prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — En mycket viktig frågaär arbetsskadeförsäkringen, som många har talat om.Vi har tillsammans med Vänstern avgivit en reserva-tion om arbetsskador.Arbetsskadesjukpenningen avskaffades 1993, ochi dag ges ersättning endast i form av livränta, somibland är väldigt svår att få - om personen i frågaöver huvud taget blir prövad. Vi vill ha en lättarebevisbörda, vi vill att man ska ha lättare att bli prö-vad, vi vill ha större rättvisa mellan könen och vi villha bättre statistik. Framför allt behöver vi mycket merav kunskap om varför människor blir sjuka och sjuk-skrivna. Hur lever vi?I tidningen nummer i går räknade jag tillungefär 30 annonser om julbord. Bredvid de annon-serna fanns en annons om en cityskoter, dvs. Vad symboliserar detta?Anf. 25 () replik:Fru talman! säger att detväxer upp privata sjukförsäkringsalternativ och atthon känner oro för dessa privata alternativ. Det finnsju en stor oro för sjukförsäkringen, och vi talar här om att den inte fungerar. Den har tydligen intemekanismer som fungerar när sjukskrivningskostna-derna skenar som de nu gör. Försäkringskassornafungerar inte heller som de borde.Min fråga är då vad i regeringsställ-ning gör för att få i gång rehabiliteringsarbetet och föratt stärka ställning, så att vi intebehöver bli beroende av de privata alternativ som honnämner.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Vad vi kan göra är att försöka få framså mycket pengar som möjligt till rehabiliteringen tilldess att vi kommit så långt att någon kanske vill hörapå vad vi vill i frågan om grundtryggheten.Anf. 27 () replik:Fru talman! Som jag uppfattar det ger ni inte merpengar till försäkringskassorna för att få i gång reha-biliteringsarbetet. Det anvisas lite mer pengar tillrehabilitering men såvitt jag förstår inte till försäk-ringskassornas administration.Anf. 28 ()replik:Fru talman! Det är en kommande fråga. Det hän-visas till att vi inte har råd med det ena ochdet andra. Jag får kämpa hårt med de här frågorna ibudgetarbetet.Anf. 29 BO () replik:Fru talman! förutspådde attjag skulle kritisera henne för hennes grundtrygghets-förslag. Om inte annat så lyckades hon i alla fallprovocera mig till att begära replik i det samman-hanget.Jag tror att vi tidigare i debatten har rett ut attMiljöpartiets förslag om s.k. grundtrygghet innebären förstärkning av skatteinslagen i det nuvarandeskattesystemet. En större del av det som man betalarin får man inte själv någon glädje av. Vi vill gå åtmotsatt håll och förstärka försäkringsinslagen, medanni vill ta bort dem. Jag tror att vi är överens om denskillnaden, så vi behöver väl inte fördjupa oss i den.En fråga som jag aldrig riktigt har förstått igrundtrygghetsresonemanget och som jag förstår änmindre efter inlägg ärkritiken mot de privata alternativen. Skulle Miljöpar-tiets förslag om grundtrygghet vinna, skulle mängderav människor få ut mycket mindre än vad de harförlorat.Den som har en inkomst om kanske imånaden och ca får enligt förslag kanske hälften vid sjukdom.Människors behov av trygghet har därmed ändå inteupphört, utan mängder av dem kommer att tycka attde måste skaffa sig en privat tilläggsförsäkring för attfå den ersättning för inkomstbortfall som fanns i detgamla systemet.Om det är något förslag i den svenska debattensom stimulerar tillväxten av privata tilläggsförsäk-ringar är det därför förstås egetförslag. Eller är det så att tror attmänniskors behov av trygghet upphör i och med genomför hennes förslag om grundtrygghet, somkanske av befolkningen kommer att upp-fatta som otillräcklig?Anf. 30 ()replik:Fru talman! Vi har alltid fått en kritik som går utpå att man måste ha privata tilläggsförsäkringar. Vimenar att man ska ha en grundtrygghet som man kanleva på. Då ska man inte behöva några privata försäk-ringar, om det inte är så att man vill ha en extra guld-kant på tillvaron.Tidningen har gjort