prot · GN09117 · 2000-05-26 00:00:00 — Det finns enskilda personer somdrabbas hårt, och inte sällan har de alldeles för svårtatt bevaka sina rättmätiga krav på god rättssäkerhet.Det kan inte vara utan anledning som så många män-niskor känner sig oroliga och överkörda. Det kan intevara utan anledning som frågan gång på gång upp-kommer om vi har tillräckligt goda kontrollfunktioneri det här landet.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1999/2000:392 ompolisens kommunikationsmöjligheterAnf. 10 Justitieminister ():Fru talman! Per har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta för att förbättra polisensmöjligheter till tillförlitliga och säkra radiokommuni-kationsmöjligheter.Inom är det Näringsdeparte-mentet som ansvarar för frågor om radiokommunika-tion. Statsrådet har svarat på flerainterpellationer som berör polisens kommunikations-system. I svaren har betonat att myndig-heterna måste ha effektiva system för kommunikationoch att det inte råder någon tvekan om att Sverigebehöver ett gemensamt system där myndigheternakan kommunicera med varandra vid större olyckoreller vid andra särskilda händelser. Hon har också iriksdagen upplyst om att regeringen kom-mer att fatta beslut om direktiv för ett upphandlings-uppdrag av ett gemensamt TETRA-system. Utform-ningen av sådana direktiv måste säkerställa att fram-tidens kommunikationssystem är säkra och tillförlitli-ga.Rikspolisstyrelsen har anmält att de nuvarande ra-diokommunikationssystemen bör bytas ut . Styrelsen har bedömt att det är möjligt attupprätthålla en fungerande radiokommunikation mednuvarande system fram till utgången av . Där-efter bör polisen övergå till ett landstäckandeTETRA-system som är gemensamt för alla samhälls-viktiga myndigheter.Genom sina uppgifter och särskilda befogenheterintar polisen en central roll i samhället. Medborgarnakräver en polisverksamhet som präglas av modernaarbetsmetoder och effektiva hjälpmedel. Det är nuangeläget att frågan om ett gemensamt radiosystembereds på ett snabbt och säkert sätt. Jag kommer äveni fortsättningen att försäkra mig om att polisen hartillräckliga förutsättningar för att bedriva sin verk-samhet på ett bra sätt.Slutligen vill jag också påpeka att tekniska lös-ningar inte är tillräckligt för att säkerställa en välfungerande radiokommunikation. I flera sammanhangoch inte minst vid utvärdering av olika polisiära in-satser har det betonats att det också är nödvändigt attpersonalen som använder systemen har tillräckligutbildning och kompetens. Här har polisväsendet ettstort ansvar.Anf. 11 PER ():Fru talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaret på min interpellation. Det är nu andragången som jag interpellerar i den härfrågan. Förra gången besvarades interpellationen avnäringsminister till min interpellation är tämligen uppenba-ra. Frågan har beretts relativt . Det tillsattes enutredning under ledning av . Utred-ningen avlämnade sitt betänkande 1998. Den har varitute på remiss och fått mycket positiva remissvar.Dessutom har fastställtatt TETRA ska vara den europeiska standarden.Också majoriteten av har ställtsig bakom användandet av ett sådant här system. Manhar påbörjat - eller fattat beslut om - ett införande avsystemet i ett antal europeiska länder, vilket står attläsa på hemsida, men somuppenbarligen inte hade nått Näringsdepartementetvid föregående interpellationsdebatt.Jag noterar med tillfredsställelse justitieministernsvilja att komma fram i ärendet, även om jag tycker attdet är mycket marginella justeringar i svaret i förhål-lande till interpellationssvaret för sex månader sedan.Det är de fyra-sex system som fungerar somkan behövas i kritiska och komplexa situationer föratt man ska kunna kommunicera mellan olika sam-hällsnyttiga funktioner såsom polis, överstyrelse förcivil beredskap, räddningsverk m.m. Som det är i dagär det väldigt svårt att utföra ett effektivt räddnings-arbete. Jag är medveten om att all utveckling tar sintid, men jag vill att vi ska komma fram så snart sommöjligt.Jag medger gärna att för mig var polismorden iMalexander en väckarklocka. Jag