prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — I skogslänen intar ba-sindustrierna en stor roll som arbetsgivare, och de ärberoende av råvarutransporter från inlandet och avgoda transportmöjligheter för de färdiga produkterna.I skogslänen finns emellertid landets sämsta vä-gar. Till en stor del beror detta på besvärliga mark-förhållanden, men framför allt är det brister i dethittillsvarande sättet att fördela väganslagen. Varje årtvingas viktiga delar av skogslänens vägnät stängasav på grund av dåliga vägförhållanden, vilket jaganser är oacceptabelt.En annan mycket viktig näring för mitt hemlän ärturismen. De dåliga vägarna kan i förlängningen ominget görs innebära att speciellt den småskaliga tu-rismen förlorar så mycket i intäkter att en del verk-samheter tvingas läggas ned. Vägarnas standard harinte enbart stor betydelse för näringslivet och turis-men utan också för dem som arbetspendlar långasträckor , vilket är mycket vanligt i skogslä-nen.Jag vet att näringsministern är väl medveten omvikten av bra vägar för näringslivet, turismen ocharbetspendling och för att minska den regionala oba-lansen. Det gläder mig att ministern har gett uttryckför sin uppfattning att det behövs ytterligare medel tillvägar och underhåll utöver det som redovisats i vår-propositionen.Jag har dock några frågor som jag vill ställa tillnäringsministern. Anser ministern att det finns anled-ning att se över fördelningen av väganslaget så attinte industrin, turismen och arbetspendling drabbas inuvarande omfattning samt så att den regionala oba-lansen minskar? Är näringsministern villig att med-verka till att de ekonomiska resurser som eventuelltkan frigöras i nästa års budget inom kommunika-tionssektorn i huvudsak används för att förstärkavägnätet i skogslänen, som har de sämsta vägarna?Sedan har jag en fråga som även harställt. Anser näringsministern att det är en rimligmålsättning att alla statliga vägar ska kunna gå attköras runt?Anf. 128 Näringsminister ():Fru talman! Får jag först konstatera att det är nyapengar till . Det är 2001,500 miljoner år 2002 och 2003, ochdet är på inkomstsidan. Man för inte över en avgifttill statsbudgeten, utan den ligger kvar. Det motsvarar500 miljoner. Sedan är det ytterligare 500 miljoner år2003 som är nya pengar. Det innebär att det underden treårsperiod som budgeten omfattar, vårproposi-tionen, handlar om 2 miljarder. Det är det första jagvill säga.Det andra gäller den s.k. inriktningspropositionen.Som jag tidigare sade vill jag avvakta med den tills vihar tittat på de s.k. PPP-lösningarna. Det har att göramed att vi ska försöka finna nya finansieringsformerinte minst för stora projekt och projekt som har legatoch som man har skjutit framåt i tiden på grund avden sanering vi har fått göra av den statliga ekono-min. Det är rimligt att man skjuter på det tills man vetatt man kan finna nya finansieringsformer.Det är riktigt som här sägs att det är en kapitalför-störelse att skjuta underhåll framför sig. Det är så.Men både och Socialdemokraterna hadekraften att sanera ekonomin - som man nu får säga lyckats väl med - och insåg detta. Vi klarar inteatt ha de underhållsplaner och inte minst de planerman gjorde upp i den inriktningsproposition vi lever inu. De sade att vi skulle ha 19 miljarder , dvs.190 miljarder . Det klarar viinte. Vi ligger efter där. Det är vi alla medvetna omhär.Sedan är det något annat man ska vara medvetenom. har väldigt dåliga vägar. Där kanman konstatera att bakgrunden till det har väldigtmycket att göra med att man förr flottade timmer.Sedan ansåg man att detta inte var rationellt, utanman började köra lastbilar. Då körde man med ganskalätta lastbilar. Jag vet inte vad de tonmässigt kundeväga. Sedan lade man på ny beläggning på vägarna.I dag väger en lastbil eller . De gårnu på vägar som aldrig har varit gjorda för detta. Meddet menar jag att lastbilsutvecklingen med dessatunga lastbilar har utvecklats snabbare än vad vägnä-tet hunnit med. På många av dessa vägar är det själv-klart