prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Det är väldigt tillfredsställande att se attdet är så många män som deltar och känneransvar för jämställdhetsfrågorna.Jag tänker uppehålla mig vid det som jag och mittparti anser vara den allra viktigaste kvinnofrågan,nämligen frågan om våldet mot kvinnorna.Kvinnovåldet skördar offer och i allasamhällsklasser. Det finns inga skillnader mellan deolika klasserna. Kvinnovåldet finns överallt, i allayrkesgrupper och i alla bostadsområden. Detta ärnaturligtvis helt oacceptabelt. Samhället måste ta ettännu större ansvar för det här därför att misshandelnrör oss alla, både män och kvinnor.Misshandeln kan delas upp i sexuell, psykisk ochfysisk misshandel. Lagen om kvinnofrid gav dom-stolarna möjlighet att bedöma en hel process, intebara enskilda våldsyttringar, och det är mycket bra.Men gällande rätt är att psykisk misshandel är straff-bar bara om gärningen medför en medicinsk effekt.Vid mindre allvarliga former av psykisk misshandelär det svårt att bevisa att en medicinskt påverkbareffekt har ett sådant samband med gärningen att detgår att döma till ansvar. En sådan här s.k. lindrigpsykisk misshandel anser vi i också måstebli kriminaliserad. Det är alltså inte bara fysiskt somman kan bli misshandlad. Den psykiska misshandelnär lika svår.Polis och vårdpersonal måste få den utbildningoch de resurser som krävs för att upprätthålla ord-ningen och hjälpa och vårda de kvinnor som råkar utför misshandel. Det är väldigt viktigt att de förmårmisshandlade kvinnor att anmäla misshandeln liksomatt kvinnorna vet att deras anmälningar tas på allvar.Polisen måste så fort misshandel misstänks ta itumed de frågorna. Man måste också stärka brottsoff-rens ställning. Kvinnor som utsätts för förföljelse,trakasserier och våld lever i ständig otrygghet ochmåste få största möjliga rörelsefrihet. Därför anser vii att det område som åklagaren har möj-lighet att låta omfattas av det s.k. besöksförbudetmåste vidgas. omfattar besöksförbudet enbartdet hus där den hotade kvinnan befinner sig. Vi villatt det ska handla om ett större geografiskt område såatt kvinnan t.ex. kan gå ut och handla utan att behövakänna oro för att bli förföljd av en man.Vi tycker också att man skulle pröva att dra inkörkortet för män som misshandlar. Män som inteaccepterar besöksförbudet ska förses med elektroniskfotboja. Det är många som föreslagit det. I de fallman prövar sådant här är det framgångsrikt.I extremfall kan polis eller vakter punktmarkeramän som bryter mot besöksförbudet. Kvinnor som såvill ska ha rätt till vapenlicens för tårgassprej. Demålsägande som så vill ska kunna få en stödpersonsom informerar om rättegångsförfarandet och somstöttar inför konfrontationen med den åtalade.Kvinno-, mans- och brottsofferjourer måste få merstatlig hjälp för att finansiera sin verksamhet.En annan sak som också förorsakar stora problemär den s.k. kvinnoimporten. Det är ju känt att bådeföretag och enskilda lockar kvinnor från ,, och till , med löfte omguld och gröna skogar. går det bra men alltförmånga gånger blir livet i för de här kvinnornaett helvete. De har svårt att ta sig ur sitt vardagligafängelse om de har vistats mindre än i Sverige.Ofta kan de ingen svenska. De vet inte vart de skavända sig när de har problem.Därför är det väldigt angeläget att pröva möjlig-heten för de här kvinnorna att få stanna kvar i Sverigeoch att det görs skyndsamt från myndigheternas sida.Det är ofta väldigt svårt, ja, praktiskt taget omöjligt,för de här kvinnorna att återvända till sitt hemland.En sak till är väldigt viktig och det är att vi måsteinse att vi inte kan lösa problemen med kvinnovåldetenbart på politisk väg. Det civila samhället, dvs. allavi som finns i samhället, har också en nyckelroll närdet gäller att komma till rätta med kvinnomisshan-deln.När familjemedlemmen, grannen, vännen eller ar-betskamraten höjer handen, höj då blicken! Var med-veten om vad som händer och blunda inte för det!Våga fråga om hur blåmärken har