vet inte om dethade någon betydelse i det aktuella fallet, och detsaknar i sig betydelse, men att det finns kommunika-tionsproblem mellan polisdistrikten, över ländergrän-serna och mellan olika samhällsnyttiga funktioner göratt det är väldigt angeläget att komma fram till beslut.Jag har noterat att genom allapolitiska grupperingar är starkt pådrivande för ettutomordentligt snabbt beslut i och med att man an-nars riskerar att tvingas att fatta delbeslut i olikakommuner som kan komma att innebära avsevärdafördyringar jämfört med en överenskommelse om ettgemensamt beslut.Fru talman! Jag har två mindre följdfrågor tilljustitieministern. Under hela den tid som jag har dri-vit den här frågan har alla som en man respektivekvinna pekat på att det har varit Justitiedepartementetsom har fördröjt utvecklingen. Jag vill då ställa frå-gan till justitieministern om detta är korrekt , fördet är den centrala frågan.Den andra frågan kan jag inte undgå att ställa.Enligt det föregående svaret skulle man skyndsamtförsöka att nå en lösning på denna fråga. är svaretatt man ska fatta beslut om direktiven fören upphandling. Vad innebär den senaste formule-ringen, att man ska fatta beslut om direkti-ven? Det är snarare lite grann av kremlologi.Anf. 12 Justitieminister ():Fru talman! har inte fördröjthandläggningen av det här ärendet. Enligt uppgiftfrån planerar man att kommamed direktiven före sommaren.Anf. 13 PER ():Fru talman! Det var ju snabbt med tanke står inför dörren. Jag är glad om man kanfatta beslut om dessa direktiv.Jag noterar dock att det råder olika uppfattningarom vilka det är som har bromsat. Men jag hoppas attvi kan få ett mycket snabbt beslut som kan vara kost-nadsbesparande och dessutom effektiviserande för desamhällsnyttiga funktionerna.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1999/2000:393 omgrupptalanAnf. 14 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att tillse attfrågan om grupptalan blir tillfredsställande belystinnan en lagrådsremiss avsänds.Grupptalan innebär att någon under vissa förut-sättningar för talan som kärande eller svarande för enstörre grupps räkning med rättsverkningar för helagruppen trots att gruppmedlemmarna inte är parter.Frågan om att i införa en möjlighet tillgrupptalan har varit aktuell . År 1991tillsattes för att undersöka omdet fanns behov av att stärka rättsskyddet, särskilt påkonsument- och miljö- och jämställdhetsområdena.Utredningen överlämnade sitt betänkande Grupprät-tegång (SOU 1994:151) . Det inne-håller förslag som ska göra det möjligt för enskilda,vissa organisationer och vissa statliga myndigheter attföra en grupptalan. För att en grupptalan ska tillåtaskrävs enligt utredningsförslaget bl.a. att gruppen ärlämpligt bestämd, att talan grundas på omständighetersom är gemensamma eller likartade för gruppmed-lemmarnas anspråk och att anspråken inte lika gärnakan göras gällande av gruppmedlemmarna enskilt.Vidare krävs att målet kan handläggas på ett effektivtoch ändamålsenligt sätt.Betänkandet skickades ut på enbred remiss där ca 60 remissinstanser gavs möjlighetatt lämna synpunkter på förslagen. Sammanfattningsvis kan sägas att företrädareför näringslivet var kritiska till förslaget. Företrädareför t.ex. konsumentintressena var dock positiva.Efter remissbehandlingen bereddes frågorna vida-re i med sikte på att gå frammed ett förslag till lag om grupprättegång. Av re-sursskäl har arbetet med att skriva en lagrådsremissoch proposition om grupptalan fått ståtillbaka för andra angelägna ärenden. Under år 1999har dock arbetet återupptagits. Enligt den verksam-hetsplan som upprättats ska en lagrådsremissoch proposition vara klar eller i börjanav . Hur det förslag regeringen kommer attlämna slutligt ska se ut är det ännu för tidigt att säganågot om.Henrik S Järrel anser att det är märkligt att frågantas upp på nytt. Jag delar inte den synpunkten. Tvärt-om är det glädjande att vi äntligen har skapat utrym-me i departementet för att arbeta med frågan. Det ärangeläget att se till att skyddet för bl.a. konsumenter-na stärks och att det ges ökade möjligheter för kon-sumenter