prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Yttersthandlar det om demokrati.Elever med olika social och kulturell bakgrundoch med olika förutsättningar och intressen ska mötasunder skoltiden. Därför är vår principiella uppfattningatt skolsystemet ska kontrolleras demokratiskt av helasamhället. Vi är kritiska till framväxten av friståendeskolor. Vi menar att det vore bättre om man taladeom privata skolor i motsats till offentliga. Jag kom-mer att använda begreppet fristående skolor eftersomdet är det som används i den allmänna debatten.Fru talman! menar att det är viktigtatt stärka kommunernas möjlighet att påverka etable-ringen av de fristående skolorna. Kravet på offentligfinansiering av godkända fristående skolor försvårarmånga gånger en rationell planering av det kommu-nala skolväsendet. Därigenom ökar kommunernaskostnader, och kvaliteten i de kommunala skolornakan äventyras.Enligt gällande lagstiftning får inteförklara en fristående skola berättigad till kommunaltbidrag om "skolans verksamhet skulle innebära på-tagliga negativa följder för skolväsendet i den kom-mun där skolan är belägen".Vi menar att lagstiftningen här borde förtydligasså att får förklara en fristående skola be-rättigad till bidrag endast om kommunen kan visa attdet här inte innebär påtagliga negativa följder förskolväsendet i den kommun där skolan är belägeneller för kommunens ekonomi. Vid nyetablering avfristående gymnasieskolor har huvudmannen förskolan ansvar för de elever som antas. Om huvud-mannen undandrar sig detta ansvar och verksamheteninte kommer i gång som planerat innebär det oftastora merkostnader för kommunen eftersom nya elev-grupper med kort varsel måste beredas plats i denkommunala skolan. Det här är inte acceptabelt. Vimenar att skollagen bör tillföras en bestämmelse omatt huvudmannen i sådana fall ska ersätta kommunenför de merkostnader som kommunen härigenom får.Det ska inte vara möjligt att starta en skola så där litepå chans så att säga och sedan slippa undan ansvaretför de ekonomiska konsekvenserna. Det är inte seri-öst.Fru talman! Utbildning är ingen vara som ska kö-pas och säljas för pengar, och skolor är inga vinstma-skiner. har alltfler rapporter kommitom att privata bolag, ofta stora och en del börsnotera-de, startar fristående skolor utan annat märkbart syfteän det ekonomiska vinstintresset. me-nar att det svenska skolväsendet ska hållas helt frittfrån den sortens vinstkrav. I de fall en skola går medvinst bör denna vinst självklart återinvesteras i verk-samheten och på det sättet komma eleverna till godo.Därför föreslår vi att det införs en bestämmelse sominnebär att det överskott som uppstår i friståendeskolor och förskolor ska gå tillbaka till verksamhetenoch inte betalas ut som vinst till huvudmannen.Vänsterpartiets förslag avstyrks med hänvisning tillpågående utredningar och överväganden.Vi menar att den kraftiga ökningen av friståendeskolor manar till snabba åtgärder. Det är dags attagera, inte bara prata och inte bara utreda tills tidenhar sprungit ifrån oss. Vi menar att utvecklingenbidrar till en ökad segregering och en utarmning avden kommunala ekonomin och kvaliteten. Därmedhotas också idén om en sammanhållen, likvärdigskola av hög kvalitet för alla barn. Här finns alltså igrunden en ideologisk motsättning där vänsterns ocharbetarrörelsens skola för alla ställs mot högernsskola för några.Mot bakgrund av detta vill jag yrka bifall tillVänsterpartiets reservation nr 3 under mom. 3. Sam-tidigt vill jag deklarera att om mot förmodan vårreservation skulle falla kommer vi att stödja majori-tetstexten.Fru talman! I läroplanen både för det obligatoriskaskolväsendet och för gymnasieskolan anges att un-dervisningen i skolan ska vara icke-konfessionell.Vänsterpartiet anser att detta är en mycket viktigprincip i ett mångkulturellt samhälle. Att undervis-ningen inte ska ta ställning för en viss trosuppfattningutan i stället uppmuntra till eget kritiskt sökande efterkunskap och ge stöd