prot · GO0948 · 2000-12-15 00:00:00 — Jag ska be att få ägna mig åt innan-tilläsning av en hel artikel på nyhetsplats i i år.Rubriken är: "Akutsjukvården ska säljas ut". Arti-keln lyder:"Världens största akutsjukvårdsupphandling in-leddes i . Politikerna i hälso-och sjukvårdsnämnden beslöt då att i princip all akut-sjukvård vid de sju Stockholmssjukhusen ska upp-handlas och konkurrensutsättas.För första gången ska hela akutsjukvården iStockholms län upphandlas och utsättas för konkur-rens. Det kallas 'Den stora upphandlingen' ochhandlar om akutsjukvård för tio miljarder kronorvarje år på samtliga Stockholmssjukhus. Det innebärvärldens största akutsjukvårdsupphandling.Det här betyder att olika sjukhus kan vinna verk-samheter från varandra, men också att privata vårdfö-retag kan vinna och få ta hand om akutsjukvård frånde sju Stockholmssjukhusen.Man kommer att precisera exakt vad som skaut på upphandling, i den långa process som en upp-handling innebär, och går man ut medanbudsförfrågningar. Upphandlingen sker i två steg,där hälften av all upphandlad akutsjukvård börjarträda i kraft och hälften ett årsenare.- Det här är en konsekvens av den politik vi för.När nu tre akutsjukhus är i bolagsform, varav ettockså är privatiserat, så finns det ingen annan väg änatt använda lagen om offentlig upphandling. Och dåblir det stort, eftersom är stort, säger sjuk-vårdslandstingsrådet (), ordförande ihälso- och sjukvårdsnämnden.I princip all akutsjukvård kommer att läggas ut.Men det finns väsentliga verksamheter på Huddingesjukhus och som inte har någonkonkurrens. Specialiteter som neurokirurgi, trans-plantationskirurgi och stora delar av cancervården,som är högspecialiserade, kommer inte att konkur-rensutsättas.- Det har aldrig upphandlats sjukvård av den häromfattningen någonstans i världen, och det är oerhörtsvårt att veta vad det här kommer att leda till. Men ensak tror jag ändå är ganska uppenbar. Det är, vilketkan vara positivt, att man faktiskt får upp de verkligakostnaderna för akutsjukvården. Vi har sett det i någ-ra upphandlingar tidigare, vilka var betydligt mindre,säger oppositionslandstingsrådet (). "Journalisten som har skrivit detta heter GunnarSörbring.Fru talman! Det är det här som är den dolda dag-ordningen. Det här är det mörkande som ligger tillgrund för den stora panik vi ser - för vem är det somär rädd? Inte heller vi fick några svar när vi ville attnågra rikspolitiker skulle belägga detta.Den ende som har flaggat för vad som är på gångär moderaten i i . borgerliga partiernas valmaterial före valet 1998fanns inte ett ord om de här planerna. Det var intebelagt. Ni har inte talat om för väljare, kunder ochmedborgare vad ni tänkt göra. Detta är en tyst dag-ordning och en fördold makt. Jag undrar vem det ärsom är rädd och vem som värnar den dolda makten.Konkurrensutsättning kan visst vara bra, i lagomomfattning och på de rätta nivåerna. Men ordet maktkan också stavas oligopol eller kommersiellt mono-pol. Varför motsätter man sig då ett rådrum understatus quo och varför har man en sådan brådska medatt få hålla de dörrar öppna som kan få åtminstoneStockholm, och kanske också andra landsting, atttappa många akutsjukhus för gemensam insyn ochgemensam drift?Vad gäller beredningen är det bara så att ingentingnytt kommer fram. Inte ens har egentligen nå-gon ny materia i sak kommit fram i detta samman-hang.Fru talman! Jag fattar mig nu kort: ja till utskottetshemställan och nej till reservationen.Anf. 20 () re-plik:Fru talman! Att det som lästes upp från är det som ligger till grund för att vi förväg-rats ytterligare beredning i sammanhanget har jagväldigt svårt att se. Då styrker det ytterligare min troatt det inte finns några avsevärda men. Vad här läste upp gäller en upphandlingsom ska äga rum tidigast . Vad vi harbegärt att få är ytterligare beredning av ärendet somär klar tidsmässigt så att kan fatta beslut ijanuari, eller kanske . Det är bra att viav fick reda på vad som äravsevärda men.Anf. 21 () replik:Fru talman! tar