prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:77Torsdagen den 9 marsKl. 12.00 - 17.43Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------------------------------------------------1 § Radio- och betänkande 1999/2000:KrU8Radio- och TV-frågor.Anf. 1 ():Herr talman! betänkande nr 8 be-handlar motioner om radio och TV som lämnades in isamband med allmänna motionstiden . Jag skata upp de frågor där ensamma ellertillsammans med andra partier inte är nöjda medutskottets majoritetstext och där vi alltså har reserve-rat oss.Public service-verksamheten har en viktig uppgiftatt fylla i ett demokratiskt samhälle både när det gäl-ler bildning och underhållning. , och Utbildningsradion är kulturins-titutioner med ansvar för ett både brett och kvalitativthögtstående utbud som vänder sig till hela befolk-ningen. Public service brukar översättas med radiooch TV i allmänhetens tjänst. Det är förpliktigande. Iallmänheten ingår också de som har en fuktionsned-sättning som gör att de inte kan ta del av utbudet ominte särskilda åtgärder vidtas. Under här frågan varit uppe i , och varje gångsägs att möjligheten för funktionshindrade att ta delav programmen nu måste förbättras.Utvecklingen har visserligen inte stått still, mendet går alldeles för långsamt. Tekniken utvecklas medgigantiskt hastighet, och nya tjänster tillkommer helatiden. Att utnyttja den tekniken för att hjälpa männi-skor med funktionshinder borde vara en självklarhet.Hörselskadade, döva, synskadade och blinda bordemed teknikens hjälp kunna få tillgång till textremsapå samtliga inspelade TV-program respektive någonform av ljudkanal där textremsan läses upp samtidigtsom programmet visas. Försök pågår redan utanförSVT, och responsen är mycket stor. I direktsändaprogram, t.ex. gudstjänster och underhållningspro-gram, borde också teckentolkning kunna förekommabetydligt oftare än i dag.En absolut förutsättning för ett förnyat sändnings-tillstånd för SVT måste vara att tillgängligheten utök-as avsevärt för både synskadade och hörselskadade.Nu pågår förberedelserna inför det nya avtalet, och dåär rätta tiden att arbeta också med de här frågorna.Därför borde det ha framgått av direktiven till densärskilde utredare som förbereder arbetet med detnya avtalet att han ska ta fram ett underlag som gördet möjligt att fastlägga vilka krav som ska ställas föratt det ska bli möjligt att förbättra tillgängligheten förhörsel- och synskadade. Så är inte fallet, och jagyrkar därför bifall till reservationerna 5 och 6, som ärgemensamma för , ,och och som kräver att rege-ringen ska ge ett tilläggsdirektiv till den särskildeutredaren med det innehållet.Herr talman! har pornografini kabelkanalerna debatterats. har isamband med den debatten dels krävt att regeringenska pröva om kopplerilagen går att använda för attkomma åt dem som profiterar på pornografin, som juär en form av prostitution, dels begärt att en utredningtillsätts som kartlägger pornografibranschens distri-butionsvägar för att om möjligt kunna förhindra denhär typen av sexualiserat våld i kabelkanalerna. Dessaprogramföretags verksamhet ligger utanför vårt be-redningsområde, men det hindrar inte att vi kan hasynpunkter på dem.Public service-TV kommer dessbättre inte ens inärheten av kabelkanalernas utbud när det gällersexualiserat våld. Även när det gäller antalet övrigavåldsinslag står de kanalerna i en klass för sig. Jämfö-relser visar att det förekommer betydligt mindre våldi än i övriga kanaler. Det är bra.Men eftersom har ett särskilt ansvar för justde kanalerna är det ändå befogat att ha mycket högtställda krav på dem.Som redovisas i utskottstexten har Tele-vision en till stora delar ansvarsfull och genomtänktpolicy för skildringar av våld, men till viss del är denotydlig. I första punkten sägs att grova våldsskild-ringar utan konstnärligt eller socialt värde inte skavisas. I nästa punkt sägs att fiktionsprogram sominnehåller grova våldsskildringar inte ska placerasföre för att barnen ska skyddas från attse dem.Man