prot · GN09109 · 2000-05-15 00:00:00 — Carl-ErikSkårman var inne på det, och det har vi ju diskuterattidigare, nämligen kopplingen mellan infrastrukturoch bostadsbyggande.Men jag vill, som jag har gjort i tidigare debatter,bolla tillbaka denna fråga något till politikerna iStockholms stad och region. Det är ju inte så att detfinns någon parlamentariskt säker majoritet i för vilka infrastrukturåtgärder sombehöver vidtas. Tvärtom är ju den parlamentariskamajoriteten väldigt skör, framför allt i Stockholmsstadshus, där den vilar på ett parti som inte vill byggaen enda ny väg, möjligen cykelbanor.Detta är problematiken. Regeringen är gärna be-redd vad gäller en dialog med Stockholmsregionenom infrastrukturinsatserna. Vi ser också behovet.Men planmonopolet sitter ni på som är verksamma iStockholmspolitiken. Det är ni som måste anvisalösningarna och också skaffa en bred parlamentariskmajoritet för de lösningarna, för annars kommer viinte fram.Sedan gäller det bostadsanvisningslagen. AndersYgeman, har att hantera de frågorsom är kvar sedan den bostadssociala beredningen.Där ingår frågan om vi ska skaffa en bostadsanvis-ningslag.Det är lite beklagligt att det inte finns avtal iStockholm mellan bostadsförmedlingen och allaallmännyttiga bostadsbolag. Det kan ju ägaren regle-ra. Det är möjligt för den som är ägare till bostads-förmedlingen och till de kommunala bostadsbolagenatt se till att det blir avtal och en förmedling av lä-genheterna. Detta är en mer renodlat frå-ga.Sedan ska jag ge en kommentar beträffande skat-terna. Vi tar ut skatter på boendet och vi tar ut momspå boendet som när det gäller andra produkter. Vi tarockså ut övriga skatter som när det gäller andra varoroch tjänster. Men det är nog inte det som är huvud-frågan när det gäller produktionskostnaderna. Jagförstår inte varför kristdemokrater och moderater inteär intresserade av att fokusera på byggbranschen. Detmåste göras framöver. Vi har haft en kostnadsutveck-ling i som vida överstiger konsumentprisut-vecklingen; detta till följd av bristande konkurrens påbåde entreprenörs- och byggmaterialssidan och tillföljd av att vi är ganska dåliga som byggherrar ochkommuner när det gäller att styra byggnationen så attvi får till stånd en press på produktionskostnaderna,som Byggkostnadsdelegationen har visat. Som jagsade i mitt tidigare inlägg hoppas jag att vi ska kunnatillämpa Byggkostnadsdelegationens koncept på litestörre byggnationer än de har gjort. De har bara job-bat med mindre projekt. I så fall skulle också detkomma till godo.Anf. 43 ():Fru talman! rabblar ett antalsiffror som i sig är intressanta. Det gäller då bl.a.markanvisningar. Men problemet är att varken stock-holmarna eller andra kan bo i markanvisningar. Mankan bara bo i lägenheter. I ser vi ju i daghur folk köar i containrar för att få del av den skärvaav lägenheter som faktiskt färdigställs, som byggsklart, så att man kan flytta in i dem. Man köar alltsåtrots att vi har de högsta inflyttningspriserna någon-sin. Det blir dyrare och dyrare och det krävs egnapengar. Det krävs 1 miljon på banken för att kunna fåen bostad i dagens Stockholm.Sent ska syndarna vakna, kan man säga. Det harju funnits ett byggförbud för hyreslägen-heter i . Först nu inser tydligen kristdemo-krater och moderater att det varit en felaktig politikoch ändrar den. Det välkomnar jag. Förhoppningsviskan ni ta till er mer av vår politik när ni inser att poli-tiken är fel.Det vore inte dumt om den insikt som nått Stock-holms kommunpolitiker också kunde läcka ut tillmoderaterna i där kommunalrådet säger:Här ska inte byggas en enda hyreslägenhet. Kanskeäven ungdomarna i därmed kan få någon-ting att flytta in i och att bo i, till en rimlig kostnadoch utan spekulation. Jag skulle välkomna ett