upp tidsplanenmen den tidsplan som ligger och som vi nu förhopp-ningsvis möjliggör genom att rösta ja till utskottetshemställan inkluderar också, utifrån det upplägg somvi har avsett, att de landsting som vill att akutsjukvår-den ska kunna vara vinstdrivande ska kunna sätta igång före valet. Man ska i sina valprogram kunna talaom och väldigt tydligt för väljarna visa vad man vill:Det här vill vi göra och det här kommer vi att genom-föra.Den informationen fick väljarna inte i förra valet.Ert åberopande nu av medborgerligt inflytande ochkommunalt självstyre saknar individnivå. Det härförsiggår alldeles för anonymt. Vi vill lyfta upp dehär frågorna. Vi vill helt enkelt att människor skahänga med i svängarna.Anf. 22 () re-plik:Fru talman! Enligt citerad skulle denhär upphandlingen kunna gå i gång ochvara slutförd . Ärendet skulle alltså vara i gångmitt i valrörelsen . Därmed har väljarna storamöjligheter att säga ja eller nej.Anf. 23 () replik:Fru talman! Det är ju tänkt att en proposition skakomma och att ska kunnata ställning innan avslutas. När valrörelseninleds ska det alltså stå klart vilka permanentaregler som ska gälla i detta avseende. Det ska varaklart för både politiker och väljare, och partierna skakunna gå ut och säga: Det här är vår ideologi och vårövertygelse.De borgerliga må säga att man tycker att en kon-kurrensutsatt akutsjukvård med vinst som det centralasyftet är det bästa. Men då får ni säga det; då är por-ten öppen. Tills vidare måste vi dock behålla statusquo och ha det rådrum som utredningen innebär.Anf. 24 () replik:Fru talman! Jag ska inte upprepa det som KerstinHeinemann sade, för det var väl klargörande så detförslår vad gäller den punkt som tog upp kring paniken i detta ärende. Mendet är inte vi som har bråttom, , utan det är ni som har panik och som medett hastverk försöker driva igenom denna lagstiftninghär i kammaren i dag.Vi har begärt för attkunna göra ett ordentligt beredningsarbete. Vi ansernämligen att arbetet i utskottet ännu inte är färdigt,mot bakgrund av den omfattande kritik som har rik-tats mot det här lagförslaget.Jag kan säga att är denenda från majoritetens sida som under sammanträdet iutskottet i går ändå försökte klargöra sina stånd-punkter. Det som då framkom var att tar lite lättare på den här lagen eftersom detbara är fråga om en tillfällig lag. Under den här tidenskulle en utredning sitta som skulle titta närmare påvad som fortsättningsvis skulle göras.Med det ansvar som jag som ledamot av dennariksdag har måste jag alltid veta att den lag som jag ärmed och stiftar är förenlig med annan lag. Kanske ärdet annorlunda för andra ledamöter här i riksdagen.Lotta säger: Det är väl bra i valet får klargöra detta eftersom det i förravalet inte var någon diskussion om dessa frågor.Jo, vi drev i hela valrörelsen frågor som handladeom att förnya sjukvården; detta för att kunna ge män-niskor en bra sjukvård och vård . Det är vår visionoch vårt program för sjuvården. Vad ni nu gör är attni förhindrar oss att genomföra den politiken. så långt att ni anser att det ska krävas två bor-gerliga röster i ett landsting för att kunna rösta ned ensocialistisk. Detta har ni mage att kalla för demokra-tigaranti. Det är anmärkningsvärt att höra sådant.Anf. 25 () replik:Fru talman! Om det nu inte är panik och om var-ken ni eller vi tycker att det finns någon sådan kan vilugnt invänta en god utredning. Låt oss alltså lugntinvänta en god beredning och utredning som tar hän-syn till allt vad frågetecken är i detta sammanhang!Inget nytt kommer att komma fram , även omUlf eller inkallas igen så har de sagt sitt. Det finns ingetnytt att vänta nu.Innebörden av den här tillfälliga lagen - ChrisHeister tycker ju att jag tar lättare på den - är att deninte får några nya konsekvenser, utan den står förstatus quo. Den här stopplagen innebär ju ett morato-rium, inte några nya konsekvenser utöver vad somredan finns. Poängen är utredningen och den perma-nenta lagstiftningen.Sedan gäller det återigen frågan om vem som