prot · GN09102 · 2000-04-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:102Fredagen den 28 aprilKl. 09.00 - 12.14Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Ledighet, m.m.Förste vice talmannen meddelade att () ansökt om fortsatt ledighet den6 juni.Kammaren biföll denna ansökan.Förste vice talmannen anmälde att () fr.o.m. skulle tjänstgöra som ersättareför § AvsägelserFörste vice talmannen meddelade att KennethLantz (kd) avsagt sig uppdraget som suppleant i utri-kesutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.Förste vice talmannen meddelade att MargaretaCederfelt (m) fr.o.m. avsagt sig uppdragetsom suppleant i skatteutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Kompletteringsval till vissa utskottFörste vice talmannen meddelade att Kristdemo-kraternas riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält som suppleant iutrikesutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i utrikesutskottetRosita Runegrund (kd)Förste vice talmannen meddelade att Moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp på grund av uppkom-na vakanser fr.o.m. anmält som ledamot i socialförsäkringsutskottet efterUlf , som suppleant isocialförsäkringsutskottet efter som suppleant i skatteutskottetefter vice talmannen förklarade valda tillledamot i socialförsäkringsutskottetCecilia ()suppleant i socialförsäkringsutskottetMargareta ()suppleant i skatteutskottetAnna ()4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:121 till skatteutskottetSkrivelse1999/2000:106 till justitieutskottet5 § Anmälan om inkommen faktapromemoriaom förslag från Europeiska kommissionenFörste vice talmannen anmälde att följande fak-tapromemoria om förslag från Europeiska kommis-sionen inkommit och delats ut till kammarens leda-möter:Förslag till och rådets direktivom ändring av rådets direktiv /220/EEG beträf-fande åtgärder mot luftförorening genom utsläppfrån motorfordon KOM (2000) 426 § Insolvensrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU17Insolvensrättsliga frågor.Anf. 1 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet med undantag för mom. 3, kostnader förkonkursförvaltning, där vi från moderat sida önskarreservera oss. Jag ska i korthet säga några ord utöverdet som står i betänkandet, som väl redovisar ärendet.Hela betänkandet grundar sig på ett antal motio-ner. Skuldsaneringslagen kom till under finanskrisen.Den har blivit ovanligt jobbig att arbeta med. Det haruppstått köer, och lagen är svårhanterad. Den skullemå bra av konkurrens.Vi avvaktar nu revisorers yttrande omhur det fungerar, som kommer . Omedelbartdärefter bör vi diskutera ett system med en god man.Denne har alltså inte några inkomster av verksamhetannat än när han arbetar, och man behöver inte byråkrati.Vid utmätningsförrättningar är vissa pensionsför-säkringar undantagna. På den punkten är det ett öns-kemål att vi ska få regler som gör att den som har ensådan pensionsförsäkring ska kunna förfoga över denför att förnöja sina borgenärer. Detta bör utredas, ochdet är vi överens om.Nästa punkt är förmånsrättsordningen. I mom. 3behandlas kostnader för konkursförvaltning. Däryrkar vi bifall till reservationen. Om en förvaltarelägger ned nödiga kostnader på en egendom medspeciell förmånsrätt ska han rimligen få ersättning förde kostnader han har haft för sina utredningar ochanalyser, om de är befogade. Detta bör ses över om-gående.En enig kommitté och ett enigt lagutskott har an-sett att man bör göra en paketlösning. Såvitt jag vetligger nu ärendet hos justitieministern. Det måstekomma fram omgående. Vi ska ordna så att vi görförändringar i konkurslagen då vi intehar så många konkurser. I det läget kan man i ställetanvända tiden till att se till att det blir så förnuftigtsom möjligt.Inga andra än de jurister av olika kategorier somsysslar med konkurser tjänar på att man har en massaförmånsrättsordningar. Det gäller att inskränka demså mycket som möjligt. Säkerheten för de anställdabör