att komma till sin rätt. Möjligheten tillgrupptalan är särskilt betydelsefull i fall där ett stortantal personer var och en har ett mindre anspråk. leder det i praktiken till att ingen av de förförde-lade gör sin rätt gällande. Flera personer gör alltså enmindre förlust som någon gör en obehörigvinst.Ett exempel på situationer där en grupptalanskulle kunna göra nytta är om ett företag påför faktu-raavgifter som inte har avtalats. Ett annat är att ettföretag debiterar sina kunder för höga vatten- ellerelavgifter. Tvist om försäkringsersättning med mångaskadelidande är ytterligare ett exempel där grupptalanskulle kunna underlätta för människor att komma tillsin rätt.Henrik S Järrel påtalar också att lagförslagetkommer att presenteras för utan föregåenderemissbehandling. Som jag redovisade var ut-redningsförslaget föremål för en omfattande remiss-behandling när det lämnades. Det finns inga skäl,vare sig av formell eller materiell karaktär, att vidtanågra ytterligare åtgärder för att få in synpunkter påförslagen. Det är alltså inte aktuellt att vidta någonåtgärd för att generellt belysa frågan om grupptalanytterligare. När det gäller förslagen om grupptalan imål om lönediskriminering och i mål som rör för-budstalan enligt miljöskyddslagen och skadeståndenligt miljöskadelagen kan det emellertid finnas an-ledning att vidta ytterligare beredningsåtgärder medhänsyn till ny lagstiftning.De farhågor om missbruk av grupptalaninstitutetoch om de allvarliga konsekvenser som en möjlighettill grupptalan skulle få för näringslivet som för fram är väl bekanta. De fördes nämligenfram under remissbehandlingen. Då liksom nu anserjag att dessa farhågor är kraftigt överdrivna. Det lag-förslag som utredningen lämnade är utformat på ettsätt som väl klarar av att ta om hand försök att drivaen grupprättegång som inte är befogad och inte läm-par sig för en grupprättegång. Om man dessutombeaktar att utredningen räknar med ett antal grupp-rättegångar som inte överstiger 20 framstår deutmålade riskerna som än mer överdrivna.Anf. 15 (m):Fru talman! Jag vill först och främst tacka justi-tieministern för svaret på interpellationen.Vi är väl i huvudsak ense om att grupptalan sominstrument kan vara av godo. Men bekymret är attunder just den remissomgång som, precis som justi-tieministern påtalar, var omfattande har det fram-kommit en hel del kritiska synpunkter, både frånrättsvårdande instanser och från företrädare för nä-ringslivet och andra organ, som det finns all anled-ning att beakta och därför ånyo överväga innan manlägger ett förslag på bord. Jag har ställtden här interpellation för att justitieministern ska blilite mer observant på handläggningen inom departe-mentet innan får se förslaget.Grupptalan är ju ett förslag som innebär att mankan väcka talan mot t.ex. ett företag och en myndig-het och därmed också kunna erhålla ersättning förskada som inte vållats subjektet självt - något somtidigare har varit en omöjlighet enligt svensk rätt ochsom står i strid med de allmänna skadeståndsrättsligaprinciperna. Förslaget innebär således att enskildaorganisationer och myndigheter ges en representativtalerätt utan att tvisten i fråga berör den enskildes,organisationens eller myndighetens egna rättsintres-sen. Som sagt har stark kritik framförts från handelnoch övrigt näringsliv men också från de rättsvårdandemyndigheterna.Grupptalan är en principiell fråga, och den kan le-da till allvarliga konsekvenser för det svenska nä-ringslivet och för svenska företag, som kan riskera attbli utsatta för grundlösa processer som tar mycken tidi anspråk och som kan medföra höga kostnader. Des-sa kostnader kommer i slutändan ändå bara att drabbakonsumenten. Man kan också riskera en ökad pro-cessbenägenhet hos en del aktörer.Det finns en väsentlig risk för missbruk såtillvidaatt förlikningar pressas fram, trots att det inte finnsnågon större utsikt till framgång för käranden. Mankan också undra över varför ett sådant institut skafinnas i . De finns inte i så många andra län-der än , och det är som har stått modell fördet förslag som utredningen har lagt