sådantåsiktsläckage bland i regionen.Fru talman! Jag tycker att den här debatten har va-rit klargörande. Det finns ett alternativ som står förbyggande av nya lägenheter och för att pressa bygg-materialindustrin och byggherrarna och det finns ettalternativ som får släpas vidare när det gäller att fånågonting byggt. Det är väl bara att hoppas, Carl-ErikSkårman, att väljarna i nästa val faktiskt utkräveransvar för Stockholmspolitiken.Anf. 44 ():Fru talman! Man kan raljera över valresultat mendet är inte passande i en demokrati. Man kan raljeraöver markanvisningar men utan markanvisningar blirdet inga lägenheter, så man behöver inte raljera övermarkanvisningar heller.Det industriella byggandet, som utredare uttalade sig om i Ekot , kan ingevissa farhågor. Vi hade ju rätt mycket av industrielltbyggande i i det s.k.miljonprogrammet och det ger inte anledning tillefterföljd. Men vi får väl försöka lösa det här i allafall.Stockholm är motor och är i tillväxt. Denborgerliga majoriteten har ökat bostadsbyggandetjämfört med vad som skedde under socialdemokra-terna. bygger alltså och det är väldigttrevligt att höra statsrådet erkänna att så är fallet.Staten, regeringen, kan underlätta genom attminska skattetrycket och genom att inte köra medutjämningsmodeller som åtminstone psykologiskt blirett hinder. Dessutom borde man mer trovärdigt gå in iinfrastrukturdebatten. När det gäller hade manen överenskommelse men den saboterades ensidigt avregeringen. Den s.k. getingmidjan är viktig för pen-deltågstrafikens försörjning med tanke på bostäderoch arbetsplatser i . En plan fannsframtagen, på regeringens förslag, men den förkasta-des.Det måste till ett trovärdigt engagemang från re-geringens sida. Det går inte att ena dagen säga att detska vara skatter och säga att det ska varatullar. Tredje dagen får det inte ske någon skattehöj-ning för att regeringen ska kunna stötta infrastruktu-ren. Vad som egentligen krävs är ett stort och allvar-ligt engagemang från regeringens sida för att lösaproblemet i tillväxtbod.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! var utjämningssystemet ett psy-kologiskt hinder. Då har vi kanske kommit ned på rättnivå. Det är alltså inte fråga om ett verkligt hinder,utan det är väl mer en blockering hos moderaternasom så att säga lägger hinder i vägen.Utjämningssystemet är inget hinder för ett ökatbostadsbyggande. Det går som tåget i Stockholmsre-gionen, för att använda partikam-rats uttryckssätt. Därmed kan vi väl lägga den debat-ten åt sidan.När det gäller infrastrukturfrågorna är regeringenuppriktigt intresserad. kan väl intepåstå att det är regeringen som ska ta över ansvaretfrån Stockholmspolitikerna. Väljarna har ju valt denkonstellation som sitter i ochi kommuner i . Då får väl den kon-stellationen också ta ansvar för att forma en in-frastrukturpolitik i regionen som bär och som detfinns politisk majoritet för. När det är gjort är rege-ringen naturligtvis beredd att föra ett resonemang.Men det är väl inte vi som ska ta över planeringen avinfrastruktursatsningarna i . Det får väl ni,alltså de partier som är valda och den majoritet somär vald, ta ansvaret för.Jag konstaterar att det saknas en bred och stabilparlamentarisk majoritet i och ien del kommuner i för en lös-ning på infrastruktursatsningarna. Det här är en nyck-elfråga från bostadsbyggnadssynpunkt. Så långt kanjag hålla med har noterat att har motsatt sig in-vesteringsbidraget för studentbostäder. Jag kan för-säkra att när jag besökte FörenadeStudentkårers årsmöte i var det stor entusiasmoch glädje över att regeringen nu inför ett investe-ringsbidrag. Ni moderater får väl försöka att medstudenterna ta debatten om varför ni säger nej.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:371 omkommunal derivathandelAnf. 