prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Jag vill understryka detsom sade i sitt anförande om att långsik-tigt vårda våra skattebaser.Såväl det europeiska som det globala perspektivetkräver en förhållandevis snabb anpassning av detsvenska skattesystemet. I rapporten förvaltningår 2010 - I globaliseringens spår från kommer utredarna fram till att det behövsskattesänkningar på åtminstone 100 miljarder. För attkomma ned till genomsnittsnivåer för EU:s med-lemsländer krävs skattesänkningar på ungefär 200miljarder. Det är naturligtvis en utmaning som viborde ta ett gemensamt ansvar för i . Vikristdemokrater ser det som beklagligt att regeringeninte inleder ett långsiktigt arbete med målet att sänkaskattetrycket nu när de statsfinansiella förutsättning-arna finns. Målet på medellång sikt bör vara att nåned till den genomsnittliga skattekvoten inom EU.Det skulle stärka grunden för en långsiktigt hållbarvälfärdsutveckling i en alltmer global ekonomi.Vi kristdemokrater föreslår skattesänkningar, ut-över regeringens förslag, med totalt 26,4 miljarderkronor . Till våra förslag på sänkta skatter hört.ex. sänkt arbetsgivaravgift på pålönesummor , en successivt av-vecklad förmögenhetsskatt och en avskaffad dubbel-beskattning.En jämförelse av skattevillkoren för ägande i EU-länderna visar att beskattningen är ungefär dubbelt såhård för en svensk som för en genomsnittlig aktieäga-re i övriga EU, vilket har bidragit till ett relativt settlågt sparande i svenska hushåll. Enligt en rapport frånIndustriförbundet leder skillnaden i beskattning till attsvenskarna tenderar att konsumera mer av sina in-komster medan utlänningar står för kapitalbindning.Eftersom vinsterna från ökad effektivitet och produk-tivitet i företagen tillfaller just ägarna, blir det till stordel utländska hushåll som får del av vinsterna i detsvenska näringslivet.Om inte skattepolitiken får en ny inriktning kom-mer skattebasen att snabbt erodera. - dethar vi hört tidigare i debatten - beräknas minst 400miljarder kronor av de svenska hushållens sparkapitalvara placerat utomlands.På inkomstskattesidan föreslår vi ett höjt grun-davdrag, fördubblad skattereduktion för låginkomst-tagare samt ett förvärvsavdrag. Dessutom föreslår viatt den s.k. värnskatten slopas. Vi upprepar vårt tidi-gare krav på sänkta skatter inom tjänstesektorn. Detgör vi i ett gemensamt förslag med de övriga borger-liga partierna.Fru talman! Det internationella perspektivet gördet omöjligt för ett land att hålla sig med ett skatte-tryck som avsevärt avviker från omvärlden. Vadhjälper höga skatter välfärden om skattebaserna ärobefintliga? Det är svaga grupper som drabbas hår-dast när kapital, företag och kunskap lämnar Sverigeoch tillväxten uteblir.Jag vill därför fråga utskottets ordförande vilkenstrategi socialdemokraterna har för att åstadkommaett skattesystem som tål en globaliserad ekonomi.Fru talman! Vidare är ett viktigt mål för kristde-mokratisk politik att så många som möjligt ska kunnaleva på sin lön när skatten är betald. Skatten på lågin-komsttagare är exceptionellt hög i . Principenom skatt efter bärkraft har tappat betydelse när skatttas ut redan vid så låga inkomster som 8 900 kr.Dessutom sker det med en skattesats som i ett inter-nationellt perspektiv är mycket hög. Vi har ju kom-munala skatter på . I t.ex. ochTyskland tas skatter ut med maximalt , menförst vid inkomster på 50 000-60 0000 kr.Dagens skattesystem i gör att lågavlönadeinte klarar sig på sin lön när skatten är betald. Detkränker den mänskliga integriteten att ena dagenutsättas för en så hög inkomstskatt att man nästa dagmåste stå med mössan i hand och söka bidrag hos statoch kommun. Denna rundgång främjar varken eko-nomiskt oberoende eller personligt ansvarstagandeoch måste brytas. Vidare bör de val som män-niskor vill göra, t.ex. öka eller minska sin arbetstid,inte påverkas negativt av kombinationen av statligaoch offentliga regler. Vi behöver minska de s.k. mar-ginaleffekterna. En alltför stor del av vår tillvarobestäms