inte möjligt att lägga ny beläggning. Det måstegöras helt nya vägar. Det ligger mycket i att så måsteske i många fall.Sammanfattningsvis vill jag säga att jag delaruppfattningen att vi nu måste se över vår infrastruk-tur. Det gäller inte minst vägnätet. Men det gällerockså mycket som har att göra med den eftersatthetoch den förskjutning vi har gjort i investeringarna närdet gäller järnväg.Hur vi sedan totalt ska finansiera detta - jag harnämnt PPP-lösningarna, budget, osv. - framöver är enfråga vi måste föra en diskussion om inom regeringenoch här i . Men vi kommer inte att kunnalösa detta eller . Det kommer att ta sintid, men det är oerhört viktigt.Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att vårambition är - och det framgår också i vårpropositio-nen - att fördela anslagen så att vi tittar på drift ochunderhåll. Självklart kan vi göra en fördelning föreVägverket på det viset att vi anvisar att det ska till-falla skogslänen, osv. Men det är en fråga jag inte nuhär i kammaren exakt vill ta ställning till utan villåterkomma till.Anf. 129 ():Fru talman! Jag tycker att det är positivt att mi-nistern spelar öppet och säger att det finns en efter-släpning och att man är medveten om att de löften därdet ställts i utsikt en finansiering på en högre nivå intehar uppfyllts. Så långt är allt gott och väl.Delvis får vi också säga att viljan att i vårproposi-tionen ange belopp som är större än de klart otill-räckliga som vi har fått besked om också ärpositivt. Men varför denna senfärdighet?Det var ju ganska länge sedan man övergick frånatt huvudsakligen förse anläggningarna i dalgångarnamed råvara via flottningsmetod. Det har funnits gottom handlingstid och utrymme för att bygga upp detvägnät som krävs som ersättning för den tekniken.Låt oss bara konstatera att vi är överens i analy-sen, som jag sade inledningsvis. är det att gåfrån ord till handling. Inte ens vårpropositionen inne-håller konkret några pengar. Det är i bästa fall ensignal om att någon ändring kan komma till stånd.Den ändringen är välkommen. Men ställ siktetnågot högre. Det finns partier här i som harbetydligt högre ambitioner. Vi moderater har pekat påatt vi är beredda från vår sida att satsa betydligt merpengar än vad regeringen är beredd att göra i sinproposition.I svaret som jag fått av näringsministern nämnerhan också att PPP-finansieringen är ett sätt att snabbtlösa vissa delar av finansieringen genom att nybygg-nation av vägar kan ske på det sättet. Där är vi ocksåöverens. Men det har vi varit väldigt länge utan attdet har kommit ett enda projekt till stånd och utan ens har knäckt principen om vad det är som skaske.Det är inte så att det är brist konkreta objekt i dethär fallet. Det finns en uppsjö av uppslag. Vi vetockså att sagt om den här metoden - medviss tveksamhet, det ska jag gärna erkänna - att detfinns ett antal objekt som man tycker att man skakunna pröva den på. Jag utgår från att ministern välkänner prioritering och är beredd att gåfrån ord till handling även i den frågan.Låt oss hoppas att regeringens bromsklossars,samarbetspartner - den frågan har varit uppe tidigarei interpellationsdebatterna här - infly-tande nu skruvas ned till den nivå där den hör hem-ma. Låt oss hoppas att ministern i stället är beredd attlyssna till alla dem som är beredda att pröva de nyafinansieringsmetoderna och se till att vi får objektfärdigställda.Trafiksäkerheten har också berörts. Det avspeglasockså i det svar som ministern ger till mig här. Där ärvi heller inte på något sätt oense om tekniken för attangripa trafiksäkerhetsproblemen. De måste byggasbort. Vi måste få tillräckligt höga anslag för att klaraäven den biten.Men den väg som har prövats är att manbara har gjort omprioriteringar i den befintliga bud-geten. Några nya medel har inte ställts till förfogande,utan resultatet av den här hanteringen är att de nöd-vändiga underhåll och tänkta nyinvesteringar somman har ställt i förväntan bara har skjutits på framti-den. Vägstandarden fortsätter att vara lika dålig.På är det en viss turbulens . Jagvet inte om det är en tillfällighet eller om det är pla-nerat. Den senaste säkerhetsansvarige där har intesuttit på sin post, och lämnar han den. Vemsom kommer efter honom har vi ingen aning om. Låtoss bara hoppas att det är en person som är beredd attmed kraft driva de här frågorna och se till att penga-börsen blir större och att vi inte bara flyttar pengarfrån den ena fickan till en andra.Anf. 130 ():Fru talman! Näringsministern talar väl. Det är lättatt känna sympati för näringsministerns tal i de härfrågorna. Han medger också att det dessvärre är ka-pitalförstöring att inte satsa mer i det här läget.Bekymret är att all denna vältalighet inte ger deresurser som behövs - . Vi hade chef,, på besök i trafikutskottet för någonvecka sedan. Han vittnade väldigt tydligt om att manockså på läser vårbudgeten på samma sättsom andra normala personer, nämligen som att denödvändiga, nya pengar som behövs inte finns där.Han sade att det är mycket allvarligt att vi inte ivårpropositionen får indikationer om några höjdaväganslag. De 500 miljoner som är en sak, men det behövs ju så mycketmer. Vi har i eftersläpande under-håll. Nedbrytningen av vägarna fortsätter. Det brinneri knutarna. Det är nu vi behöver pengarna - inte omtre fyra år.Den här vältaligheten har vi dessvärre hört . Ipropositionen som kom stod det attdet skulle komma mer pengar. Men vi har dessvärretappat 4 ½ miljard kronor , som vinu kan överblicka. Självfallet blir människor despe-rata. Skogsnäringen förlorar närmare 1 miljard per år.Det drabbar enskilda, det drabbar kommuner, och detdrabbar skolskjutsar.Precis som sade finns det en ba-stant majoritet här i kammaren, om bara socialdemo-kraterna vågar ta ut stegen. Vi i trafikutskottet kan juta ett initiativ, om det kan vara till någon hjälp förregeringen - om man nu menar allvar med sin välta-lighet om att det behövs resurser, med sin insikt omatt det handlar om kapitalförstöring och med talet omatt man ska kunna komma fram på vägen.Fast på den senare punkten fick jag inget tydligtsvar av näringsministern. Jag hoppas att han kanåterkomma till den frågan i sina återstående repliker.Är han beredd att liksom i Burträsksäga att det är rimligt att man ska kunna komma frampå det allmänna vägnätet året runt, att det behövs enlägsta godtagbar standard, en skamgräns?Det skulle vara välkommet om också näringsmi-nistern kunde ansluta sig till den åsikten. Då kan visedan övergå till att diskutera hur mycket resursersom måste fram.Anf. 131 ():Fru talman! Tack, näringsministern för det svarsom jag erhöll. Det är mycket positivt att en satsningnu kommer att ske på ökad bärighet och tjälsäkringoch att det blir en rekonstruktion av det regionalavägnätet. Det finns verkligen ett stort behov.När jag är hemma i får jag nästan dag-ligdags telefonsamtal från bekymrade värmlänningar,som kör på väldigt dåligt vägar. Ofta måste de köraväldigt långa sträckor för att komma till sitt arbete.Därför tycker jag att det är viktigt att vi nu tar tillkraftfulla insatser för att förbättra vägstandarden ihela landet. Till att börja med vill jag att det främstska ske i skogslänen.Jag hoppas nu att det verkligen kommer ytterliga-re medel, så att vi uppnår den målsättning som jaganser är rimlig, nämligen att alla statliga vägar ska gåatt köra runt. Jag utgår ifrån att näringsminis-tern delar den uppfattningen.Anf. 132 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att konstatera attavstängningarna under tjällossningen enbart gällertung trafik. Personbilar får köra även på avstängdavägar. Detta är ingen ursäkt, utan jag bara konstateraratt det är så. Vi ska inte måla upp en bild av att ingenkan köra på vägarna, utan det går att köra med per-sonbilar.Jag vill återgå till det faktum att vi har haft ettkärvt ekonomiskt läge. Vi har sanerat vår ekono-mi. Vi ser en stor tillväxt och har goda förutsättning-ar. Vi måste satsa mycket på all infrastruktur - mendet kommer att ta sin tid. Vi kan inte nu rasera denekonomi som vi har byggt upp genom att inte hanteradetta på ett ekonomiskt rimligt sätt. Det hoppas jag attalla har förståelse för.När det gäller PPP-lösningarna räknar jag med attutredningen är klar nu . Jag bedömeratt den kommer att leda till att måste hante-ra frågan. Det har med lagändringar och annat attgöra.Som jag har sagt, så är vi bäst i världen när detgäller trafiksäkerhet, trots de dåliga vägarna. Vi ärabsolut bäst i världen. kommer somnummer två. Vi är ett land som studeras av andraländer eftersom vi är så framgångsrika på trafiksäker-hetsområdet.Det är inte gamla pengar som rullar omkring. De400 som vi nu lägger på trafik-säkerheten är nya pengar, som vi får genom att skäraned i administrationen på . Vi tar intepengar från vägar eller väginvesteringar någon an-nanstans och lägger på trafiksäkerheten, utan vi tardem från administrationen . Det ger 2miljarder.Dessa 2 miljarder, som redovisas i vårbudgeten, äralltså färska pengar. Det är inga gamla pengar somrullar omkring. Därmed kan man inte stå och säga attingenting görs och att det inte finns några pengar.Jag vill än en gång säga att jag som ansvarig mi-nister är medveten om situationen. Det gäller nu väg-nätet, en hel del tåginvesteringar och självfalletmånga frågor inom trafiksäkerheten. Men det gällerockså, vilket inte har tagits upp här, de väldigt tungainvesteringar och svåra trafikproblem som vi har istorstadsområdena, inte minst här i . Demmåste vi också hantera.Det kommer att krävas mycket pengar och imånga fall en lite annorlunda finansiering. Men detkommer att ta sin tid - det vill jag säga. Det går inteatt klara av detta på ett eller . Jag är medvetenom det, och regeringen är medveten om det. Statsmi-nistern har samma uppfattning, vilket också har sagtshär.Anf. 133 ():Fru talman! Det är ju trösterikt för dem som boruppe i de avstängda områdena att höra att avstäng-ningarna endast gäller tung trafik. Jag tror att de ärtotalt medvetna om detta. Det är ingen som helstöverraskning.Men när 4 ½ meter breda vägar helt plötsligt är10, 12, 13, beror det inte påatt de har blivit bättre att köra på. De fordon som hartvingats ta sig fram på de dåliga vägarna har pressatut de befintliga dikena, och man har redan överskriditde vägrenar som varit glömda och inteunderhållits. Detta är ett fullständigt oacceptabelttillstånd.Jag vill återvända lite grann till vad in-formerar om på nätet. Den bild som jag håller i minhand är oläslig från ministerns håll, men det är en bildöver . Varje område som har en avstängd väghar markerats med en skylt. Jag kan bara konstateraatt det inte blir särskilt många gröna fläckar kvar närman har ritat in skyltarna. En stor del av landet på denhär kartan täcks av skyltar som visar att man inte kanköra där på grund av att det finns begränsningar i eneller annan form.En skamgräns för vad vi kan tolerera har nämntshär, och den har satts till per mil. Det finnshundratals och åter hundratals mil väg här i landetsom trafikeras av trafikanter som har eller merper mil i rena slitagekostnader, eftersom de kör påvägar av så låg standard.Jag är medveten om att ministern inte tycker attdetta är ett bra tillstånd. Det har han sagt flera gångerom. Men måste vi ändå konstatera att fakta ochalla argument finns. måste regeringen skaka avsig sina bromsklossar och se till att man får ordningpå vägarna och får dem framkomliga så att de kanutnyttjas trafiksäkert.Anf. 134 Näringsminister ():Fru talman! Jag ska bara än en gång säga att vi harett stort bygge att göra framför oss, nämligen att yt-terligare satsa på infrastrukturen. Det handlar omvägarna, det handlar om glesbygden, det handlar omstorstäderna och det handlar också om järnvägstrafi-ken. Jag är medveten om det. Men än en gång: Detkommer att ta sin tid.Jag vill också än en gång säga att vi nu gör inves-teringar på trafiksäkerhetsområdet. Det blir ocksåinvesteringar och nya pengar som vi i första handkommer att lägga på drift och underhåll. Jag förut-sätter att de pengarna i första hand kommer att hamnai områden där vi har industri, och inte minst skogsnä-ring. Den behöver få del av detta, för där har vi storaproblem. Det är inte någonting att sticka under stolmed.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på interpellation 1999/2000:408 omdet svenska vägnätetAnf. 135 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att det svenska vägnätetska förbättras.Bakgrunden är att vi enligt har storabrister i vägnätet i landet såväl när det gäller standardsom underhåll.Först vill jag instämma i att delar av vårt vägnät äri dåligt skick. var av detstatliga vägnätet avstängt för tung trafik . Detta leder till stora problem förnäringsliv och befolkning i glesbygden.Åtgärdsbehovet har ökat . Låt migta upp ett par orsaker till detta. Först har vi den bud-getsanering som genomfördes . Budgetsaneringen var en helt nödvändig åtgärdsom också hade stöd av samtliga riksdagspartier. Attäven vägsektorn skulle bidra till besparingarna var ensjälvklarhet. när budgetsaneringen är genomfördgår det minst sagt bra för igen. Den tillväxt vihar nu har även lett till ökad trafik på våra vägar.Bara ökade personbilstrafiken med 3 %och lastbilstrafiken . Detta leder till ett ökatbehov av investeringar, drift och underhåll.Regeringen har efter budgetsaneringen prioriteratdrift och underhåll av vägarna. Kostnaderna för detområdet har ökat från 1996 till 1999.Regeringen aviserar i vårbudgeten att förutsätt-ningar ska skapas för ökad bärighet, rekonstruktionoch tjälsäkring av det regionala vägnätet. Vi kommeratt återkomma i denna fråga i budgetpropositionen ihöst.Inom studerar vi för närvarandeom och i så fall vilka möjligheter som finns till alter-nativ finansiering av vägar och järnvägar. Det gör vibl.a. för att undersöka om vi kan få utrymme för fleroch bättre investeringar.Då som framställt interpellationenanmält att han var förhindrad att närvara vid sam-manträdet medgav andre vice talmannen att i stället fick delta i överläggningen.Anf. 136 (m):Fru talman! Jag tackar först för svaret på den in-terpellation som har inlämnat, och somjag under hans sjukdom har tagit emot svaret på.Måhända hade debatten totalt sett vunnit något påom de här interpellationerna hade behandlats i ettsammanhang, men det finns väl något outgrundligtmotiv till att de ska separeras. Jag ska befria statsrå-det från att dra alla de argument som han under entimme tidigare har dragit. Det känns inte menings-fullt.Jag konstaterar att han öppet och ärligt - statsrå-det brukar vara öppen och ärlig, och det brukar för-anleda en bra och livfull debatt i samhället - och påett hedervärt sätt erkänner att det finns stora brister.Därför behöver vi inte hålla på och diskutera dem.Han erkänner att de dåliga grusvägarna blir alltsämre, även om en del insatser görs. Med detta utta-lande erkänner han att det finns ett stort antal grus-vägskilometer som inte blir asfalterade eller hårdbe-lagda. Ett stort antal kilometer stängs av.Han har också instämt i den stora oro som finnshos skogsnäringen. Där vill jag gärna säga att dettagäller i dess helhet. Jag har här ett uttalandefrån skogsägarna på Södra Skogsägarnas stämma förnågra dagar sedan, där man pekar på att bara skogsnä-ringen i drabbas av ca 100 miljoner imerkostnader, och av 40 miljoner.Med tanke på att skogsbruksvärdet i ärlika stort som i hela är det mer och merviktigt att skogsbruket i får en chans attköra sina transporter. Det gäller inte minst av detskälet att moderna virkestransporter och modernmiljövänlig produktionsteknik kräver kontinuerligaleveranser av virke, vilket näringsministern säkert ärmycket väl medveten om.Detta leder också till att ett antal projekt på grundav medelsbrist - oaktat de 2-3 miljarder som nä-ringsministern talar om -inte kommer till stånd.För att ta min egen hemtrakt kan jag säga att detockså leder till att förbifarterna utanför ochLjungby på som inte är av motorvägsstandardoch som brukar benämnas dödens väg fortsätter attskörda sina offer vid alla säsonger. Detta är djuptbeklagligt. Vi har också den ändlösa