ett reportage om hur pen-sionssystemet slår för grupper av ensamstående ochsammanboende i olika åldrar. För varje person somman lyfte fram slutade man med att skriva: så det ärbäst att du skaffar dig en egen privat pensionsförsäk-ring.Man vill alltså att alla ska teckna privata försäk-ringar. Vi menar att man på en viss nivå inte skabehöva det. Vill man ha någonting extra får man göradet.Anf. 31 BO () replik:Fru talman! Vad är då det där extra som talar lite nedsättande om - guldkantosv.? Jo, det är att människor som har en inte alltförhög inkomst - kanske högre än genomsnittet; - när de blir sjuka i en, två, treeller inte vill leva på en mycket lägrelevnadsstandard. Är det så rasande egoistiskt att manska tala nedsättande om det?En sak är jag helt övertygad om: att Kerstin-MariaStalins inställning till detta delas av en mycket litenminoritet av svenska folket. En sådan modell som niföreslår kommer att leda till att människor i stor skalakommer att försöka teckna privata försäkringar. Denkommer också att innebära att ett antal av dem som ärextra mycket sjuka, exempelvis kroniskt sjuka, kom-mer att få mycket svårt att eller inte alls kommer attfå teckna privata tilläggsförsäkringar.Men detta bekymrar kanske inte heller , för det är bara människor som är intres-serade av guldkant på tillvaron.Anf. 32 ()replik:Fru talman! Det bekymrar mig i allra högsta grad.Det är meningen att man ska få hjälp om man är sjuk.Det ska vara ett solidariskt generellt system, som inteska vara beroende av vilka försäkringar som man tar.Vi vet att väldigt många inte kommer att ha råd attteckna privata försäkringar, och då är det bättre att haett generellt grundtrygghetssystem för alla.Jag yrkar bifall till reservationerna 5 och 30.Anf. 33 ():Fru talman! Vi behandlar nu socialförsäkringsut-skottets betänkande 2000/01:SfU1 Anslag inom soci-alförsäkringsområdet, utgiftsområde 10. Till behand-lingen har förts ett stort antal motioner från den all-männa motionstiden.Jag vill inleda med att yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på samtliga reservationer.I finns en stor accept för det svenskasocialförsäkringssystemet. Den svenska utvecklingeninom socialförsäkringsområdet har skett stegvis.Medborgarna har i arbetslivet och i samhället i stortletat och funnit lösningar för att på bästa sätt finnatrygghet för sig själva, för sina familjer eller för ar-betskamrater.Tankarna har ofta fötts ur en idé om att solidarisktvärna om varandra. Man konstaterade tidigt att enbredare riskspridning innebar lägre kostnader förtecknandet av försäkringslösningar.I förlängningen växte på detta sätt tankar omsamhälleliga lösningar fram som skulle omfatta allamedborgare. På det sättet kan medborgarna sägas hastor delaktighet i framväxandet och härefter värnan-det av trygghetssystemet.Utöver den rent politiska hanteringen och besluts-fattandet har inte minst parterna på arbetsmarknadenvarit med och format utvecklingen inom området.Vi är säkert många i denna kammare som suttitoch diskuterat utvecklingen av det svenska trygghets-systemet med någon som kan visa på hur förhållan-dena har utvecklats under 1900-talet.För egen del har jag av de allra närmaste fått be-skrivet utvecklingen . Jaghar själv fått uppleva den andra halvan av det århund-rade som har passerats.Motboken, som min far fick utskriven när han imitten av 30-talet gick ut i arbetslivet och då gickmed i Metallfabrikens arbetares sjuk- och begrav-ningskassa, har varit föremål för många timmar avintressant diskussion om behovet av en väl fungeran-de trygghetsförsäkring.De villkor som den enskilde skulle uppfylla vidinträdet i kassan var ofta hårda. Många lämnades pågrund av ohälsa eller dålig privatekonomi utanförsystemet, med stor otrygghet som följd.De försäkringar som kan tecknas med pri-vata försäkringsbolag och där hälsodeklaration krävsvisar för många vad de alternativa försäkringslös-ningarna kan