prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Vi kan inte tillåta oss att föra ut kemika-lier så att den kemiska strukturen i ett ekologisktsystem drastiskt ändras. Vi kan inte släppa ut gaser iluften så att vi får förändringar i atmosfären. Och vikan naturligtvis inte ge oss in i att manipulera dengenetiska koden, t.ex. genom att bryta reproduktions-barriärer och släppa ut nya genotyper i redan existe-rande ekologiska system. Vem kan göra anspråkpå att veta vilka effekter sådana oprövadeinslag i den naturliga utvecklingen kommer att få förlivet på jorden?En politik för ett långsiktigt ekologiskt hållbartsamhälle måste använda både lagstiftning och eko-nomiska styrmedel. Det ska vara förbjudet att utföravissa ur miljösynpunkt mycket farliga handlingar, detska löna sig att agera miljövänligt och miljöskadligverksamhet ska ha ett högt pris. måste gå före och vidta åtgärder härhemma, men vi måste också mycket aktivt driva pådet internationella arbetet för en ekologiskt långsik-tigt hållbar utveckling.Varför håller jag då detta mycket allmänna anfö-rande? Jo, jag tror att vi i vardagspolitiken inte riktigtförstår digniteten av det här problemet. Det är ettpolitiskt problem som gäller livet på jorden, dvs. dennaturliga utveckling som har pågått under tre miljar-der år och där en art utvecklas under årmiljoner. Inomloppet av några få årtionden bryter vi ned betingel-serna för den här utvecklingen utan att veta vilkakonsekvenserna blir. Vi förstår att de blir förödande.Om man tittar i årsbudgeten kan man mot den härbakgrunden bara konstatera att det ser ut som omproblemet var ganska litet. Miljö- och jordbruksde-partementets budget är inte precis överväldigandestor. När vi pratar om de resurser som vi vill sätta tillför att lösa problemet handlar det egentligen om små-summor.Jag tror alltså, inte minst för min egen skull menockså för alla andras, att vi bör påminna oss proble-mets karaktär och sätta den i relation till vad somhänder när vi kommer med små förslag för att ta stegi rätt riktning. Jag kan bara nämna sådana saker somt.ex. förslaget om att höja bensinpriset med 10 öre.När vi vet att vi med alla medel och vissa uppoffring-ar måste se till att problemet löses ger det faktiskt ettminst sagt konstigt intryck när man i den vardagligapolitiska debatten diskuterar de här frågorna.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! anförande var viktigt.Det var viktigt därför att det gav en väldigt bra bildav vad de här problemen handlar om. Jag tycker att visom för den här debatten och som har diskuterat mil-jöfrågor inte ger intryck av att ha den här bildenklar för oss. Det finns ett behov av att öka kunskapenhos oss, men också hos människor i allmänhet.Detta märker vi inte minst i mitt och GunnarGoudes hemlän när vi diskuterar trafikfrågor. Omdebatten handlar om att skydda värdefulla naturområ-den eller bevara hotade arter kan man läsa insändaresom andas stor okunnighet.På vilket sätt, enligt , ska vi med-verka till att öka den här förståelsen - hos oss här ikammaren, men också hos allmänheten?Anf. 106 () replik:Fru talman! Opinionsbildning, som vi är bra på,ska naturligtvis fortgå. Spridningen av kunskap ärviktig, och jag tror att vi har kommit en bit på vägdär.Tyvärr är det lite grann uppochnedvända världen.Tittar vi på förskolor ser vi att där finns storkunskap om och stort intresse för de här frågorna. Igrundskolorna finns detta också. Det försvinner vällite i gymnasiet, och på våra universitet och högsko-lor är det väl bara de som är specialiserade inomområdet som får en bra bild av vad problemet handlarom. Det finns alltså en del att göra där.Nu tror jag, och jag har ett visst stöd i de enkäteroch undersökningar som är gjorda, att människorna ihela världen, också i , är villiga att göra upp-offringar för att få en bättre livskvalitet i en levandenatur som innehåller alla de komponenter som viälskar - djur och växter - och med fasa ser att detfinns en risk att detta förstörs. Den risken är redanuppenbar. Det är inte svårt att