46 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag ämnar vidta för att strama upprekvisitet betryggande säkerhet i kommunallagen ochdärmed förhindra spekulativa och aggressiva place-ringar.Bakgrunden till interpellationen är bl.a. att kom-munfullmäktige i kommun har beslu-tat tilldela sin ekonomichef en särskild limit på 500miljoner kronor för att bedriva handel med derivat,bl.a. Handel med derivat innebär stortrisktagande och kan snabbt leda till stora förluster.Regeringen stramade åt reglerna för medelsför-valtningen då en ny bestämmelse in-fördes i kommunallagen. Den nya bestämmelseninnebär att fullmäktige i kommuner, landsting ochkommunalförbund ska meddela särskilda föreskrifterför förvaltningen av medel avsatta för pensionsför-pliktelser. I fullmäktiges föreskrifter ska det bl.a.fastställas vilken risk vid placering av medlen som ärtillåten och hur uppföljning och kontroll av förvalt-ningen ska ske. Föreskrifterna ska omprövas så snartdet finns skäl för det.I detta sammanhang kan framhållas att de flestasom förvaltar kapital använder derivat för att skyddasig mot ränte-, valuta- och värderisker. Rätt utnyttja-de och med en tillfredsställande internkontroll är deett av flera verktyg för att hantera medelsförvaltning-en i en kommun.Regeringen har vid regeringssammanträdet den 13april beslutat om direktiv för en översyn av kommu-nernas och landstingens ekonomiska förvaltning m.m.En utredare ska tillkallas för att utreda vissa frågorrörande kommunernas och landstingens ekonomiskaförvaltning. Utredningen ska bl.a. göra en översyn avbestämmelserna om god ekonomisk hushållning ochdess tillämpning och vid behov föreslå förändringarför att öka långsiktigheten i den ekonomiska ochverksamhetsmässiga planeringen. Andra frågor somska utredas är hur balanskravet kan förtydligas ochmodifieras, behovet av att tydliggöra reglerna föranvändandet av medel erhållna vid försäljning avanläggningstillgångar samt hur uppföljningen i kom-muner och landsting kan förstärkas. Vidare ska utre-daren analysera utvecklingen av kommunernas ochlandstingens förvaltning av medel för pensionsåta-ganden.I utredningens arbete med att förtydliga begreppetgod ekonomisk hushållning bör det ingå att analyseraom medelsförvaltningen sker på ett betryggande sätt.I kommittédirektiven sägs att utredaren ska inhämtamer kunskap om hur hanteringen ser ut i olika kom-muner och landsting och om den pågående utveck-lingen när det gäller förvaltning och avkastning avpensionsmedel.Hösten 1999 gjordes en enkät till kommuner ochlandsting av angående bl.a.medelsförvaltningen. Av enkäten framgår bl.a. attriskfyllda placeringar verkar vara en begränsad före-teelse.Mot denna bakgrund anser jag att nuvarande re-gelverk ger goda förutsättningar för kommuner ochlandsting att på självstyrelsens grund hantera sinmedelsförvaltning och göra en lämplig avvägningmellan avkastning och risk. Därutöver har en utred-ning tillsatts för att förtydliga begreppet god ekono-misk hushållning.Mitt svar till är således att jaginte ämnar vidta några särskilda åtgärder för att stra-ma upp rekvisitet betryggande säkerhet i kommunal-lagen.Anf. 47 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet svaret. Till att börja med vill jag för det förstasäga att jag är väl medveten som att varken statsrådeteller jag har rätt att lägga oss i en kommuns föreha-vanden i det enskilda fallet. Jag tog bara somett exempel. De frågor som jag vill aktualisera i mininterpellation är allmängiltiga.För det andra vill jag genast deklarera att jag harmycket begränsade kunskaper om derivathandel.Dessvärre är jag rädd för att min okunskap delas avgissningsvis av kommunalpolitiker.Som exempel kan jag nämna att när vi i min lillahemkommun