fram. Där kanman nu se att det finns reaktioner från den ameri-kanska allmänheten men också från företag ochrättsvårdande instanser, som menar att sådana härclass actions tyvärr har kommit att ställa till myckenoreda och drabba många genom höga kostnader. Detär konsumenterna som i slutändan får betala för pro-cesserna.Fru talman! Det finns, som många av de tunga ju-ridiska instanserna har påtalat, brister i bl.a. be-hovsanalysen. Det finns inga som helst siffror ellerandra bevis som talar för att grupptalan egentligenskulle behövas här i . Våra domstolar släparheller inte efter med tusentals processer, även om detfinns vissa balanser. Vi har ett ganska väl fungerandesystem för hantering av mål av mindre värden, ochdetta system skapades ju just för att undvika baga-telltvister. Små anspråk sköts bäst av Konsumentom-budsmannen eller av den fria marknaden. En grupp-talan i den form som regeringen har föreslagit skulleändra domstolarnas roll från dömande till övervakan-de av industri och näringsliv. Reformen skulle ocksåkunna ge upphov till en ny sorts kvasiämbetsman,privata konsumentombudsmän som skulle kunnadriva konsumentprocesser och driva en politisk agen-da som inte på något sätt skulle behöva ligga i kon-sumentens intresse.Det finns anledning, fru talman, för justitieminis-tern att ytterligare fundera lite över det här förslagetoch utredningen innan det läggs på bord.Anf. 16 Justitieminister ():Fru talman! Det gläder mig att an-ser att vi är överens om att grupptalan kan vara ettvärdefullt instrument för vissa kategorier av medbor-gare i vissa typer av rättsliga situationer. Det är en brautgångspunkt för en diskussion om det här förslagetatt vi ändå är överens om att det kan vara av godo.Sedan är det naturligt att när ett förslag arbetasfram kommer mycket kritiska synpunkter. De kritiskasynpunkterna omhändertas i den fortsatta beredning-en. Det är inget ovanligt att det i en remissbearbet-ning finns både positiv och negativ kritik och syn-punkter av olika slag. Beredningens uppgift är sedanatt omhänderta dessa och att utarbeta ett förslag somhar beaktat det som är av väsentlig karaktär, och detär det arbete som pågår i . Jagkan försäkra att jag i allra högsta gradär delaktig i den handläggningen.Men har nog missförstått en sak,och det är varifrån förebilden till det här arbetet harhämtats. Förebilden är inte på något sätt . Det äregentligen inte möjligt för det svenska rättssystemetatt använda som en modell, med tanke på demycket stora skillnader som finns i den processuellalagstiftningen men framför allt när det gäller skade-ståndsrätten.Det förslag som utredningen har kommit fram tillhar inga som helst likheter med class action i ,som i huvudsak har den utformning och de konsek-venser som vi ser med utgångspunkt från det skade-ståndssystem som man har i . Om det finns enförebild för arbetet någonstans, har jag uppfattat detså att utredningen med stort intresse har studerat detkanadensiska systemet, som ju är något helt annat.Det är sant att det inte är så många länder som än-nu har ett utvecklat system för grupptalan. Men fleraländer i har delvis infört möjligheter till engrupptalan, ett försiktigt prövande av olika modeller.Även det har vi naturligtvis studerat för att ta lärdomav erfarenheterna från andra europeiska länder.Det är all den erfarenhet och alla de synpunktersom har kommit fram i remissvaret som kommer attligga till grund för det förslag som så småningomkommer att läggas på bord.Anf. 17 (m):Fru talman! När jag har studerat den här fråganlite har jag ändå fått intrycket att rättsvetenskapsmän-nen har sett att det finns inslag och inspiration frånutredningsmannen tagna, som justitieministern sade,naturligtvis också från men även från USA.Det är dock, precis som justitieministern säger, intemöjligt att klistra lösning på , påsvenska förhållanden och den svenska rättstradition vihar i ryggmärgen. Vi är helt ense på den punkten.Det fanns dock ett antal påpekanden som behöveranalyseras närmare, enligt mitt förmenande. Bl.a.påtalades den uppluckrade kausaliteten och bunden-heten genom passivitet, dvs. man