uppkommit och hurdet kommer sig att en person plötsligt har en brutenarm!Vi måste reagera. Det får inte vara i sin ordningatt inte reagera på sådant här. Många misshandladekvinnor får sitt självförtroende förstört. Man tror attdet är ens eget fel om man blir misshandlad.Vi måste alltså på alla möjliga sätt stötta de kvin-nor som misshandlas och vara mycket medvetna omatt det här finns överallt i samhället.Ge oss kvinnofrid nu! Jag vill höra alla män krävadetta.Fru talman! Rikskvinnocentrum i spelaren väldigt viktig roll när det gäller att förbättra be-mötandet av kvinnor som utsätts för våld. Centretbedriver också forskning kring sexualiserat våld ochutbildar och informerar yrkesgrupper som kommer ikontakt med våldet. Där finns också mycket materialom kvinnor som har utsatts för våld.Det här materialet och det arbete som gjorts för attsprida kunskaper och erfarenheter vidare exempelvisnär det gäller myndigheter har ett väldigt stort natio-nellt intresse och det är långt ifrån avslutat. Därför ärdet, fru talman, mycket oroande att Rikskvinnocent-rum inte har fått besked om hur man ska lösa sinlångsiktiga framtida finansiering.Det är riktigt att man uppbär medel från Uppsalauniversitet för det här men man har alltså inte kunnatfå de pengarna . Man har nämligen inte fått destatliga pengarna. Därför är personalen på djupt oroad.Jag vill mot den bakgrunden instämma i Centernsreservation om Rikskvinnocentrums fortsatta finansi-ering och yrkar bifall till den reservationen. I övrigtinstämmer jag i de reservationer som FolkpartietsRunar har yrkat bifall till, nämli-gen reservationerna nr 8 och 18.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )6 § Ändringar i lagarna om insättningsgarantioch investerarskydd m.m.Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU14Ändringar i lagarna om insättningsgaranti och inves-terarskydd m.m. (prop. 1999/2000:36).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 10 §. )7 § betänkande 1999/2000:UU7Kryptografi (förnyad beredning) (skr. 1998/99:116).Anf. 73 ():Fru talman! Vi ska här behandla utrikesutskottetsbetänkande angående kryptografi. Jag vill börja medatt understryka att jag ställer mig bakom betänkandetoch den behandling av motionerna som majoritetenhar motiverat genom sina skrivningar och ställt sigbakom.Jag vill markera den samstämmighet som blivittonen i detta betänkande och det positiva i att såmånga frågetecken har kunnat rätas ut under bered-ningens gång. Vi har lagt en bra grund inte baraför vårt utskotts vidkommande utan också för övrigautskott som har kryptering på sitt område och sittansvar. Jag tror också att vi har gett bra signaler ut tilldem som jobbar och följer krypteringsfrågorna utan-för denna kammare.Kryptering har blossat upp som en viktig fråga ioch med den IT-utveckling vi har. Det har naturligt-vis också i det sammanhanget uppstått en del fråge-tecken och en del barnsjukdomar, och de har hante-rats på ett bra sätt. Jag möter inte kritik som jaggjorde . har man lärt sig atthantera detta och har hittat rutiner. Med det här be-tänkandet har vi kommit ett bra stycke på väg.Vi ska också se de diskussioner som varit omkryptering som ett positivt uttryck för att vi liggerväldigt långt framme i dessa frågor. I och med att viligger så långt framme i IT-utvecklingen dyker ocksåfrågor upp fortare hos oss än vad de gör i mångaandra länder. För oss är det också viktigt att behållade konkurrensförutsättningar som vi behöver i för-hållande till våra konkurrenter. Det är många sakersom har flutit ihop i krypteringsbetänkandet.Fru talman! är det , internatio-nella . Att denna debatt, som inte liggernärmast jämställdhetsdebatten, förlagts till just dennadag får ses som en markering att efterlyserframsteg för jämställdheten även på detta område. IT-världen är ny men har ändå valt att bli bärare avgamla strukturer och värderingar. Grabbigheten inomIT-världen måste brytas. Ett sätt att markera det är attta upp den frågan just i dag.Fru talman! En viktig grund för