genom ekonomisk-politiska beslut.Därför föreslår vi kristdemokrater en rad åtgärderpå skattepolitikens område som gör att inkomsttagarefår behålla en större del av sin lön och därmed fårmöjlighet att påverka och få kontroll över sin ekono-miska situation.Vi anser att inkomstskatten ska sänkas genom enkraftig höjning av grundavdraget, och det innebärrejäla förbättringar för alla inkomsttagare inklusive grupp av dagens pensionärer. Vi föreslår en för-dubblad skattereduktion för låginkomsttagare införa ett förvärvsavdrag för att minskamarginaleffekterna. Skattereformens mål om enkelhetoch en maximal marginalskatt på bör återstäl-las. Det innebär således att den statliga inkomstskat-ten ska vara maximalt 20 %.Hur ser Socialdemokraterna på att fler ska kunnaklara sig på sin lön och inte vara beroende av bidrag?Så går jag över till fastighetsskatten. 1993 var dentotala boendekostnaden som procentuell andel avhushållens disponibla inkomster i de europeiska län-derna i genomsnitt , jämfört med 30 %.Med regeringens förslag kommer för många småhus-ägare andelen av den disponibla inkomsten som manbetalar för boendet att öka ytterligare. Genom atttillåta att taxeringsvärdena skjuter i höjden i mångaområden accepterar regeringen kraftiga höjningar,inte bara när det gäller fastighetsskatten utan ocksånär det gäller förmögenhetsskatten, för stora gruppersom inte har så stora marginaler att leva på. Vi harfått exempel på det tidigare i debatten.Villaägarna har räknat ut att en tvåbarnsfamiljsom bor i en medeltaxerad villa i utanförStockholms kommun och har en inkomst på250 kommer att behöva betala avsin inkomst bara i skatter för sitt boende. Då har de isitt exempel ändå räknat med den begränsningsregelsom regeringen aviserat men som vi ännu inte har settskymten av.I en debatt här i kammaren i går var vi flera leda-möter som försökte få finansministern att ge allaoroliga småhusägare lugnande besked, men utanresultat. I ett replikskifte med i debattentidigare sade finansministern ungefär så här ombegränsningsregeln: Förhoppningsvis kan den klaraut en del av problemen. Det är föga lugnande, frutalman.Kristdemokraterna kan inte acceptera den kraftigaskattehöjning som regeringens förslag innebär förstora grupper. Jag får så gott som reaktionerpå detta och vädjanden om att gripa in mot konsek-venserna av fastighetsskattesystemet. Jagvill därför avsluta mitt anförande med en vädjan omatt regeringen överväger en fortsatt frysning av taxe-ringsvärdena. Fastighetsskatten drabbar alla, oavsettinkomst och betalningsförmåga - tvärtemot denskatteprincip som borde gälla i , dvs. Fastighetsskatten hotar i vissa fallt.o.m. äganderätten för personer med låga inkomstersom inte har råd att betala skatten.Kristdemokraterna stöder därför en sänkning avfastighetsskatten till , men vi finansierar därut-över en fortsatt frysning av taxeringsvärdena, som ettförsta steg mot lägre fastighetsskatter. Vi vill också,som jag sade tidigare, börja en avveckling av förmö-genhetsskatten.Fru talman! Med det här vill jag avsluta mitt in-lägg genom att instämma i yrkande ombifall till reservationerna 1 och 13 med anledning avfinansutskottets betänkande nr 1.Anf. 86 PER () replik:Fru talman! Jag skulle bara vilja fråga HelenaHöij: Hur har ni tänkt er sänka kapitalbeskattningen?Det pågår nu en rörelse i där man är bereddatt genomföra saker som borde innebära att vi kansitta ganska stilla med den kapitalbeskattning vi har . Vad är det som gör att vi nu ska rusa åstad ochkraftigt sänka kapitalbeskattningen?Sedan säger att man ska sänka skat-tetrycket när det finns ett statsfinansiellt utrymme. Ja,det kan vi vara eniga om - det är ganska riktigt. Vihar bedömt att det statsfinansiella utrymmet finns därdet finns . Men ni vill ju t.ex. införa ytterligarekarensdagar. säger att man ska kunnaleva på sin lön. Ja, men hur ska den som är sjuk dåoch då kunna finansiera detta? Vad ni gör är att sänkaskatten för höginkomsttagare.När jag läser ert förslag för att klara av detta meddet här