innebära.En tidigare sjukdom kan innebära att man ej be-reds inträde i försäkringen eller innebära inträde betydligt högre kostnad.Den riskspridning som generella lösningar innebärär tveklöst det mest solidariska som vi kan fin-na. Det är också ekonomiskt fördelaktigt.Den utveckling som varit inom socialförsäkrings-området har på många sätt varit revolutionerande menhar också skapat nya och annorlunda förutsättningaroch problem.Som socialdemokrat kan jag säga att vi aldrig harvarit främmande för att vidta erforderliga åtgärder föratt öka tryggheten för medborgarna. Värdet av etttryggt och stabilt samhälle har av oss setts som engaranti för en bra och positiv utveckling.Historien visar på med vilken kraft samhället, inteminst socialdemokratin, därför har tagit sig an trygg-hetsfrågorna och vägarna för att klara finansieringenav desamma.90-talets utveckling med massarbetslöshet ochkärva statsfinanser satte stor press på socialförsäk-ringssystemet. I denna kammare fattades många be-slut om förändringar i socialförsäkringssystemet sompå olika sätt drabbade många medborgare myckethårt.Dagligen mötte man under mitten av 90-taletmänniskor som kunde visa på hur ersättningsnivåerpå vid sjukdom drabbade dem. Barnskötare ochvårdbiträden, som på 75-procentiga tjänster möttemånga människor och härigenom drog på sig mångaoch tätt återkommande förkylningar, kunde se deknappa ekonomiska resurserna helt försvinna. Ensnuva kunde bli dyr för många löntagare.På flera områden, inte minst inom arbetsskadeför-säkringen, gjordes förändringar som med alltydlighet i statistikuppgifter har fått omfattande kon-sekvenser.Trots att socialförsäkringssystemen är väl förank-rade hos en stor majoritet av svenska folket finns detpolitiska skiljelinjer. Vissa av dessa är av handlägg-ningskaraktär, medan andra kan sägas vara mer idé-politiska. De reservationer som finns i betänkandetvisar på detta förhållande.Det finns dock en klar skiljelinje mellan Moderatasamlingspartiet och å ena sidanoch övriga riksdagspartier å andra sidan. Denna skil-jelinje har funnits, och framkommer i all tydlighetmed jämna mellanrum. Förslagen om sänkta ersätt-ningsnivåer, ett ökat antal karensdagar och beräk-ningen av ersättning utifrån historisk SGI visar bl.a.på detta förhållande.För många löntagare skulle ett förverkli-gande av förslagen i Moderata samlingspartiets mo-tioner vara förödande. Beräkningen av ersättningenutifrån historisk SGI innebär i prakti-ken att man lämnar inkomstbortfallsprincipen.Moderaterna framhåller i debatten ofta vikten avförsäkringsmässighet, dvs. ett klart samband mellanavgift och förmån. Man måste naturligtvis ställa sigfrågan varför man i Moderata samlingspartiet inte ärtrogen sina egna principer i detta fall.I de moderata förslagen finns också en utökningav antalet karensdagar. föreligger dock förslaget ien modifierad form. En andra karensdag ska infallasåsom den åttonde sjukdagen. I gengäld kan konstate-ras att de ej längre talar om karensdagsskydd. Jagmåste därför fråga här i kammaren:Innebär detta att ni avser att ta bort det karensdags-skydd som finns?I vissa förslag vad gäller förändringar i den all-männa försäkringen finns det en samsyn mellan parti-erna på den borgerliga kanten. I andra förslag utskil-jer sig på ett markant sätt. Detta är histo-riskt betingat. Moderata samlingspartiet, tidigareHögern, har aldrig varit tillskyndare av välfärdspoli-tiken eller av trygghetssystem som gagnat en stormajoritet av befolkning.Fru talman! 