utgår alltså från att även grova våldsskild-ringar får visas. Hur kommer man fram till att degrova våldsskildringarna har ett konstnärligt ellersocialt värde som gör det motiverat att visa dem?Vilka avvägningar görs med hänsyn till mediets ge-nomslagskraft? Eftersom det finns grövrevåldsskildringar att jämföra med att risken stor atttröskeln för vad som ska anses motiverat hela tidensänks. Man är ju jämförelsevis ändå bäst i klassen.Många tittare, inte minst föräldrar, anser att våldsut-budet är för stort också i Television.Ett allt större ansvar läggs också på föräldrar ochandra vuxna när det gäller att sovra i TV-utbudet.Riksdagen försöker på olika sätt att underlätta fördem att ta sitt ansvar. Bestämmelsen i radio- och TV-lagen som anger att en ljudsignal ska varna för pro-gram som innehåller våld har kommit till just för atthjälpa föräldrarna. direktion haremellertid beslutat att inte tillämpa den regeln utanvarnar i stället muntligt vid påannonseringen av pro-grammet. Tyvärr är det nog inte lika effektivt, efter-som det förutsätter att man sitter framför TV:n ochlyssnar på påannonseringen. En ljudsignal kan där-emot dra uppmärksamheten till sig även om man intebefinner sig alldeles i närheten. Vi förväntar osssjälvklart att följer radio- ochTV-lagen också i det här avseendet.Det behövs mer forskning när det gäller våldskild-ringars påverkan på barn och ungdomar. harforskningen mest inriktats på medievåldets effekterpå barns och ungdomars aggression eller våldsammabeteende. Men en lika viktig fråga är hur deras för-måga till empati påverkas. Det vet vi ingentingom. Nordicom, Nordiskt Informationscenter för Me-die- och kommunikationsforskning, har sammanfattatresultaten av den genomförda forskningen påområdet. Sammanfattningen avslutas på följande sätt:Med de nämnda exemplen på oönskade inflytanden -imitation, rädsla, felaktiga föreställningar och till-vänjning - förstår vi också att alla på det ena ellerandra sättet är negativt påverkade av medievåldet.Mot den bakgrunden anser vi kristdemokrater -och det framgår i reservation 7 - att det i det nyasändningstillståndet för SVT ska framgå att våldsin-slagen i SVT bör minska ytterligare. Kvaliteten skainte bara mätas i förhållande till kabelkanalernas ochandra mediers utbud. Det är i public service-kanalerna standarden ska sättas.Herr talman! I det här sammanhanget vill jag ock-så ta upp verksamhet. Rådet äri dag en kommitté som inte är tillräckligt känd avallmänheten. Det har på egen begäran efterfrågat enöversyn av sin organisation och sammansättning föratt på ett bättre sätt kunna leva upp till sin viktigauppgift att motverka skadliga våldsskildringar i rörli-ga bilder. Bl.a. behövs ett bättre samarbete med en-skilda, organisationer och andra som engagerar sig iden här frågan. En begäran om översyn har legat påregeringens bord , och vi kristdemokrateranser i reservation 9 att den måste skyndas på. Etteffektivt våldsskildringsråd kan medverka till atttrenden mot allt grövre medievåld motverkas.Anf. 2 ():Herr talman! Dagens debatt får väl anses vara enförpostfäktning inför den kommande riksdagsbe-handlingen av villkoren för public service-företagenunder nästa tillståndsperiod. De nuvarande tillståndenlöper till . Den särskildeutredaren arbetar och ska enligtsina direktiv redovisa sitt uppdrag före utgången avmaj . Det ska sedan ligga till grund för arbetet i enberedningsgrupp där samtliga riksdagspartier avsesvara företrädda.Med tanke på spännvidden i utredningsdirektiven- de handlar om allt från public service-uppdragetsinnehåll till hur reglerna för att göra reklam för radio-program i TV eller omvänt ska utformas - kommermed säkerhet merparten av de motionsyrkanden somvi behandlar att i en eller annan form beröras avutredaren. Med förhoppning om att riksdagsproto-kollet kommer att ingå i underlagsmaterialet för ut-redningen kommer jag i mitt inlägg att klargöra denmoderata inställningen till de viktigaste frågorna.Herr talman! Yttrandefriheten och tryckfriheten