förvärvsavdraget, förstår jag inte riktigt hur niresonerar. Ni ska alltså införa ett förvärvsavdrag på6,av den taxerade inkomsten, och det ska bli ettstatligt förvärvsavdrag. Hur har ni tänkt att detta skafungera? Innebär inte det i detta läge att höginkomst-tagarna återigen gynnas?När jämför med för-står jag var önskelandet finns. Men åk till Storbritan-nien och titta på de sociala klyftorna där! Är det ettsådant land ni vill ha? lyfter ju framStorbritannien som ett föredöme, där man har lågaskatter och där man kan leva på sin lön. Jag har varit iStorbritannien ganska ofta, och jag har sett hur det serut där. Om det är det samhället sig blir jag väldigt rädd.Helena Höij säger att hon inte har sett skymten avbegränsningsregeln. Nej, jag förstår att Kristdemo-kraterna inte har läst Fastighetsbeskattningskommit-téns betänkande. Där beskrivs stora delar av det för-slag som kommer att läggas. Man behöver fila på det,och det är det man nu gör på Finansdepartementet.När säger att hon inte har sett skymtenav det innebär det att hon inte ens har läst utredning-en.Anf. 87 () replik:Fru talman! När det gäller kapitalbeskattningenhörde vi i Per inlägg här tidigare vilkaproblem det kunde innebära för många småhusägaresom med de höjda taxeringsvärdena får en ökad för-mögenhetsskatt. När vi pratar om att sänka skatternapå kapital och på förmögenhet handlar det inte baraom att komma till någon nivå som bestäms av länderutanför oss, utan det handlar också om att sänkaskatterna så att kapital och förmögenhet stannar kvaroch arbetar här. Lågt räknat är det ett sparandepå som sker utanför Sverige.Det är 400 miljarder som hade kunnat göra ett gottarbete här. Det handlar inte bara om att lappa ochlaga med en specialregel mot oönskade konsekvenserav förmögenhet och kapitalbeskattning, utan ocksåom att förmögenhets- och kapitalbeskattningen ärskadlig för utvecklingen i och för tillgångenpå kapital.Vi vill ha ett sänkt skattetryck för samtliga. Krist-demokraterna säger att det behövs ett generellt sänktskattetryck. Vi vill då sänka skatterna för företag ochför inkomsttagare, inte minst för låginkomsttagarna,som internationellt sett har en väldigt hög beskattningi . Det var där som jag tog fram somett exempel. Övriga jämförelser med är i dethär sammanhanget ganska ointressanta.Jag kan försäkra Per att Kristdemo-kraterna har läst Fastighetsbeskattningskommitténsförslag - ett förslag som har rönt ganska stor kritik.Om vi inte hade kritiserat det hade det kanske funnitsen proposition på bord. Men eftersomfinansministern både i går och i kammaren harsagt att det förhoppningsvis kan råda bot på en del avproblemen är jag och många småhusägare oroliga.Anf. 88 PER () replik:Fru talman! Jag fick inget svar på frågan hur niska konstruera förvärvsavdraget så att det inte i förstahand gynnar höginkomsttagare. Det är ju så de flestaav era förslag är.När det sedan gäller kapitalbeskattningen har jagförklarat att med det arbete som pågår inom EU nukommer detta kanske att lösa sig. De pengarna kom-mer inte att behöva befinna sig i utlandet längre, utande kanske kommer tillbaka till landet. Det är för mighelt obegripligt hur man kan föreslå någonting sådantsom innebär att man går före och sänker kapitalbe-skattningen och dränerar den skattebas som vi even-tuellt kunde ha i framtiden.Är kapitalbeskattningen så mycket viktigare är beredd att försämra för de sjuka? De som haråterkommande sjukskrivningar kommer ju att drabbasoerhört hårt av förslag, och dekommer inte under några omständigheter att kunnaleva på sin lön.Sedan sägs det att vi har hög skatt för lågin-komsttagare. Ja, men vart man än kommer - om detär , eller - och frågar hurdet kan komma sig att de har så låg skatt säger de attde också har sjukförsäkringsavgifter.När vi var i gjorde vi en överslagsberäk-ning - de sägs ju ha väldigt låga skatter för lågin-komsttagare - men de lade in alla de obligatoriskaavgifter som finns och som tas ut på precis sammasätt som skatt. Det visade sig att det skiljer ytterst litei