90-talets utveckling satte, som jag ti-digare nämnt, hårt tryck på socialförsäkringssystemet.Den förändrade arbetsmarknaden, det samhällseko-nomiska läget och det allmänna folkhälsoläget fickmånga kurvor att peka åt fel håll. För att få situatio-nen belyst och få klarhet i 90-talspolitikens effekterhar regeringen tillsatt ett antal utredningar.I utredningen , somhade i uppgift att utreda vad 90-talets politik innebarför enskilda människor och grupper, ges i det delbe-tänkande som framlagts en ganska klar bild övervälfärdsutvecklingen under slutet av 90-talet.De förändrade ekonomiska förutsättningarna isamhället, inte minst inom socialförsäkringsområdet,drabbade alla men framför allt dem som redan innanhade det mest bekymmersamt. Småbarnsföräldrar,barn, utrikes födda och också vissa grupper av äldremänniskor drabbades hårt av sänkta ersättningsnivåeroch andra åtstramningar.De senaste årens snabba uppgång i sjuktalen för-anledde regeringen att tillsätta en speciell utredare föratt klargöra skälen till den negativa utvecklingen ochframlägga förslag till åtgärder.Ett delbetänkande från utredaren, basfakta och utvecklingsmöjligheter, lämnades iaugusti. har följt arbetet iutredningen och även haft en offentlig utfrågning avutredaren.Utredningen kommer attslutredovisas för regeringen och härefter att få ensedvanlig behandling. Utredarens beskrivning avsituationen och den komplexitet som råder inomområdet har vid utfrågningen delgivits utskottet.Den förändrade arbetsmarknaden och de krav somställts på individen har gjort att många på grund avohälsa har hamnat utanför arbetsmarknaden ochmånga gånger i långtidssjukskrivning. Svårigheten attkomma tillbaka till arbetsmarknaden efter en lång-tidssjuksskrivning har varit påtaglig.Regeringen konstaterade att den arbetslivsinrikta-de rehabiliteringen hade klara brister och beslutadeunder föregående år att tillsätta en utredning, Utred-ningen om den arbetslivsinriktade rehabiliteringen.Utredningen behandlas nu och förslag till åtgärderkommer att föreläggas riksdagen.Ett stort utredningsarbete har alltså gjorts vadgäller flera viktiga delar på socialförsäkringsområdetför att bilda underlag för kommande förslag införbeslut här i kammaren.Bland de reservationer som finns i betänkandeSfU1 när det gäller utgiftsområde 10 finns det förslagom en övergripande reformering av socialförsäk-ringssystemet.I flera reservationer återkommer man till förslagpå åtgärder som ligger inom de områden som jagtidigare har pekat på och som har varit föremål försärskilda utredningar.Jag har här försökt beskriva att det i samhälletfinns en bred acceptans för det svenska socialförsäk-ringssystemet.De revor som inte minst 90-talets utveckling in-nebar har analyserats i bl.a. av regeringen tillsattautredningar. Flera av de reservationer som framlagtstill betänkandet har sin grund i effekter av utveck-lingen . Det är effekter somnu analyserats och som kommer att bli föremål förbehandling och eventuella förslag till förändringar.Det finns skäl att låta dessa utredningar få en rim-lig behandling innan beslut fattas om eventuellt över-gripande förändringar i socialförsäkringssystemen.Det finns inga skäl att tro att regeringen medvetetkommer att förhala i frågor som har stor betydelse försåväl den enskilde som för samhället.I några av de reservationer som finns till betän-kandet tas frågor upp som berör utbildning i försäk-ringsmedicin, kompetensen bland försäkringsläkarnaoch hos handläggande försäkringskassepersonal samtpå vilket sätt statistik m.m. hanteras för att på bästasätt kunna nyttjas.För ett år sedan startades Försäkringsmedicinskacentrum på två ställen i landet. I beredningen infördetta beslut fördes också diskussioner om forskningoch kompetensutveckling inom området. Vad jagerfarit förs nu diskussioner hos huvudmannen förFMC om det vidare utvecklingsarbetet inom området.I övrigt vill jag rörande reservationerna bara hän-visa till den beredning som kommer med anledningav förslag.Fru talman! Arbetsskadeförsäkringen lyfts frampå många ställen i samhället . De höga sjuktalenanses av många vara arbetsrelaterade. Hos arbets-marknadens parter förs nu en aktiv diskussion inomområdet.Inom pågår ett arbete för attunderlätta och förbättra i det förebyggande arbets-miljöarbetet. Detta är ett mycket viktigt arbete, inteminst utifrån den mycket