för-hindrar vem att genomföra den egna politiken. Dethandlar om balansen mellan allmänintresse och nä-ringslivsintresse. Det är rikspolitikerna, ,som ska ta ställning till vad som är av angeläget all-mänt intresse och i vilken grad och i vilka noga ut-valda fall man får sätta en ram för primärkommunersoch landstingskommuners självbestämmande - ja.Anf. 26 () replik:Fru talman! säger att ing-et nytt kommer att komma fram. Men hur kan veta det? frågar man sig. Det är juså oklart i denna fråga. Dessutom ville ju represen-tanterna för hamer tid för att kunna göra en ordentlig analys. Mananser nämligen att den här lagen sannolikt strider motlagen om offentlig upphandling och mot gemenskaps-rätten. De ville ha möjligheter att rådgöra med exper-tis i den akademiska världen och med sina internatio-nella kolleger. Men ni har förvägrat oss möjligheteratt göra ett ordentligt arbete.Lotta säger att den här lageninte får några konsekvenser. Men en konsekvens äratt denna kammare kan stifta en lag som strider motannan lag.Lotta har inte suttit så länge iriksdagen - . Man behöver faktisktinte stifta en lag för att kunna tillsätta en utredning.Det är väl mycket bättre att tillsätta en utredning såfår man se vad den kommer fram till. Man behöverinte stifta den här lagen för att kunna göra detta.Nej, säg som det är, nämligen att ni är så förtjustai att sitta vid detta förhandlingsbord att ni är bereddaatt sälja ut både det kommunala självstyret och sjuk-vårdens förnyelse för att kunna få vara med och kän-na att ni påverkar!Jag är rädd för vad som ska komma, inte bara nuutan också i nästa steg när vi kanske får ett genom-brott att återigen ha en graderad rösträtt i somdet fanns sedan.Anf. 27 () replik:Fru talman! När det gäller det allra sista förstodjag inte riktigt kopplingen. Vi kanske får återkommatill det.I argumentationen är det ett ställningskrig . Detär samma argument ,samma argument , samma argument imedier, samma argument i utskottet och samma ar-gument i kammaren. Just nu kommer det inte attkomma fram något särskilt nytt. Men vad som kom-mer att komma fram om man skulle tillsätta en utred-ning utan lagstöd är att när det är färdigutrett och manhar ett mycket väl prövat lagförslag att ta ställning tillfinns det kanske inte någon gemensam vård kvar. Detär precis det som är den dolda dagordningen. Det ärdärför som det är så viktigt för de som har dessa pla-ner att fortsätta att följa sin tidtabell, att inte bli stop-pade eller förhindrade för att kunna få en god lag ochen bra beredning av det som permanent ska gälla.Anf. 28 ():Fru talman! Jag sade att det somhåller på att hända i handlar inte om dethär. Man kan naturligtvis läsa den här artikeln somman vill, men väldigt mycket av detta är att mankonkurrensutsätter inom sitt eget verksamhetsområde.Det är klart att ett personalkooperativ skulle kunna taöver en akutmottagning. Men jag har inte förstått attden här lagen handlar om det.Jag vill ändå ställa en fråga som jag ställde tillLotta : Varför föreslårinte en lag som förbjuder att lägga nedakutsjukhus , under den här beredningsti-den? Det är besynnerligt för mig.Sedan min nästa fråga: Tycker att det är oetiskt när tandvård bedrivs medvinstintressen, när äldrevård och primärvård bedrivsmed vinstintressen? Är det etiskt godtagbart ellerinte? Om det är etiskt godtagbart, varför är det mindreetiskt godtagbart om ett akutsjukhus gör det?Sedan vill jag understryka och säga att målet förmig som kristdemokrat, och jag vågar säga för de allafyra borgerliga partierna, är att enskilda människorska få en god vård och omsorg. Det är målet. Menmedlen är olika beroende kanske på både var man boroch var man ser möjligheter. Man får aldrig glömmabort vad man har för mål och inte ställa för storaperspektiv på medlen. Varför är det inte målet om engod vård som är det viktigaste?Anf. 29 ():Fru talman! Självklart är det målet som är detviktigaste. Det har faktiskt väldigt många talare bådei onsdags, och i alla andra sammanhang betonat.Det var min poäng i