beskattningen. Är det ett sådant system som ni ocksåvill införa? Ska det vara obligatoriska sjukförsäkring-ar eller ska vi ha någonting annat?För år 2003 redovisar ni högre inkomster av fas-tighetsbeskattningen än vad regeringen och samar-betspartierna gör. Hur kan det komma sig? Är dethyreshusen som ska klämmas åt? Ni har de factohögre siffror för när det gäller inkomster frånfastighetsskatten. Detta rimmar ganska dåligt med eraskattesänkningsambitioner på området.Anf. 89 () replik:Fru talman! När det gäller Per sistafråga här kan jag bara hänvisa till den debatt somförut förts i denna kammare och även i mediernakring de beräkningskonventioner som gäller för hurman lägger upp en budget. Långsiktigt sänker viuttaget av skatt på fastigheter. Det gäller då bådefastighetsskatt och förmögenhetsskatt. Därmed tyckerjag mig ha svarat på den frågan.Per pratar så mycket om låginkomstta-garna och deras skatt. Anser Per att skat-ten för låginkomsttagare ligger på rätt nivå närså många som ändå har arbete och inkomst, men sompå grund av sin försörjningsbörda och på grund av dehöga skatterna, dagen efter det att de har betalatskatten måste gå till stat och kommun och begärabidrag? Är det rimligt att vi har den skattenivån förlåginkomsttagare? Det måste ju vara konsekvensen avPer inlägg här.Per talar om de återkommande sjuka.Det är inte så att vill avskaffabegränsningen till maximalt pertolvmånadersperiod. Det framgår tydligt när manläser våra motioner, så det får Per göra engång till.Det är vi som är sjuka lite då och då som ska varamed och betala för dem som är långvarigt och oftasjuka. Ingen ska behöva drabbas av mer än tio ka-rensdagar - alltså precis som i dag.Anf. 90 ():Fru talman! Det går bra för . Det är detmantra som socialdemokrater i allmänhet och stats-ministern och finansministern i synnerhet nu hjälps åtatt sprida över landet. Just nu är det sant och det ärresultatet av den mödosamma sanering av de gemen-samma finanserna som pågick under hela 90-taletsom har åstadkommit detta. Den här utvecklingenförstärks dessutom av att konjunkturutvecklingen ivår omvärld har betett sig hyfsat. Detta har lett till attnäringslivet i stort sett går för full maskin. Dettager ökad sysselsättning, som i sin tur ger ökad köp-kraft. Båda dessa företeelser ger större skattebaseroch därmed högre skatteintäkter. I det korta perspek-tivet ser det alltså bra ut.Detta ger utrymme både för ökade kostnader ochför skattesänkningar. Men det är oerhört viktigt hurdessa kostnadsökningar och skattesänkningar nugenomförs. Med 90-talets erfarenheter av 80-taletslättsinnespolitik och brist på framförhållning i denekonomiska politiken i färskt minne borde vi akta ossför att på nytt hamna i samma situation.Det är nu som vi skapar grunden för den ekono-miska utvecklingen under det närmaste decenniet.Socialdemokraterna och deras samarbetspartier ex-panderar, ökar, utgiftssidan och sänker skatternanågot, även om fastighetsskatten av allt att dömakommer att stiga för de allra flesta - och för mångavillaägare dramatiskt.Moderaterna å sin sida upprepar som vanligt sittmantra: Rejäla skattesänkningar överallt, främst förhöginkomsttagare, löser praktiskt taget alla problem.Centerpartiet arbetar för att långsiktigt, varaktigtoch uthålligt sänka skattetrycket. Vikten av en an-passning av det svenska skattetrycket till ett slagsOECD-nivå har ju tidigare här i debatten belysts ochbejakats, t.ex. i replikskiftet mellan herrar Rosengrenoch . Vi lägger stor vikt vid hur denna sänkningsker. Det är också viktigt att se till att strukturellaåtgärder vidtas på kostnadssidan så att vi kan behållaen stabil samhällsekonomi, med utrymme för sam-hällsfinansierad välfärd och satsningar på utbildningoch infrastruktur.Att lägga stor vikt vid hur skattesänkningarna skaske innebär per automatik starka prioriteringsbehov.Vi kan inte, som exempelvis , sprida utskattesänkningar över hela fältet. För övrigt anser jagatt en av de viktigaste uppgifterna för de partier somhar ambitionen att bilda en ny