ordnas genom ett försäkringssystem.Frågan om ränta vid indrivning bör ses över. Detär vi också överens om. På den punkten finns ingareservationer. Men i sammanhanget vill jag nämna bör titta på den ränta som staten under olikabenämningar tillgodogör sig när den inte får in aktu-ella belopp, bl.a. i samband med processer om hurstor skatten ska bli.Med detta yrkar jag bifall till hemställan i betän-kandet, med reservationen under mom. 3 som endaundantag.Anf. 2 ():Herr talman! Jag har kanske inte så förfärligtmycket att tillägga utöver det som har anfört. Vi kristdemokrater står också bakombetänkandet med undantag för mom. 3, där vi har enreservation.Jag ska i alla fall säga några ord. Det är nu tio årsedan lade fram sitt förslag tilllagstiftning inom det här området. Vi kan kon-statera att vi ännu inte har en lag som fungerar på etttillfredsställande sätt.Det är intressant att se resultatet av Riksdagensrevisorers förstudie, som redovisas i betänkandet. Därsägs bl.a. att det av redovisningen framgår att antaletinkomna ärenden till kronofogdemyndigheterna harminskat . Ärendebalansen har emel-lertid trots det ökat, liksom handläggningstiderna.Det sägs också i förstudien att skuldsaneringsä-rendena blivit mer komplicerade och förfarandet mertungrott än vad som förutsågs vid skuldsaneringsla-gens tillkomst. De gäldenärer som går igenom samtli-ga steg i skuldsaneringsprocessen utsätts för en om-ständlig och lång process, anför man.Det är dessa förhållanden som ligger bakom minmotion i det här ärendet.Samtidigt finns en positiv skrivning i betänkandet,där man säger att det enligt utskottets mening inte kanuteslutas att förändringar kan behöva göras i lagstift-ningen eller andra åtgärder vidtas i syfte att få tillstånd ett snabbare, effektivare och mindre kostsamtförfarande. Men vi ska avvakta revisorersgenomgång av dessa förhållanden, och det tycker jagär riktigt.Jag vill dock ändå notera det i sammanhanget an-märkningsvärda att vi 1990 genom studiebesök iDanmark kunde konstatera att man där hade enskuldsaneringslag som fungerade väl. Då kostade ettärende . Vad jag kan se av utred-ningen här, så ligger kostnaderna på ca25 per ärende i , men jag tror faktisktatt den siffran är tilltagen i underkant.Det är märkvärdigt att vi absolut inte kan ta tilloss lösningar på lagstiftningsproblem som gjorts påandra håll.I det här fallet är väl det mest anmärkningsvärdaatt man har infört ett extremt krångligt, tungrott ochbesvärande system för alla inblandade. Tyvärr tror jaginte att vi löser problemet genom att kronofogdemyn-digheten får beslutsrätt. Det skulle möjligen kunnavara ett steg att något förenkla det hela genom tar bort den kommunala förhanteringen, men detstrider egentligen mot Europarätten, och måste avgö-ras av tingsrätt eller domstol.Dessutom är kronofogdemyndigheten till sin naturett exekutivt myndighetsorgan, och i det här sam-manhanget vore det lämpligare att privatisera den härdelen genom att helt enkelt ha en god man, och sedanett förfarande i domstol. Det behöver alltså inte varasärskilt komplicerat.Sedan har vi kostnaderna för konkursförvaltning.Det är lite väl vagt i utskottets betänkande - manförutsätter det ena och man förutsätter det andra. Vimåste väl ändå vara lite mer krävande gentemot Re-geringskansliet i en sådan här fråga. Tyvärr finns deten benägenhet att sådana här i och för sig detaljartadelagstiftningsfrågor hamnar lite vid sidan om, särskiltnu när man i säger att alla krafternu absorberas för ordförandeskapet. Då skulle vinästan ha lagstiftningsmässig time-out här i över ettår - och det kan inte vara rimligt. Vi måste på olikasätt medverka till att det inte blir på det viset.Avslutningsvis har vi det här intressanta med för-månsrättsordning och företagsrekonstruktion. Att enteknisk lagstiftning av denna art ska vara så fruktans-värt svår att få genomförd är egentligen en gåta! Detgick inte mycket bättre under de borgerliga rege-ringsåren heller, och