ärcentrala värden i det fria samhället. Inom ramen fördagens tekniska begränsningar ska det vara läsarna,lyssnarna, tittarna och användarna som genom sinaval avgör vilka medier som ska finnas. Statens ansvarär att slå vakt om yttrande- och etableringsfriheten.Därmed uppnås en mångfald på publikens villkor. Förett vitalt kultursamhälle är det av stor vikt att detfinns så många forum för skapande som möjligt, såmånga kanaler för att nå publiken som tekniken med-ger och så många alternativ att välja mellan som detfinns intresse att sända och som publiken efterfrågar.Gränserna mellan olika medier är på väg att luck-ras upp. Det är naturligt att se Internet,television och radio som olika mediefunktioner. Enkonsekvens av medieutvecklingen är att lagar ochregler som är teknikbundna snabbt kommer att blibåde otidsenliga och motverka sina egna syften. Vivälkomnar den tekniska utvecklingen och vill attSverige ska kunna bli internationellt ledande på dettaområde. Det ankommer på att ange deallmänna förutsättningarna för medierna att verka iden nya miljön. Staten ska inte utöva sin makt för attstyra och dominera medieutbudet.Det är, herr talman, i denna nya miljö som manfinner skälen till det moderata förslaget att ge publicservice-uppdraget en inriktning som innebär att detska ses som en del av det samlade programutbud sompubliken möter. Uppgiften bör vara att erbjuda pro-gram som annars inte skulle sändas och att inriktaverksamheten mot kvalitet och fördjupning. Publicservice-företagen bör vända sig till hela svenska fol-ket och skapa nya och större förutsättningar försvensk produktion och kulturellt skapande. Samhälls-debatt och långsiktiga perspektiv bör prägla den all-männa samhällsbevakningen. Jag yrkar därför bifalltill reservation 1 under hemställanspunkt 1.Riksdagen beslutade , när man be-handlade frågan om anslagsvillkoren för SVT underinnevarande tillståndsperiod, att företaget skulle hatvå självständiga nyhetsredaktioner. Även text-TV-verksamheten skulle ha separat nyhetsredaktion.Regeringen har så sent som i december förra åretfattat motsvarande beslut. Syftet med de angivnareglerna är att de ska skapa förutsättningar för mång-fald och för att programmen ska präglas av olikaperspektiv. Det är därför förvånande att ledningen förSVT, när man bygger upp en ny organisation, agerarpå ett sätt som verkar stå i strid med dessa beslut. Vihar i ett särskilt yttrande pekat på detta förhållandeoch anser att villkoren ska fortsätta att gälla underhela tillståndsperioden.I våra övriga reservationer tar vi upp frågor sompå olika sätt bygger vidare på den grundinställningsom jag har redogjort för. Först vill jag ta upp fråganom hur många kanaler SVT och SR ska disponera.Jag är medveten om att jag då delvis motsäger vad jagtidigare sagt om teknikoberoende lagar och regler,men så länge den nuvarande analoga distributions-formen dominerar och innebär begränsningar i dettillgängliga sändningsutrymmet fasthåller vi uppfatt-ningen att vi bör privatisera en av SVT:s nationellakanaler och två av SR:s nationella radiokanaler.Jag påminner också om vad nuvarande socialmi-nistern föreslog i om UR:sställning, dels när det gällde programmen, dels närdet gällde förlagsverksamheten. Vi anser att han hargett oss starka argument för uppfattningen att UR intebehöver vara ett eget public service-företag utan kansäljas. Låt mig då också slå fast att vi självklart menaratt program med motsvarande kvalitet och inriktningfortsatt har en given plats inom både SVT och SR.Herr talman! Vi beklagar att utredningsdirektivennär det gäller tillgängligheten för funktionshindradehar fått en så oprecis skrivning. "En utgångspunkt börvara att radio- och TV-programmens tillgänglighetför funktionshindrade skall öka. Utredaren skall un-dersöka om det behöver ställas ytterligare krav påprogramföretagen för att uppnå ökad tillgänglighetoch föreslå hur sådana krav i så fall skall utformas. "I de motioner som ligger till grund för reservatio-nerna 5 och 6 finns talrika