debatterade huruvida kommunenskulle söka medlemskap i och därmedådra sig ett omfattande borgensåtagande sade kom-munalrådet i debatten: Du förstår väl att jaginte begriper mig på sådant här. Jag är helt beroendeav de råd som jag får från Kommunförbundet.Mot den bakgrunden är jag inte till freds med denlagändring från som statsrådetnämner och som innebär att fullmäktige ska beslutaom frågan och meddela särskilda föreskrifter omrisknivåer, uppföljning och kontroll.Jag har sett beslutsunderlaget för kommunfull-mäktiges beslut i . Det består av två rader i enskrivelse från ekonomichefen som lyder: Vidare före-slår jag att en särskild limit tilldelas internban-ken/kommun för handel med derivat (swap-par, FRA, räntetak m.m.). Limiten föreslås till 500miljoner.Jag har ingen aning om vad FRA betyder, och dettror jag inte att ledamöterna i fullmäktigevisste heller, med något undantag kanske.Vad jag vet om handeln med derivat är att det in-nebär handel med risk, och det kan mycket snabbtleda till stora förluster. Jag undrar om statsrådet kommer ihåg den enskilde banktjänsteman iSingapore som genom derivathandel fick hela brittis-ka att gå över styr eller om statsrådetminns de svindlande affärerna i kommuni slutet av 80-talet, där en enda tjänstemans handelmed derivat tillfogade staden en slutlig förlust på 440miljoner kronor.I finns det ganska många skattebetala-re att taxera ut en sådan förlust på. Det finns det inte ien liten kommun som Avesta.Jag gläder mig åt den del i svaret som innefattaratt regeringen nu har tillsatt en utredning för en över-syn av bl.a. frågorna om medelsförvaltning, som skaske på ett betryggande sätt. Bara det faktum att dennautredning har tillsatts tolkar jag som att kanske alltinginte är så frid och fröjd som statsrådets svar vill låtapåskina.Lars-Erik svarar ganska kategoriskt atthan inte ämnar vidta några särskilda åtgärder för attstrama upp rekvisitet betryggande säkerhet i kommu-nallagen. Men jag hoppas att jag ändå kan tolka sva-ret som att om utredningen visar attdet skulle vara befogat med åtgärder är statsrådet dåberedd att vidta sådana.Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt som jag säger i svaret,att jag inte nu ser något behov av att göra någon för-ändring av de regler som infördes så sent som den 1januari 1999. De är till för att strama upp regelverketmed rekvisitet betryggande säkerhet och med denföreskriften att fullmäktige måste anta placeringsreg-ler, lägga fast vilken risknivå man ska acceptera ochockså lägga fast vilken uppföljning och kontroll somär nödvändig i den enskilda kommunen.Just det sistnämnda är en central fråga för den härtypen av kapitalplaceringar och kapitalhantering. Detär viktigt att det finns en väldigt noggrann uppfölj-ning och kontroll över hur det går till så att det stäm-mer överens med regelverket.En del av de fall som avgavvar ett uttryck för bristande kontroll och uppföljning.Jag utesluter naturligtvis inte att det i framtidenfinns behov av att göra förändringar av reglerna. Vihar tillsatt den här utredningen nu som ska se överhela ekonomikapitlet i kommunallagen. Vad denutredningsmannen kommer fram till får vi se i slutän-dan.Regeringen genomför årliga enkäter till kommu-nerna som ligger till grund för den skrivelse somregeringen lämnar till om kommunernassituation. I den enkäten har vi med frågeställningarkring medelshanteringen i kommunerna. Av en-kätsvaren i den senaste enkät som gjordes i decemberförra året är jag ganska lugnad. Det är inte så att detär en stor riskbenägenhet utan tvärtom. Det är enganska låg riskbenägenhet ute i landets kommuner idag.Vi följer utvecklingen väldigt noga, det kan jagförsäkra . Det är ingen som ärbetjänt av att vi får en situation där kommunerna gårin i ett för stort risktagande och på det sättet äventyrarinte bara den enskilda kommunens ekonomiska situa-tion utan också förtroendet för kommunsektorn somhelhet. Ett finansinstitut som Kommunfinans -nämnde det - är beroende ocksåför sin lånehantering, sin framgång vill jag hävda närdet gäller att ta upp lån till låga räntenivåer, av att detfinns ett allmänt gott förtroende för kommunsektorsmöjligheter att infria sina betalningar.Men ser jag det inte som något stort problemi kommun-Sverige, utan snarare är det en väldigt lågriskbenägenhet i landets kommuner . får vi sevad utredaren kommer fram till. Vi följer naturligtvissituationen väldigt noga och fortlöpande.Anf. 49 ():Fru talman! Jag är mycket nöjd med att höra attstatsrådet tar lika allvarligt på den här frågansom jag gör och att han uppmärksamt följer den.Skulle det gå snett får doktor snabbt någranya patienter till sin kommunakut.Derivathandeln är speciell. Det kan gå över styrväldigt fort. I det här fallet i , som jagnämnde, var det en tjänsteman som började handlamed optioner och terminskontrakt. Terminsaffärernabörjade i liten skala . - inovember - var omsättningen uppe i 18 miljarder.Den slutliga förlusten blev, som sagt, 470 miljonerkronor. Det kan gå så oerhört snabbt.Det här är frågor som också kräver mycket storoch speciell kompetens hos dem som handhar självaderivathandeln. Dessutom krävs det en intern kontrollsom är rigorös.Ett problem som jag ser i sammanhanget är att deti svenska kommuner egentligen inte finns någongodtagbar revision. Vi har sedan gammalt systemetmed politiskt valda revisorer, vilket innebär att någrapolitiker reviderar sig själva. Med den omfattningsom ekonomin och de finansiella transaktionernabörjar få i kommunerna tror jag att även detta är enfråga som man borde överväga.I trafiken är det så att man utanför skolor ochdaghem och där det annars är påkallat av trafiksäker-hetsskäl bygger vägbulor eller - som det också kallas- liggande poliser för att bilisterna på ett myckethandfast sätt ska tvingas att minska farten riktigtordentligt. Det är en sådan typ av vägbulor eller lig-gande poliser som jag skulle önska att man försöktebygga in också i kommunallagen och i tillämpningenav den på det här området.Statsrådet och jag brukar i allmänhet intevara överens om så värst mycket här i livet, men justdenna fråga tycker jag borde vara helt politiskt okon-troversiell. Jag hoppas att vi tillsammans kan arbetaför att skattebetalarna ska kunna sova lugnt om nät-terna.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU18Finansutskottets betänkanden /2000:FiU25 ochFiU26Socialutskottets betänkande 1999/2000:SoU13Miljö- och jordbruksutskottets betänkanden1999/2000:MJU13 och MJU1811 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av skr. 1999/2000:106 Reformeringenav domstolsväsendet - en handlingsplan1999/2000:Ju26 av och ()1999/2000:Ju27 av m.fl. (m)1999/2000:Ju28 av m.fl. (c)1999/2000:Ju29 av m.fl. (mp)1999/2000:Ju30 av m.fl. (kd)1999/2000:Ju31 av m.fl. (m, kd, fp)1999/2000:Ju32 av ()1999/2000:Ju33 av ()1999/2000:Ju34 av ()med anledning av prop. 1999/2000:121 Privat inför-sel av alkoholdrycker, m.m.1999/2000:Sk26 av m.fl. (mp)1999/2000:Sk27 av ()1999/2000:Sk28 av ()1999/2000:Sk29 av m.fl. (kd, c, fp)1999/2000:Sk30 av m.fl. (m)12 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 15 maj1999/2000:880 av () till statsmi-nister ett ekonomiskt ochtekniskt problem1999/2000:891 av () till finans-minister infrastruktursatsningar1999/2000:898 av () tilljordbruksminister för kvinnor i SverigeSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 23 maj.13 § Kammaren åtskildes kl. 14.32.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 8 § anf. 38 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.