befarar jag nästan att det harkört fast igen. I varje fall så går det oerhört trögt, trotsatt man som har sagt här haren enig utredning i ryggen och ett parlamentarisktförankrat förslag. Det finns alltså en politisk lösningsom bara skulle vara att genomföra. Ändå fastnar deti !Skulle det bli så att man inte kan få ur sig ett lag-stiftningsförslag tycker jag att det är utomordentligtbeklämmande. Då kan man nästan notera att man haren expeditionsministär, och inte en regering och vadman menar med en sådan. Det vore också utomor-dentligt sorgesamt om skulle vara ett av de fåländer i världen som inte har en modern rekonstruk-tionslagstiftning.Ska en sådan ny lagstiftning genomföras så är detväl en lämplig tid att göra det , i en högkonjunktur.Det dröjer inte länge förrän vi kommer att få nyabekymmer - vi har redan sett de första IT-bolagen ikonkurssammanhang. Det vore alltså en torftighet urlagstiftningssynpunkt av utomordentlig art om maninte kan ta sig förbi den banklobbyism som det ju ärfråga om. Det är klart att bankerna per definition ialla lägen alltid värnar sitt eget intresse och sin egenvinst, och ingenting annat. Det måste man ha alldelesklart för sig. Att en socialdemokratisk regering skullefalla undan för detta tycker jag vore alldeles egen-domligt.Jag hoppas därför innerligt att vi med gemen-samma krafter kan förmå en regering att prestera vadriksdagen egentligen vill ha.Herr talman! Med det tackar jag för mig.Anf. 3 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu ska be-handla innehåller ett antal motioner från den allmän-na motionstiden i frågor omkring insolvens.Det gäller fyra motioner som direkt eller indirektberör skuldsaneringslagen. Två motioner handlar omkonkursförvaltarens ersättning vid avveckling avkonkursbo. En motion handlar om ränteuppräkningpå skuld vid införsel till kronofogden, och en omslopande av förmånsrätt för skatter i konkurser.Utskottet föreslår bifall till de tre motioner somhandlar om tillämpningsfrågor i skuldsaneringslagenenligt hemställanspunkt 2 i betänkandet. Utskottet gerdärmed regeringen ett tillkännagivande om att snarastkomma med förslag på hur man uppnår likabehand-ling i skuldsaneringsprocesser. Utskottet föreslåravslag på övriga motioner och på den reservation somanmälts till betänkandet.Herr talman! Jag ska fortsättningsvis tala omskuldsaneringslagen. Lagen har varit i kraft i femoch . Det är först nu som det går att utvär-dera resultatet för de personer som blev beviljadeskuldsanering , eftersom skuldsane-ringsperioden ska vara just efter det att manhar blivit beviljad skuldsanering.Hur har utfallet blivit? Har lagen fungerat till-fredsställande? Det är frågor som vi inte har någotsvar på . Vi kommer att få svaret - troligen i år.Det är många som är intresserade av hur lagen funge-rar. revisorer ska göra en studie överavslutade skuldsaneringsärenden som förhoppnings-vis ska bringa klarhet. Man avser även att belysagäldenärens situation efter saneringsperioden. Revi-sorerna granskar just nu tillämpningen av skuldsane-ringslagen. Det arbetet ska vara klart om ett par må-nader.Konsumentpolitiska kommittén som kommed sitt betänkande har också ett avsnitt där man ihuvudsak behandlar kommunernas roll i skuldsane-ringens första steg. har utvärderat.Lagutskottet har genomfört en stor hearing i frågan.Man kan säga att lagen har rönt ovanligt storuppmärksamhet i flera olika sammanhang. Det bety-der att man anser den vara ett viktigt instrument föratt rehabilitera överskuldsatta personer som av olikaskäl inte bedöms kunna klara ut sin skuldsättning påegen hand.Den kritik som har riktats har gällt attlagen har tillämpats olika i skilda delar av landet ochatt kommunerna som ska hjälpa den skuldsatte medförsta steget i saneringsprocessen haft varieranderesurser och kompetens för uppdraget. Arbetet harockså varit byråkratiskt och tidsödande, har manansett.Trots kritiken har ett betydande antal ärendenslutbehandlats av