tala om för människoratt risken finns. Om vi frågar bilisterna här utanförkammaren om de vill höja bensinskatten med 10 öreoch de förstår problemet tror jag att de skulle ställaupp. Det är svårare i kammaren.Anf. 107 ():Fru talman! kör jag bil i in-nerstad. Det gör jag, , i en elek-trisk bil som jag hyr av . Det lederinte med säkerhet till att jag räddar mänsklighetenfrån all världens miljögifter, men det kanske kanhjälpa till. Bilen ingår i ett EU-projekt som syftar tillatt få fram vettiga miljöbilar med bred användbarhetoch överkomligt pris. Om det sedan leder till att detblir elbilen som blir framtidens bil vet jag inte. Detfinns andra alternativ. Nackdelen med elbilar är denkorta aktionsradien. Fördelen är å andra sidan attutsläppen av miljöskadliga ämnen blir helt eliminera-de - även utsläppen av koldioxid, i vart fall om elek-triciteten kommer från vind-, vatten- eller kärnkraft.När människor flyttar ihop på begränsade områ-den uppstår påfrestningar på omgivningen. Det gällerför bondgårdar likaväl som för storstäder. Vissa av dehär problemen har till stor del gått att bemästra. Ge-nom idogt och insiktsfullt arbete med reningen avvåra sjöar går det nu att bl.a. bada mitt i Stockholmsinnerstad. Det är en framgång som ingen vågadedrömma om . Vidare har fjärrvär-men till stor del begränsat uppvärmningens skadligaeffekter på luftkvaliteten. Men mycket återstår, sär-skilt beträffande trafikens miljöeffekter.Här är strategi med utvecklingav miljövänliga bilar ett positivt inslag. Bilen hargivit oss mycket av frihet och oberoende. Därför, frutalman, finns all anledning att inrikta sig på att värnabåde om miljön och bilen. Stadens idé är ju närheten.Utan väl fungerande kommunikationer förloras när-heten - särskilt i storstäderna. Tekniken på dettaområde går hastigt framåt. Men det gäller även attbygga ut stadslandskapet på ett sätt som gör stadenbåde lätt att ta sig fram i och hälsosam att vistas ochbo i.Låt mig citera statsrådet , som häri kammaren sade i en debatt om bostadsbristen:"Skall vi lyckas få till stånd ett kraftigt ökat bostads-byggande i måste vi också lösastrukturproblemen i denna region. Om vi inte gör detligger många av korten mörkade och vi står utanriktigt bra förutsättningar för bostadsplanering ochstadsplanering. "Det var så långt . I andra ringhörnan, frutalman, står regeringens miljöansvarige, statsrådetLarsson, som uppenbarligen inte vill lösa bostads-problemen. "Trafiksituationen i våra tre storstäder - -- har kommit till vägs ände. ", skrev han i . anser det vara "fruktlöst" att bygga ut kollek-tivtrafiken. I uppgiven pessimism deklarerade han iDN-artikeln att "det leder bara till att de som redan nuväljer buss och tunnelbana ökar sitt kollektivåkandeytterligare medan resten framhärdar i att ta bilen - - -." Denna sin inställning har han så sent som i gårbekräftat i svar på en fråga från mig.Man tar sig för pannan och undrar om detta är re-geringens trafik- och miljöpolitik för storstaden - sånattsvart och så resignerad.Men det har visat sig att andra regeringsledamöterhar mer insikt i storstadens miljöproblem. redovisade för inte så länge sedan för kam-maren följande insiktsfulla redogörelse: "Trängselnpå innebär inte bara minskad framkom-lighet och tillförlitlighet. Även miljömässigt vill jagpåstå att den är en stor belastning." Sedan pekade hanpå den undersökning som visade att en bilresa på tolvkilometer från till tog nästan entimme i anspråk i högtrafik och att"bränsleförbrukningen under de var , mer än tre gångerdet normala. Det innebär ökat utsläpp av luftförore-ningar och koldioxid." Mot den bakgrunden är mil-jöminister likgiltiga inställning till struktur-problemen närmast ett miljöhot!Näringsminister uttrycker i svar på enskriftlig fråga en för miljön ytterst fördelaktig inställ-ning när han säger att det är "min meningatt kollektivtrafiken behöver byggas ut och bli bättremen jag menar också att det behöver göras mer insat-ser i vägsystemet inom . "Fru talman! Jag har noterat att miljöminister på ett fördelaktigt