kan som en anonymindivid som definieras in tillhöra gruppen. Även omman inte på något sätt är berörd eller har möjlighet attsjälv delta i processen kan man, om man har blivitdefinierad att tillhöra gruppen, bli underkastad ochbunden av en dom som kommer attfällas, utan att man själv har kunnat påverka utgångenav densamma.Det borde ha tagits upp att det nu kommer en re-aktion på missbruket av class action i . Där,liksom i , har man faktiskt erfarenhet av att haprövat den här typen av grupptalan.Finansbolagens förening pekar på att förslagetåberopar ett kollektivistiskt tankesätt och inte tarhänsyn till specifika avtalsförhållanden eller andraförutsättningar hänförliga till enskilda gruppmed-lemmar. Bristen på ett påtagligt praktiskt behov på-talas också, bl.a. av och Köpman-naförbundet.En hel rad rättsinstanser pekar på tveksamhetersom bör utredas vidare. Större delen av de juridiskainstanserna avstyrker förslaget och anser att någotkonkret behov inte visats. De processuella stöteste-narna och bristen på samstämmighet med allmännarättsprinciper är också ett tungt vägande skäl för attavvisa förslaget i dess nuvarande form.Malmö tingsrätt anför att förslagets kollektivismstrider mot den svenska rättsordningen, i vilken varjeindivid är bärare av rättigheter och envar råder översitt eget rättsförhållande.Instanser som tillstyrker förslaget har i flera fallanfört synpunkter på faktorer som man ställer sigtveksam till. JämO anser att enskild grupptalan t.ex.kan vara svår att förena med grundläggande principeri arbetstvistlagen och medbestämmandelagen. är tveksam till införandet av ris-kavtal och bundenhet genom passivitet. anser inte att enskild grupptalan skullevara vare sig lämpligt eller särskilt kostnadsbesparan-de. erinrar om attfördelarna med tvistlösning inom är bättre. Den är billigare för parternaän civilprocessen och dessutom gratis för staten.Den juridiska problematiken berörs heller intesärskilt mycket i de grupper av instanser som är heltpositiva till förslaget. Men det som är utmärkande förderas yttrande är att de har ett direkt intresse av ensådan här lag för att bevaka sina egna sakuppgifter.Vad domstolsväsendet skriver är inte intressant,menar utredningsmannen, då man inom detta inte serbehovet av rättsskydd för utsatta grupper. Men att detunga instanserna inte ser behovet beror på att utred-ningen inte lyckats visa dess existens på ett överty-gande sätt. Vidare bör de juridiska instansernas tvek-samhet inte avfärdas som ointressanta, därför att de ärde som bäst känner till och representerar det rättssys-tem i vilket grupptalan föreslås infogas. Den proble-matik en dylik inkorporering skulle föra med sig bördärför tas på största allvar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:135 till utbildningsutskottetMotion1999/2000:So48 till socialutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU10Justitieutskottets betänkande 1999/2000:JuU21Finansutskottets betänkande 1999/2000:FiU286 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1999/2000:112 Ändringar i utsädeslagen1999/2000:124 En ny smugglingslag m.m.1999/2000:126 En ny tullagSocialförsäkringsutskottets betänkanden1999/2000:SfU8 Vissa frågor om det nya pensions-systemet1999/2000:SfU13 Efterlevandepensioner och efterle-vandestöd till barn1999/2000:SfU12 Vissa socialförsäkringsfrågorTrafikutskottets betänkanden1999/2000:TU10 Villkoren för järnvägstrafiken påden fasta förbindelsen över m.m.1999/2000:TU11 Ändrad verksamhetsform för SJm.m.1999/2000:TU12 Ändring i lagen om radiokommuni-kation7 § Anmälan om fråga för skriftligt svarAnmäldes att följande fråga för skriftligt svarframställtsden 26 maj1999/2000:1033 av () till jordbruks-minister redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 30 maj.8 § Anmälan om skriftligt svar på frågaAnmäldes att skriftligt svar på följande fråga in-kommitden 25 maj1999/2000:933 av () till miljö-minister träd och hotade arterSvaret redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdgen den 30 maj.9 § Kammaren åtskildes kl. 9.54.Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen.