de instanser som i någon mening har givit er rättåberopar enbart konstitutionell praxis. Det är full-ständigt kristallklart att det inomkommunala utjäm-ningssystemet strider mot grundlagens lydelse.Jag tror att jag kan göra en klockren förutsägelse.Dagens inomkommunala utjämningssystem kommerinte att bestå särskilt länge till. Utskottet skriver vis-serligen att utskottet mot den bakgrund som angesinte anser att det finns anledning att tillsätta ytterliga-re utredningar. Noterade att Lars-ErikLövdén redan har angivit att det ska tillsättas en par-lamentarisk utredning?Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är klart att kancitera i , som jag pratade gans-ka mycket om inför den nya kommunallagen 1991.Jag skulle i min tur kunna citera olika avvikare på denmoderata sidan. Kommunalrådet i t.ex.,som tycker att skattesänkningar är attgå lite väl långt.Men jag tror inte att vi kommer så långt i debattenom vi tar omvägen om dem som avviker från olikapartiers synpunkt. Däremot tycker jag att det finnsskäl att kunna förlita sig på Lagrådet, på konstitu-tionsutskottet, på , på Regeringsrätten, påHögsta domstolen, som har konstaterat att det här ärförenligt med grundlagen.Jag skulle faktiskt vilja understryka det i sitt anförande. För en mängd kommuner i dettaland är just utjämningssystemet det centrala för attden kommunala självstyrelsen ska kunna bli reell, attde ska kunna ha en bra skola, vård och omsorg försina invånare. Det är helt avgörande.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! Utjämningssystemet med dess kon-struktion ligger som en blöt trasa över kommunerna.De kan inte påverka sin egen situation. När de mins-kar sin befolkning tappar de jättemycket inkomster.Om de ökar sin egen skattekraft - det gör bl.a. vissafattiga kommuner - får de inte behålla de ökade in-komsterna. Detta är i grunden orättfärdigt, och det ärtillväxtfientligt. Sedan tillkommer också att det ärgrundlagsstridigt.Jag tror att helt och hållet harmissuppfattat kommunalrådet i . Han stårnog bakom den moderata skattepolitiken på rikspla-net. Sedan inser han att han kanske måste höja skatteni för att reda ut de problem som finns där.Men är ju, , en avde mest uppburna statsvetarna i landet när det gällerkommunal självstyrelse. Han är också socialdemo-krat. Inser inte att när denne man tartill orda mot sitt eget parti i dessa ordalag är det intefråga om någon kritik som man bara lätt kan svepabort? Då är det någonting som man ska ta på fullasteallvar.Anf. 53 () replik:Herr talman! Av detta förstår jag att kommunalrå-det i inte har mycket att hämta hos LennartHedquist. Man ska tydligen inte alls kunna lyssna påhonom. Han var emot att er partisekreterare sade atthan inte skulle få höja skatten när han bedömt att detbehövdes.Blöt trasa säger . Utjämnings-systemet är ingen blöt trasa för alla de kommuner ilandet som har så låg skattekraft att de behöver ut-jämningssystemet för att de ska kunna ha en bra sko-la, vård och omsorg för sina invånare.Nu har inte pratat så mycket om sitt al-ternativ. Han har inte tagit upp . Vi pratadeom det förra gången. Det måste vara att Borgholmförlorar så mycket på förslag, så därför harhan inte ens nämnt det i dag.Malå använde som exempel förra gång-en. , preliminärt, kommer att få 1 000kr mer per invånare i utjämningssystemet, just pågrund av att kommunen har lägre skattekraft och hartappat befolkning. Det är ingen blöt trasa. Utjäm-ningssystemet är en god hjälp för kommuner med lågskattekraft.Anf. 54 () replik:Fru talman! påstår att vi minskaranslaget till kommunerna. Jag vill påminna om attunder 90-talet har varit med och förtöver först 16 miljarder till kommunerna, i samarbetemed parti, sedan ytterligare 8 miljar-der genom försvarsuppgörelsen och som gick till vårdi stället, i samarbete med parti.Dessutom lägger vi på 1 miljard till, utöver regering-en, i skolpengar