prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — För min del har jaginte tyckt att det var ett avgörande argument emot.Jag får uttrycka en förhoppning att de av statsrå-dets partivänner som är inne på en mera självständigoch tydlig lösning för socialförsäkringarna vinnergehör hos statsrådet och det socialdemokratiska parti-et.Till sist: Det blir tydligen inte i alla fall nå-got positivt besked om blocköverskridande överlägg-ningar i dessa frågor där vi alla kan framföra vårakloka argument. Men jag får uttrycka förhoppningenatt det kanske ska vara möjligt för stats-rådet att finna någon att medstatsministern byta ord i denna fråga så att vi kan fååterkomma till den på andra sidan jul.Anf. 46 Statsrådet () re-plik:Herr talman! För att avsluta diskussionen åtmins-tone vid det här tillfället om autonomin i t.ex. sjuk-försäkringen ska jag återigen säga att jag har storrespekt för de argument som förs fram. Frågan harnaturligtvis diskuterats ingående. Jag hävdar mycketbestämt att det finns väldigt mycket mer att gräva inär det gäller samband och påverkan från andra fakto-rer som naturligen finansieras via skatter över bud-geten och att frågan måste lyftas fram på ett sådantsätt att man inte skapar enskilda öar som kan leva sitteget liv, medan den andra delen av budgeten blir såliten att den inte påverkar samhällsutvecklingen istort.När det gäller partiöverläggningar har jag natur-ligtvis ingenting emot att alla partier - jag utgår ifrånatt man avser samtliga partier - sätter sig ned ochdiskuterar detta. Men en sak, , är viktig,och det är att efterbörden av pensionsreformsdebat-ten, som jag tycker åtminstone för mig väcker eneftertanke, är att stora partiöverenskommelser därlösningarna diskuteras i en mindre grupp förtroende-valda ofta lider av ett demokratiskt underskott. Denfrågan har hos mig väckt i alla fall en viss eftertanke.Nu tycker jag inte att pensionsreformen undandrogsnågon offentlig debatt. Åtminstone inom det social-demokratiska partiet var det - jag höll på att säga ettHerrans liv - en stor debatt. Jag känner i den mening-en absolut ingen anledning att backa på den punkten.Vi hade en stor debatt, frågan var föremål för mycketdiskussioner. Men innan man ger sig in i alltförmycket av den typen av frågor och undandrar riksda-gen dess ansvar att diskutera också principiellt viktigafrågor och regeringens ansvar för att lägga fram tyd-liga förslag tycker jag att man ska tänka sig för bådeen och två gånger.Sedan är det min erfarenhet som riksdagsledamotsom gör att jag tycker att borde ta den de-batten.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag glömde i mitt förra anförande atttala om att också jag uppskattar att statsrådet är med i de här debatterna, som jag tycker äroerhört viktiga. Det är utgiftsområden som betyderväldigt mycket för stora delar av befolkningsom vi har att hantera i dag.Sedan till ett område som vi från harlyft fram och där vi tycker attregeringen har varit för passiv. Det handlar om åtgär-der för att få folk i rehabilitering när vi ser hur sjuk-skrivningarna ökar. Jag vet att det har suttit flerautredningar som har lämnat förslag. Det var intressantatt höra att det skulle komma ett förslag omhur ni skulle gå vidare med detta. Det här är oerhörtviktigt, för man vet att man kan tjäna minst, som vihar skrivit i vår motion, på varje satsad krona. Vihar hört och framfö-ra helt andra belopp här tidigare. Det finns mycketpengar att tjäna. Men det som är kanske allra viktigastär att människor känner att man tar deras problem påallvar och ser till att de får en möjlighet att kommatillbaka i arbete mycket snabbare än vad som sker . Tyvärr vittnas det ganska ofta om att pengarnatill rehabilitering inte räcker till. Då måste det finnasmöjligheter att skjuta över pengar mellan olika kon-ton så att fler människor har en möjlighet att få reha-bilitering så snabbt som det bara går.Det var en fråga till. Jag är väldigt nöjd med denfinansiella samordning som vi har kommit överensom i utskottet. När kommer förslagen gällande detta?Anf. 