prot · GO0939 · 2000-12-04 00:00:00 — Såsom jag uppfattar det finns det - bakomhöjda röster och vissa uttryck - en gemensam syn påatt de globala frågorna är ödesfrågor. Det är det ingensom har förnekat här . Alla partier är överens omatt det vi diskuterar i Sve-riges riksdag är globala ödesfrågor. Sedan kan vi haolika syn på hur vi ska tackla problemen. Jag skaåterkomma till det.Först vill jag ställa en fråga rakt ut: Varför bi-stånd? Jag har egentligen sagt det med mina förstaord. Det är nödvändigt att vi från den rika världen tarett ansvar. Där är vi överens.Det finns hur mycket fakta som helst på bordetnär det gäller dessa frågor. Jag har här mitt tolfteexemplar av . Där finnsfakta om det vi diskuterar. Det finns olika teman irapporterna som UNDP, , tarfram. gäller det mänskliga rättigheter. Det står däratt utan mänskliga rättigheter blir det ingen hållbarutveckling i världen. Det är också utgångspunkten förFolkpartiets inställning i de internationella solidari-tetsfrågorna.Utan demokrati och mänskliga rättigheter i län-derna kommer vi aldrig att lösa problemen. Jag troratt vi är överens om det också här i kammaren. En fjärdedel av världens befolkning lever påmindre än . Över hälften, ,lever på . Vi klarar inteatt bekämpa fattigdomen utan demokrati och mänsk-liga rättigheter.Vi kan pumpa in hur mycket pengar som helst,hur mycket bistånd som helst. Det kommer aldrig attlösa detta problem. Därför måste demokrati ochmänskliga rättigheter stå i fokus.Utan att förhäva sig tycker jag man kan säga attFolkpartiet har satt en viss dagordning i biståndsde-batten . har vi krävten utredning som ser på våra biståndsmål, som vitycker är förlegade. När vi förde fram att vissa bi-ståndsmål, bl.a. oberoendemålet, skulle tas bort, vardet tummen ned. Så är det i politiken, att man fårkomma tillbaka gång på gång. är utredningentillsatt och den ska göra en utvärdering. Det är bra.Vi har drivit enprocentsmålet. Jag ska återkommatill varför och hur vi har lyckats under årens lopp.Utan demokrati och mänskliga rättigheter klararvi det inte. Utan frihandel klarar vi det heller inte. Jagkan ge rätt i att EU inte tar sitt ansvar. Tillskillnad från tycker jag att vi ska vara medoch försöka påverka EU. Jag tycker inte att vi ska gåur EU. Är vi utanför EU är det svårt att över huvudtaget påverka EU. måste EU ta sitt ansvar närdet gäller frihandel och inte ha tullmurar. Det inserEU också. Man måste avreglera jordbrukspolitikenoch öppna gränserna. Protektionism löser aldrig dethär. Det har vi sett.Med demokrati och mänskliga rättigheter kan viockså undvika krig. Demokratier startar inte krig medvarandra. Krig är ett gissel som drabbar de fattigaländerna och folken hårdast.Fru talman! Miljöförstöring och skuldfrågan ärandra storheter som vi måste tackla. Allt det kostarpengar. Allt det som jag har talat om kostar pengar attgöra. Det kostar pengar att starta den processen.Folkpartiet ser det som uttrycker det,att biståndet ska vara oljan i motorn och inte bensineni tanken. Vi kommer aldrig att kunna köra utveck-lingsländerna. Det vi kan göra är att smörja systemetmed bistånd - pengar. Det går åt mycket pengar tilldet, . Där har vi vårt moraliska ansvar.Det finns också saker som måste lösas akut. Detfinns två dimensioner. Det ena är det akuta biståndet iform av katastrofbistånd. Vi måste in med akutapengar vid miljökatastrofer, hungerkatastrofer och tillkrigsoffer. Det är en del av biståndet, som kostarmycket pengar. Där måste vi ta vårt ansvar. Det andraär det långsiktiga, strävsamma arbetet. Då kommerdet som jag har utvecklat tidigare in i bilden: demo-kratibyggande, mänskliga rättigheter och en på siktuthållig utveckling.Det här är egentligen också en budgetdebatt. Ut-gångspunkten är att vi talar om budgeten. Om vi äröverens om - och det tror jag att vi är - att det kostarpengar måste man också lägga till pengar. Att vi fåren evig debatt om enprocentsmålet beror på att kam-maren har lämnat hela det målet. Den har röstat neddet. Man har kanske inte