som läggs i den kommunala påsen ivårt budgetalternativ. Det handlar sedan om det an-slag som är specialdestinerat till några kommuner. Depengarna tas inte till något annat utan läggs i denkommunala påsen. Tillsammans blir det väldigtmycket pengar till den kommunala sektorn.Samtidigt har socialdemokraterna en annan taktiknär man vill styra kommunerna med den nuvarandeinriktningen att inskränka den kommunala självsty-relsen. Av Kommunförbundets alldeles nya rapportframgår att också med regeringens kvalitetssatsning -jag pratar om maxtaxereformen - kvarstår en mer-kostnad för kommunerna som Kommunförbundetberäknar till mellan 1½ och 2 miljarder kronor.Då kommer vi tillbaka till att det faktiskt är viktigtatt visa upp helheten i sammanhanget. Vi hade ettutrymme i tilläggsbudgeten som vi kunde användanär det gällde de översvämningsdrabbade kommu-nerna. När det gäller nästa års budgetförslag finnsutrymme där för att specialdestinera till det samman-hanget. Då handlar det om katastrofsituationer somman inte har kunnat förutse. Det är ett helt annatområde och ett helt annat sätt att se på det hela. Vårinriktning är att vi måste föra en ekonomisk politiksom är ansvarsfull och som ger kommunerna möjlig-het att i största möjliga utsträckning själva klara sintillväxt och ekonomi.Anf. 55 () replik:Herr talman! försöker lägga ut dimri-dåer igen. Jag sade inte att hade mindrepengar till kommunerna. Jag sade att Moderaternaoch hade det. Däremot sade jag att Cen-tern inte hade några pengar till de kommuner som harsärskilda bekymmer. Det anslaget tar bort.Sedan upptäcker att man har tagit bort ansla-get, och i stället slänger man in en motion två dagarinnan vi ska justera betänkandet. På så sätt räddarman sig och kan säga att man också har pengar tillöversvämningsdrabbade kommuner. Det är det vipratar om.Anf. 56 () replik:Herr talman! Nej, det är inte det vi pratar om. Detfinns möjlighet att i tilläggsbudget lägga till pengar-na. Man har rätt att väcka motion i särskilt angelägetärende, vilket var precis det vi gjorde. Då kommerman också utanför de normala budgetrutinerna. Detmedger ordningen för arbete. Det är ingetkonstigt i det.Jag skulle vilja att svarade på frå-gan om den andra sidan av kommunernas ekonomi,nämligen det som handlar om kostnadssidan. Alldelesnyss kom en rapport från därman pekar på att den totala arbetslösheten när låg-konjunkturen infinner sig kommer att ligga på knappt7 %. Det går direkt tillbaka på kommunernas kost-nadssida.Vi har ju de pensionärer som inte fårnågot ökat pensionstillskott men som lever undersocialbidragsnorm. Det är av pensionerna i denåldersgruppen enligt en rapport från deras egen orga-nisation - informerade om detta påderas egen stämma.Det handlar om de ensamma föräldrarna som harså dålig ekonomi att de är grovt överrepresenteradenär det gäller socialbidrag. Detta representerar vä-sentligt större summor, 140 miljoner, för de långvari-ga socialbidragstagarna . De kortvarigahar minskat, och det ska vi alla vara glada för, men delångvariga ligger kvar. Där finns en stor grupp en-samma föräldrar. Det ligger på den mänskliga sidan ikostnader för dem. Det är t.ex. besvärligt nu införjulen. Det syns mycket tydligt på kommunernas kost-nadssida.Vad har ni för reformer för att minska kommu-nernas kostnadssida på den delen? Det är fråga omkostnader som representerar mycket bekymmer förenskilda människor.Anf. 57 () replik:Herr talman! På grund av att arbetslösheten mins-kar har också socialbidragskostnaderna i kommuner-na minskat, särskilt de ensamstående mammorna är detbra när det kommer att bli maxtaxa. Det blir billigareatt ha barn i barnomsorgen. Vi höjer barnbidragennästa år. Det kommer att bli till stor nytta för degrupperna.För pensionärerna finns ett särskilt bostadstilläggsom kommer nästa år.Jag håller med om att man har rätt att väcka enmotion på grund av särskild händelse. Men stod jag här och frågade varför ta bort anslaget till kommuner och landsting somskulle hamna i ekonomiska besvärligheter på grundav boendekostnader eller på grund av annat som maninte kan veta . Översvämningarna är ett ut-märkt exempel som visar på hur bra det är att vi harett anslag i statsbudgeten så att regeringen i morgonkan fatta beslut om att dela ut pengar till de kommu-ner i som behöver det, och så fort man harsett hur det ser ut i kan man också ta av depengarna.Anf. 58 () replik:Herr talman! Det är intressant att notera att detändamål som pengarna från början skulle ha varit tillfanns det plötsligt anledning att prioritera bort. Rege-ringen var ju tvungen att lägga fram en proposition,så jag förstår inte varför käbblar medLena Ek. Snacka om att lägga ut dimridåer!Det här handlar om att vi från vår sida inte tyckeratt man ska ha statliga pekpinnar och statligt klå-fingrande, där det från kommunernas sida är svårt attöverblicka spelreglerna. Kommunakuten är en rentgodtycklig utdelning av pengar till de kommuner somgör på det sätt som regeringen just för ögonblicketfinner lämpligt.Apropå dimridåer är det patetiskt att höra att detvar genom att ni vände den ekonomiska utvecklingensom ni har stärkt det kommunala självstyret. Vilkentur för alla européer och stora delar av världen attsocialdemokraterna har kunnat förstärka den kommu-nala självstyrelsen genom att vända den ekonomiskautvecklingen, inte bara i utan i hela världse-konomin.Jag tycker att i stället skulle kon-centrera sig lite mer på att svara på frågor som gällerjust villkoren för kommunerna. Ni säger att ni intevill förbjuda eller begränsa för de kommunala bola-gen. Men ni vill begränsa och förbjuda de kommunersom vill bedriva den obligatoriska kommunala verk-samheten i andra former än vad ni tycker är lämpliga.De kommuner som vill ägna sig åt verksamheter somkommunerna inte ska hålla på med vill ni ge friahänder. Jag skulle vilja att redogör förvilken typ av syn på kommunalt självstyre som liggerbakom att vilja förbjuda kommunerna att hanterakommunernas egna uppgifter efter eget gottfinnandemen vill göra det fullständigt möjligt att ägna sig åtsådant de inte ska hålla på med.Anf. 59 () replik:Herr talman! Vi hade fortfarande på det anslagetöver , , men viökade på det med . Vivet att vi har ett antal kommuner och landsting somhar särskilda bekymmer och som vi genom Kom-mundelegationen kommer att hjälpa. Det är mer an-märkningsvärt att höra att tycker inte ska bry sig om detta. Det är märkligt.Jag tycker att man kan ställa en fråga till Folkpar-tiet, som direkt vill att det inte ska finnas kommunalabolag. Kommunerna bestämmer också om kommu-nala bolag. Det är genom den kommunala självstyrel-sen som man bestämmer om man vill ha kommunalabolag eller ej.Anf. 60 () replik:Herr talman! Jag hoppas att alla noterar att SoniaKarlsson på intet sätt besvarade frågan eller redogjor-de för sin syn. Men socialdemokraterna vill förbjudade kommuner som inte vill ha kommunala bolag frånatt göra sig av med dem. Däremot de som vill hakommunala bolag för att bedriva privat verksamhetska kunna få extra dragningsrätter ur vår gemensam-ma skatt. Det är mycket märkligt.Vad vi vill ha från sida är generellaoch förutsägbara spelregler. Det har vi inte . Jagtycker att det är mycket tråkigt. Men jag tror att detberor just på denna centralism, som går igen i frågaefter fråga hos den nuvarande majoriteten, att görsom ni vill bara ni gör som vi vill. Ni använder allade redskap och metoder som är uppfunna, ochsäkert kommer ni att komma på mycket mer.Ni förbjuder landstingen att sälja ut sjukhus ochsedan köpa verksamhet av dem som bedriver driften.Ni förbjuder kommunerna att göra sig av med sinakommunala bostadsbolag och i stället ta över detsociala ansvaret för bostadspolitiken på andra sätt. Nitvingar kommunerna att ha bostadsförmedling, ävenom det inte kommer att skapa en enda ny bostad. Nianvänder utjämningssystemet för att ge tjuvnyp åtkommuner som ni inte gillar och för att gynna kom-muner som ni gillar, osv.Apropå dimridåer vill jag ha sagt här - för det ärväl förmodligen meningslöst att ställa några frågor tillSonia - att en stor del av de pengar som vitar bort från den s.k. kommunakuten tar vi bort därföratt vi flyttar kostnadsansvaret för dessa verksamhetertill andra intressenter. I det här fallet är det de per-sonliga assistenterna som vi tycker ska återgå tillstatligt ansvar för att tillförsäkra de personer medfunktionshinder ett bättre stöd, en bättre service ochen större valfrihet än vad de får med den socialdemo-kratiska regeringen.Anf. 61 () replik:Herr talman! Vi socialdemokrater tycker att män-niskor även i ska ha råd att bo i hyreslä-genheter. I och med det som pågår, att de säljs ut,kommer inte vanliga människor att kunna bo i . Det är den ena diskussionen.När det gäller försäljning av akutsjukhus tycker viatt det kanske inte bara är fråga om ett kommunaltbeslut, utan det har att göra med hela infrastrukturenoch hur vi ser på sjukvården. Vi ska för övrigt avgöraden frågan senare i dag.Jag skulle vilja hänvisa till socialutskottets betän-kande som vi ska ta ställning till . Där har kon-stitutionsutskottet uttalat sig och hänvisar bl.a. tillLagrådet, som i yttrande säger att detytterst synes vara som sätter gränser för detkommunala självbestämmandet. Bl.a. säger man attbestämmelsen om självstyrelsen i grunden handlarom en princip för relationen mellan staten och denkommunala nivån och att denna princip gäller för allkommunal verksamhet. Vidare framhålls att denkommunala självstyrelsen aldrig kan vara total. Gra-den av självstyrelse avgörs, heter det, ytterst av for-merna för samverkan mellan staten och den kommu-nala sektorn.Det är ju så. Det här stod vi och talade om ocksåför en månad sedan. Det är inte så att varje kommunär isolerad, utan alla 289 kommuner i landet utgör juSverige. Det behöver vara en nära samverkan mellanstat och kommun. Särskilt frågan om akutsjukhusenär en så speciell fråga, så jag tycker att det är positivtatt vi i valrörelsen har möjlighet att plädera förvåra olika ståndpunkter. kan stå påbarrikaderna och säga att hon vill sälja ut alla akut-sjukhus. Jag kommer att försvara att jag tycker attsjukhusen ska vara kvar inom den offentliga sektornför att det ska vara tryggt och säkert för alla invånare.Anf. 62 PER () replik:Herr talman! Jag tänkte att skullefå tillfälle innan juluppehållet att definiera vad honoch socialdemokratin menar med självsty-relse och ge en djupare motivering.Anf. 63 () replik:Herr talman! , tror jag det var,talade Per och jag om detta. Jag hänvisadedå till att den kommunala självstyrelsen regleras iregeringsformen i grundlagen. Vidare är det portalpa-ragrafen i kommunallagen som talar om vad kommu-nerna ska göra, nämligen det som är bra för derasmedborgare. har rätt att stifta lagar. Sedanhar vi lämplighetsdiskussionen om närhetsprincipen.Eftersom vi här i riksdag har beslutat så, harkommunerna ansvar för skolan, vården och omsor-gen. Vi tycker att det ligger nära människorna och attdet är bra att det sköts på nivå.Anf. 64 PER () replik:Herr talman! Jag frågade inte efter någon uppräk-ning av vad som står i grundlagen, utan jag bad om enmotivering till att det som står där finns med, alltså endjupare motivering. Är det enbart fråga om en delege-ring av makt som riksdag och regering kan dra in närsom helst, eller finns det något som helst rättig-hetstänkande i er motivering? Hur ser socialdemo-kratin på självstyrelse? Har ni någon djup-struktur i ert tänkande på det området?Anf. 65 () replik:Herr talman! Socialdemokraterna har faktiskt re-gerat i det här landet, så mankan väl säga att den kommunala självstyrelsen harbyggts upp och vuxit fram