48 Statsrådet () re-plik:Herr talman! och jag har i grun-den samma ingång i resonemanget, dvs. att det är förden enskilda individens skull som olika förändringarska göras. Det låter kanske lätt ibland för utanförstå-ende som om vi bara pratar om budgetar, stora utgif-ter och miljarder som rullar. Då är det viktigt att såofta man kan stryka under att syftet med diskussionenär att resultatet ska vara att en enskild person skakunna komma tillbaka till det aktiva livet. Där är vihelt överens.Sedan behöver jag kanske inte upprepa - i alla fallinte för och för övriga utskottet -regeringens, och kassornasoro över just det som jag kan uppleva som ett liteförenklat resonemang: Satsa på rehabilitering så blirdet bra. Vi har tyvärr alltför stor kunskap om attmånga av satsningarna inte leder till någonting bra.Det är utgångspunkten för utred-ningsuppdrag. Hans förslag remissbehandlas nu avdem som har det uppdraget.När det gäller att förskjuta resurser mellan områ-den vill jag säga att det är precis det som man hargjort från sida.Man har omfördelat medel till de nio tio kassor somhar haft de största behoven. Säkert har de inte fått depengar de har velat ha, men man har gjort en omför-delning.Jag vill återigen säga att det i det budgetförslagsom ni nu ska behandla finns en kraftig ökning avresurserna.Sedan har vi projekt och forskning. Vi har slutsat-ser från av medi-cinsk metodik. Det dras i gång ett stort projekt i dessregi när det gäller sjukskrivning och stress. Det pågårnaturligtvis, även utanför det som vi beslutar om häroch i regeringen, en hel del väldigt positiva saker.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag känner bara att jag också villskicka med några ord om vikten av att se över helasystemet. Där tycker jag också att statsrådet på en öppning. Vi skulle kunna sätta oss ned,kanske på samma sätt som man gjorde med pensions-systemet, och se över hela socialförsäkringssystemet.Jag tror också att det är viktigt att vi tar denna frå-ga på ett större allvar än vad vi gör och ser övermöjligheterna att hitta bättre lösningar än i det systemvi har , där människor saxar sig fram mellanolika ersättningssystem för att klara sitt uppehälle.Anf. 50 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Frågan om att dra i gång partiöver-läggningar är våra respektive partiledningars ansvar.Jag är lite förvånad över det dåliga självförtroendesom utskottsledamöterna visar när det gäller att tadenna diskussion. Jag vet ju att ni har era principeroch era motioner. Jag tycker mig hos utskottsmajori-teten och i ett antal reservationer som har skrivitsändå kunna hitta väldigt många gemensamma berö-ringspunkter. behöver inte detta utesluta att detförs andra diskussioner också, men jag tycker att detfinns väldigt mycket i de principer som förs fram somgör att vi i fortsatta diskussioner kan komma närmarevarandra. Jag deltar inte där, men utgångspunkten ärviktig för mig. Jag är lite rädd att har samma utgångspunkt, nämligen att de försäk-ringar som vi har och kommer att ha ska bygga påinkomstbortfallsprincipen.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag har inte dåligt självförtroende.Jag bad om ett besked gällande ett snabbt igångsät-tande av utbildningsåtgärder för AT- och ST-läkare.Jag var inte nöjd med svaret, för det var så långsiktigtoch vagt.Allt material finns på bordet. Man behöver baraläsa och gå tillbaks till en väldigt braredogörelse.Vad fick man för effekter? Jag kan läsa högt urvår reservation: Frekvensen av informella kontakterökade mellan läkaren och handläggaren på försäk-ringskassorna. Kontakterna togs tidigt i sjukfallet.Kvaliteten på det medicinska underlaget förbättrades.En ökad lyhördhet växte fram bland läkarna gällandeansvaret för sjukskrivningen. Handläggningen vidförsäkringskassan erhöll en nyttig uppgradering, ochman klarade också av att i ökad utsträckning heltenkelt minska sjukskrivningarna.Det ledde till att man fick färre korta sjukfall.Man fick färre långa sjukfall. Då fick man bättre tidmed rehabiliteringen. Då slapp man flaskhalsarnainom försäkringskassorna, osv.Detta kan göras . Jag hoppas att detblir gjort omedelbart.Sedan var det två andra saker jag skulle fråga om.De regionala skillnaderna är oerhört stora när detgäller försäkringen. Det är farligt för legitimiteten.Vad vill statsrådet göra för att rätta till detta? Det ärbråttom.Den offentliga sektorn har mycket hög sjukskriv-ning. Vad vill statsrådet göra för att se till att arbets-miljön blir bättre där? Jag tror att det är för mycketadministration och för få självstyrande grupper, osv.Det kanske vore bra med mer konkurrens inom densektorn. Vad vill statsrådet göra?Det är aktuella frågor. Här kan jag få direkta svar.Jag hoppas att de är positiva.Anf. 52 Statsrådet () re-plik:Herr talman! När det gäller försäkringsmedicinnämnde jag i mitt inledningsanförande att parterna iöverenskommelsen om Dagmarmedel har åtagit sigatt ge utbildning i kvalificerade medicinska utred-ningar och att ge försäkringsmedicinsk utbildning ochfortbildning inom läkarkåren. Det hindrar inte att deförsök som med stöd har ge-nomförts i , bl.a., också sprids till andrakassor. På Norrbottenkassan har man givit denna typav försäkringsmedicinska råd och stöd och utbildningsedan 1990. Det finns andra exempel.Den andra punkten handlar om de regionala skill-naderna. Där är det så att Riksförsäkringsverketsgranskning, återrapporteringar och uppföljningarnaturligtvis syftar till att belysa på vilket sätt de 21kassorna ska bli bättre när det gäller att göra bedöm-ningar och utredningar. Det handlar om kompe-tensutveckling. Där finns det ett utvecklingsavtalmellan och Försäkrings-anställdas förbund.När det gäller den offentliga arbetsgivaren kan jagsäga att detta har varit en av de viktiga utgångspunk-terna när vi har diskuterat den kommande handlings-planen, som ska innebära konkreta insatser på en långrad områden. Det är därför jag pekar på flera depar-tement som är inblandade.Vi har i den statsrådsgrupp som är bildad haftöverläggningar med , och , och vi har tagit uppfrågan om arbetsmiljön inom de offentliga arbetsplat-serna.Regeringen har trots motstånd, men ändå med enmajoritet i bakom sig, fört över resurser tillkommuner och landsting som syftar till att skapabättre kvalitet på arbetsplatserna på denna arbets-marknad.Anf. 53 () replik:Herr talman! Det var en sak i det anförandet somvar bra. Det var att andra kassor kan sätta i gång meddessa försök och att Eskilstunaförsöket har fått stödfrån . Det är bra. Det är det vi skafå ut . Jag hoppas att de lyssnar på oss. De bör sättai gång med dessa försök , och statsrådet ärväldigt positiv till det. Vi kan få bra resultat.Däremot tror jag inte så mycket på att landstings-förbund, kommunförbund och andra höga byråkratis-ka inrättningar diskuterar saker när de egentligen intekänner till hur det ser ut i vardagslivet. Jag vet att detbehövs sådana avtal, men jag tror att vi behöver fålösa problemen nere på vardagsnivån. Det är därförjag tror väldigt mycket på mindre organisationer ochkonkurrens mellan olika alternativ, så att de somjobbar kan få klara av frågorna. Det skulle lösa pro-blemen, i alla fall till dels, inom den offentliga sek-torn.Vad det gäller regionala skillnader kan jag sägaatt vi har problem med krockar mellan olika försäk-ringssystem. Kanske skulle vi kunna klara av en delav dessa skillnader om vi hade en försäkringsmässigutbildning även uppe i och ,där man ju har högre sjukskrivning.Jag är lite pessimistisk, eftersom det är en långtradition. Men detta är ett legitimitetsproblem förförsäkringen, och det är bortom att man kan göranågonting åt det.Anf. 54 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag delar inte in-ställning till företrädarna för kommunerna och lands-tingen. Också små företag och organisationer behö-ver, när man diskuterar strukturella förändringar ochfrågor, företrädas av företrädare av olika slag. I dethär sammanhanget har vi dessutom träffat företrädareför de politiska ledningarna som är demokratisktvalda.När det gäller de regionala skillnaderna tycker jagkanske att drar en väldigt rask slut-sats när hon sammanför en lång rad olika faktorersom skulle ha effekt när det gäller hur sjukskriv-ningstalen eller ohälsotalen ökar eller minskar.Jag delar däremot inställning igrunden, att det är viktigt att man återför kompetensoch kunskap för att man ska kunna analysera varförden ena eller den andra faktorn påverkar så starkt,t.ex. när man får förändringar i ohälsotalen. Det härgäller naturligtvis både när ohälsotalen går upp ochnär de går ned. Det är ju också viktigt att veta vad detär som positivt påverkar förändringar.Anf. 55 ()replik:Herr talman! Jag begärde replik därför att jag villefråga igen om målen. Varför har vi ändrat på dem?Men sedan jag begärde replik har det kommit upp litemera.Det gäller det här med inkomstbortfallsprincipen.Statsrådet lät nästan lite hotfull när hon sade: Kominte till någon grupp för att sitta ned och prata om niär motståndare till inkomstbortfallsprincipen! Jagkänner att vi, om det är fara å färde, ekonomin ärväldigt ansträngd och det här är en mycket svår fråga,kanske kan sätta oss ned ändå fastän vi har olika synpå saker och ting. Jag brukar säga att det här medmotståndare till inkomstbortfallsprincipen är ett röttskynke. I mitt yrke brukar jag säga att om det är nå-gonting som man är rädd för eller tycker är väldigtbesvärligt är det bättre att hålla upp det och titta pådet ordentligt, så brukar det gå lättare att klara av detsedan.Det ser kanske ut som att vi har lite dåligt själv-förtroende i vårt utskott ibland fastän vårt utskottegentligen är det viktigaste i hela . Det ärnästan ett finansutskott, skulle jag vilja påstå. Det ärju så pass mycket ekonomiska frågor.Anf. 56 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag tar den sista frågan först.Jag vet inte om missuppfat-tade mig. Min ingång var snarare den motsatta. Denhandlar nämligen just om det som hon sade . Jagvet att ni har anledning att ha ett stort självförtroende,eftersom jag vet att ni behandlar både kompliceradestora frågor och ekonomiskt mycket omfattande frå-gor. När jag läser protokoll, utskottsskrivningar ochför all del ibland reservationer slås jag av kunskapen idet som står där.När det gäller inkomstbortfallsprincipen ska detinte alls uppfattas som något hot. Det är min mycketbestämda och väl förankrade uppfattning att just närdet har varit fara å färde i den ekonomiska politikenoch utvecklingen har inkomstbortfallsprincipen varitvår hävstång för att driva utvecklingen vidare. Vi harinte utrymme för att genomföra något sådant semina-rium . Men jag kan verkligen understryka förKerstin-Maria att om det är någon fråga somhar varit föremål för mycket omfattande diskussioner,analyser, rapporter, seminarier osv. så är det justdenna fråga om kopplingen mellan en god tillväxt, engod välfärdsutveckling och inkomstbortfallsprinci-pen. Det är väl förankrat och väl utvecklat. Det har violika uppfattningar om, och jag respekterar uppfattning, men icke desto mindre ärmin utgångspunkt den som jag nämnde.Anf. 57 ()replik:Herr talman! Jag hade också en fråga om målen.Anf. 58 Statsrådet () re-plik:Herr talman! De mål som står i budgeten nu ärnaturligtvis något skarpare i förhållande till förra året.Det är de naturligtvis därför att regeringen härmedockså uttrycker en oro för sjukfrånvaroutvecklingenoch ohälsotalsutvecklingen.När det gäller frågan om försäkringens effektivitetåterfinns det som en utgångspunkt under socialförsäk-ringsadministrationen lite längre fram i materialet, sådet är inte så att någon del av uppgifterna har fallitbort.Anf. 59 () replik:Herr talman! Jag är också tacksam för att statsrå-det är här och lyssnar på oss närvi talar om vår oro på olika områden. Jag kännerframför allt en stor oro när det gäller försäkringskas-sans arbetssituation och rehabiliteringsfrågorna.Det har talats om att jag har sagt att mycket är då-ligt. Det handlade ju inte bara om försäkringskassor-nas situation, utan jag sade att det är dåligt för indivi-den att inte få rehabilitering. Det är dåligt för arbets-givarna, som inte har en bra partner, som en profes-sionell organisation ska vara, att diskutera rehabilite-ringsfrågor med, och det är dåligt för försäkringskas-sans personal som lider av att det är för lite personal,helt enkelt; har riktat kritik motmånga försäkringskassors arbetssituation. Och det ärdåligt för statens kassa därför att det tränger undanandra viktiga satsningar i den offentliga budgeten.Min fråga är då: Hur upplever statsrådet försäk-ringskassans situation apropå det här med arbetsgiva-rens arbetsmiljöansvar? Statsrådet säger att hon hardiskuterat med omatt förbättra arbetsmiljön för de offentliganställda. Dåkan man undra hur staten och främst regeringen, somär ansvarig för satsningarna, ska ta sitt arbetsgiva-ransvar för försäkringskassornas arbetssituation.Anf. 60 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Jag tror att jag också nämnde att vihar haft överläggningar med Statens arbetsgivarverk.Jag har naturligtvis också träffat som är ansvarigt för försäkringskassorna.Jag har självklart resonerat med alla.Sedan ska jag gå över till den konkreta frågan.Det är klart att jag också är orolig. Jag hyser sammaoro som när det gällersituationen så som den redovisas. Jag tror att jaghar varit på mestparten av försäkringskassorna underdet gångna året och diskuterat med dem i olika sam-manhang. Jag har antingen träffat dem här därför attde har besökt mig eller varit hos dem på deras arbets-platser.Men min utgångspunkt är att man ska se till att defår både mer resurser - och det får de i budgeten -och verktyg, t.ex. utvecklingsprogram, som pågår.Det är inte tänkt framöver, utan det pågår. Man tarområde för område genom att etablera pilotprojekt.Man ska också arbeta som Försäkringskasseförbundetoch dess motpart gör, som har tecknat utvecklings-program för kompetensutveckling för de anställda.Man ska också titta på de projekt som genomförs närdet gäller det som nämndesenast, alltså rehabiliteringen. Det är också viktigt attveta vad man ska göra.Inte minst i utredning pekas detpå hur viktigt det är att man faktiskt vet vad man skagöra. Jag har med väldigt stort intresse tagit del avjust den utredningen. Som jag sade i min inledningkommer den att vara en väldigt viktig utgångspunktför det som ska genomföras. Det är min avsikt attvi ska få konkreta förslag i anslutning till att arbets-planen presenteras den 15 februari.Men återigen vill jag säga att det handlar om meraresurser, en strategi för kompetensutveckling och omatt man följer frågan men gör rätt insatser.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag får tacka för det svaret. Jag för-står att också är intresserad av att få enbra arbetssituation på kassorna. Frågan är bara om detinte har dröjt alldeles för . Situationen nu ärganska krisartad.Statsrådet ifrågasätter rehabiliteringens effektivi-tet. Vi vet ju att den är effektiv. Vid sidan av arbets-miljöåtgärder, som ju naturligtvis arbetsmarknadsut-skottet ska diskutera, kan ju vi här i SfU diskuteraförsäkringskassornas situation och det viktiga jobbsom de kan göra genom att vara huvudaktör i rehabi-literingsarbetet, som jag ser det.Många små arbetsgivare har inte råd att ha perso-ner med kompetens på det här området och behöverförsäkringskassans stöd och hjälp på många sätt, bådeför att diskutera åtgärder, vad som är mest effektivt,och för att diskutera hur man ska dela på kostnadenför de insatser som man gör.Frågan är bara hur effektivt statsrådet egentligentycker att det här med rehabilitering är. Tror hon påGerhard utredning om att en satsad kronager nio tillbaka?Vi har alltså från lagt fram för-slaget att stödja förslag redan iårets budgetmotioner. Men som jag uppfattar det harvårt förslag avstyrkts i utskottet. Det är ju tråkigt attvi inte får en snabb åtgärd på det här området.Anf. 62 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Med att stödja för-slag redan nu antar jag att att skulle fatta beslutet och attdet skulle verkställas fr.o.m. . Det inne-bär att man skulle hoppa över remissinstansernasanalys och att man skulle hoppa över