prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Det ska vara statensuppgift att ge dessa förutsättningar och dessa möjlig-heter för en levande demokrati - inte attstyra och minska den kommunala självstyrelsen.För mig som centerpartist och decentralist är detalldeles naturligt. Jag tycker att det är alldeles själv-klart att man inte blir smartare för att man hamnar iriksdagen och att de som sitter i kommunfullmäktige-församlingar runtom i landet har precis samma kapa-citet och kompetens att fatta beslut och också bordefå göra det.Därför är vi för decentralisering och mot centrali-siering. Därför är vi för självstyrelse ochmot stopplagar för att stoppa olika slag av beslut ikommuners fullmäktigeförsamlingar. Därför, bl.a.,lägger under detta utgiftsområde ytterli-gare till de kommunala ansla-gen.Vi vill att kommunerna ska få möjlighet att för-bättra kvaliteten i skolan. Vi väljer inte den väg somsocialdemokraterna har valt, nämligen att lämna öka-de anslag till för att verket ska peta i verk-samheter hit och dit. med de pengarna till kom-munerna så blir det bättre!Också på andra områden försöker vi ge människormöjlighet att klara sig själva. För de äldre pensionä-rerna, varav så många lever under socialbidragsnivå,vill vi öka pensionstillskottet. Inga unga föräldrar kanegentligen klara sig på grundnivån i familjeförsäk-ringen - . Där vill vi höja till 200 krom dagen. Vi har reformförslag för de långtidsar-betslösa och de långtidssjukskrivna. Vi har i en ge-mensam reservation från oppositionspartierna pekatut den långsiktiga ekonomiska utveckling som skastabilisera ekonomin i landet och för kommunerna.På detta vis vill vi minska kommunernas utgifter,vilket är den ena viktiga sidan, och ge demverktyg för att utvecklas med hjälp av en levandemodern regionalpolitik. På så sätt kan de klara kravenvad gäller vård, skola och omsorg.Slutligen, herr talman, skulle jag vilja ta upp ettannat område som också behandlas i detta betänkan-de. Under detta år har två gånger drabbats avomfattande översvämningar: dels isödra , dels i stora delar avMellansverige - främst i . De materiellaskadorna till följd av dessa översvämningar är mycketstora för kommuner, företag och privatpersoner.Jag ber er att tänka på hur detkänns nu inför julen. De flesta städar och gör fint. Dejulskyltar i sina affärer och ser till att det är ordningoch reda. På vissa håll har man alltså denna situationmed översvämningar och med vatten som fortfarandestår högt. Situationen är osäker för många företagare:handelsföretag, tjänsteföretag, lantbruk, skogsbruk,osv.Jag och anser att det åligger sam-hället att ställa upp för regioner som drabbas av na-turkatastrofer. Vilka riktlinjer och vilken praxis som gäller vid denna typ av extrema situationer ärsvåröverskådligt, och tillämpningen är inkonsekvent.Därför bör regeringen utforma riktlinjer för samhäll-sinsatser vid händelser av detta slag - allvarliga hän-delser av nationell betydelse. Det gäller också vemsom ska finansiera sådana insatser.Därför har vi från föreslagit att det iden ekonomiska vårpropositionen bör presenterasförslag till ett nytt reservationsanslag på 200 miljonerkronor, som ska användas för insatser vid allvarligahändelser av nationell betydelse. Utöver detta anser viatt regeringen i tilläggsbudgeten för borde haavsatt för samhälleliga insatservid sådana händelser.Meningen med staten är att man ska ta gemensamtansvar för sådant som regioner och kommuner självainte klarar av. Jag tycker att detta är ett typexempel.Inför alla de människor och företag som finns i dessaområden beklagar jag djupt att detta motionsförslaginte har fått majoritet utan att socialdemokraternatillsammans med de stödjande partierna har valt attavslå detta yrkande och lämna dessa människor åt sittöde.Innan jag lämnar talarstolen ska jag be att få yrkabifall till reservationerna 8 och 14.Anf. 48 ():Herr talman! Kommunerna har och de kom-mande åren en volymökning med , ävenom det för många av oss som har barn i skolan elleräldre släktingar inom