kronofogdemyndigheterna ochmånga människor har fått skuldsanering beviljadgenom kronofogden eller via beslut i tingsrätten. Dettar tid att få en ny lag att fungera tillfredsställande.Det måste vi vara medvetna om.Det vi nu ber regeringen se över är de signaler vifått om att pensionsförsäkringar bedöms olika i skildadelar av landet. På vissa platser anses pensionsförsäk-ringar inte behöva räknas in i underlaget, medan manpå andra håll räknar pensionssparandet som en till-gång vid ansökan om skuldsanering. Det är naturligt-vis inte tillfredsställande. Det är viktigt att människorbehandlas lika oavsett var de bor i landet.Det som frågan gäller är huruvida sparade pen-sionsmedel ska kunna tas ut och användas tillatt betala förfallna skulder. är försäkringslagenmycket restriktiv när det gäller förtida uttag och åter-köp.Detta kan också vara skälet till att man på vissahåll inte räknar in pensionsförsäkringar i underlaget.Man kan anse att det är meningslöst att räkna in till-gångar som inte går att realisera.Utskottet har låtit remissbehandla motionerna ifrågan. Sammanfattningar av svaren finns i betänkan-det. Vi kan konstatera att svaren i likhet med myn-digheternas tillämpning är olika. Det finns olika upp-fattningar även hos remissinstanserna om hur pen-sionssparande ska behandlas vid ansökan omskuldsanering.Några tycker att pensionstillgångar inte ska utgörahinder för att inleda en process medan andra tyckeratt en generell dispens bör tillämpas som gör tillgång-arna tillgängliga. Alla tycks dock vara ense om att enenhetlig tillämpning är ett viktigt mål att uppnå.Det finns i sammanhanget ett antal frågor som visom lagstiftare måste ställa oss.Hur påverkar ett tvingade återköp eller förtida ut-tag den skuldsattes sociala situation på lång sikt?Om vi bestämmer oss för att återköp ska bli ettgenerellt dispensförfarande för att få inleda skuldsa-nering, ska det då gälla allt pensionssparande, ävendet som ligger under de 0,5 basbelopp som äravdragsgillt i deklarationen för senare beskattning?Vilken bedömning gör vi av det framtida pen-sionssparandet? Kommer det att öka när vi infört detnya pensionssystemet? Det nya pensionssystemetskiljer sig från ATP:n. I ATP:n visste man utfalletmen inte kostnaden. I det nya pensionssystemet vet vikostnaden men inte utfallet. Betyder det att fler blirosäkra om den framtida pensionen och därför kanskeredan pensionssparar några hund-ralappar för att säkra ett lite bättre pen-sionsutfall? Hur kommer avkastningen från premie-pensionen att bedömas? Är det ett privat eller ettoffentligt sparande som kan undantas från ett eventu-ellt dispensförfarande i skuldsaneringsärenden? Hurkommer det att se ut mänskligt och socialt om prak-tiskt taget alla har ett privat pensionsspa-rande utom de som har varit föremål för skuldsane-ring?Det är vi och regeringen som ska göra den svårabedömningen.Herr talman! Det är många frågor som ska belysasnär man tar ställning till hur pensionsfrågan ska han-teras i skuldsaneringsärenden.Anf. 4 ():Herr talman! Angående de insolvensrättsliga frå-gorna vill jag börja med att instämma i lagutskottetsförslag.Myndigheternas olika bedömningar angående dis-pens för återköp av pensionsförsäkringar i anslutningtill skuldsanering har bidragit till flera riksdagsmotio-ner. Vid skälighetsbedömningar om en skuldsaneringska beviljas eller ej har pensionsförsäkringen kommitatt spela en mycket viktig roll. Ska den betraktas somen tillgång, och är tillgången realiserbar?Under ärendets gång har nästa steg varit dispens-ansökan hos skattemyndigheterna. Några har fåttavslag på begäran om dispens för återköp medanandra har beviljats detta. Då har frågan uppkommitom inte kronofogdemyndigheternas beslut att inledaskuldsanering ska vara skäl nog för dispens för åter-köp. Den här bristen på enhetliga bedömningar börnaturligtvis rättas till. Dagens olika hanteringar ställerju till problem inte bara för individen utan ocksåinom myndigheterna. föreslår bifall tillmotionerna och är enigt i att uppmana regeringen attåterkomma med förslag till åtgärder.För övrigt har jag bara valt att kommenteramom. 