sätt skiljer sig från övriga stats-råd genom att närvara i kammaren när vi diskuterarmiljöfrågorna. Jag hoppas att miljöministern kanredogöra för hur regeringen ser på och klarar ut mot-sättningarna och varför inte åtgärder med miljöför-bättrande syfte som vi alla kan vara överens om vid-tas - t.ex. på det sätt har visat på. Vi fårstrax höra, hoppas jag.Låt mig avsluta med att instämma i ännu ett ytt-rande av i en debatt i kammaren ibörjan av november: "är huvud-stad. konkurrerar med andra huvudstäder.Det är viktigt att ges möjligheter att ut-vecklas på ett sådant sätt att vi har en fungerandearbetsmarknad här. För att få en någorlunda normalarbetsmarknad måste vi ha en trafiksituation som ärnågot så när normal. "Fru talman! Jag kan bara tillägga att vi i annat fallinte klarar miljöproblemen.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag kan bara med sorg konstatera attjust nu kommer biltrafiken i Storstockholmsområdetsäkert att öka. Jag bor själv utanför ochåker tåg. fick vi 15-minuterstrafikpå den pendeltågslinje jag åker, nämligen söder utmot . Men har det varitkaos. är turtätheten två tåg mot tidigarefyra.Det är många Stockholmsresenärer som säger:"Aldrig mer att jag röstar på ett borgerligt parti, förnu har det blivit kaos." Hur kan varamed om att försämra den kollektivtrafik som mansäger sig vilja förbättra så till den milda grad som harskett? Hur kan det vara ett led i att skapa en bättremiljö i ?Jag har också blivit förvånad över att höra om detsom äldre män brukar vilja ha, nämligen fler vägar.Det ligger inte i tiden längre. Det finns massor medutredningar som visar att fler vägar ger mer trafik. Vikanske ska införa det som finns i många andra stor-städer, t.ex. , och , nämligenbiltullar? Är det någonting som kantänka sig?Anf. 109 () re-plik:Fru talman! Det pekar på visaratt vi behöver bygga ut kollektivtrafiken. Det var enav mina poänger. Därför borde ochandra stödja den moderata majoriteten i landstingetsom vill satsa 4 ½ miljarder för att förbättra kollektivtrafiken. Jag vetinte vem argumenterar mot.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Det kan väl inte vara så illa att inte vet om att man av ideologiska skälhar lagt ut driften av kollektivtrafiken i Storstock-holm på ett franskt företag som inte klarar av att skötadriften? Företaget har infört så pass mycket sämrearbetsförhållanden för lokomotivförare att närmare200 har sagt upp sig. Bl.a. togs nio semesterdagarbort i ett svep. Scheman lades om så att det blev ar-betstider som ingen människa kan arbeta med. Det ärdet som är skälet till att det nu är 30-minuterstrafik istället för 15-minuterstrafik på pendeltågen i Stock-holm. Turtätheten har minskat till hälften.Det är ett beslut av den borgerliga majoriteten ilandstinget som har gjort att vi som bor runt har en pendeltågstrafik som har blivitbetydligt sämre än vad vi har varit vana vid. Hur kanett sådant beslut fattas? Hur kan hävdaatt det skapar mindre bilism och bättre miljö?Anf. 111 () re-plik:Fru talman! lyssnade uppenbar-ligen inte. Jag sade att det återstår mycket att göra föratt förbättra trafikens miljöeffekter. stödja ansträngningarna att förbättra kollektiv-trafiken i stället för att stödja miljöminister vill stoppa utbyggnaden av kollektivtrafiken ochandra kommunikationsmöjligheter.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Carl-ErikSkårman. De flesta bilister åker inte med elbilar ellerhar ens haft möjlighet att åka med elbilar. Vad trorCarl-Erik Skårman att trasslen på tunnelbanan, pen-deltågen samt prishöjningen kommer att innebära förkollektivresandet i ? Blir det flersom kommer att åka kollektivtrafik genom dessaberömvärda insatser?Vad vill Skårman och föreslå för attmiljöutsläppen från bilarna i skaminska ?Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Det är alldeles uppenbart att trassel påtunnelbanan och pendeltågen inte befrämjar ökadkollektivtrafik. Det är därför som man behöver byggaut kollektivtrafiken och satsa mer pengar på den. Detär därför de 4,5 miljarderna som hartalat om behövs.Sedan kan det vara svårt att öka kollektivtrafikre-sandet i när vi ändå ligger i Europatoppennär det gäller resor med kollektivtrafik i högtrafik.Det är givet att bilen måste utvecklas. Det sker nu både av oljebolag ochav biltillverkare. Vi måste också söka efter alternativadrivkällor.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! När det är trassel i kollektivtrafiken,tror Skårman då att resandet ökar genom att manhöjer priset? Eller kan priset möjligen ha sambandmed användningen av den kollektivtrafik som finns?Anf. 115 () re-plik:Fru talman! Det är inte givet att man ökar kollek-tivtrafikresandet, naturligtvis inte. Men det kan göraatt man får bättre möjligheter att hålla kollektivtrafik-systemet i stånd om man får mer inkomster.Anf. 116 ():Fru talman! Det ämne som jag har valt att tala omskulle också kunna ha passat i ett regionalpolitisktblock. Men eftersom det miljöpolitiska i denna frågasällan har belysts vill jag debattera frågan i dag.Om vi ska lyckas att driva igenom det här projek-tet och vinna över de marknadskrafter som finnsmåste även miljökämparna vara med. Det är politi-kernas ansvar att se helheten i alla frågor. Jag hoppasatt miljöminister stannar kvar eftersomjag hade tänkt att ställa en fråga i slutet av mitt anfö-rande.Det ämne som jag har valt är marksänd digitalTV-sändning, ett av 90-talets mest utskällda projekt.Hur kan politikerna satsa skattebetalarnas pengar pånågonting så dåligt? Det hör vi mestadels.Eftersom jag sitter med i den statliga digital-TV-kommittén och tillhör de politiker som är så utskälldahar jag anledning att ta till mig den frågan. Men jagkänner mig faktiskt inte ett dugg orolig därför attdigital-TV är bra. Det borde inte behöva vara någontvekan om den saken.Rent tekniskt är marksänd digital TV miljövänlig.Den skapar utrymme för en hållbar utveckling förframtiden vad gäller radio- och TV-signaler, menockså vad gäller bredbandsutvecklingen i glesbygd.Med en utvecklad digital markbaserad sändningkan alla nås av bredband, och detta utan att man grä-ver ned fiberkablar i marken. Resandet kan ävenminska, och folk kan bo kvar och jobba hemifrån istället för att flytta eller ha långa bilresor till jobbet.Genom den markbaserade digitala tekniken ärman inte beroende av ett kabeluttag i väggen eller enskrymmande parabol. Man behöver inte heller, somsagt, gräva ned en fiberoptisk kabel. Med en enkelantenn kan tittaren ta emot fler än dagens tre analogamarkbundna kanaler, och kan man dess-utom surfa på nätet. Det är ett system som når alla.När det gäller just bredbandstekniken har Tera-com utvecklat ett bredbandsnät i etern som kan tasemot via en mottagare. Nätet kan överföra informa-tion motsvarande , vilket är enavsevärd förbättring i förhållande till vad de modemsom finns kan åstadkomma för oss i glesbygd.Tyvärr är inte systemet interaktivt ännu, men härkan ny bandbredd från det analoga nätet i en framtidtas till vara för att förbättra systemet. Under upp-byggnaden kan återkoppling ske via telefonnätet somredan är väl utbyggt.Därtill kommer att det är mycket billigare att sän-da digitalt än analogt, vilket i sig ger miljövinster.Kvaliteten på bild och ljud är oöverträffad, och kan-ske framför allt: Vi kan också ta ett visst ansvar förinnehållet.Miljövinsten i själva signalen är att den digitalasignalen kan sändas med lägre effekt. Den drar därförmindre energi. En digital signal rymmer dessutomflera program än en analog, så per program blir bådeenergiförbrukning och annan påverkan per signalmindre.Fru talman! Det talas också om kostnaderna. Närtelevisionen introducerades i kos-tade en TV-apparat omräknat i dagenspenningvärde. När mobiltelefonerna kom kostade detill att börja med och datorerna kostade runt30 000 kr.Den digitala boxen som gör det möjligt att ta emotden nya tekniken och utveckla TV till att bli en enkeldator kostar strax , och givetvis kom-mer också det priset att sjunka betydligt i framtiden.Redan i dag går boxen att hyra för cirka en hundra-lapp i månaden.