äldrevården inte märks. Kom-munerna kommer att öka sin verksamhet realt medungefär . Det märks inte alltid ute i verk-samheterna.Skatteintäkterna ökar medmer än . Det är väldigt mycketmer än vad statsbidragen ökar. Men majoriteten väljerändå att ha ett centralistiskt perspektiv och talar stän-digt bara om statsbidragen som om de vore det somvar det avgörande, men när det gäller kommunernasekonomi borde vi ju först och främst fokusera påkommunernas egna skatteintäkter.Folkpartiet säger ja till den nu föreslagna bidrags-nivån, utifrån den situation som råder. Det är nödvän-digt på grund av majoritetens brister och försummel-ser när det gäller att vårda de välståndsbildande kraf-terna. ökar antalet jobb, mycket tack vare denstarka konjunkturen. Men i praktiken är ju fortfarandeöver av befolkningen arbetslös, och arbets-marknaden är fortfarande starkt konjunkturberoende.När konjunkturen vänder nedåt kommer förmodligenarbetslösheten att börja öka igen, och kommunernaskostnader för arbetslösheten kommer att öka.Vad som behövs är en omläggning av arbets-marknadspolitiken och bättre villkor för jobb ochföretagande. redogjorde mycket för det härförut. Jag kan bara instämma i det. Men en konkretsak som vi i tycker är en viktig del i ensådan förändring är en socialbidragsreform sommåste inkludera att kommuner och stat delar på an-svaret för socialbidragskostnaderna. Det måste bli ettgemensamt intresse för både kommun och stat attmänniskor kommer ut ur bidragsberoende och in i enegen försörjning. År ut och år in har vi sett hur män-niskor bollas fram och tillbaka mellan arbetsförmed-ling och socialtjänst. Ingen vill ta emot dem därför attingen vill ha dem på sitt konto.Majoritetens fokusering på det här 4-procentsmålet har ju betytt mycket plågsamma erfa-renheter för människor som står utanför arbetsmark-naden i form av att de inte har tillåtits att skrivas in påarbetsförmedlingen, utan de har varit hänvisade tillsocialtjänsten trots att de inte har en social problem-ställning som kan göra någonting åt.Det här måste bli ett gemensamt intresse tillsammansmed många andra reformer på arbetsmarknaden, såatt vi kan se till att släppa in de utestängda på arbets-marknaden, så att de får en egen försörjning.Herr talman! Som jag sade är det skatteintäkternasom är det allra viktigaste. Vi borde fokusera mycketmer på det. Det ena handlar om vilka inkomster manhar. Det andra handlar om vilka utgifter man har.Som påpekade minskar kommunernas ut-gifter om fler människor kommer in i en egen för-sörjning. Det handlar också om att i övrigt göra rättsaker på kommunsidan och att göra sakerna på rättsätt. Det tråkiga i det här fallet är ju att när regeringeneller majoriteten inte gillar det sätt på vilket den de-mokratiskt valda majoriteten i en kommun väljer attgöra saker går man in och ändrar spelreglerna. Då gårman in och överprövar valresultatet. Då använderman stopplagar. Då använder man indragningar avstatsbidrag. Då använder man alla möjliga olika me-toder för att förhindra att den politiska majoriteten ien kommun utför sin uppgift på det sätt som dentycker är det rätta.Mycket tragiskt är det att man dessutom använderutjämningssystemet för att påverka, straffa eller gyn-na kommuner som beter sig rätt eller fel eller som harrätt eller fel politisk majoritet. Jag är mycket kritiskmot det här. Vi är ju överens. Det finns de som intetycker som vi, men vi är ju överens med er om att detär viktigt att ha ett utjämningssystem som gör att allakommuner har likvärdiga ekonomiska förutsättningarför att kunna sköta det som är den obligatoriska verk-samheten. Människors möjlighet till service på vikti-ga områden ska inte vara beroende av om man harrika eller fattiga grannar. Ni fördärvar ju självagrundtanken i det systemet och dessutom legitimite-ten när det gäller medborgarna genom att användautjämningssystemet för tjuvnyp på kommuner somman inte gillar och för att gynna eller missgynnaolika regioner. Det här tycker jag är mycket beklag-ligt.Utjämningssystemet ska - det har vi