4 som gäller förmånsrättsordningen. Lagut-skottet har här behandlat en motion som berör statensförmånsrätt för skatter och avgifter. Här finns detinga reservationer från , men det finnsett särskilt yttrande tillsammans med övriga borgerli-ga partier. Skälet är att förslagen i Förmånsrättskom-mitténs huvudbetänkande bereds inomRegeringskansliet.Jag instämmer i kommitténs förslag att det är vik-tigt att åstadkomma en helhetslösning. Förändringarinom förmånsrätten berör, utöver staten, även kredit-marknaden och övriga fordringsägare.Jag har inget övrigt att säga när det gäller LU17,utan instämmer i det som står i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )7 § Immaterialrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU18Immaterialrättsliga frågor.Anf. 5 (m):Herr talman! I lagutskottets betänkande nr 18 förinnevarande riksdagsår behandlas ett antal yrkandenfrån den allmänna motionstiden rörande olika upp-hovsrättsliga ämnen. Från moderat håll har vi lagtfram tre reservationer och två särskilda yttranden somjag något tänkte beröra i det här inlägget.Den första reservationen, bakom vilken ävenkristdemokrater, folkpartister och centerpartistersluter upp, behandlar behovet av ett skydd för s.k.bruksmodeller. Av EU:s 15 medlemsstater är det förnärvarande bara , och Luxem-burg som i sin rättsordning saknar denna skyddsform,låt vara att de sinsemellan delvis skiljer sig åt något. Idet förslag som diskuteras inom EUnär det gäller harmonisering av bruksmodellskydd föruppfinningar tar man bl.a. sikte på att det ska vara enenkel och snabb registrering och att villkoren för ettskydd sätts lägre än för patent. Men ska devara preliminära eller kunna vara preliminära i av-vaktan på att patent meddelas.Genom en snabbare och förenklad handlägg-ningsprocess, som i det här fallet inte innefattarförprövning av nyhetsvärde och uppfinningshöjd, blirkostnaderna för den som ansöker lägre. Ett snabbareekonomiskt utnyttjande även av en uppfinning somtill begränsad del utgör ett framsteg kan, menar man,bidra till att stärka konkurrenssituationen, kanskeframför allt för små och medelstora företag. Skydds-tiden föreslås vara från ansökningsdagen meden möjlighet till förlängning i maximalt , dvs.två gånger två år.Herr talman! behandlade den härfrågan även . Även då föreslog utskottetett avslag på ett liknande yrkande med hänvisning tilldet pågående arbetet inom EU i denna del.Vi menar , som då, att det är angeläget att rege-ringen inom EU verkar för att arbetet med dennaskyddsform påskyndas och att den får en sådan ut-formning att den kan bli ett effektivt och praktisktanvändbart instrument för små och medelstora före-tag.En annan fråga som vi finner angelägen att lyftafram i det här sammanhanget rör rätten till kopieringför enskilt bruk. Det är en rätt som förvisso också kanmissbrukas. Den tekniska utvecklingen har medförten möjlighet att mångfaldiga kopior på ett sätt sominte sällan ligger utanför det egentliga privatlivetssfär. Det märks t.ex. inom skola och utbildning därkurslitteraturen i till synes allt högre utsträckningkopieras i stället för att köpas i bok- eller kompendie-form.I förlängningen drabbar detta läromedelsförlagenoch författarna, och inte minst prisbilden på läro-böcker. Utan en rimlig författarersättning blir detfärre villiga läroboksförfattare och färre läroböcker påmarknaden. Små upplagor tenderar dessutom att drivaupp priset till nivåer som gör det än mindre angelägetför studenter att köpa litteraturen.Det kan möjligen vara motiverat att något avvaktautvecklingen av arbetet med EU-direktivet om upp-hovsrätten i informationssamhället. Men i väntandärpå synes det oss, och också ochFolkpartiet, välmotiverat att nu uppdra åt regeringenatt dels kartlägga omfattningen av den otillåtna kopie-ringen, dels studera vilka