mitt första stora inlägg ,att vara odogmatisk, att inte ha som överideologi attkonkurrensutsätta eller att ha offentlig vård.Det ger mig anledning att svara på hur jag ser påtandvård, äldrevård och primärvård. Det har jag klar-lagt . Det tror att det finns starkt stöd föräven hos socialdemokratin och . Visstkan det vara bra att konkurrensutsätta dem, de berörsinte av detta. Det här är inte en allmän konkurrensut-sättningsdiskussion, utan det handlar om akutsjukvår-den, om att identifiera vad i hela vårdfältet som är detmest sköra, intressanta, det viktigaste och där det kanfinnas fog för att undandra det ifrån konkurrensut-sättning. Det handlar om inte allt eller inget, som jagsade förut. Det handlar om att vara pragmatisk, atttitta på helheltsfältet och välja ut det som är dyrbart.Då har vi landat vid akutsjukvården. Då har vi funnitanledning att utreda villkoren för just den. Det varsvaret på den frågan.Anf. 30 ():Fru talman! Jag fick inte svar på åtminstone två avmina frågor. Jag ska ställa dem igen. Varför har inteMiljöpartiet föreslagit en stopplag när det gäller ned-läggning av akutsjukhus? har de miljöpar-tister jag känner varit väldigt måna om akutsjukhusenoch talat för dem. Jag ställer alltså den frågan.Den andra frågan fick jag inte heller svar på: Ärdet oetiskt med vinstintresse inom primärvården,äldrevården och tandvården? Är det oetiskt medvinstintresse, eftersom man tycker att det är oetisktinom akutsjukvården, dvs. den direkta vården?Anf. 31 ():Fru talman! Den ena frågan gav jag svar på. Denandra noterade jag men hann inte med. Nej, det ärinte oetiskt med vinstintresse inom de områden somChatrine räknar upp. Nej, och som jag sadealldeles har vi inte talat om dem heller. Vi hartalat om akutsjukvården.Nu har fått svar två gånger ochäven i onsdags.Frågan om att förhindra nedläggning av lands-tingsägda sjukhus har jag också svarat på, men jagrepeterar. Det handlar om att jämföra äpplen ochpapiljotter. Ett landsting har kvar sitt ansvar även omde bedömer att de måste lägga ned ett eget sjukhus.Det är mycket beklagligt, och det är mycket förståe-ligt med de människor ute i landet som blir upprördanär deras trygghet hotas i och nedläggning av ettsjukhus som ligger nära. Det är ingen önskvärd ut-veckling. Men det handlar om att ansvaret fortfarandefinns kvar. måste fortsätta att ta ansvarför de patienter som har funnits på det sjukhuset. Demåste bygga in strukturer för att fortfarande möta detbehovet. Därför går det inte att jämföra de här tvåsakerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 13 §. )8 § Samhällsekonomi och finansförvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU2Samhällsekonomi och finansförvaltning (prop.2000/01:1 delvis).Anf. 32 ():Fru talman! Vi närmar oss nu slutet av dryga 14dagars budgetdebatterande. Mycket har sagts i kam-maren, och sammantaget har i stort sett alla samhäl-lets grundfunktioner belysts, med sina fördelar ochockså sina klara och stora brister. Ett stort antal godaförslag i form av motioner har i snabb takt förkastats,men jag är övertygad om att de kommer tillbaka.Den 22 november beslöt en majoritet av kamma-ren att fastställa utgiftstak och ramar för de olikautgiftsområdena. Vi moderater har föreslagit en heltannan inriktning av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken, men majoriteten har tyvärr velatnågot annat. Därför avstår jag från att redovisa någotformellt motförslag.Jag vill ändå passa på att redovi-sa något av innehållet i vår motion Fi508.Majoritetens förslag till anslagsfördelning för ut-giftsområdet omsluter lite drygt 1,3 miljarder kronor.Vårt förslag, som redovisas i motion Fi508, liggersammantaget på 61 miljoner lägre.Den största besparingen gör vi på SCB, Statistiskacentralbyrån. Kostnaden för den totala statistikpro-duktionen ligger på ungefär 750miljoner kronor. Hälften av det är avgiftsfinansierat.SCB:s verksamhet har blivit mycket omfattande, medall säkerhet mer omfattande än vad som är rimligt föratt täcka samhällsplanerarnas basbehov. SCB harårligen ca 15 000 uppdrag år myndigheter, organisa-tioner, forskare och företag. För dessa uppdrag tarman bara ut en kostnad för det merarbete som utförsför att ta fram den efterfrågade informationen. Vianser att SCB i ökad utsträckning bör avgiftsfinansie-ras.Vi kan också se att omfattningen av den offentligastatistiken ökar år . Krav ställs från olika håll,och någon begränsning tycks inte råda, vilket ledertill frågan: Hur långt ska man egentligen gå? Hurmycket ska statistiken tillåtas att kosta?Så småningom kommer kammaren att få ta ställ-ning till en ny statistiklagstiftning. I underlaget fördenna uppskattade man att den årliga kostnaden föruppgiftslämnandet för kommuner och företag uppgårtill . Denna uppgift är troligtvisgrovt underskattad.När man i andra sammanhang begär att kostnad-seffektivitet och sparsamhet ska gälla på områdensom är långt viktigare för medborgarna är kanske intebidrag till en ökad pappersproduktion det mest ange-lägna. När regeringen dessutom skriver att svarsbort-fallen på ett oroande sätt ökar leder det naturligtvistill tanken att värdet av undersökningarna minskaroch att resultatet kan snedvridas.Det är värt att notera att bakom uppgiftslämnandetdöljer sig inte sällan enskilda näringsidkare och små-företagare som får lägga ned mycket arbete och obe-tald tid på något som inte direkt bidrar till företagetsöverlevnad.Nej, stanna upp ett tag och låt oss ifrågasätta denohämmade expansionen på området för statistikin-samling, åtminstone på skattebetalarnas bekostnad.Alla blir garanterat lyckligare av det.Under utgiftsområdet ligger också den registerba-serade folk- och bostadsräkningen som regeringen hartänkt sig genomföra under 2005.Moderata samlingspartiets inställning är tydlig. Vihar varit emot detta . Vi vill inte ha en re-gisterbaserad folk- och bostadsräkning. Därför har viinte heller avsatt medel på anslaget. Vårt alternativ äri stället en mindre omfattande komplettering till folk-bokföringen.Att samla in detaljerade uppgifter om människorsliv och leverne leder lätt till omotiverat intrång imänniskors privatliv och kan upplevas som integri-tetskränkande. Jag är övertygad om att en stor del avsvenska folket delar min uppfattning.Tillvägagångssättet - en registerbaserad FoB - ärett dolt sätt att samla en stor mängd information ge-nom anonyma system och utan medborgarnas med-verkan, utan någon möjlighet till personlig påverkaneller ställningstagande.Fru talman! Två utredningar med bäring på fi-nansutskottets verksamhet har lagts fram under detsenaste året, dels - ett del-betänkande - dels . Vi ser medtillfredsställelse att båda dessa ligger i linje med för-slag som Moderata samlingspartiet har fört fram se-dan . ochKonkurrensverket föreslås läggas samman och om-bildas till en ny myndighet.Den totala offentliga upphandlingsvolymen upp-går till ca , vilket motsvarardrygt av BNP. Var och en inser bety-delsen av att den offentliga upphandlingen måste skepå ett korrekt sätt och att tillsynen över denna är enviktig uppgift. Vi tror att en sammanslagning av detvå myndigheterna kommer att bidra till en skärptefterlevnad av lagstiftningen och därmed bidra tillökad konkurrens och bättre kostnadskontroll, sett urskattebetalarnas perspektiv.Den andra stora förändringen gäller förslaget omen sammanhållen revisionsmyndighet för den statligaredovisnings- och effektivitetsrevisionen. Så sent somi går debatterades betänkandet KU8 här i kammaren,och det klubbades igenom bara för en liten stundsedan. sällar sig nu till det gängse mönstretinternationellt och får en lagreglerad obunden revi-sion i förhållande till såväl regeringen som riksdagenoch revisionsobjektet. Vägen har varit lång, menmålet ligger nu inom räckhåll.Vi vill trots tillfredsställelsen peka på att RRV:sställning fram till inte får under-grävas. RRV har en komplex finansieringsbild, en-gångsanslag, avgifter och särskilt finansierade rege-ringsuppdrag. RRV har i sin årsredovisning pekat påatt verkets basresurser långsiktigt