Ändå är det få som är villiga att ta på sig dessa ut-gifter, och orsaken till detta är klar: Trots att bild- ochljudkvaliteten är överlägsen är det för få program somman kan få in. Interaktiviteten och surfandet på nätetär ännu ej så utvecklat, men jag är övertygad om attom projektet får en chans så kommer det att fungera.Det kommer att kunna bli en verklig hit.Men hur har det då kunna bli så här tokigt?Alla aktörer som tilldelats utrymme på digital-TV-nätet - bl.a. och hans MTG-kanaler- ställer krav för att sända. De vill inte följa reklam-reglerna. Det mervärde i fler kanaler som har uteblivitunder så här när man har vägrat att sändaskapar ju tvekan hos konsumenterna. Man känner sigotrygg när det gäller hur det hela kommer att fungera.I stället väljer man en parabol eller att koppla in sig ikabelnätet och köpa sig en dator med modem. Frånmiljösynpunkt är detta katastrofalt.Det är svårt att övertyga folk att investera i någotsom ännu inte är fullt utvecklat eller inte är fullt till-gängligt. Fördelarna tycks ännu inte ha överbryggt dehinder som finns. Vi vet alla att den nya teknikenkommer. Därför gäller det att använda den på ettklokt sätt och att vi politiker - oavsett vilka special-områden vi har - försöker att gå samman för att värnayttrandefrihet och demokratiska värden somvi måste ta till vara miljöaspekterna i alla frågor.Beträffande frågan om digital TV-sänd teknik ta-las det väldigt lite om de eventuella miljövinster ellereventuella negativa miljöeffekter som denna teknikkan komma att ha. Jag vill därför fråga miljöministerKjell om det har gjorts någon miljökon-sekvensbeskrivning som gäller det här området.Anf. 117 ():Fru talman! Debatten varierar mellan olika områ-den . Det övergripande temat ska ju vara miljö,och jag tänkte då ägna mig åt miljö och transport-sektorn.Det är glädjande att miljöministern är här i kam-maren dag och lyssnar på debatten och att vi kan fåen meningsfull dialog med regeringen i dessa frågor.I maj 1998 slog entydigt fast att trans-portpolitiken i vårt land måste utformas så att den ärförenlig med en långsiktigt hållbar utveckling. Härställdes kravet att hela transportsystemet ska utformasoch fungeras så att vi får en god och hälsosamlivsmiljö för alla.Nu är det tack och lov inte som fo-kuserar alltmera på miljöfrågorna. Glädjande nogbörjar också alltfler företag att se miljöarbetet som enviktig, positiv och nödvändig drivkraft i sitt arbete.Det blir allt tydligare att medvetna konsumenter iväxande omfattning efterfrågar produkter som produ-ceras i företag som är miljöcertifierade eller på annatsätt kan styrka ett miljömedvetet arbete.Den hittillsvarande s.k. vintern i har välfått många av oss att fundera på om inte växthusef-fekten redan påverkar vårt klimat. Vi vet att om vilångsiktigt ska kunna förhindra en mycket mer dra-matiskt påverkan av växthuseffekten, måste vi mins-ka utsläppen av de s.k. växthusgaserna.Transportsektorn späder på klimatpåverkan,främst genom utsläpp av stora mängder koldioxid. Avde svenska koldioxidutsläppen står transportsektornför , därav kommer cirka två tredjedelar frånvägtrafiken. Dessvärre pekar prognoserna på att viinte kommer att lyckas minska koldioxidutsläppenfrån transportsektorn, utan det mesta pekar på entioprocentig ökning under de närmaste 20 åren.Det företagsamma och kretsloppsanpassade sam-hälle som eftersträvar förutsätter ettgrönare transportsystem. Därför vill vi i Centerpartietutveckla kollektivtrafiken, järnvägen och sjötrans-porterna. Vi vill också skapa förutsättningar för gång-och cykeltrafik i ökad utsträckning. Vi vill utvecklamiljöriktiga biobränslen. Vi är också positiva tillvägavgifter i storstäderna. Här tycker jag nog attCarl-Erik Skårman slirade på beskedet när han fickfrågan av . verkar inte Skårmanvara kvar här och kan därför inte ge ett svar. Annarsskulle det ha varit välkommet att höra vad Modera-terna säger i den frågan.För att klara de miljömål som satts upp måste an-vändningen av fossila bränslen minskas radikalt. Enfärsk rapport visar att i innebär den