lämnat målet, men manlever inte upp till det man har sagt att man ska göra.Som jag har påpekat tidigare här har alla partieren gång varit överens om målet, från moderater tillkommunister. Alla var överens om att vi skulle ha1 % som mål. Tanken bakom detta är precis det somLars tidigare sade. Vem talar egentligen förmänniskorna i de fattiga länderna? De har ingen ta-lesman i riksdag. Därför var tanken att minst1 % ska vi ha råd med. Vi kan behålla de andra 99 %själva.Det är inte så där väldigt heroiskt det vi åstad-kommer om vi går , om man tittar på dettotalt. Jag skulle helst vilja att vi kom bort från dendiskussionen genom att uppfylla enprocentsmålet ochsedan fortsätta, som har sagts här tidigare, för att såsmåningom, vilket nog inte inträffar under vår livstid,nå det långsiktiga målet att inte behöva ge bistånd.Länderna kör på egen bensin, för att använda detfigurativa språk som använde.Det är dit vi strävar. Då tycker jag med förlov sagtatt regeringen handlar inkonsekvent, om man nusäger sig vilja ha som mål. Det gäller också and-ra partier här. Om man tittar på budgetsiffrorna läggerpartierna de stora pengarna . Det gör maninte , inte år två, utan år tre, bort-om valet. Då kommer de stora pengarna in i budget-siffrorna i betänkandet. Där skiljer klart utsig. Vi lägger tyngdpunkten för att göradet trovärdigt att vi kan nå enprocentsmålet inom femår.Risken med det här upplägget är att man skjuterdet , såsom man gjort förut. Om manräknar om det till procent skulle redannästa år nå , vilket regeringen först görår 2003. Kanske hoppas man på att det ska bli enborgerlig regering. Det är då vi har nått upp till målet,antingen det var eller de senaste åren1991-1994.Här skulle jag vilja försöka reda ut lite grann vemdet är som driver på eller inte driver på när det gällerpengarna till nästa års budget. Jag får här uppfatt-ningen att det är Socialdemokraterna som inte vill.Det kan vi få bekräftat här från Socialdemokraternas,och talesmän. Är detSocialdemokraterna som är problemet? Det låter ivarje fall så när jag lyssnar på vill vi använda de pengar som vi har ytterli-gare i vårt budgetförslag? Jag ska ta några exempel.Hur skulle vi vilja disponera de 1,7 miljarder som vilägger till?Vi skulle vilja ge mer pengar,40 miljoner. Befolkningsfrågan är en viktig fråga, ochför UNFPA lägger vi till 40 miljoner. UNHCR fårytterligare 30 miljoner. En stor post, 100 miljonerkronor, går till det internationella miljöarbetet. Det ärdet multilaterala, som totalt uppgår till 480 miljonerkronor.Det bilaterala uppgår till 1,2 miljarder. Där satsarvi huvuddelen på demokrati, mänskliga rättigheteroch kvinnors villkor, som är den långsiktiga basen fören hållbar utveckling, enskilda organisationer ochskuldavskrivningar. Det blir ca ½ miljard till skuldav-skrivningar.Jag behöver inte motivera allt detta. Såvitt jag harförstått av debatten här och diskussionen som varit äralla överens om att detta är saker som måste göras,och det måste göras av oss som har en helt annansituation globalt sett.Jag har ställt en fråga till . Jag skullevilja ta upp en sak till när det gäller Vänsterpartiet.Bertil talade mycket om att har pro-blem. Det är sant. Ett av problemen var att Afrikasländer, det ena efter det andra, ärvde enpartisystemetoch det kommunistiska systemet.Om man ser det i ett längre perspektiv har ni för-dröjt utvecklingen med den ideologi som ni hade engång. Så låter det naturligtvis inte från Vänster-partiet. Ni inspirerade land efter land att gå in i ettkommunistiskt enpartisystem. Det lever kvar i dagockså.Vi har från föreslagit nedskärningarför vissa sådana länder. Vi tycker att det är viktigt ger en signal, att man har konditionalitet och kräver motprestationer. Vi föreslår kraftiga ned-skärningar för , , och andraländer som går i fel riktning.Vi har fått en bok av regeringen. I den kan manläsa sida upp och sida ned om hur just de länderna gåråt fel håll. Då skulle jag vilja fråga: Tycker det är bra att vi gör markeringar mot enpartistatersom