i skapandet av en egen världs-bild är för oss det grundläggande för en demokrati.Samtidigt drivs många skolor med en konfessio-nell inriktning. Men om skolans huvudman har enviss konfessionell inriktning, om skolans verksamheti allmänhet drivs med samma inriktning med exem-pelvis morgonsamlingar och konfessionellt inriktadestudiedagar och om alla lärare har samma konfessio-nella inriktning, kan man då verkligen bedriva enicke-konfessionell undervisning? Tillåt mig tveka.Vi föreslår att får i uppdrag att göra enöversyn av detta. Jag vill därför yrka bifall till Väns-terpartiets reservation nr 3 under mom. 5.Med tanke på att alltfler elever nu går i friståendeskolor vore det rimligt att lagstiftningen beträffandekrav på lärarnas pedagogiska utbildning också om-fattade de fristående skolorna. Detta borde oroa intebara vänsterpartister utan i minst lika hög grad departier som med kraft vill öka privatskolornas - för-låt, de fristående skolornas - antal.Det är med viss tillfredsställelse jag konstaterar attinte ens valt att lyfta den enskilda mode-rata motionen som menar att fristående skolor ska harätt att anställa i princip vem som helst att arbeta somlärare. Med tanke på den breda uppslutning som finnsi utskottet i fråga om krav på kvalitet i de friståendeskolorna borde det vara möjligt att bliense om det rimliga i att ställa samma krav på peda-gogisk utbildning i de fristående skolorna som mangör inom det offentliga skolväsendet.Jag står naturligtvis bakom samt-liga reservationer, men väljer för tids vinnande - somjag sagt - att yrka bifall till reservation nr 3rörande mom. 3 och 5.Sammanfattningsvis anser jag att det borde varafullt möjligt - ja, rentav naturligt - att de partier somsäger sig stå för en likvärdig sammanhållen och soli-dariskt finansierad skola skulle kunna enas för attutveckla den demokratiskt styrda skolan.Vi vet var vi står. Är ni so-cialdemokrater med?Anf. 39 () replik:Fru talman! När man lyssnar på får man det intrycket att det stora problemet i densvenska skolan och hotet mot den är att det finnsnågra procent skolor som är friskolor. Det är ju inteså, vi ha en skola för alla, som jag tror att alla häri salen är intresserade av, då måste vi ha skola somfungerar för alla. Det kan inte heller vara främmandeför att det är stora problem igrundskolan och i gymnasieskolan, problem som -enligt den statistik som vi har fått från -har ökat . Då måste man göra någontingåt det.Man kan inte säga att man ska satsa enbart påkommunala skolor, utan man måste ju ge valfrihet.Då vill jag ställa en fråga till säger att det är demokrati att inte få välja skola,däremot är det inte demokrati att få välja skola. Jagtrodde att valfrihet - möjlighet att välja mellan olikaalternativ - var demokrati. När man säger nej tillvalfrihet, det är då som man inte har demokrati. Ärdet inte så?Sedan säger att friskolornaförsvårar för skolan. För vem försvårar friskolorna?Försvårar de för eleverna som får en skola som de villgå i? Försvårar det för lärarna som enligt en under-sökning tydligt trivs i friskolorna? Försvårar det förföräldrarna som med glädje väljer en friskola?Nej, det försvårar för skolbyråkrater och skolpoli-tiker, av vilka jag har varit en i . Detär klart att det är jobbigt om man inte vet exakt vilkaelever man har . Men jag tror att man fårstå ut med det problemet om man får en bättre skolaför eleverna genom att de själva får välja skola.Anf. 40 () re-plik:Fru talman! Det är helt klart att jag och LarsHjertén har olika uppfattningar om vad som i grundenär valfrihet. Vad är det som ger möjlighet för enmänniska, en individ att göra ett val?Skolan har problem, ja. En del av skolans problemberor på bristande resurser. Där skulle det vara intres-sant att höra förklaring till hur moderatpolitik ska kunna utveckla skolan, när lösningen hetersänkta skatter och mindre resurser till kommunerna.Det vore intressant för mig att höra.Jag har också tagit del av den undersökning frånDemoskop som relateras