alltintensivare trafiken att luftföroreningarna från vägtra-fiken nu ger fler förtida döda än vad trafikolyckornager.Fru talman! Vilka strategier bör man då följa föratt på allvar ta sig an utmaningen att förena ett välfungerande transportsystem med en god miljö? Föross i är det inte den enkla lösningenchockhöjda bränslepriser rakt av, med de negativaeffekter som det skulle få för människor och företag ide delar av landet där biltransporter är det enda alter-nativ som står till buds.När oljebolagen höjer priset till per literär det väldigt många människor, för vilka inget alter-nativ till bilen finns, som tycker att smärtgränsen ärnådd. Därför menar vi i att vi måste setill att bilen blir en del av ett hållbart samhälle.Bilen måste utvecklas för att allt bättre passa in ivår miljövision. Bilen ska tillverkas av delar som kanåtervinnas eller återföras till naturens kretslopp. Bilenska göras radikalt mer material- och energieffektiv.Bilen ska drivas med kretsloppsanpassade bränslen.Bilen som transportmedel kan och måste utvecklasför att fungera i kretsloppssamhället.Vilka möjligheter som finns att radikalt förbättraenergieffektiviten och sänka bränsleförbrukningenillustreras av att det skiljer perbil i bränsleförbrukning mellan de äldsta och de ny-aste bilarna. har en av äldsta bilpar-ker. De sämsta bilarna drar mycket bensin eller die-sel. Biltillverkarna har ett mycket stort ansvar för attsnabbare ta fram ännu mer bränslesnåla miljöanpas-sade bilmodeller.Centerpartiet vill för att påskynda denna utveck-ling höja skrotningspremien, som betalas till bilägar-na, från dagens till . Höjningen skafinansieras av skrotningsfonden. En sådan höjningskulle, menar vi, drastiskt påskynda utmönstringen avbensinslukarna och de sämsta bilarna ur miljösyn-punkt.Miljöriktiga drivmedel måste utvecklas ytterligareoch introduceras systematiskt. Vi tycker att det ärmycket positivt att som ett led i sin miljösats-ning nu lanserar möjligheten att här i beställavad som kallades Årets bil 1999, , soms.k. , Flexible Fuel Vehicle, för etanoldrift.Att det går bra att snabba på den här utvecklingenfick näringsutskottet vid sin studieresa i nyligenett exempel på. I har man nu slagit fastmålsättningen att ska av nybilsproduk-tionen vara fri från miljöfarliga utsläpp.Den typen av väldigt tydliga signaler behövs ock-så här i . Tydliga, långsiktiga och tidsbestäm-da beslut och mål är klara besked till marknad ochaktörer. Vi minns debatten om det icke klorblektapapperet som påstod vara så besvärligt, närmastomöjligt, att producera från pappersindustrins sida.Men när beslutet väl var fattat här i blev detockså snabbt verklighet på marknaden.Fru talman! Vi menar att det är ett utmärkt tillfälleför , när vi tar över ordförandeklubban i EUom mindre än , att driva på för att alla EU:smedlemsländer - inte bara de utan naturligtvis ocksåglobalt - ska ta täten och omsätta de globala miljö-och klimatöverenskommelserna från och ipraktisk handling. EU bör anta en kretsloppsstrategioch en handlingsplan för förnybara energikällor. I ensådan handlingsplan bör också ingå ett konkret om-ställningsprogram för miljöriktiga drivmedel. Enmodell kan vara att utarbeta en tioårsplan för syste-matisk övergång till drivmedel som inte är miljöbe-lastande. vill självfallet också ha prak-tisk handling här på hemmaplan. Det behövs.Det är, som jag sade, glädjande att vi har miljömi-nistern här i kammaren . har vi mestsett av honom i debattartiklar i våra stora dagstid-ningar. Jag vill, till skillnad från ,säga att jag välkomnar väldigt mycket av det sommiljöministern där redovisar. Jag läser inte hans ar-tiklar som fan läser . Men jag noterar att mil-jöministern också vill satsa på kollektivtrafik men också måste överväga t.ex. biltullar i de storastäderna. Detta är vi i positiva till. Vi ärberedda att diskutera det konstruktivt.Nu väntar vi på att miljöministern ska lägga framkonkreta regeringsförslag här på bord. Dåkan vi gå från ord till handling i miljöpolitiken.Anf. 118 Miljöminister ()replik:Fru talman!