betänkandet vihär har att diskutera är de åtaganden vi har inom EU.En annan viktig faktor är Wassenaararrangemanget.Wassenaararrangemanget har till sin huvuduppgift atthindra spridning av krigsmateriel och varor meddubbla användningsområden. Det är varor som kan habåde militärt destabiliserande verkan och hota inter-nationell och regional fred.Produkter av militär karaktär kontrolleras direktav krigsmateriellagstiftningen och ska inte blandasihop med detta. Men det är ändå viktigt att veta att debehandlas i en annan ordning. Produkter av civilkaraktär kontrolleras över huvud taget inte. Den kon-troll som vi diskuterar här och i betänkandet är inrik-tad på produkter med både civil och militär använd-ning, dvs. sådana produkter som har ett dubbelt an-vändningsområde.Wassenaararrangemangets lista består av civilaprodukter som även har en påtaglig militär använd-ning. Enskilda användare och sådana som har tilluppgift att kryptera saker i sitt arbete som vi kanskemöter, och som inte har varit involverade i arbetet,har haft frågetecken kring det. Men jag tycker att vinu har lyckats förklara det på ett bra sätt. Det är ocksåtydligt beskrivet i betänkandet.Detta handlar, mina åhörare och meddebattörer,om arbete och regler i syfte att vidmakthålla vår ge-mensamma säkerhet. Det är en fråga, fru talman, somutrikesutskottet tar på stort allvar. Men vi kan intetala om säkerhet här utan att nämna - likt tidigare - att det finns människor förvilka avsaknad av säkerhet är något akut i deras var-dag.Jag kan inte med tystnad gå förbi det som utspelarsig i södra när jag ändå står i talarstolen. Enkvinna tvingas föda uppe i ett träd. Det som sitter påmin näthinna är en helt annan form av bristandesäkerhet än det som kryptering kan förebygga. Det ärlikt bilder i den gamla familjebibelnpå människor som i fasa och i desperation klamrar men inte kommer undan syndafloden.För att visa respekt för alla de människor i Mo-çambique som uppe i träd och tak söker skydd ochräddning undan vattenmassorna och skydd för desjukdomar som följer i spåren vill jag få sagt att vi ärberörda. Vi välkomnar de insatser som görs påregeringens initiativ av Sida och frivilligorganisatio-nerna. Vi kan också, som sade,stödja hjälporganisationerna på ett personligt sätt.Kvinnan som med sin nyfödda fanns uppe i trädethade inte till det nödvändigaste. Hon hade ingendator, varken osäker eller säkrad med krypto. Men detär däremot möjligt att de som arbetade med att såsnabbt som möjligt få fram stöd och hjälp till dedrabbade använde sig av IT-tekniken. Även krypte-ring kan ha en plats i det sammanhanget.Fru talman! Jag talade i går om ochminorna, som med största sannolikhet rör sig medvattenmassorna. Det är en naturlig fråga på ett min-röjningscentrum. Jag var nämligen på SWEDEC iEksjö i går. Just den militära delen av vårt samhälleförknippas fortfarande med kryptering. Även omursprunget helt riktigt återfinns inom det militäraområdet är kryptering en vardagshantering påmånga områden och en förutsättning för att Sverigeockså fortsättningsvis ska kunna vara pådrivande iIT-utvecklingen.Kryptografi är ett viktigt hjälpmedel för attförhindra och skydda mot brottslig verksamhet. Manska kunna skydda information. Där kan kryptografibidra till att förebygga brott. Jag stannar där och väl-komnar nästa talare.Anf. 74 ():Fru talman! Vi ska återigen debattera ochdenna gång förhoppningsvis slutdebattera utrikesut-skottets betänkande nr 7 om kryptografi, och då för-hoppningsvis i litet lägre tonläge än vad vi gjordeförra gången.Detta ärende är föranlett av regeringens skrivelse1998/99:116 om kryptografi som underställdes kam-maren . Det har hunnit hända ganskamycket på de som förflutit sedan dess.Inte minst har vi själva i utskottet hunnit både lära ossmer och diskutera mer om vad kryptografi och ex-portkontroll innebär.Själva kryptotekniken utvecklas också i minstsamma höga tempo som IT-produkter i övrigt gör. ISverige har ,, förenklat reglerna betydligt när det gäller gene-rella