understiger vadsom krävs för att genomföra en revision av dagensomfattning. Därtill kommer att marknadens efterfrå-gan på högutbildad arbetskraft gör att RRV kan fåsvårt att behålla eller rekrytera kvalificerade medar-betare, ett konstaterande som är ett viktigtobservandum.Fru talman! Jag nöjer mig med dessa synpunktertagna ur vår anslagsmotion. Som framgått harriksdagens majoritet redan fastställt ramar för deolika utgiftsområdena och vårt alternativ har fallit,varför vi ej kommer att delta i beslutet om anslagenför utgiftsområde 2.Anf. 33 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3, sominnebär ett tillkännagivande till regeringen att arbetetmed jämställdhetsbokslut och annan könsuppdeladstatistik ska påskyndas.Utskottet vill nöja sig med att säga att jämställd-het är en fråga med högsta prioritet och att regeringenarbetar intensivt med att på olika sätt införlivakönsperspektivet i budgetprocessen och i den ekono-miska politiken. Allt detta är mycket bra. Kräver vimöjligen för mycket när vi inte nöjer oss med detta?Jag tycker inte det.Visst har mycket positivt gjorts. Vi vänsterpartis-ter gläder oss också åt att den nu finns förslag om attockså regeringspartiet ska bli feministiskt. Men tyvärrblir ändå helhetsintrycket att regeringens profil i frå-gan nu är lägre än sedan.Låt mig börja med att gå tillbaka till den finans-plan som regeringen presenterade i början av 1995.Där skrev man bl.a. under rubriken förjämställdhet att utredningar pekar på omfattandelöneskillnader mellan kvinnor och män, att dettabidrar till att ett stort antal lågavlönade och lågutbil-dade kvinnor blir beroende av bidrag, trots eget för-värvsarbete. En rad åtgärder utlovades, bl.a. skulledåvarande jämställdhetsministern bjuda in arbets-marknadens parter för att diskutera vad som behövdesgöras ytterligare.Vad har då hänt med jämställdheten i se-dan dess? Enligt LO:s rapport ökademanliga arbetarlöner mellan 1994 och2000. Kvinnliga arbetarlöner ökade med 21,7 %.Motsvarande skillnad kan också ses på tjänstemanna-sidan.Huvudförklaringen är att lönerna i den privatasektorn ökat med mer änlönerna i kommunerna, och det gäller både arbetareoch tjänstemän. Majoriteten kvinnor jobbar, som sagt,i kommunerna - av de sysselsatta - medanmajoriteten män jobbar i privat sektor. I LO-rapproten sammanfattades resultatet med orden: "Desom hade mest fick mest och de som hade minst fickminst. "SCB har också publicerat lönestatistik för1999. Männen tjänar totalt mer än kvinnorna.Om man rensar bort effekten av att kvinnor arbetarmer deltid, dvs. om man bara ser till heltidslönen,minskar skillnaden till . Rensar man ocksåbort skillnader i yrkesval, bransch och utbildningkommer kvinnorna av manslönen igenomsnitt. I privat sektor är skillnaden störst, ikommunerna är den minst. En del av detta beror påren lönediskriminering, olika lön för samma jobb.Jämfört med har kvinnors rela-tiva löner minskat. Medelvärdet på arbetsinkomstenför en heltidsarbetande kvinna - som andel av mot-svarande manslön - var 1980 . 1998 var mot-svarande andel 78 %.Självklart påstår jag inte att löneskillnader i förstahand är ett resultat av den förda politiken. Vi lever iett globalt kapitalistiskt system där starka krafterverkar för ökade skillnader både mellan samhällsklas-serna och mellan könen. Men jag hävdar att den fördapolitiken kunde ha varit mer inriktad på att bekämpaskillnaderna än vad den har varit. Och eftersom jagtror att viljan finns att föra en bättre politik för merajämställdhet så måste det vara något fel på vår verk-lighetsbild och/eller på vårt sätt att tänka kring dessafrågor.Det är bra att regeringen i bil. 4 till finansplanenlåtit göra en fördelningspolitisk analys som också ärinriktad på könsskillnader. Som framhålls i dennabilaga är ett av de största problemen vid sådana ana-lyser bristen på data.Ett annat problem är att de teoretiska tankekon-struktioner som analysen bygger på ursprungligen ärskapade för att osynliggöra könsskillnader snarare änför att uppmärksamma dem.