varit överensom - grundas på strukturellt opåverkbara faktorer ochförklarande variabler. Problemet är att det inte harblivit så. Utjämningssystemet konstrueras även uti-från variabler som inte är förklarande, som intehandlar om strukturellt opåverkbara kostnader ochsom inte har att göra med vad som är kommunernasåtaganden. Detta gör att vi hamnar i det här ständigakattrakandet om utjämningssystemet. Det senaste äratt man räknar ut en vinnare och en förlorare och sågrundar man regelverket på det. Man tittar på om enskommuner vinner eller förlorar. Det här gör man istället för att konstruera ett system som handlar omde strukturellt opåverkbara och förklarande variabler-na.Vi tycker från sida att det behövs enny utredning som börjar om från början och tar tag ide variabler som utjämningssystemet ska utjämna för.Herr talman! Sedan har vi kommunkontosystemet.Det bör omarbetas så att det blir konkurrensneutralt.Vi har en reservation om det. Likaså är det allmäntkänt att har den synen att affärsverksam-het inte har i kommunerna att göra. Vi tycker att manska privatisera bolagen eller avveckla dem om ingenvill ha dem eller låta dem övergå i förvalt-ningsregi om verksamheten ska vara kommunal.Ytterligare ett problem i det här sammanhanget ärju de koncernbildningar som sker ute i kommunernasom framför allt beror på att man vill ägna sig åtskatteplanering. Det här är mycket intressant. Kom-muner som bedriver affärsverksamhet och vanligkommunal verksamhet i bolagsform kan på något sättfixa sig ett eget utjämningssystem. Genom att bedrivaaffärsverksamhet som inte har med kommunen attgöra tjänar de pengar. Sedan kan de föra över depengarna till verksamhet i underskottsbo-lag utan att behöva betala statlig skatt. Den skattenskulle ett privat bolag ha behövt betala om det hadebedrivit exakt samma verksamhet och då inte haft enkommunal kostnad att kvitta det hela mot. Det här görju att de kommuner som bedriver verksamhet i kom-munal regi, som inte ska vara , kan fixaextra statsbidrag genom att så att säga ha dragnings-rätter på statsskatten.Jag tycker att det är mycket upprörande att social-demokraterna inte vill göra någonting åt det här. Jagbeklagar verkligen att den förre skatteministern,, inte fick ett större inflytande i denhär frågan.Herr talman! Det här gäller ju alla anslag på ut-giftsområde 25. Som jag sade tidigare står Folkpartietbakom regeringens förslag till generell statsbidrags-nivå. Men vi säger nej till kommunakuten, och vi villföra över kostnaden för personlig assistans till staten.Vi har ett antal andra förslag som skulle ha inneburiten lägre summa på det här utgiftsområdet. Men somvi ser det är vår budget en helhet. Våra ramar och deninriktning på den ekonomiska politiken som vi vill haföll därför att man tyvärr röstadeigenom majoritetens förslag. Därför har vi nu intenågot alternativt ramförslag.Jag står givetvis bakom alla de reservationer sommin kollega har i betänkandet, men jagyrkar bifall bara till reservation nr 3.Anf. 49 ():Herr talman! Man kan ju säga vad man vill. ärinte i salen, men jag måste börja med henne.Lena Ek sade att de som har drabbats av översväm-ningar har lämnats åt sitt öde. Jag tycker att ordenborde fastna i halsa på vare att vi socialdemokrater i vårt budgetal-ternativ har till kommuner somhar hamnat i ekonomiska svårigheter kan regeringen inästa vecka fatta beslut om de kommuner i Norrlandsom drabbades av översvämningarna . Ochregeringen kommer att kunna fatta beslut om de härkommunerna i sydvästra och i Dalsland.När de visar vad de behöver kommer regeringen attkunna fatta beslut om det också.Problemet för och och fak-tiskt också för och är att deinte har några pengar i budgeten, hur mycket de änförsöker att lägga ut dimridåer och påstå det. Det är jubara att läsa i deras budgetförslag. De vill ju avskaffadet här anslaget. Man kan bli upprörd för mindre, herrtalman!Lennart började med att påstå att vi so-cialdemokrater skulle bli svarslösa om vi fick fråganvad socialdemokraterna har gjort för att stärka denkommunala självstyrelsen. Nej, , viär inte svarslösa. Tvärtom svarar vi mer än gärna påen sådan fråga. Även om jag inte hinner gå närmarein på hur socialdemokratin historiskt har gått i spetsenför att utveckla och stärka den kommunala självsty-relsen vill jag begränsa mig till perioden från börjanav 90-talet fram till . drabbadeskommunerna mycket hårt när 500 000 jobb försvann,över 40 000 företag gick i konkurs och den borgerligaregeringen skar många miljarder - faktiskt 7½ miljard1993 - av statsbidragen till kommunerna. Det skapa-de enorma svårigheter för kommunerna att självastyra utvecklingen till gagn för sina medborgare. Mentack vare att socialdemokraterna lyckades vända denekonomiska utvecklingen har kommunerna fått heltandra möjligheter att styra samhällsutvecklingen eftersina medborgares behov. Till det kommer att vi harett utjämningssystem som stärker den kommunalasjälvstyrelsen över hela landet, inte minst för dekommuner som brottas med stora problem som har attgöra med utflyttning osv.Ökade statsbidrag, bättre skatteinkomster ochökad sysselsättning - allt detta stärker den kommu-nala självstyrelsen.Herr talman! Vi socialdemokrater vill utvecklavälfärden och minska klyftorna i samhället, och då ärdet avgörande att alltfler får ett arbete. Vi har nuklarat målet att halvera den öppna arbetslösheten, ochnu ska vi gå vidare mot full sysselsättning.Vi gläder oss åt att den kommunala sysselsätt-ningen ökar påtagligt. Jämfört med början av 1998finns det i kommunsektorn nästan 80 000 flerjobb.Den goda sysselsättningsutvecklingen innebär attkommunernas skatteinkomster växer. beräknas defå mer i skatt än 1999, ochalla kommuner och landsting får genom inkomstut-jämningen del av tillväxten och de ökade skattein-komsterna. Det är det som ger den kommunala själv-styrelsen. Den minskande arbetslösheten är denfrämsta grunden till att många kommuner och lands-ting nu också kan göra förbättringar inom vård, skolaoch omsorg.Till det kommer att vi har tillförtkommuner och landsting ännu mer i statsbidrag. Tarvi beslutade och föreslagna tillskott av de generellastatsbidragen blir det, i förhållande till 1996, en nivå-höjning av statsbidragen med 24 000 miljoner kronornästa år. har också beslutat avskriva denskuld på som kommu-nerna har till staten inom kommunkontosystemet.Folkpartiet tycker att kommunerna ska betala dennaskuld, men regeringen och socialdemokraterna av-skriver den.Anslagen under budgetens utgiftsområde 25 om-fattar merparten av statens utgifter för kommuner ochlandsting. har fastställt ramen till . Utskottet föreslår bifall till proposi-tionens förslag och tillkännager för regeringen att 84miljoner av anslaget för särskilda insatser får använ-das för hivpreventiva åtgärder i storstadsregionerna.I budgetpropositionen föreslår regeringen att detgenerella statsbidraget till kommuner och landstinghöjs med 2001. Därav avser950 den nationella handlingsplanenför hälso- och sjukvården. Dessutom föreslås att an-slaget till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting engångsvis ska tillföras 700miljoner kronor. När , och Mode-raterna tar bort hela anslaget tillför vi socialdemo-krater mer pengar, för det behövs.I sin bedömning av den kommunala ekonominsutveckling anger regeringen att denökning av skatteinkomsterna som följer av den för-bättrade ekonomiska utvecklingen samt de ökadestatsbidragen ger utrymme för en ökning av de kom-munala konsumtionsutgifterna med i genomsnitt ca1 % , alltså en ökning medöver . Denna utvecklingär mycket välkommen och illustrerar enligt utskottettillväxtens betydelse för den kommunala ekonomin.Här har vi ingen annan uppfattning än Folkpartiet:Det är klart att det är väldigt bra att sysselsättningenökar och att skatteinkomsterna ökar för kommunerna,för det är den stora delen i den kommunala ekonomin.Genom att skatteinkomsterna utvecklas så brakommer kommuner och landsting att ha lättare attklara balanskravet och tillgodose angelägnabehov inom i första hand skolan, vården och omsor-gen. Resurser på hela tillförsunder för att förbättra primär-vård, psykiatri och äldreomsorg. Regeringen görockså en satsning på skolan genom ett riktat bidragsom successivt ökar för att uppgå till 5 000 miljonerkronor 2006. ska bidraget infogas i detgenerella statsbidraget. Avsikten med bidraget är attvåra barn ska få en bättre skola.Även om kommunsektorns ekonomi i stort blirmycket bättre vet vi att vissa kom-muner och landsting kom-mer att ha en hel del ekonomiska bekymmer. Utskot-tet delar därför regeringens bedömning att det behövssärskilda medel för att bl.a. stödja kommuner medstora åtaganden för boendet. Återigen tycker utskottetatt , och ärokänsliga för verkligheten när de brutalt kräver attbidraget till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting ska avskaffas. Det skulle göra livet svårareför många medborgare i utsatta kommuner. Och LenaEk och har ju inga pengar till de översväm-ningsdrabbade kommunerna! Det är makalöst!Tänk att de här tre partierna som de villavskaffa detta anslag föreslår i reservationer att ettnytt anslag ska inrättas med anledning av de omfat-tande översvämningarna! vill i tilläggs-budget ha in för detta. Det är ipraktiken ett erkännande av att budgetalter-nativ var alltför svagt. Ni har inte pengarna, och där-för slängde ni in denna motion innan ut-skottets betänkande skulle justeras.Som en följd av de omfattande översvämningarnai södra föreslog regeringen attbidraget till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting skulle få användas för att bistå kommunersom haft betydande kostnader till följd av översväm-ningarna . tillstyrkte propositio-nens förslag, och beslutade i enlighet medförslaget. I budgetpropositionen finns uppförda på detta anslag.I behandlas just nu ansök-ningar från de kommuner i södra som drab-bats av sommarens översvämningar. Regeringenräknar som jag sade med att fatta beslut i frågan inästa vecka. Regeringen har redan ställt sig positivtill att på motsvarande sätt pröva de ansökningar somkommer från de nu drabbade kommunerna. Svårastverkar situationen som sagt vara i sydvästra , där bl.a. är särskilt utsatt. Utskottet anseratt samhället solidariskt måste ställa upp så att drab-bade kommuner inte får en orimlig ekonomisk bördatill följd av översvämningarna och deras följder. Idetta fall bör samma principer gälla som för de tidiga-re drabbade Norrlandskommunerna.För exakt , ,ställde jag frågan till hur det kunde kommasig att då ville ta bort detta anslag, precissom man vill också. I protokollet kan vi läsa attLena Ek svarade: "kritiserar att vi intevill ha någon kommunakut. Anledningen till detta ärju att vi i budgeten har förslag som ger bättre kost-nadssituation för de allra värst utsatta kommunerna. "Herr talman! Bevisligen stämmer inte . Eftersom i sitt budgetförslagtagit bort de extra statsbidragen till kommuner somhamnar i ekonomiska svårigheter stod ni tomhänta iden här allvarliga situationen. Tomhänta är ävenModeraterna och ; det kan ingen reserva-tion dölja!Moderaterna drar sig inte för att dramatiskt mins-ka skatteinkomsterna. Dessutom föreslår de att detgenerella statsbidraget ska sänkas med 4 000 miljonerkronor. De vill också, som jag nämnt tidigare, dra in2 från anslaget för särskildainsatser. Trots att man på utgiftsområde 25 försökerkompensera kommunerna för detta bortfall blir densammantagna effekten av de moderata förslagen attresurserna krymper för kommuner och landsting.Utskottet anser att skattesänkningar enligt den mode-rata modellen kraftigt ökar orättvisorna, varför deavvisas av utskottet.Folkpartiets förslag innebär som sagt 2 000 miljo-ner kronor mindre till kommunerna genom att man tarbort anslaget för särskilda insatser. Man vill hellerinte avskriva kommunernas skuld i kommunkonto-systemet, och då försvinner ytterligare 4 000 miljonerkronor. och förslag innebäralltså en kraftig resursminskning för kommunsektorn.Jag vill understryka att vi socialdemokrater kom-mer att fortsätta att bygga ut och förbättra välfärden,bl.a. genom mer pengar till sjukvården och skolan.I betänkandet behandlas också ett antal motion-syrkanden om utjämningssystemet. Det har fleratalare tagit upp tidigare.För att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningarför kommuner och landsting att bedriva sin verksam-het har vi ett utjämningssystem med höga utjämning-sambitioner. Utskottet slår fast att det inte är aktuelltatt ompröva de grundläggande principerna för detnuvarande systemet, som har ett brett stöd både i denkommunala världen och i . Det såg vi såsent som för en månad sedan.Moderaterna påstår att utjämningssystemet står istrid med grundlag. har vidupprepade tillfällen bl.a. pekat på att grundlagsfråganprövats av såväl Lagrådet som konstitutionsutskottet.Utskottet har vid ett flertal tillfällen uttalat att mandelar syn att någon ompröv-ning av systemet inte är erforderlig. Utskottet görfortfarande samma bedömning.Frågan har dessutom prövats så sent som iår, då Regeringsrätten prövade ett överklagande avTäby m.fl. kommuner. Regeringsrätten finner attlagen om utjämningsavgift inte strider mot regerings-formens bestämmelser om den kommunala beskatt-ningsrätten. kommuns resningsansökan avvisa-des. Även , och mode-rater fick ångra att de trodde på ochpå riksdagsmotion. Genom det blev detdyra advokatkostnader som deras skattebetalare fickbetala.Jag fick frågan av angående ex-pertgruppen. har uttalat sig omdetta. Det är faktiskt så att Expertgruppen själv säger:Vi har inte hunnit med allt. Vi gjorde nog lite mer änvi skulle. Det här måste utredas vidare. Det är skälet.Den delegation som är tillsatt kommer också i näratid att lämna sitt betänkande. Det pågår fortfarande enutredning.Även kommunkontosystemet behandlas i betän-kandet. I ett antal motioner har frågan om konkur-rensneutraliteten, särskilt de frågor som har medtandvården att göra, lyfts fram.I utredningen om vissa frågor rörande kommun-kontosystemet gjordes bedömningen att EG:s sjättemomsdirektiv öppnar för möjligheten att införa momspå tandvård, men att frågan bör analyseras ytterligare.Regeringen gör dock en något annorlunda be-dömning och anser att en momsbeläggning inte ärförenlig med reglerna i EG:s sjätte momsdirektiv.Regeringen gör bedömningen att en förändring avEG:s sjätte momsdirektiv inte kommer att ske inomöverskådlig framtid. I stället föreslår regeringen attfrågan löses på frivillig väg genom att landstingeninte återbördar momskompensationen till folktand-vården.Utskottet ställer sig bakom regeringens bedöm-ning att frågan om konkurrensneutraliteten inomvuxentandvården bör kunna lösas på frivillig väg.Utskottet utgår ifrån att regeringen bevakar möjlig-heterna till förändringar av direktivet i framtiden.Motioner om näringsverksamhet harockså behandlats av utskottet. Bl.a. framförs att deverksamheter som drivs i bolagsform bör priva-tiseras eller avvecklas. Detta framförs särskilt starktfrån och anser, som ,att det inte finns skäl att införa regler som förbjudereller begränsar kommunala företag, dels att denkommunala verksamheten bör bedrivas i nämndformi största möjliga utsträckning, dels att det kan finnasskäl som talar för bolagsform.Ett antal motioner berör den kommunala självsty-relsen, bl.a. specialdestinering av statsbidrag.Finansutskottet framhåller att den kommunalasjälvstyrelsen är en mycket viktig princip. Däremotkan den inte tillåtas hindra att för att sti-mulera en önskvärd utveckling i vissa fall ger bidragtill avgränsade ändamål, exempelvis satsningen på attvåra barn ska få en bättre skola. Att sedan efter fem åröverföra medlen för skolsatsningen till det generellastatsbidraget är enligt utskottet en rimlig avvägning.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till finansut-skottets hemställan i alla dess delar samt avslag påreservationerna.Anf. 50 () re-plik:Herr talman! Vad har socialdemokraterna gjort föratt stärka den kommunala självstyrelsen? Jag vet attdet svar man försöker krysta fram är att högkonjunk-turen med ökade skatteinkomster till kommunernaskulle vara bidraget till den kommunala självstyrel-sen.