komplexa arbetsmarknadsom nu finns. Situationen med de långtidssjukskrivnaoch den speciella arbetsmarknad och den situationsom gäller för framför allt kvinnor manar tillspeciella åtgärder.Arbetsgivarnas ansvar i såväl förebyggande somrehabiliterande syfte lyfts också fram i utredningarsom gjorts inom området. De förändringar i lagen omarbetsskadeförsäkring som beslutats här i kammarenhar på ett dramatiskt sätt förändrat synen på och ar-betet med det förebyggande arbetsmiljöarbetet.Den utredning som gjordes , Den framtida arbetsskadeförsäkringen, och denbehandling som denna haft innebär att ett arbete nusker på . Statsministern och soci-alförsäkringsministern har i uttalanden klargjort har för avsikt att kunna förelägga enproposition . Utan att föregripa den be-handling som sker kan konstateras att frågan att fåen jämställd arbetsskadeförsäkring kommer att få högprioritet.Försäkringskassorna har ut-satts för hård press. Den ekonomiska åtstramningen isamhället har även drabbat kassorna och dess admi-nistration. Det har skett som arbetsbelast-ningen ökat på grund av ökade sjuktal m.m.I de motioner som funnits med i behandlingen avbetänkandet har olika synsätt på hur kassornas admi-nistration ska hanteras blivit belysta. Re-geringen har i budgetpropositionen markerat att me-del som anslås till kassorna kan visa sig otillräckliga.Utskottsmajoriteten noterar att regeringen nogakommer att följa utvecklingen och, om det visar signödvändigt, tillskjuta ytterligare medel på tilläggs-budget för år 2001.Sammantaget, fru talman: Jag har belyst SfU1 ochutgiftsområde 10 samt de reservationer som lagtsfram. Jag kan konstatera att det finns en stor accep-tans för socialförsäkringssystemen hos medborgarnaoch att det i finns en stor samsyn på storadelar av området.Det finns ideologiska skiljelinjer, vilka framgår ibetänkandet. Utskottsmajoriteten står bakom betän-kandet och för en syn på socialförsäkringssystemetsom är väl förankrad i det som i folkmun kalls folk-hemmet och som har en stor acceptans ute i samhäl-let.(forts. 7 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 11.00 då dagens votering skulle äga rum.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 11.00.6 § Beslut om utskottsbetänkanden som slutde-batterats den 7 decemberBoU1 Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo-stadsförsörjning och byggandeMom. 2 (bostadspolitikens utformning)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (c)5. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:17 för res. 313 för res. 4271 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Förberedande votering 2:36 för res. 215 för res. 3250 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:73 för res. 136 för res. 2191 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:165 för utskottet73 för res. 163 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 35 v, 13 mpFör res. 1: 73 mAvstod: 36 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 4 (utredning om boendekostnaderna)1. utskottet2. 9 (v)Votering:143 för utskottet35 för res. 9123 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 1 m, 10 c, 3 fp, 12 mpFör res. 9: 35 vAvstod: 72 m, 36 kd, 5 c, 9 fp, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 5 (byggmomsen och byggkostnaderna)1. utskottet2. 10 (kd, c)Votering:252 för utskottet49 för res. 1048 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 35 v, 2 c, 12 fp, 13 mpFör res. 10: 36 kd, 13 cFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 8 (avveckling av sanktionssystemet mot för-säljningar från kommunala bostadsföretag)1. utskottet2. 15 (m, kd, c, fp)Votering:165 för utskottet136 för res. 1548 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 35 v, 13 mpFör res. 15: 73 m, 36 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 13 (studentbostäder för funktionshindrade)1. utskottet2. 