exporttillstånd för kryptoprodukter. harockså hunnit ändra sina regler och har tillfälligaexportregler för produkter med kryptoinnehåll sombedöms som betydligt mer liberala än tidigare.Inom Wassenaararrangemanget uppdateras konti-nuerligt listorna över strategiska produkter. Justvarulistan för informationssäkerhet , sombl.a. innefattar civila kryptoprodukter med möjligmilitär tillämpning, ska förändras . Idetta arbete kommer att verka för en ännufriare handel och för att viss teknik undantas frånexportkontroll. Även detta kan man finna i betänkan-det.Det är glädjande att utrikesutskottet nu är enigt idenna strävan. Det är i exportkontrollfrågorna som vihar haft olika syn i partierna. Vi moderater tycker attregeringen har gjort för lite och varit för långsam.Regeringen har inte varit tillräckligt uppmärksam påde svenska IT-företagens svårigheter att konkurrerapå exportmarknaden.Vi moderater är också medvetna om att en avväg-ning måste göras mellan säkerhetspolitiska övervä-ganden, skyldigheter att fullgöra internationella över-enskommelser, krav på tillgänglighet för teknik ochexportmöjligheter för svenska företag.Vi tycker att utskottet har fört hela frågan en brabit framåt. Vi har hamnat på ett väl avvägt ställ-ningstagande.Slutligen vill jag säga något om frågan om kryp-tonycklar, som också finns med i betänkandet. har inför utskottet påpekat attregeringen inte har några planer på att införa obliga-torisk deponering av kryptonycklar. Det välkomnar vimoderater.Fru talman! Jag instämmer i bifallsyrkandet tillutskottets hemställan i betänkandet.Anf. 75 ():Fru talman! Det är som sagt ett enigt utskott somstår bakom betänkandet, men det fanns ändå någraknäckfrågor. Synen på exportkontroll i allmänhet ochsynen på exportkontroll av produkter med dubblaanvändningsområden har inte alldeles självklart varitnågot som vi har varit eniga om från början - inteheller synen på den obligatoriska deponeringen avkryptonycklar eller synen på de internationella åta-ganden som har tagit på sig.Grunden har ändå varit den samma. Vi har haft enliberal syn på användning, import och export avkryptoprodukter. Denna grund fanns egentligen redannär utskottet behandlade ärendet förra gången.Vi diskuterade t.o.m. detta i kammaren den3 . Men då var tonläget något högre.Då uppmålades ofantligt stora motsättningar mellanolika uppfattningar i utskottet. T.ex. sade MarianneSamuelsson från att det var minst sagtförvånande och underligt att inte hadetagit ställning till att antingen tycka att det är viktigtatt liberalisera reglerna eller att tycka att vi ocksåfortsättningsvis bör ha en viss kontroll. Vi menade attdetta var en falsk motsättning, och det visade sig attvi hade rätt.Carina sade i den debatten att genom attundvika att ta ställning i sakfrågan banar Vänsterpar-tiet medvetet vägen för en politik som ger diktatureranledning att applådera, men som får fredsvänner attrysa. Mellan dessa båda intressen har Vänstern attvälja, menade hon. Nåväl, vi lyckades tydligen hittaen väg som även ansåg var varken dik-taturvänlig eller på annat sätt förkastlig.Murad företrädde i debatten.Han föreslog återremiss, framför allt därför att hanansåg att allt inte var riktigt utrett, men också därföratt det, som sade, fanns en god möjlighet atthitta ett kompromissförslag som skulle passa när detgäller exporten. Han sade också: Jag tror att vi kom-mer att vara överens i utskottet.För detta fick påskrivet från K-G Bi-örsmark att det inte fanns någon grund för återremiss.Allt var utrett, och det var dags att gå till beslut. Ma-rianne sade: använderriksdagen som lekstuga. sade: Kan enåterremiss lösa problemet med en förändrad majoriteti kammaren då kliver över i en annanfålla än den man har varit i när det gäller denhär frågan? kände också stor tveksamhetinför agerande framöver efter dessaerfarenheter, sade hon.Nu har vi haft en process i utskottet där vi har dis-kuterat sakfrågorna. Vi har satt oss ned och i ett någotlugnare tonläge diskuterat både de internationellaåtaganden som har och vår egen grundsyn påkrypteringen och exportkontrollen. Vi har också fåtten fördjupad information bl.a. från statsrådet . Det har lett fram till ett helt enigt ställningsta-gande utan någon reservation.Jag vill därmed säga att de som med hårda ordkritiserade agerande i kammaren den3 bör fundera över sitt ställningsta-gande då. Allt var inte utrett. Vi hade möjlighet attkomma överens, och vi tog den möjligheten. Jag villtacka utrikesutskottets ledamöter för ett konstruktivtsamarbete i frågan. Prestigen har lagts åt sidan, och vihar nått ett bra resultat. Därmed yrkar jag bifall tillutrikesutskottets hemställan i betänkande nr 7.Anf. 76 ():Fru talman! Detta gläder mig. Jag uppfattar detnämligen som att den här gången har enannan respekt för de internationella åtaganden somSverige har i de här frågorna.Därutöver finns det naturligtvis frågor som har bä-ring på att terrorismen har globaliserats. Vi vet attbakgrunden till Wassenaararrangemanget var denuppbyggnad av stridsmedel som skedde i . Detvar ett varningstecken - här behövde man ha ett sä-kerhetsarrangemang.För mig har detta varit oerhört viktigt. Vad jagförstår har det också varit det för kollegerna frånövriga partier, som har ställt sig bakom betänkandet.Frågetecknen har gällt Vänsterns insikt i de här frå-gorna. Det var bakgrunden till de uttalanden som jaghar fått återgivna här.Jag välkomnar om nu också harställt sig bakom det viktiga arbete vi har inom Was-senaararrangemanget för att stoppa upprustning avstater som t.ex. och . Det är primärtdet ansvaret som detta utskott har. Sedan finns det junäringslivsfrågor och annat som kanske egentligenhar bäring på många andra utskotts områden. Men förvårt utskott är det oerhört viktigt att slå vakt om detta.Usama t.ex. ska inte ha större möjligheterän vad ett regelverk kan ge honom att försöka få tagpå kemiska och biologiska stridsmedel. Vi vet ju atthan har för avsikt att göra detta, och att han har tagitinitiativ för att kunna tillskansa sig komponenter föratt bygga upp något sådant.Jag välkomnar alltså ställningsta-gande, och att man liksom övriga partier prioriteraroch ser det viktiga med Wassenaararrangemanget.Anf. 77 ():Fru talman! Det höga tonläge som i debatten riktade sig inte motVänsterpartiet. hade ingen reservation,och vi hade inte tagit ställning i utskottet då. Ett avskälen till att vi återremitterade ärendet var att vi sågatt det fanns möjligheter att få ihop synpunkterna.Däremot sade att det ställningsta-gande som hade att göra var att taställning och välja mellan en politik som ger diktatu-rer anledning att applådera men som får fredsvänneratt rysa, eller en politik som socialdemokratin stodför. Hon utmålade alltså den moderata, folkpartistis-ka, kristdemokratiska och centerpartistiska majori-tetslinjen i utskottet som en politik som gav diktatureranledning att applådera.Jag vill bara påpeka att tonläget kanske inte riktigtstod i paritet till hur frågan senare har behandlats.Anf. 78 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att härsöker strid i en fråga som vi i utskottet har varit över-ens om, och där det inte finns några skiljaktigheter.Söker man diskussion för diskussionens egen skullkänns det inte så meningsfullt för mig att ta del i den.Jag vill bara konstatera att det har funnits en enig-het och en konstruktiv anda i utskottet. Betänkandetligger på ett mycket värdefullt sätt på vårt bord för ettställningstagande.Anf. 79 ():Fru talman! Om det är vi helt överens.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 10 §. )8 § Kommunala demokratifrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande 1999/2000:KU13Kommunala demokratifrågor.Anf. 80 ():Fru talman! Vi ska nu debattera konstitutionsut-skottets betänkande KU 13 angående kommunalademokratifrågor. Betänkandet omfattar 24 motioner. Imotionerna behandlas bl.a. kommundelningar, folk-omröstningar, självförvaltning, brukarinflytande, denkommunala nämndorganisationen, valbarhet, regionaldemokrati och domstolstrots.Jag tänker här enbart ta upp några av de områdendär vi från Moderata samlingspartiet har en avvikan-de mening gentemot majoriteten. Vi har även i dessafrågor reservationer och i några fall även motivreser-vationer.Den första frågan gäller kommundelningar. Vimoderater anser att det borde bli lättare att delakommuner genom att procedurerna som har sambandmed kommundelningar underlättas. I direktiven förden kommitté som ska se på åtgärder för att stärkaden medborgerliga insynen och deltagandet i denkommunala demokratin står att man ska se på hurförfarandet kan underlättas. Det gäller bl.a. hur ären-den utreds, vem som beslutar och möjligheten attgenomföra en snabb indelningsändring när beslut välär fattat. Man ska även se på erfarenheterna av dekommundelningar som genomförts på 90-talet.Möjligheten att dela kommuner kan öka medbor-garnas engagemang i lokala frågor. Medborgarinfly-tandet kan stärkas betydligt vid en delning. Det ärviktigt att det finns kvar en ekonomisk bärkraft ocheffektivitet. Men det är också viktigt att betona att detska vara möjligt att medge kommundelningar i enökad generell omfattning och inte bara när det gällerkommuner i storstadsområden. Detta gäller delningaroch inte nya politiska nivåer. Kommun- och stadsdel-snämnder liksom regionfullmäktige ser vi som onödi-ga politiska nivåer.Som en parentes kan nämnas att det på många hålli landet nu även talas intensivt om ett ökat samarbetemellan kommuner och även ibland om kommunsam-manslagningar. Bakgrunden till detta är att mångalandsbygds- och glesbygdskommuner minskar så ibefolkningsstorlek att det anses svårt att upp-rätthålla den kommunala servicen.Den andra delen jag vill ta upp är möjligheten tillkommunala folkomröstningar. Vi ställer oss positivatill folkomröstningar. De kan användas för att stärkaden kommunala demokratin. Vi anser att frågan omatt folkomröstningar ska kunna genomdrivas av enminoritet i fullmäktige bör beredas vidare. Det börförslagsvis ske genom tilläggsdirektiv till den kom-mitté som har till uppgift att föreslå åtgärder för attstärka den kommunala demokratin.Till sist tänkte jag ta upp frågan om nyval i kom-muner och landsting. Det är en brist i det kommunalaregelsystemet att extraval inte tillåts även om föränd-rade politiska förhållanden och relationer mellanpartierna skulle motivera detta. Det skulle kunna geett tydligare ansvarstagande och mer visa vem ellervilka som verkligen har makten att styra i kommunen.Med dagens system blir det ofta olika politiskamajoriteter som medborgarna inte kan förutse vidvalet. Det går inte att förutse vilka samarbetskonstel-lationer som blir framförhandlade efter valet. samarbetsdemokrati kan även ifrågasättas då deninte tillräckligt noga tydliggör ansvaret i de politiskabesluten. Dessa konstellationer kan ändras undervalperioden. Då bör möjligheten till nyval finnas.Fru talman! Jag vill avsluta med att yrka bifall tillreservation nr 1 under mom. 1. I övrigt står jag natur-ligtvis bakom de reservationer och särskilda yttrandeni handlingarna där finns med.Anf. 81 ():Fru talman! I det här betänkande tar vi upp motio-ner som väckts under den allmänna motionstidenunder . Två av motionerna kommer frånVänsterpartiet.I den ena motionen tar vi upp frågan om barns ochungdomars möjligheter till inflytande i lokalsamhäl-let. Vi skrev den här motionen efter att ha tagit in-tryck av förslag som framförts av Barnombudsman-nen. Dessa förslag var ägnade att skapa vissa möjlig-heter för barn och ungdomar att ta en mer aktiv del iden demokratiska processen, särskilt i frågor som desjälva är direkt berörda av. Motionen handlar alltsåom något som vi skulle kunna kalla tidig demokratiskfostran.Det är glädjande att sedan motionen väckts intentioner om en utredning av de här sakernamycket väl täckts in av regeringens direktiv till enutredning om åtgärder för att stärka den medborgerli-ga insynen och deltagandet i den kommunala demo-kratin. Vi har därför inget yrkande när det gäller denmotionen.