till här. Det är väl inte såunderligt att de lärare som jobbar inom den friståendeskolan visar en större arbetsglädje och att elevernakänner en större tillfredsställelse. Det är ganska själv-klart för mig. Men det som är intressant är: Varförska vi förvägra den kommunala skolan samma möj-lighet att utveckla en god arbetsmiljö och en bra miljöför eleverna?Det moderata alternativa med det "fria skolvalet"kommer att missgynna en utveckling av den kommu-nala skolan.Anf. 41 () replik:Fru talman! Jag vet inte vem som vill förvägraeleverna en bra skola. I varje fall skulle aldrig mode-raterna gå med på sådana förslag.Jag vill ställa en annan fråga. inne på detta med konfessionella skolor och kon-fessionell grund. Gäller det också folkhögskolor somär statligt stödda, att de inte ska få bedrivas på kon-fessionell grund, t.ex. att politiska partier inte ska fåstå bakom folkhögskolor eller att kristna organisatio-ner inte ska få göra det? Det rör sig ju om samma typav statsbidrag som går till andra skolor, t.ex. frisko-lor.Jag vet att vänsterpartister brukar tala om folk-högskolor som bra friskolor. Över hälften av allafolkhögskolor är friskolor . Eller ska det gällasamma regler där som för och gymnasie-skolan, att de inte får bedrivas på konfessionellgrund?Anf. 42 () re-plik:Fru talman! Det var intressant att togupp frågeställningen om de konfessionella skolorna.Jag utgår från att delar den uppfattningsom säger att den svenska skolan ska vara icke-konfessionell.Vad jag sade i mitt anförande var att utvecklingenav ett ökat antal konfessionella skolor leder ossvänsterpartister till den slutsatsen att det måste vararimligt att ge i uppdrag att titta på hur manlyckas förena en tydlig konfessionell inriktning meddet ansvar som man har att bedriva en icke-konfessionell utbildning. Naturligtvis ska detsammagälla för folkhögskolor. Men lyssna på vad jag säger,!(forts. 12 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § FrågestundAnf. 43 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas nu för riks-dagens frågestund. Regeringen företräds avstatsrådet , försvarsminister vonSydow, näringsminister , statsrådetBritta Lejon och statsrådet besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt ansvarsområde.Övriga statsråd besvarar frågor var och en inom sitteget ansvarsområde.Lokala skolstyrelserAnf. 44 ():Fru talman! I går var det en konferens på Cirkus iStockholm där vi diskuterade värdegrunden. Vi var1 300 personer där. Det var politiker, lärare och ele-ver från hela . Det var många frågor som vipratade om, bl.a. demokratifrågorna. Jag kunde hörastatsrådet där i går. Det var mycket intressant.Hon sade att skolan är ett av de viktigaste, om inte detviktigaste, områdena där vi ska stärka demokratin.Jag blev jätteglad för det.Nu undrar jag om statsrådet kommer attfortsätta att arbeta för att stärka demokratin i skolor-na. Kan vi räkna med att det kommer en idé och ettförslag från statsrådet och skolministern om att införalokala skolstyrelser?Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Ja, kan räkna med attregeringen ska göra allt för att stärka skolan på allasätt och vis, även när det gäller skolans förmåga attfostra våra barn och ungdomar till medborgare i Sve-rige som känner till sina rättigheter och kan kräva sinrätt och som också kan ta sin del av ansvaret för de-mokratin.Ingegerd värdegrundsår är en del idet arbete som regeringen bedriver.Regeringen har fattat beslut om direktiv somhandlar om att se efter vilka områden det finns på denlokala nivån där vi behöver komma längre och hittakonkreta förslag till hur vi ska förbättra demokratin.På några punkter berör detta barn, ungdomar ochskolan.Jag vet inte om har uppmärksam-mat dessa direktiv. Där säger vi bl.a. uttalat att utred-ningen ska komma med förslag till åtgärder för attstärka barns och ungdomars delaktighet i den lokalademokratin.Anf. 46 ():Fru talman! Jag fick inte riktigt svar på min fråga.Jag tycker att det är ett oerhört viktigt