konsekvenser i övrigt enotillåten kopiering kan föra med sig. Resultatet avdenna kartläggning skulle sedan få tjäna som under-lag och vägledning för en bedömning av vilka lag-stiftningsåtgärder som eventuellt kan vara påkallade.Herr talman! Vi menar att bör ge rege-ringen detta till känna som sin mening.I reservation 6 uttrycker såväl moderater, kristde-mokrater, folkpartister som centerpartister den ge-mensamma synen att vi , i likhet med vad slog fast i sitt slutbetänkande ,anser tiden mogen att slopa ordningen med att statenska utse ordförande och ytterligare två ledamöter iupphovsrättsorganisationen . STIMhar nämligen nått en så solid och välor-ganiserad och inte minst stark finansiell ställning attden inte längre ska behöva vara beroende av statensförlängda arm in i dess styrelse.Dessa tre reservationer som jag nu kortfattat redo-gjort för berör alla i och för sig angelägna immateri-ella spörsmål, men för tids vinnande, herr talman,inskränker jag mig här nu till att yrka bifall till reser-vation 1.Låt mig bara i korthet nämna något om debåda särskilda yttranden som vi moderater, och i ettav dem dessutom tillsammans med , harfogat till det här betänkandet. Vi konstaterar att skyd-det för de immateriella rättigheterna generellt bör ochbehöver stärkas och att det t.ex. för en del konsthant-verkare är svårt att få sina verk skyddade från plagie-ring och massframställning i annat land. Trots attskärpta lagstiftningsåtgärder mot intrång i de immate-riella ensamrätterna beslutades av våren1994 genom ändringar i flera berörda lag- och regel-verk tycks det ändock vara svårt att effektivt hållastånd mot t.ex. plagiering. Det här bör regeringenhålla ett vakande öga på, inte minst vid arbetet medatt ta fram om bl.a. pirattillverkning påden inre marknaden, och beakta hur befintliga regel-system på bästa sätt ska kunna tillämpas och efterlev-naden i praktiken kunna kontrolleras.I ett särskilt yttrande om biotekniska uppfinningarkonstaterar vi dessutom att det finns ett värde i att hastrikta etiska regler för biogenetisk forskning somuttrycker respekt för den mänskliga värdigheten. Menatt måla upp skräckbilder av forskare och företagtjänar dock inte några seriösa forskningsändamål tillnaturens fromma när det t.ex. gäller kampen motvissa sjukdomar. Kunskapsrön, herr talman, om män-niskans och djurens existerande och levande mik-rostrukturer bör inte patenteras då det bl.a. skullekunna hindra den fria forskningen och stimuleraosund konkurrens. Att å andra sidan förbjuda patentpå all tillämpning av biogenetiska uppfinningar voresamtidigt att frånta forskningen alla investeringar somhärrör just från den privata sektorn.Men, som sagt, herr talman: bifall till reserva-tion 1.Anf. 6 ():Herr talman! Jag vill att den här debatten ska kret-sa kring frågor som rör vad som kan vänta oss i mor-gondagens gryningsljus. Jag vill ta med er genomvetenskapliga landvinningar som kommer att formavår gemensamma framtid, en morgondag som redanbörjat gry och där fantasi förvandlats till vetenskapligrealitet, bl.a. genom att öppna vägen för det som förett par år sedan var otänkbart - patentering av kloningoch genmanipulering.I , baserad på enbok av , förmedlas den oroande tanken på ennazistisk konspiration för att klona en armé av mo-derna det tredje året innan slutet av det andra år-tusendet, dvs. 1997, vaknade världen upp till en nyhetsom skakade biologin. Den dagen presenterades vi förDolly, ett lamm som hadeklonats direkt ur en cell tagen ur bröstvävnaden på envuxen donator. Klonandet av bröt en biologiskoch teknologisk gräns. Ett får kan framställas i fleragenetiskt identiska exemplar!Herr talman! kan man tycka att bara ären tacka, och det kanske vi ska tacka för, och när jag står här och debatterar återstår det ännu att klonaen människa. Vad är sannolikheten för att det kom-mer att hända? Hur troligt är det att en teknik somutvecklats på får kan överföras till vår egen art? Hursnart kommer det att ske?