fortfarande lever kvar i 60- och 70-tals-retoriken? De är alldeles för många. Där menar jag attvi måste ge en tydlig signal.Jag skulle också vilja ställa en fråga till BertilPersson. Det gäller pengar. Jag vill än en gång sägaatt pengar inte löser hela detta problem. Vi är överensom det. Många av de saker som tar upphär ställer jag upp på till när det gällerutformningen.Bertil tycker inte att enprocentsmålet ärbra. Ni brukar ju från moderat håll kalla det för ettutbetalningsmål. Det är det inte alls. Det är ett åta-gande, och oändliga krav finns. Man behöver inte allsvara orolig för att man ska uppnå att betala ut dessapengar. Det är inget problem.FN har ett mål. Är ni inte för detheller? Är det också fel tanke? FN har gått ut ochvädjat - inte krävt, för det kan inte FN göra - till sinamedlemsländer: Ge av er bruttonationalin-komst så att det fungerar lite bättre. Då får vi, BertilPersson, lite mer olja i motorn. Är det inte bra attköpa lite mer olja så att motorn som ska dra helalasset snurrar lite bättre?Jag antar att jag snart har använt min talartid. Jagtror att jag bryter där. Jag yrkar bifall till två reserva-tioner vi har, nr 2 och 6. De förklarar dels detta medpengarna, dels hur vi ser på den fortsatta biståndspo-litiken. Sedan vill jag passa på att rikta mig till demsom sitter i . Det ska blispännande att se resultatet när det kommer fram ochvi får tillfälle att debattera det här i kammaren.Anf. 46 () replik:Fru talman! och jag äroense om EU-medlemskapets konsekvenser. Detkanske inte är så förvånande. Men vi verkar vara heltense om att EU:s bistånd fungerar på ett katastrofaltdåligt sätt. Vad säger om Vänsterpar-tiets krav att på varje sätt ska förhindra attEU:s gemensamma budget ökar, om inte de allvarligabristerna i planering, genomförande och utvärderingav biståndsinsatser har åtgärdats?För det andra frågar omSocialdemokraterna är problemet i biståndsfrågan.Jag skulle vilja säga att Socialdemokraterna är ettärligt parti i förhållande till biståndsmålet. Man harett kongressbeslut, och jag är övertygad om att bådebiståndsministern och socialdemokratiska ledamöter iutrikesutskottet ärligen vill att ska återgå tillenprocentsmålet.Tyvärr finns det också andra krafter, som gör and-ra prioriteringar än vad en del socialdemokraterskulle vilja se. Men jag är övertygad om att de är påtillbakagång, och att vi ska nå ett snabbare resultat ikommande förhandlingar vad gäller biståndsmålet.Slutligen frågade om vi har för-dröjt utvecklingen och fattigdomsbekämpningengenom att ställa upp på felaktiga ideologiska teorierför tredje världen. Jag kan svara att kommandoeko-nomierna, såväl i tredje världen som i , harvisat sig helt ofullkomliga när det gäller att åstad-komma ett hållbart välstånd för alla. Men samtidigthar nyliberalismen och chockterapin sannolikt inne-burit än större umbäranden för dem som redan harvarit fattiga i de här länderna.Vår väg måste vara att se till att de fattiga länder-na och de fattiga människorna både får möjlighet tillett ekonomiskt välstånd och till demokrati ochmänskliga rättigheter.Anf. 47 ()replik:Fru talman! För det första svarar jag ett klart ja påden första frågan. EU måste skärpa sig. Man kan intehålla på på det här sättet. Vi har sett otroliga exempelpå hur man fördröjer utbetalningar och helt enkelttrasslar genom sin stora byråkrati. EU ska inte ha merpengar, utan ska först effektivisera sitt arbete. Det ärhelt klart.När det för det andra gäller den roll som Social-demokraterna har får jag väl lov att återkomma tillden frågan, och fråga dem direkt. Men såsom jaguppfattar det - och många med mig - så säger densittande regeringen att går mycket bra. Eko-nomin snurrar på högvarv. hade man argu-mentet att ekonomi går dåligt och att vidärför måste sänka biståndet. går ekonomin påhögvarv. Det går alldeles utmärkt. Men man orkarinte höja - inte . Vad är det som säger 2003 gör bedömningen att ekonomin är så godatt man då orkar höja biståndet? Det är detta som ärhuvudkritiken från . Vi har