ämne. Skolanska vara det ställe där vi lär oss om demokrati, där vifår i gång ett engagemang och där man, som lärare,skolledare och elev, känner att man har en makt lo-kalt. För att man ska få i gång det här engagemangetoch stärka elevernas självkänsla tror jag att det krävsatt man får en riktig makt. Det får inte bli en skende-mokrati eller att vi säger att de får besluta lite grannom färgen i klassrummen eller så.Därför tycker jag att de lokala skolstyrelser sombörjar växa upp runtom i landet är så oerhört viktigaför att stärka demokratin i skolan och för att få i gångdemokratitänkandet hos eleverna. Än en gång: Är detså att regeringen verkligen vill arbeta med att stärkademokratin i och i skolan? Om så är fallet,finns det då en möjlighet att fatta ett beslut för att få igång lokala skolstyrelser - något som Centerpartietlänge har varit för - för att stärka demokratin och denlokala makten?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Som väl känner till på-går det just nu en försöksverksamhet med lokalaelevstyrelser och lokala föräldrastyrelser i våra sko-lor. Den verksamheten måste självfallet noggrantanalyseras och utvärderas innan vi kan fatta beslut omhur framtiden ska se ut i de här avseendena.Jag har sett många mycket spännande exempel pådetta och träffat engagerade föräldrar och elever. Mendet finns ingen anledning för oss att handskas med såhär viktiga frågor utan att ha bra på fötterna när vifattar de viktiga besluten. Regeringens avgörande i dehär frågorna får komma först efter det att vi har deutvärderingarna.I övrigt kan jag försäkra om att vigör allt som vi anser vara riktigt för att stärka skolansförmåga att vara en av de viktigaste arenorna för enväl fungerande demokrati i Sverige.BostadsbristenAnf. 48 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLövdén. Det gäller bostadsbristen och bostadssitua-tionen framför allt för unga människor. Vi vet att detråder ett ganska stort tryck på inflyttning till storstä-derna. Vi har stor trångboddhet. Det kom nyligenrapporter om att trångboddheten ökar särskilt i stor-städerna. Det finns många unga människor som borkvar hemma hos föräldrarna. Det beror till stor del påatt det är väldigt svårt att få tag på lägenheter. Fram-för allt är det svårt att få tag på små och billiga lägen-heter. Förutom att det är en personligt jobbig situationhindrar det utvecklingen när det gäller jobb och väl-stånd.Därför skulle jag vilja fråga statsrådet om han harnågra aktiviteter och förändringar på gång för att ökamöjligheten till nybyggnad av små och billiga lägen-heter.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Det problem som tarupp är ett reellt problem . I många sammanhanghar jag konstaterat att ett av de främsta hindren för ettökat bostadsbyggande är den bristande kommunalabostadsplaneringen. krisår rustademånga kommuner ned sina stadsbyggnadsavdelningaroch funderade inte . En fråga som också har tagit upp i sin redovisning till rege-ringen om hinder för nyproduktionen är att framför-hållningen när det gäller markplaneringen är väldigtbristfällig.Det har jag försökt fokusera på i debatten. Jaghoppas också att kommunerna i tillväxtregioner -problemen är särskilt stora i ochi - nu sätter in alla resurser för att fåfram detaljplaner för ett ökat bostadsbyggande.Det är riktigt att ungdomarna har en särskilt be-svärlig situation. Det ska också ses ur perspektivetmed den fortsatta utbyggnaden av högskolan i landetmed 20 000 platser som läggs ut under innevarande åroch 10 000 för vardera av . Rege-ringen kommer att presentera ett antal åtgärder för attunderlätta studentbostadsbyggandet. Men det åter-kommer vi till i vårpropositionen.Anf. 50 ():Fru talman! Det är bra att man driver på för flerstudentbostäder. Det är också viktigt att kommunernahar en god framförhållning och planberedskap. sak som regeringen kan göra är ju att luckra uppregelverket t.ex. när det gäller nybyggnadsregler,hyresfrågor och planfrågor. Det finns ju också