21 (v)Votering:214 för utskottet36 för res. 2151 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 72 m, 2 c, 11 fp, 12 mpFör res. 21: 1 m, 35 vAvstod: 36 kd, 13 c, 1 fp, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 16 (kombinerat bostads- och pensionssparande)1. utskottet2. 27 (fp)Votering:288 för utskottet11 för res. 2750 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 116 s, 73 m, 35 v, 36 kd, 15 c, 13 mpFör res. 27: 11 fpFrånvarande: 15 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 6 fp, 3 mpMom. 17 (bostadsbidragens utformning på längresikt)1. utskottet2. 30 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 19 (segregation i boendet)1. utskottet2. 33 (kd, c, fp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 20 (bygg- och bostadsforskningen)1. utskottet2. 34 (kd, c, fp)Votering:238 för utskottet63 för res. 3448 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 35 v, 13 mpFör res. 34: 36 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU2 Bostadsförsörjningsfrågor m.m.Mom. 1-5 (avslag på förslaget till särskild lag omkommunernas bostadsförsörjningsansvar m.m.)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:163 för utskottet137 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 33 v, 13 mpFör res. 1: 73 m, 1 v, 36 kd, 15 c, 12 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 9 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpHans Andersson () anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 7 (anslaget för bidrag till bostadsinvesteringarsom främjar ekologisk hållbarhet)1. utskottet2. 4 (kd, c)Votering:165 för utskottet51 för res. 485 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 35 v, 13 mpFör res. 4: 36 kd, 15 cAvstod: 73 m, 12 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 12 (boendeplaneringsprogram)Utskottets hemställan med godkännande av1. motiveringen i res. 9 (m, kd, c, fp)Votering:167 för utskottet134 för res. 948 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 35 v, 2 fp, 13 mpFör res. 9: 73 m, 36 kd, 15 c, 10 fpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpMom. 13 (registrering hos )1. utskottet2. 10 (v)Votering:265 för utskottet36 för res. 1048 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 117 s, 73 m, 36 kd, 15 c, 12 fp, 12 mpFör res. 10: 35 v, 1 mpFrånvarande: 14 s, 9 m, 8 v, 6 kd, 3 c, 5 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.7 § (forts. från 5 §) Anslag inom socialförsäk-ringsområdet och vissa ålderspensionsfrågor,m.m. (forts. SfU1 och SfU6 utgiftsområde 10)Anf. 34 () replik:Herr talman! Jag vill ta upp en sak som det tydli-gen är väldigt svårt att få socialdemokraterna att för-stå. Man kan se på socialförsäkringssystemen på liteolika sätt. Vi ser att det finns ett klart samband mellanskatter och bidrag. När vi sänker skatterna för demsom har lägre inkomster, och för alla, innebär det attvi också måste ha lite lägre bidragsnivåer i socialför-säkringssystemen.Varför är det viktigt att få det på det här viset? Jo,för då får man mycket bättre information till dem somär försäkrade. Man kan få en lite högre självrisk. Dehar lättare att inse kostnaderna och kan göra bättreavvägningar när de avgör om de är så sjuka att de skavara hemma från jobbet eller om det kanske är bättreatt gå och jobba. Jag tror att det är väldigt viktigt attvi får fram det här sambandet.Vi har fått en del lite märkliga diagnoser om ut-brändhet osv. som har lett till att socialförsäkringarnaanvänds för andra ändamål, t.ex. för att markera, oftabefogat, missnöje med arbetsmiljön osv. Det skaföras fram på ett annat sätt.Det är väldigt viktigt att man gör på det här visetså att inflödet till försäkringarna minskar. Då kan vifå en bättre rehabilitering.Anf. 35 () replik:Herr talman! I samband med att vi avslutade dis-kussionen tidigare påminde mig omatt man i sin motion också tog upp det historiskaperspektivet när man förde fram sina synpunkter påsocialförsäkringssystemen.