råd nu - i dag.Min fråga är: Är det s, eller är det v och mp somsäger nej till detta?För det tredje handlar det om kommunismens rollatt fördröja utvecklingen t.ex. i och i andrautvecklingsländer. Jag tror att det är så. Jag måste geLars credit för att han klart tar avstånd från dethär, och menar att det var fel och olyckligt. När jaglyssnar på tycker jag att han egentligenlåter som en god socialliberal . Vi har aldrig sagtatt det ska vara en hård kapitalism utan regleringar avsocial välfärd och annat, utan det är soci-alliberalism som lyser igenom - efter decennier.Anf. 48 () replik:Fru talman! Jag har gett vår syn på socialdemo-kratin. Socialdemokraterna kan säkert bättre självasvara för vilken syn socialdemokraterna har på bi-ståndspolitiken . Jag menar dock att Soci-aldemokraterna är ärliga i sitt uppsåt om en återgångtill enprocentsmålet. Det finns ett parti som skiljer utsig i den frågan - och det är Moderata samlingsparti-et.När det gäller den sista frågan så är det väl bra omK-G Biörsmark och jag kan vara överens åtminstoneom delar av analysen av vad det är som förorsakarfattigdom. Men jag värjer mig mot begreppet social-liberal - tack.Anf. 49 ()replik:Fru talman! Jag hade inte förväntat mig att jag pånågra minuter skulle övertyga om socialli-beralismens stora fördelar. Det tar lite änså. Men det är på gång på något sätt i alla fall. Manhar i varje fall kommit så långt att man inte förnekaratt den hårt styrda ekonomin inte har någon framtidoch att den också har fördröjt utvecklingen i mångaländer, både i och naturligtvis också imånga utvecklingsländer, som tog sitt intryck frånkommunism och enpartistater.Nu har inte någon ytterligare replik.Men jag hade också i mitt anförande tankar, funde-ringar, och faktiskt en fråga till om Väns-terpartiets syn på att sätta ned foten och markera motenpartistater . De är ju fortfarande alldeles förmånga, och de går åt fel håll. Jag nämnde Vietnamoch , och jag kan nämna många fler länder, t.ex.Kuba som vi brukar diskutera. Jag menar att Vänster-partiet och kommunismen som ideologi har ett stortansvar här. Det dröjer sig kvar ända långt in , vilket är mycket olyckligt.Här måste vi vara tydliga. Får vi inga klara sig-naler från de här länderna om att de går åt rätt håll såska vi också avbryta biståndet. Då ska det bara skegenom enskilda organisationer. Vi ska naturligtvisstötta opposition och de människor som drabbas avdiktaturerna.Anf. 50 () replik:Fru talman! Låt mig först yrka bifall till reserva-tion 6, så att det är fullständigt klart.Målen och strategierna för de insatser som vi görär oerhört väsentliga, inte minst för att biståndet skaupplevas som rätt, riktigt och väsentligt av hela fol-ket.Vårt mål är fattigdomsutrotningen. Vi vill inte hanågon fattigdom kvar i världen . Det skagöras effektivt. Resultaten ska vara mätbara.Det andra alternativet, som vi en gång i tidenställde upp på, var procentmålet eller utbetalnings-målet - checkbiståndet. Där är målen uppfyllda såfort checken är översänd. Vi tror inte att det är en bramålsättning för biståndet. Innehåller ett bistånd påenprocentsnivån en massa dåligt bistånd så är det intebra. Innehåller det bra bistånd så är det bra. Men 1 %kan aldrig få vara ett mål i sig.Det fungerade inte i . Vi har inte fått någonförbättring där, inte ens under de år som vi betaladeut i bistånd. Det är detta som är dilemmat. Bi-stånd till bra statsledningar fungerar utmärkt. Biståndtill dåliga statsledningar gör situationen ännu värre.Det är visat åtskilliga gånger vid det här laget.Det är därför det är så viktigt att ha strategin klarför sig. Det är fattigdomen som ska bort, det är intepengarna som ska betalas ut.Erfarenheterna som vi har gjort visar att när vi ochde andra borgerliga partierna sätter oss ned och dis-kuterar vad biståndet ska innehålla och vad det skakosta så har vi i allmänhet kunnat kommarelativt överens. Men vi ställer inte upp på checkbi-ståndet.Anf. 51 ()replik:Fru talman! Jag förstår inte vad med "checkbistånd". Jag