enorsak till att efterfrågan på de här planerna inte harvarit så stor, nämligen att bostäderna i sig blir så dyraatt de inte går att hyra ut. Det går inte att få ekonomi iett sådant hyresboende.Jag skulle vilja upprepa frågan om vad regeringentänker göra för att få fram bostäder som blir billigare.Alla vägarna fram till att det står en färdig lägenhetgör att priserna blir så pass höga att det inte går attbygga bostäder på de villkoren. Detta är inte någon-ting som bara drabbar ungdomar. I förlängningendrabbar det också t.ex. äldreboende och andra typerav boende där man behöver få fram nya bostäder. Vimåste ju ha råd att bo i dem också i slutändan.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Det är naturligtvis oroande att pro-duktionskostnaderna är så höga som de är. Det hängerju samman med flera faktorer. En bristande konkur-rens i byggbranschen är en sådan faktor. Byggkost-nadsdelegationen kommer att lämna enrapport om vilka åtgärder vi bör vidta för att skärpakonkurrensen både på entreprenörsidan och på bygg-materialsidan.En annan faktor som spelar in för kostnadsut-vecklingen är ju de kommunala mark- och exploate-ringskostnaderna. Om man, som i kom-mun, lägger ut marken på anbud och hamnar på6 per kvadratmeter är det ett ganskahäftigt ingångsvärde innan man sätter spaden i jorden.Vi har en konkret fråga som vi arbetar med närdet gäller student- och ungdomsbostadsbyggandet.Det är att kommer att göra en regelföränd-ring som förbilligar det boendet utan att vi tapparkvalitet i boendet. Det kan leda till en sänkning avproduktionskostnaderna på för en ung-doms- och studentbostad. Det är en konkret åtgärd iregelverket som regeringen, i en dialog med Bover-ket, har kommit fram till är möjlig att realisera.Vägarna i DalslandAnf. 52 ():Fru talman! Jag vänder mig till näringsministerBjörn och ställer en fråga som han har fåtttidigare, men som han inte enligt mig har gett etttillfredsställande svar på.När får öronmärkta pengar för tjälsäk-ring av de sämsta vägarna? Fyra gånger har vä-garna varit avstängda, och är 50 milofarbara.Anf. 53 Näringsminister ():Fru talman! När det gäller vägunderhållet - när-mast handlar det om drift och underhåll - för vi nu enmycket ingående diskussion i samband med vårpro-positionen. Vi kommer - det kan jag säga redan nu -att ha en prioritering när det gäller drift och underhållav vägarna. Det innebär att det även kommer att berö-ra detta område.Anf. 54 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Det inger ettvisst förtroende. har det ju mest handlat omstöd - t.ex. när det gällde - till företagsom inte skulle ha etablerat sig i om deinte hade fått stödet.Då ställer man sig frågan: Varför inte stödja detnäringsliv som valt av andra skäl än kort-siktiga ekonomiska fördelar?Nu talar vi om bredbandssatsningar. Tjälsäkring av vägarna kostar några tiotalsmiljoner. Jag är övertygad om att dalslänningarna kanvänta någon tid på höghastighetskommunikation pånätet om de i stället får möjlighet att åka till jobbet inormal hastighet alla årets arbetsdagar.Anf. 55 Näringsminister ():Fru talman! I lades faktiskt en hel in-dustri ned. Hela befolkningen i var bero-ende och kopplad till detta, så den insats som rege-ringen gjorde tillsammans med det företag som etab-lerade sig där tror jag att man med en viss ödmjukhetska vara mycket tacksam för.Jag delar uppfattningen att vi har en eftersatthet idrift och underhåll av vägarna. Det har att göra medde besparingar som har gjorts, och därför har vi intehaft möjlighet att starta efter de planer vi har haft.Men jag bedömer , när det gäller drift och under-håll, att vi ska komma i gång.När det sedan gäller frågan om bredband tror jagatt det är ett minst lika viktigt sätt att kommunicerapå.Utjämningssystem för LSS-kostnaderAnf. 