avsocialdemokratiskt regeringsinnehav. Det tycker jagtalar väldigt mycket för att vi känner varmt för kom-munal självstyrelse. Jag sitter själv fortfarande med ifullmäktige hemma i Motala.Däremot innebär det inte att kommunerna kansköta sig helt själva, utan det handlar ju om ett sam-spel i olika frågor mellan kommunerna och staten ochmellan och regeringen. Det är ett nära sam-spel. Vi vet att det är kommunerna som sköter omden allra största delen som är viktig för våra medbor-gare - skolan, vården och omsorgen - och på ettmycket bra sätt.Anf. 66 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet i dess helhet. Betänkandet be-handlar budgetpropositionens anslag för budgetåret2001 inom utgiftsområde 25, Allmänna bidrag tillkommuner, som är ett resultat av trepartisamarbetetmellan det socialdemokratiska partiet, Miljöpartietoch Vänsterpartiet.Det finns en del andra yrkanden som också be-handlas i betänkandet. Jag kommer i mitt anförandeatt begränsa mig till att ta upp en del övergripandesynpunkter på kommunsektorns ekonomiska förut-sättningar, utjämningssystemet och kommunkonto-systemet.1990-talet var ett besvärligt årtionde för kommun-sektorn. Saneringen av de offentliga finanserna ochlågkonjunkturen innebar att det totala resursutrymmetför kommunerna och landstingen minskade drastiskt.Denna negativa utveckling har brutits på grund avatt statens finanser förbättrats och att vi är inne i enhögkonjunktur. Sysselsättningen ökar och arbetslös-heten minskar. Men fortfarande har kommunsektorninte kommit i fatt. Utan att ange någon absolut sum-ma kan min slutsats styrkas av att man i en rapportfrån beskriver förhållandet medföljande påstående:Jämfört med hur det såg ut i början av 1990-taletfattas ca för att kommunerna skakunna erbjuda sina invånare samma standard som dågällde.Kommunsektorn som helhet går i rätt riktning.Men fortfarande finns det kommuner och landstingsom har negativa resultat. Det är de regionala obalan-serna som återspeglas i de negativa ekonomiska re-sultaten. Det är resultat som skulle ha varit ellerskulle kunna bli ännu mer negativa utan utjämnings-systemet, statsbidragsökningarna och anslaget tillsärskilda insatser.Vänsterpartiet anser att det finns anledning attåterkomma i kommande budgetarbete till frågan omatt förstärka kommunsektorns ekonomiska förutsätt-ningar för att den ska kunna tillgodose både befintligaoch kommande behov.Det finns en tydlig skillnad mellan oppositionensoch vår syn på den kommunala ekonomin. Förutsätt-ningarna för att den kommunala självstyrelsen ska fåett reellt innehåll är inte bara mer resurser utan ocksåatt resurserna fördelas på ett sådant sätt att det blirlikvärdiga ekonomiska förutsättningar.Jag har noterat att i den moderata partimotionenfinns inga resonemang om växande regionala obalan-ser mer än i svepande formuleringar om eftersläpningoch avfolkning. Det verkar inte ge anledning till poli-tiska åtgärder förutom universalmedlet sänkta skatteroch avregleringar. Vad det ger för konsekvenser förjämlikheten, jämställdheten och för att uppnå en regi-onal balans i landet finns det inga redovisningar på.Jag har funnit en förkärlek hos för attargumentera för sina politiska värderingar med hjälpav juridik. Utjämningssystemet strider mot grundla-gen. Kommunen följer inte kommunallagen när dehar verksamheter som inte gillar. Eller:Kommunallagen måste ändras så att den passar denverksamhet som gillar.När förslag utifrån värderingar ärbra, då har man inte heller något emot att inskränkapå den kommunala självstyrelsen. Man vill ha enrenodling av de egentliga kärnuppgifterna. Det skasättas tydliga gränser för vad en kommun ska kunnaägna sig åt med skattebetalarnas pengar. Kommuner-nas förändringsarbete ska gå via avregleringar ochkonkurrensutsättning.Dessutom anser att de här åtgärdernablir mer effektiva och att man trots mindre pengar skakunna