regering efter valet äratt se till att skapa trovärdighet kring en skattepolitiksom ger långsiktighet, som ger mer till dem som bästbehöver skattesänkningar och som ger utrymme förden samhällsservice som medborgarna har rätt attefterfråga.Vi har den ambitionen och vi vet att också Mode-raterna har ambitionen att ingå i en ny regering. Menför att den ambitionen ska leda till önskat resultat ärdet alldeles nödvändigt att också bådeprioriterar och prioriterar om bland alla sina oändligtmånga skattesänkningsförslag.Fru talman! Våra tre främsta prioriteringar påskatteområdet är följande: sänkta arbetsgivaravgifterför småföretagen för att underlätta tillväxt och sys-selsättning, sänkt fastighetsskatt för alla genom frystataxeringsvärden och sänkt skattesats samt sänktainkomstskatter för dem som bäst behöver det - meden sådan inriktning att man kan komma till rätta medde marginaleffekter som är resultatet av skatte-system och olika former av inkomstberoende bidrag.Våra här redovisade prioriterade områden har treviktiga saker gemensamt: De medverkar till en lång-siktig och hållbar tillväxt. De ger stabilitet och förut-sebarhet på fastighetsmarknaden och i näringslivet.De tar hänsyn till behovet av skattesänkningar hosdem som bäst behöver en förstärkning av sin hus-hållskassa för att bestrida sina vardagliga inköp.Det allra viktigaste inslaget bland våra förslag äralternativet till inkomstskattesänkning. I fortsättning-en kommer jag att uppehålla mig vid detta.Många debattörer på skatteområdet talar ofta ochengagerat om skadliga marginalskatter, dvs. den ef-fekt som uppstår när ökad inkomst leder till högrebeskattning genom att man överskrider t.ex. dengräns som medför statlig inkomstskatt. Den här ef-fekten, marginalskatteeffekten, berör avdem som betalar inkomstskatt och uppgår till maxi-malt av den ökning som sker av inkomsten.I den allmänna debatten talas det betydligt meralågmält om de marginaleffekter som är ett resultat avkombinationen högre skatt på grund av sänkta grun-davdrag i skattesystemet och bortfallet av inkomstbe-roende bidrag i t.ex. sjuk- och eller arbetslöshetser-sättningarna.Icke desto mindre och trots att det inte talas såmycket om dessa marginaleffekter är de ett besväran-de faktum som ofta innebär att av en ökad in-komst går till staten och alltså enbart till denenskilde.Det är dessutom så att det berör långt fler männi-skor än de som berörs av den statliga inkomstskatten.För de människor som berörs av dessa marginalef-fekter äts hela inkomstökningen upp när man går frånbidragsförsörjning till arbetsförsörjning om mandessutom tar hänsyn till de ökade kostnader somuppstår i form av resor och mat när man tar ett arbete.Det är självklart att detta fenomen är oerhört frust-rerande och dessutom, precis som peka-de på, kränkande för de människor som berörs.Det innebär ju att det för många i dessa vanligainkomstlägen inte är möjligt att förbättra sin ekono-miska situation genom att gå från bidrag till arbetsin-komst eller genom att ta ett bättre betalt arbete. Omalla som här i denna kammare och i debatten i övrigtsäger att det måste löna sig att arbeta verkligen vill gesubstans åt detta påstående är det framför allt i dessalåga och vanliga inkomstlägen som skattesänkningarmåste sättas in.Fru talman! Jag tänker inte nu närmare gå in påtekniken och de olika stegen i vårt inkomstskatteför-slag. Låt mig bara peka på att fullt genomfört innebärdet en skatterabatt, alltså ett avdrag på skatten lika föralla inkomstlägen - det är viktigt därför att det gersamma värde oberoende av i vilken inkomstklass manbefinner sig - på . Det innebär också enförvärvsrabatt på upp till samma storleksordning fördem som förvärvsarbetar.Det här taket, Per , är lösningen på detproblem som togs upp i replikskiftet med HelenaHöij. Det är spärren mot att förvärvsavdraget skullegynna höginkomsttagare, vilket kristdemokraternauppenbarligen inte har kommit på i sitt förslag. Mendet är härmed serverat. Jag antar att vi vid ett genom-förande ska kunna enas om en sådanlösning.Det som jag nu kort har redovisat ger skattesänk-ningar för dem som bäst behöver förstärka sin köp-kraft. Det underlättar rekryteringen av arbetskraft i ettläge där vi av allt att döma behöver göra allt för attförse näringsliv och offentlig verksamhet med denpersonal man behöver det närmaste decenniet.Det leder med automatik till lägre kostnader förstat och kommun genom mindre belastning på olikabidragssystem och det leder sammantaget till ökadtillväxt och därmed till bättre välfärd.Fru talman! behöver förändringar påskatteområdet av det slag som jag nu har redovisat.Ett modernt, robust, stabilt och långsiktigt inkomst-skattesystem som sänker det offentligautgiftstrycket är precis vad och Sverigesvanliga inkomsttagare behöver. Vi vill ge vårt bidragi denna process. Så vitt nu kan bedömas krävs det enny regering för att genomföra denna goda karamell.Om detta ska bli möjligt måste helt uppenbart mode-raterna tona ned sina ytterligheter, t.ex. ett slopandeav statsskatten i inkomstskattesystemet.Allra sist, fru talman, vill jag i likhet med bifall till reservation 14.Anf. 91 PER () replik:Fru talman! Jag håller med om har diskuterat marginalskatteproblematiken närdet egentligen är marginaleffekterna totalt sett somman borde diskutera. Men det är ju inget nytt. Detbörjade vi göra redan vid skattesamtalen för två årsedan. Då fick vi ett ganska digert material. Det sitterockså en utredare som tittar på hur man ska kommarunt marginaleffekterna.Den enskilda faktor som påverkar marginaleffek-terna mest är faktiskt de inkomstberoende dagistaxor-na. Vi föreslår nu en maxtaxa som innebär att margi-naleffekterna i det avseendet kommer att minskaganska ordentligt. Det kommer inte att kosta på atthöja sin lön, att få ett högre betalt arbete. Det som dååterstår är naturligtvis att titta på bostadsbidragenskonstruktion, osv. Men maxtaxereformen kommer attundanröja en hel del av de här problemen. Det förvå-nar mig att det är så många partier som säger nej sådan reform i det sammanhanget.Sedan är det naturligtvis vänligt av att förklara för vad demenar eller borde ha menat när ni inför ett sådant härtak. Men det är fortfarande så när det gäller Kristde-mokraternas och utformning, kombineratmed förslag om att man helt ska ta bortstatsskatten, att det inte kommer att gå ihop. mar-kerar mycket tydligt vad det är somska gälla. Det är politik som ska gälla.Kristdemokraterna har serverat en lösning, och mansäger nej till förslag.Kan vi verkligen lita på att det kommer att bli så ien eventuell borgerlig regering? Är det detta ni ge-mensamt kommer att gå fram med? Kommer maninte att gynna höginkomsttagarna? Är det det vi kanförvänta oss av ett eventuellt gemensamt borgerligtmanifest?Anf. 92 () replik:Fru talman! Det är alldeles rätt som Per Rosen-gren säger, att det resonemang kring marginaleffektersom vi för inte är något nytt. Men de lösningar vi förfram är nya. Det är det som är intressant. Jag tror ilikhet med Per att vi alla måste fokuseramer på denna företeelse i den allmänna debatten föratt det ska få genomslog.Sedan säger att maxtaxan har ef-fekt på marginaleffekterna. Ja, det har den. Men denhar också effekt på mycket annat. Det som Per Ro-sengren i tidigare replikskiften har kritiserat CarlFredrik och för, att gynna högin-komsttagare, är precis det ni nu gör med införandet avmaxtaxan. Den motverkar dessutom andra lösningarnär det gäller barnomsorgen. Den föser in praktiskttaget alla barn i den offentliga barnomsorgsverksam-heten. Det är en självklarhet för oss att inte stödja ettsådant förslag.Sedan frågar om vi kan lita på attdet i en eventuell borgerlig regering blir tyngdpunktpå det som jag har sagt eller om det blir tyngdpunktpå något annat. Jag kan ju inte utfärda några sådanagarantier. Men jag är personligen alldeles övertygadom att det inte finns några förutsättningar för att bildaen borgerlig regering med mindre än att vi kan göratrovärdigt att en sådan regering skulle föra en skatte-politik som gynnar folkflertalet.