56 ():Fru talman! Jag vill rikta min fråga till statsrådetLars-Erik . Frågan avser utjämningssystemetoch då främst LSS och , lagen om assistanser-sättning.De senaste åren har staten tillskjutit flera miljarderkronor för att öka de funktionshindrades möjlighetertill personlig assistans, och det är mycket bra. Kost-naderna för assistansersättning är delade mellankommuner och stat, och de första avassistansersättning beviljas och betalas av kommu-nerna.En del kommuner har fler funktionshindrade änvad som är brukligt i förhållande till kommunstorlek.Det beror till stor del på tidigare vårdhem och speci-alinstitutioner.Jag vill fråga statsrådet om regeringenoch anser det möjligt och önskvärt att utfor-ma någon form av utjämningssystem mellan kommu-nerna för att lösa finansieringen, för att på det sättetfå en acceptans för sättet att finansiera assistanser-sättningen på.Anf. 57 Statsrådet ():Fru talman! Det är en viktig frågeställning somCatherine tar upp. Vi har haft enutredning som har tittat på ett särskilt utjämningssys-tem för kommunernas LSS-kostnader.Det är inte den första utredningen. Den här fråganhar utretts utan att få sin lösning.Jag har den bestämda uppfattningen att det nubrådskar. Det finns kommuner som har mycket tungakostnader för LSS-verksamheten till följd av att manhar haft exempelvis gamla vårdhem. Andra kommu-ner däremot går ur sitt betalningsansvar för degrupper man har av funktionshindrade som har flyttatfrån kommunen till exempelvis de kommuner somhar kvalificerade och bra vårdhem.Det brådskar med en lösning när det gäller utjäm-ningskostnaderna för LSS. Min ambition är att kunnalägga fram ett förslag som kan träda i kraft från den1 januari år 2001.Anf. 58 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag blir gladöver att man ser det här som en angelägen fråga. Jagär också glad över att den står högt på dagordningen,för det här är en lösning som behöver komma tillstånd ganska snart.IT-propositionenAnf. 59 ():Fru talman! Jag förstår inte hur man kan känna sigså trygg när det gäller diskussioner om väginveste-ringar med tanke på att regeringen de senaste tre årenhar dragit ned 4 ½ miljarder i förhållande till de be-lopp har beslutat om.Dessutom har ju näringsministern inte kommitmed den proposition i denna fråga som han tidigarehar utlovat.Nu är detta inget ovanligt. Han har inte hellerkommit med IT-propositionen, som han ju fleragånger, fru talman, här i kammaren har lovat skakomma den 22 mars.Nu verkar det som om det är lite kurragömmalek iregeringen och möjligen i stödpartierna kring dennafråga.Min fråga blir naturligtvis: När kommer IT-propositionen, ? Kan vi vara säkrapå att den kommer, så att den kan komma att be-handlas i denna kammare ?Anf. 60 Näringsminister ():Fru talman! Jag har inte kommit med IT-proposition. Det är tre propositioner jag inte harkommit med.Det är faktiskt medvetet eftersom vi har funnit attvi behöver lite mer tid. Det är inte ovanligt. Det vetockså Daléus.De här propositionerna kommer att presenteras igod tid så att kammaren kommer att kunna behandladem. är att de presenteras senast nästa ons-dag.Anf. 61 ():Fru talman! Jag vet inte om fru talman delar nä-ringsministerns uppfattning att detta att med lätthetpassera , det utlovade datumet, är attkomma till med en proposition i god tid.Det är ett lite originellt sätt att resonera i förhållandetill hur har resonerat tidigare.Nu har jag sett i tidningarna, fru talman, att hanvet exakt vad propositionen ska innehålla. Det är baraen fråga om varifrån de eventuella pengarna ska tas.Eftersom han är så säker på det, kunde han inte, frutalman, lyfta lite på förlåten när det gäller IT-propositionen och här i denna stund ge baranågra ska vi kalla det breda band för hur han möjligenhar resonerat i denna fråga? Vi är förväntansfulla, detlovar jag, fru talman.Anf. 62 Näringsminister ():Fru talman! Min generositet när det gäller bred-band kommer jag att redovisa . Jag hop-pas att nöjer sig med det.Vi arbetar nu efter den linjen att vi ska väga ihopsåväl infrastrukturpropositionen, som är en inrikt-ningsproposition, som frågan om bredband och Telia.Och det kommer, det kan jag lova i kammaren, att blimycket bra.