diskussionenhuruvida man ska måla eller hålla på med olika mitt-markeringar. Detta leder till att bensintransporter avganska omfattande slag från mot Ljungbyoch andra viktiga och miljöfarliga transporter sker påR 25:an, där vissa sträckor har erbarmligt dålig stan-dard.Som näringsministern antydde i slutet, när diskus-sionen kanske i väl hög grad kom att fokusera påskogslänen, leder detta också till att mycket stora ochangelägna projekt i de större tätorterna kring om-fartsleder inte kommer till stånd. Och vad leder dettill? Ett otroligt slitage framför allt på miljön, menockså på människor.När man nu diskuterar förkortad arbetstid så kan-ske det hade varit väl så viktigt att se till att männi-skorna kunde ägna mindre tid - både av arbetstid ochav fritid - åt att sitta i långa, ändlösa köer. Det är enviktig fråga, framför allt för storstadsregionerna.Fru talman! Detta är inte en diskussion om att om-fördela en redan för liten kaka pengar och lägga merpå skogslänen eller på någon annan del av Sverige.Den totala volymen och de totala insatserna för in-frastrukturen behöver öka, och det har ju statsrådeterkänt här.Jag skulle vilja ställa några frågor. Jag är överty-gad om att den moderna ekonomin kommer att krävabetydligt mer av transportarbete som välståndsska-pande faktor.Delar näringsministern uppfattningen att trans-portarbete är en allt viktigare komponent i den nyaoch även den gamla ekonomin för att utveckla landetsekonomi totalt?I så fall dyker ett antal intressanta frågeställningarupp. Näringsministern gav själv uttryck för att dettakunde vara till skada för industrin, så han måste igrunden dela den uppfattning som jag har, nämligenatt bristande insatser för infrastrukturen verkar häm-mande på vår svenska industri totalt.Anf. 137 Näringsminister ():Fru talman! Jag börjar med att säga att vi nu haruppehållit oss mycket vid skogslänen. Låt oss därför idenna debatt diskutera storstadsområdena.Jag uppehåller mig kring , och kankonstatera att och de politiker somdär har att fastställa, lösa och ibland icke lösa mycketav trafikproblemen är ansvariga. Mycket av de pro-blem som vi upplever i måste nog hänvi-sas till politikerna här. Jag brukar säga: Att åka ellerköra bil eller cykla på är ett äventyr sommotsvarar minst en darrig bergochdalbana på GrönaLund. I det perspektivet undrar man faktiskt vilketansvar de tar.Självfallet har vi också från regeringens sida ettansvar för detta. Vi har börjat föra en diskussionnär det gäller frågan om trafikproblemen i Stockholmmed politiker här och även med politikerna i länet.Detta är en fråga som vi får fortsätta med.När det sedan gäller frågan om transporter kontraden nya ekonomin kan jag självfallet bara - utan attnu gå in på den nya ekonomin - göra konstaterandetatt tillväxt leder till ökade transporter. Det leder tilldet, och det är det som vi avläser . Därav följerockså att infrastrukturella investeringar måste göras.Man bör kanske göra dem jämt, men mer vid tillväxt.Bristerna i infrastrukturen blir mer uppenbara då.Man löser inte heller problemen med trafiken ge-nom att bara dra i gång motorvägar och stora bilpro-jekt i storstadsområdena. Det handlar faktiskt väldigtmycket om kollektivtrafikens förmåga och hur manbygger ut den och hanterar den. Där finns det ocksåväldigt stora brister, inte minst om man tittar här iStockholm.Anf. 138 (m):Fru talman! Mitt uppsåt var inte att dra i gång nå-gon stor debatt och lägga skulden på den ena ellerandra när det gällde trafikbyggandet i Stockholm.Men det kunde kanske vara bra om man kunde be-trakta den här debatten från ett helsvenskt perspektiv ialla delar.Man kan raljera över motorvägar. Jag är någotförvånad över att näringsministern, om han vill ge ettseriöst intryck, raljerar med motorvägsbyggande hiteller dit. Människorna i - jag kommer självdärifrån i min ungdom - tycker nog inte att det är likaglättigt att höra näringsministerns resonemang ommotorvägar hit eller dit. Dödens väg på harskördat tillräckligt många offer i döda och lemlästademänniskor.