exempel på att det redanstår helt klart att det behöver ställas ytterligare krav.Visserligen ger den tekniska utvecklingen nya möj-ligheter, men det skadar nog inte om den komplette-ras med en tydligt utsagd viljeinriktning också. Där-för står vi bakom dessa två reservationer.Jag vill också säga att vi ställt oss bakom folkpar-tikonstaterandet att den svenska marknaden ännu inteär mogen att ta emot digitala marksändningar avSVT:s och SR:s program. Jag utgår från att LennartKollmats i sitt anförande närmare kommer att ut-veckla konsekvenserna av denna iakttagelse.Herr talman! Jag vill också ta upp några frågorsom på olika sätt hänger samman med den tekniskautvecklingen. För att kunna ta del av SVT:s digitalaförsökssändningar i marknätet krävs att man, utöveratt man redan erlagt sin TV-avgift, också skaffar ettprogramkort att stoppa in i den hyrda eller köptadekodern för digitala marksändningar. Ett sådant kortfår SVT enligt sina anslagsvillkor ta betalt för. Detanser vi vara fel.Vi säger dessutom nej till att ska ha en-samrätt till distribution av marksänd TV. Dessutomanser vi att det av sändningsvillkoren ska framgå attdet åligger SVT att utan kostnad erbjuda sina pro-gram till de företag som via satellit vänder sig till densvenska marknaden med sina sändningar.Låt mig också apropå finansiering notera att utre-daren ska arbeta utifrån förutsättningen att TV-avgiftsmedel även i fortsättningen bör vara den heltdominerande finansieringskällan, men att han skaöverväga vilka konsekvenser det skulle få om ävenandra finansieringsformer skulle utnyttjas i störreomfattning än för närvarande.Vi har i vår reservation 1 aktualiserat möjlighetentill skattefinansiering. Enligt uppgift har Nederlän-derna bestämt sig för att övergå till skattefinansieringav public service-verksamheten. Det finns anledningför utredaren att ta del av de erfarenheter man gör däroch se om de har relevans även för vår del.Herr talman! bara en kort kommentar fråga som jag tror kommer att belysas av senaretalare i denna debatt: Nog borde de nordiska rege-ringarna kunna lösa de problem som finns för att vi ialla de nordiska länderna ska kunna ta del av varand-ras TV-sändningar. Även här står vi bakom flerparti-reservationen på denna punkt.Anf. 3 ():Herr talman! Mediepolitik handlar om vad somska speglas och vem som påverkar både opinion ochinnehåll i medierna. Mediepolitik handlar alltså ommakt. TV-mediets stora genomslagskraft är alla parti-er i utskottet överens om. Därför är det viktigt vilketinnehåll som finns i TV-mediet.Jag anser att allmänhetens radio och TV får en alltviktigare uppgift att fylla. Public service - alltså enradio och TV i allmänhetens tjänst - har det gemen-sammas bästa som mål. Här finns folkbildningsmålet,att det ska finnas program av intresse för alla grupperi samhället, att programmen ska vara tillgängliga föralla samt att innehållet ska vara opartiskt och speglasamhälls- och kulturlivet i hela landet. Kort och gott:En radio och TV med och för alla.Jag anser att reservationerna 5 och 6, som tar uppsynskadade och hörselskadade, väl är tillgodosedda ibetänkandet. Därför har vi inte yrkat bifall till dem.Vänsterpartiet ser public service som ett led i attvärna yttrandefrihet och de demokratiska värdena.Public service-företagen bör därför fortsätta att ut-veckla sin verksamhet med hjälp av den nya tekniken,t.ex. genom bättre tillgänglighet för funktionshindra-de. Vi skulle vilja se en utbildningskanal. Vi skulleockså vilja se nya tjänster av olika slag och ocksåstörre möjligheter för allmänheten att komma till tals.Det är bara public service som kan klara av dethär. De privata alternativen sätter vinstintressen föreinnehåll. De som gör det kan aldrig klara mångfald,kvalitet och tillgänglighet även för små grupper.Vänsterpartiet har således en totalt motsatt bild avden här frågan till den som har. Vi anseratt public service ska stå på egna ben. Det ska vara ettbrett och varierat utbud med en god kvalitet. Deträcker inte med att visa bara