förbättra kommunernas ekonomiska ställningmed flera - för att inte säga åtskilliga - miljarderfram till 2003. Det är en ekvation som för mig saknarall realism. Visst kan man öka produktiviteten genomatt minska personaltätheten som det heter, dvs. färreska göra mer. Visst kan man minska personalkostna-derna - men till vilket pris? Det blir till priset avkonfrontationer med dels personalen, som till störstadelen är kvinnor, dels brukare. Visst kan man medokänslig personalpolitik minska antalet människorsom arbetar i vården, skolan och omsorgen. Men vadblir resultatet för barn, sjuka och gamla? Vilken kva-litet blir kvar i vården, skolan och omsorgen?Moderaterna säger att statsbidragen egentligeninte ska höjas, men man kan godta att statsbidragentill landstingen höjs eftersom det pågår omstrukture-ringar inom sjukvården. föreslår Modera-terna att totalt mindre ska ges istatsbidrag jämfört med vad utskottsmajoriteten vill.Anmärkningsvärt är att man, precis som också SoniaKarlsson var inne på, tar bort hela anslaget på 2 mil-jarder till särskilda insatser för vissa kommuner ochlandsting som har problem. minskar ock-så, precis som har sagt, statsbidragentill kommunsektorn i samma storleksordning somModeraterna eftersom de inte vill avskriva den skuldsom kommunsektorn har på 4,3 miljarder i kommun-kontosystemet.Herr talman! När jag har tagit del av argumentenför konkurrensutsättning av vård, skola och omsorgsägs det att det ska innebära både effektivisering ochminskade kostnader. Då undrar jag om vi bor i sam-ma land. Exempel kan radas upp på att administra-tionskostnaderna ökar och budgetkontrollen minskarnär man ska genomföra konkurrensutsättningar. Jagtror dessutom att det försämrar kvaliteten. Segrega-tionen ökar, det har ju visat sig i det välfärdsbokslutsom finns. Man kan undra: Valfrihet för vem? Detförsvagar också demokratin, den demokratiska insy-nen för medborgare. Jag trodde att detta att förstärkademokratin ändå måste vara kärnan i lokal demokrati.Det skulle också behövas en ordentlig utvärde-ring, för det finns inte, av vad privatisering har inne-burit när det gäller kvalitetsutvecklingen. Nyligenläste jag i en norrbottnisk länstidning, Norrbottensku-riren, för övrigt moderat, att när vårdcentralen i Vit-tangi, ett litet samhälle i kommun, ska privati-seras kan det bli 2 miljoner dyrare. Konkurrensutsätt-ning och avregleringar tenderar i de här samman-hangen och mot den här bakgrunden att få något reli-giöst över sig.Varför kan inte de som förespråkar detta ta dendemokratiska kritiken på allvar? När man talar omkommunala bolag är det inte bra för att den demokra-tiska insynen försämras. Men när samma partiföreträ-dare medverkar till att sälja ut vården till vårdbolag,då lyser denna demokratikritik med sin frånvaro.Varför har ni inte samma krav på demokratisk insynför medborgarna när skola, vård och omsorg bedrivs iprivat regi?När det gäller utjämningssystemet skulle jag viljabörja med att vända mig till . harjag lyssnat på den kritik som han redogör för ett antalgånger. Han tar sin ansats i grundlagskritik. Menegentligen handlar kritik om attdagens utjämningssystem är för långtgående eftersomden är tillväxtfientlig. Han vill alltså ha mindre ut-jämning med en annan teknik. När det gäller expert-gruppens diskussionsbetänkande som harpresenterats har jag i alla fall tagit del av kommunmi-nister information om att det, utifrån att detär ett diskussionsbetänkande, skulle behövas ytterli-gare utredningar. Så jag är inte speciellt överraskad.Och om det blir en parlamentarisk utredning måste judetta tillgodose både och Kristdemo-kraternas önskemål.Jag tycker att det är synd att olika partier använderbrister i metodik och teknik i utjämningssystemetsom argument för att motsätta sig en utjämning somhar ambitionen att ge alla kommuner och landstinglikvärdiga ekonomiska förutsättningar.