begriper faktiskt intedet. Vadå "checkbistånd"? Om man har ett arbetesom ska utföras så kostar det förstås pengar. Detkostar pengar oavsett om det är demokratiarbete, MR-arbete, utbildningsarbete eller vad det nu kan vara.Bertil talar ju sig varm för utbildning avflickor t.ex.Jag menar inte att biståndet är lösningen på ut-vecklingsländernas alla problem, men det är den olja imotorn som så gärna talar om. Köperman olja kostar det pengar. Man kan betala medcheck, kontant eller hur man nu gör - det spelar ingenroll. Men den olja som vill ha skabetalas! Och det går åt otroligt mycket olja.Nu ska vi inte lägga olja i trasiga motorer, utan viska lägga olja i bra arbete. Jag har försökt att ge bak-grunden till vad vi menar med en bra utveckling i dehär länderna, nämligen yttrandefrihet, tryckfrihet,pressfrihet, demokrati och att man inser värdet avopposition. Allt detta arbete kostar pengar. Det kostarcheckar, ! Man kan diskutera hurmycket. Jag fick inget svar på det här med 0,7 %.Bertil och värjer sig ju tydligenmot alla procentmål. Men det beror på att Moderater-na inte fattar vad gjorde för någradecennier sedan, när man gick in i detta. Vi sitter påen helt annan ekonomisk grund i i-världen, och vi harett ansvar. De små pengar som vi lägger i bistånd ärtrots allt en bra investering i fred och utveckling. Mendet går åt mer pengar än vad vill ge.Han drar ju ned med över två miljarder i budgeten.Anf. 52 () replik:Fru talman! Det var reservation 8 jag menade. Jagvill ha det korrigerat.Vi är med på att vi ska ha bra bistånd. Fattigdo-men ska bort. Men allt detta räknande om att man skabetala ut vissa summor har visat sig alldeles specielltineffektivt i . Därför tror jag att vi, när vi välhar fått en bättre regering, får sätta oss ned och dis-kutera hur vi ska angripa fattigdomen i . Härmåste vi ta vara på erfarenheterna från Globkom. Om30 år ska inte vara fattigt.Vi har haft diskussioner här i kammaren om inteenprocentsmålet ska ersättas av ett tvåprocentsmålnär man har uppnått enprocentsmålet. Målet är själv-fallet att ska slippa fattigdomen, och det ska degöra effektivt och . Det är det vi ska lösa.Jag tror att vi kommer att kunna hitta vägar för detutan att spika några procentmål på 0,7, 0,8 eller 1,0.Anf. 53 ()replik:Fru talman! Vi kommer tydligen aldrig riktigt attnå varandra på den här punkten. Jag tycker att BertilPersson inte ser den stora diskrepansen mellan rik ochfattig i det här sammanhanget. Vi har faktiskt råd attsatsa bra pengar i bra projekt.Det händer ju saker inom biståndet ,. Biståndsdebatten är inte som denvar för 10 eller . Den är ju helt annorlundai dag. Vi är överens om vad vi ska uträtta och vad viska göra. Jag är jätteglad för att ochBertil kommer med många bra idéer och tipspå hur vi ska kunna göra bra bistånd bättre. Men dåfår också vara beredd på att det kom-mer att kosta. I en regeringsnybildning kommerdet att kosta några checkar. Vi kommer att kräva attde ska vara väl tilltagna så att det blir bra olja, fin oljaoch mycket olja i motorn. Det kommer säkert att nåupp till 1 %.Om då tycker att det är för lite ochatt vi borde gå mot , får vi väl diskutera det då.Det är behoven som ska styra, och eftersom behovenär oändliga tycker vi att det är fel att nu pruta och gåned, som den här regeringen har gjort under 90-talettill en nivå som är historiskt låg. Där har vi ju lyckatsbättre i borgerliga regeringar.Anf. 54 ():Fru talman! Jag hoppas att den här oljan som niskulle smörja så mycket med framöver är miljövänlig.Det behövs för att vi ska klara de problem vi stårinför.I går när jag kom hem från efter en studie-resa som vi har gjort med Globkom lyste faktiskt densvenska julkommersen väldigt starkt i ögonen på mig.Jag hade svårt att se och förstå de skillnader somfinns i världen. Det är ett dygns resa mellan den fatti-ga världen där kvinnorna, för att överleva, bar dels påsina barn, dels på den ved eller det vatten som demåste ha hem för att kunna laga den mat de behövdeoch detta rusande i affärer där människor