det som de kommersiellaaktörerna inte gör.Vi anser att licensen även fortsättningsvis ska varaden inkomstkälla som public service ska ha. En direktfinansiering via statsbudgeten, som moderaternaföreslår, skulle ju bli den stats-TV som de så oftakritiserar.Vi ser förslag om utförsäljning aven kanal och utförsäljning av Utbildningsradion somett hot mot yttrandefrihet och demokratiska värden.Det är också så att den nya tekniken kommer. Vad ärdet för vits med att sälja ut de analoga TV-kanalernanär den digitala tekniken kommer? Vem är det egent-ligen som skulle vara intresserad av det? Det kan manfråga sig.Vi anser att radiokoncessionsaktioner och privataTV-kanaler inte har bidragit till den mångfald som vivill ha i TV-mediet och radiomediet, utan tvärtom haren enfald i medierna brett ut sig. Därför avvisar vimoderaternas yrkande om utförsäljning av en TV-kanal och av Utbildningsradion.Herr talman! Det krävs ett gemensamt samhäll-sansvar på medieområdet för att den nya tekniken skabidra till jämlikhet och jämställdhet mellan könen ochockså för att bidra till demokrati och en humanistisksamhällsutveckling.Vänsterpartiet önskar ett samhälle där människorfinner gemenskap och känner engagemang för var-andra. Ett samhälle enbart uppbyggt av kommersiellaaktörer klarar inte av det här på egen hand. Det ärdärför viktigt att staten har en medieinfrastruktur somfungerar. Därför är just public service, en radio ochTV i allmänhetens tjänst, så viktig . Den behöverförbättras, demokratiseras och öppnas, inte stympas.Tittarmätningar har också visat att folk väljer detegenproducerade framför utländska såpoperor ochvåldsfilmer. Vi kan alltså konstatera att det är publicservice som folk vill ha.TV-mediet har utvecklats med en rasande fart.Alla minns vi att SVT kom 1956 - ja, kanske inte jagsom inte var född då, men ni andra i salen. 1969 komTV 2, 1980 kom videon och 1987 kom den förstareklamkanalen som sände över satellit. Man hadealltså sin egen distributionsform. 1987 kom ocksådatorn och TV-spelen, och 1992 kom den förstamarkbundna reklamkanalen, alltså . Sedan komInternet och bredband, och har vi den digitalamarksända TV:n. Det har alltså skett en stor utveck-ling på det här området.Vi vet att TV-mediet och, kan man också säga,bildskärmen på datorn kan stimulera barn till imita-tion och identifikation. Om det är våld som visas kanbarnets beteende bli aggressivt. Våldsbilder kan ock-så leda till rädsla och felaktiga föreställningar. Alltförmycket TV-tittande kan dessutom leda till tillvänj-ning och avtrubbning, i och för sig inte bara hos barnutan också hos ungdomar och vuxna. Just därför ärdet så viktigt att vi har public service, en TV i all-mänhetens tjänst, och att den fylls med ett gott inne-håll.Men vi måste också ha forskning och regler vadgäller video- och TV-spel och också globala överens-kommelser för att skydda oss själva och våra barnfrån att fara illa av de bilder som kommer in i våravardagsrum och datorer.Herr talman! Det är en mängd reservationer ochsärskilda yttranden som har fogats till detta betänkan-de. Man kan därför tro att utskottet är djupt oense omhur public service ska se ut, men så är det inte. Mankan väl säga att de som skiljer ut sig i den här fråganär just . Det finns alltså en betryggandemajoritet för att värna public service. Den stora reser-vationsmängden kan i stället förklaras med att detkommer att tillsättas en parlamentarisk utredning förkommande års public service-avtal. Man kan väl sägaatt vi nu här i talarstolen försöker vässa våra argu-ment inför den beredningen.Jag vill med anledning av detta bara lyfta fram tvåav reservationer, först reservation 3.Vi föreslår att frekvensutrymmet för public serviceska utökas, vilket möjliggörs genom att nytt fre-kvensutrymme tas i bruk i den digitala tekniken. Viskulle vilja se allemans-TV - en kanal där vanligtfolk, ideella föreningar och folkrörelser kan kommatill tals. Vi skulle vilja ha en sportkanal och en ut-bildningskanal i public service-regi.Den andra reservationen som jag vill lyfta fram ärflerpartireservation nr 18 om nordiska TV-sändningar. Det är, precis som sade,oförklarligt att vi i inte kan se nordisk publicservice-TV. Svensk public service kan man ju se i deflesta nordiska länder.På en nordisk konferens i förrgår sade , vice ordförande i , så här:Pippi Långstrump har gjort mer för språkförståelse,samsyn, identitetskapande och integration i Nordenän vad har gjort.Jag tycker att det ligger väldigt mycket i detta. Detekniska förutsättningarna finns, och viljan finns, sålåt oss då få se grannlands-TV.Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 18.Anf. 4 () replik:Herr talman! säger att honavstår från att rösta bifall till de motioner som kräverbättre möjligheter för synskadade och hörselskadadeatt ta del av programutbudet, därför att hon anser attkraven är väl tillgodosedda i utskottets text. Utskottet har uttalat olika saker iungefär utan att det har blivit några tydligaförbättringar. Förbättringar har det blivit, men inte iden grad som man hade kunnat förvänta sig. sägerutskottet att det förutsätter således att utredaren läg-ger fram ett sådant underlag som gör det möjligt.Utskottet borde i stället kräva att utredaren gör det.Skillnaden är att vi i reservationen säger att vi här iriksdagen faktiskt skulle kunna göra en beställning avett tilläggsdirektiv som skulle göra det hela tydligare.Det tycker jag att kunde haställt upp på.Anf. 5 (v)replik:Herr talman! Jag håller i sak med att det här är viktiga frågor. Men utredaren jobbarredan nu med dessa frågor. Dessutom ska den parla-mentariska utredningen alldeles snart tillsättas.Dessa frågor är väldigt aktuella för oss alla. Vikommer naturligtvis alla, också de som kommer attsitta i den parlamentariska utredningen, att driva på iden här frågan.Redan i dag står det i avtalet att SVT ska tillgäng-liggöra för funktionshindrade när möjligheterna i dennya tekniken finns, och det är precis det som man nuhåller på att arbeta för. SVT och handikapporganisa-tionerna håller tillsammans på att ta fram olika hjäl-panordningar, vilket vi också har belyst i betänkan-det. När sedermera förhoppningsvis görställningstagandet att gå vidare och utveckla dendigitala tekniken, så att det blir en spridning över helalandet och alla människor kan ta del av det program-utbudet och den tekniken, kommer det här problemetatt lösa sig.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag hoppas verkligen att CharlottaBjälkebring har rätt i det sista hon sade. Jag vet ju attvi är överens om att vi vill förbättra möjligheterna.Det är därför min besvikelse är desto större över attVänsterpartiet inte kunde ställa upp på reservationer-na.Direktiven är oprecisa i det här fallet, och defunktionshindrade är med all rätt otåliga. Det är fak-tiskt en upplevelse av utanförskap för demnär de inte kan ta del av de program som sänds. Detär därför det känns att det är bråttom. Vi som harreserverat oss tror att precisa tilläggsdirektiv, somhade kunnat utgöra ett bra underlag för den parla-mentariska beredningen, skulle kunna skynda påutvecklingen.Anf. 7 (v)replik:Herr talman! Jag kan bara konstatera att vi allajobbar för samma sak.Anf. 8 () replik:Herr talman! säger att me-diepolitik handlar om makt. Det är väl på den punktensom våra uppfattningar avviker från varandra. För ossmoderater handlar mediepolitik om yttrandefrihet, omalla människors möjlighet att kunna ge uttryck för sinuppfattning och inte ordnas in i ett stelt system styrtav politiker och andra samhällets makthavare.Charlotta Bjälkebring säger också att om vinstin-tresse går före innehåll klarar man inte mångfalden.Då undrar jag om hon har varit i någon av destora tidskriftsbutiker som dyker upp runt om i Sveri-ge där hyllmeter efter hyllmeter fylls med tidskriftermed olika, mycket specialiserat, innehåll. Det tycksfinnas en möjlighet för alla särintressen och intresse-inriktningar att hitta en tidskrift som passar. På detsättet skulle aldrig ett public service-företag kunnajobba.