sammanfatt-ningen av förslagen.Det är så lätt att säga så som säger. Det är så väldigt lätt att säga det. Mendetta ska faktiskt också omsättas i tiotusentals an-ställdas vardagliga arbetsmiljö och arbetsinsats. Detska styras upp och det ska följas upp.Jag tycker att mycket av det som kommer fram ide här förslagen är utomordentligt bra. Det ska värde-ras och även läggas in i de delar det är bra.Sedan säger att all re-habilitering är effektiv. Det ifrågasätter jag. Det finnsrapporter som ifrågasätter detta. Det vi ska göra är attlyfta fram de saker i rehabiliteringen som ger effektoch som är bra. Jag behöver inte upprepa det jag sadetidigare om stödet och de strategier som vi arbetarmed.Jag vill bara säga ytterligare en sak, herr talman.Vi ska inte glömma bort att många av de arbetsgivaresom har höga sjukfrånvarotal är stora arbetsgi-vare. Det är därför jag har haft överläggningar med destora arbetsgivarnas organisationer.Anf. 63 () re-plik:Herr talman! Först vill jag säga att jag också tyck-er att det är mycket bra att statsrådet deltar i debatten.Jag är också tacksam för att tankegångarinte har satt så djupa spår hos statsrådet. Så hoppasjag också att det blir i framtiden.Det var inte därför jag begärde replik, utan medanledning av det som sades om takhöjningar. I Väns-terpartiet välkomnar vi att fattat ettprincipiellt beslut om att räkna upp taken. Jag tror attdet är en väldigt viktig fråga just för socialförsäkring-ens legitimitet att höja taken. Vi ser att mångaväljer privata lösningar. Man tycker att man inte får80 % i sjukförsäkringen, utan man får betydligt mind-re.När vi har tittat närmare på vad detta ska kunnakosta har vi kommit fram till att det kanske rör sig om1 miljard. Det är ganska mycket pengar. Men just förlegitimitetens skull och för att få ett hållbart systemtror jag att det bör vara en högt prioriterad fråga.Mina frågor är: Hur prioriterat är det inom social-demokratin att höja taken? Är det någonting som vikan förvänta oss kommer som förslag inom den när-maste framtiden?Anf. 64 Statsrådet () re-plik:Herr talman! Det är en mycket prioriterad fråga.Men också vet att en högt prio-riterad fråga ofta ställs mot en annan nästan lika högtprioriterad fråga. I det här sammanhanget handlar detom effekten av det som har diskuterats under de härtimmarna, insatser på en lång rad områden inomsjukförsäkringen.Men det är precis som sägeroch som jag också sade i min inledning, nämligen attför att upprätthålla förtroendet för socialförsäkringar-na är det faktiskt viktigt att en majoritet av löntagarnafår de som sjukförsäkringen anger. är detmellan 800 000 och 900 000 människor som inte fårdet därför att de har en inkomst som överstiger taket.Det är en viktig fråga och den får naturligtvis diskute-ras inför de kommande vårbudgetförhandlingarna.Sedan är jag inte riktigt säker på, när vi talar omden här gruppen av löntagare, att det är så många somfaktiskt väljer privata sjukförsäkringar av ett mycketenkelt skäl. De sjukförsäkringarna har nämligen såhöga , så det kan dessa människor inte betala,utan det är den nationella försäkringen som är densom är huvudalternativet och som ska vara det också ifortsättningen.Anf. 65 () re-plik:Herr talman! Jag tackar för svar.Naturligtvis måste diskussionen fortsätta. Det kom-mer den säkert att göra, kanske inför vårbudgeten ochannat.Vi har många viktiga frågor i det här utskottet. Vihar diskuterat karensdagar. En del lägger fram förslagom nivåsänkningar i sjukförsäkringen. Jag tror ocksåatt och Socialdemokraterna har liknan-de värderingar. Vi vill slå vakt om och försvara dentrygghet som i alla fall de flesta medborgare har . Det tycker jag är väldigt viktigt. Det gäller ocksåatt skapa utrymme för att höja nivån och skapa ytter-ligare rättvisa i vårt samhälle.Jag vet från att närdet gäller arbetsskadeförsäkringen uttryckte att det ären prioriterad fråga. Jag välkomnar att sagt att en proposition kommer att lämnas tillriksdagen . Jag hoppas också attVänsterpartiet inför propositionen får möjlighet att genågra synpunkter.Anf.