bär på paketmed innehåll som mottagaren kanske inte ens blirglad för när det kommer fram. När man ser de här tvåbilderna är det så tydligt att fördelningen på vår jordär väldigt orättvis. Vi måste skapa andra metoder ochsätt för att se till att den blir mer rättvis.Afrikas länder är hårt drabbade av krigen som ald-rig tycks ta slut. De är hårt drabbade av katastrofer,t.ex. svältkatastrofer när skörden slår fel och miljö-katastrofer med översvämningar och stora problemsom följd.Jag kan hålla med om attdet är viktigt att man får demokrati och att människorhar möjligheter att vara med i större utsträckning ochpåverka det som sker. Men jag är inte säker på attdemokratin löser problemen om vi inte vågar och villta i dem utifrån de kunskaper vi har i dag.I finns stora naturrikedomar. Det är guld,koppar, olja och kobolt. Där finns väldigt mycket avdet som västvärlden behöver och köper trotskrigen och trots det som pågår. Demokratiska Repub-liken och kriget där är väl ett tydligt exempelpå hur omvärlden är mer intresserad av naturtillgång-arna än av freden. Det finns en stor tillgång på vapeni området, trots att de inte själva tillverkar några va-pen, vad jag vet. Det visar att det inte bara är fattig-domen, utan även inblandningen från andra, som göratt det inte blir så enkelt med demokrati eller medmöjligheterna att rätta till detta.Varje dag dör 30 000 barn av orsaker som till sto-ra delar skulle ha kunnat förhindras. 30 000 barn dörvarje dag. 100 miljoner barn bor och försörjer sig pågatan - 100 miljoner barn. För dessa barn känns sä-kert ord om alla barns lika rättig-heter långt borta. 1,2 miljoner kvinnor och barntvingas prostituera sig . 1,2 miljarder männi-skor svälter och går hungriga utan att vetahur de ska få mat för morgondagen. Hunger, undernä-ring, bristsjukdomar och skador är problem som vikan rada på varandra.Därför är biståndet och våra möjligheter att varamed och hjälpa till bara en liten del i det hela. Det äregentligen smulorna från den rike mannens bord somvi delar med oss av. Vi borde kunna göra oändligtmycket mer. Vi borde se till att det fanns en rättvisvärldsordning där också övriga internationella delar isamarbetet fungerar på ett rättvist sätt.Jag blev minst sagt förvånad när jag läste AlfSvenssons debattartikel om globaliseringen. Jag vetinte om läste den ordentligt. I ettpenndrag buntar ihop alla dem somprotesterade vid IMF:s och möte iPrag. Han kallade dem globaliseringsmotståndare,bakåtsträvare, rädslans apostlar och inskränkta stam-tänkare. Det är inga små ord som användes i dendebattartikeln. Det var ett mycket kraftigt slag motJubel 2000 som var en av de protestorganisationersom fanns på plats. De har, bl.a. från kyrkorna, drivitskuldavskrivning som en viktig del. Solidaritetsrörel-sen har protesterat mot IMF:s och Världs-bankens politik som slagit mycket hårt mot de fatti-gaste i världen.Alf är inte ensam. Det fanns både mode-rater och folkpartister som stödde debattartikeln ochhyllade nyliberalismen utan hänsyn till de fattigafolkens behov. Det är för mig mycket förvånande ena dagen kan hylla det system som faktiskt slårväldigt hårt mot de fattiga och stå här ochtala sig varm för att vi måste göra någonting för defattiga. Det är viktigt att politik går ihop. Det är vik-tigt att stå för någonting i politik.På denna enda jord med begränsade resurser för-brukar den rika delen av jorden, av befolkning-en, av dessa resurser. Det är klart att den ojäm-na fördelningen inte kan få fortgå om man ska klaraav det som säger, nämligen att om 30år ska ingen vara fattig.Vi har i detta betänkande ställt oss bakom rege-ringens budget, även om vi naturligtvis hade önskatatt biståndet hade ökat ännu mer ännu snabbare. Detär vad vill. Men vi finner inte att det gåratt få någon annan majoritet i denna kammare somkan klara av det. Den majoriteten får vi skapa när viblir tillräckligt stora som parti för att få ökat stöd förbiståndet.Till det här betänkandet har vi en reservation omsärskilda katastrofinsatser.