prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Detfinns mycket starka krafter som arbetar för en sådanutveckling. Det finns väl också en del här i riksdagensom är för den.Om vi inte begränsar möjligheten för landstingenatt lämna ifrån sig driftsansvaret för akutsjukhusen ärjag övertygad om att vi mycket snabbt får en utveck-ling bort ifrån det som vi har kallat för allemansrät-ten. Det är det väsentliga motivet.När det sedan gäller att bekämpa köer är vi säkertöverens. Men det är en resursfråga, där vitillsammans får se till att det kommer mer resurser tillsjukvården.Anf. 73 ():Fru talman! har belyst den här be-drövliga propositionen i ett övergripande perspektiv.Jag ska ta upp en snävare, men nödvändig, diskus-sion.I remissdebatten gjorde socialministern ett antalinternationella utblickar och påståenden utifrån dessa.Så gjorde även . Avsikten äruppenbarligen att utifrån internationella erfarenheterfinna stöd för förslaget att stoppa överlåtelse av drif-ten av akutsjukhus till bolag med vinstintresse. Efter-som socialministern - han har även tidigare gjortsådana påståenden - och propositionen så starkt beto-nat att de internationella erfarenheterna talar motvinstdrivande sjukhus finns det skäl att syna hansutsagor och inför dagens beslut bemöta dem, även omde inte utgör de tyngsta argumenten i debatten omsvensk sjukvård.Fru talman! Socialministern började remissdebat-ten med att ta exempel från , som han angav somdet främsta exemplet på hur privat försäkringsbaseradsjukvård fungerar. Visserligen finns det inga förslagfrån något svenskt parti om ett sådant system somUSA har, och inte heller något enhetligt system försjukvårdsfinansiering i , varför aktualiteten förden svenska debatten kan synas liten. Men hans på-ståenden bör rättas till eftersom han använder USAsom skrämmande exempel och som slagträ i debatten.Hur är det då i ? Statsrådet angav att 40 mil-joner amerikaner står utan försäkring. Det är delvissant - 44 miljoner stod under någon del av året utanförsäkring. Men de flesta är inte människor som helatiden är oförsäkrade. Majoriteten är kortvarigt oför-säkrade när de byter jobb. De som stårutanför är huvudsakligen studenter ochegna företagare. Det är illa nog, men det är inte såsom statsrådet försöker få det att låta.Vidare påstår statsrådet i en replik till ChatrinePålsson att om man blir akut sjuk i såerbjuds man inte sjukvård om man inte har försäk-ring. Det är fel! Alla har rätt till akutvård. Alla sjuk-hus som får medel från Medicare och Medicaid ärskyldiga att erbjuda vård åt den som behöver den.Vidare jämförde statsrådet andelen av bruttona-tionalprodukten som går till sjukvård. I är det14 %, mot i . Han försökte på det visetvisa att vi på något sätt skulle vara effektivare. Menså är tyvärr ingalunda fallet generellt. De undersök-ningar som finns visar att nästan undantagslösthar större effektivitet i förhållande till insatta resurser.Men i har man höga krav på sjukvård, och högkonsumtion. I är tillgängligheten dålig ochkonsumtionen låg, vilket också märks vid jämförelserinom . Den största skillnaden beror dock på attlönerna i ligger så mycket högre.Fru talman! tog också åter upp for-profit-non-profit-debatten utifrån en artikel från 1999i . Det har hanockså gjort i tidigare riksdagsdebatter. Men uppen-barligen har han inte, trots påpekanden,tagit del av själva innehållet. Socialministern säger ien debattartikel med hänvisning till den aktuella arti-keln: Eftersom de internationella erfarenheterna visatatt marknadsorienterade sjukvårdssystem leder tillhögre kostnader utan motsvarande högre kvalitet .Han sade ungefär detsamma i remissdebatten.Men det är inte vad artikeln i Jour-nal of Medicine säger. Vad artikeln handlar om ärhuruvida en stor andel privata vinstdrivande sjukhusleder till högre konsumtion av sjukvård inom ett visstgeografiskt område och därmed ökar sjukvårdskost-naderna. Om efterfrågan på något ökar så brukar detju bero på att en produkt är efterfrågad. Det utgör dåen förbättring jämfört med tidigare. Vad man intemätte i studien var tillgängligheten till vård. De flestavinstdrivande sjukhus är små och har bättre tillgäng-lighet för befolkningen. Det kan leda till högre kon-sumtion. Eftersom de som undersöktes tillhörde Me-dicare - vinstdrivande sjukhus tar alltså faktiskt handom statligt finansierade - så ges ersättningen i fastapriser. Då kan den påvisade ökade kostnaden bara hatillkommit genom ökad volym. Vården är alltså intemindre effektiv, utan den privata vården har tillförtnågot som saknats tidigare. Det är just det som viefterfrågar här - någonting som är bättre.Lars antydde också att kostnaderna ökarnär man går från non-profit till for-profit utan attkvaliteten ökar och att forskningen stöder detta. Isjälva verket förhåller det sig så att all tillgängligforskning visar att kvalitet och kostnad för vinstdri-vande och icke vinstdrivande sjukhus inte skiljer signämnvärt. Däremot ifrågasätts i forskningsrapporterde kostnadsberäkningar som gjorts för icke vinstdri-vande sjukhus. De har andra avdragsmöjligheter. Debetalar lägre ränta på riskkapital. Man förnyar inteutrustningen och moderniserar inte lika snabbt somvinstdrivande sjukhus gör. Vi har ju redan sett att S:tGöran måste göra detta, eftersom det har varit under-finansierat. Det ger en felaktig bild av kostnaderna.De icke vinstdrivande sjukhusen är också skattesub-ventionerade - med . Detgör bilden ännu mer svåröverskådlig.I en återkommande rankinglista över de 100 bästasjukhusen ur alla aspekter, effektivitet och kvalitet,drivs av sjukhusen for-profit trots att de endastutgjorde av underlaget. Det är alltså en mycketkraftig överrepresentation av vinstdrivande sjukhusbland de allra bästa.Fru talman! Vi moderater tar sjukvårdsfrågorna påallvar. Vi har varit mycket noga med att hålla ossajour med hur man ser på non-profit och for-profit iinternationell vetenskap. Vi lät därför en av våramedarbetare ta direktkontakt med en person somallmänt anses vara den främsta experten på ickevinstdrivande sjukhus, nämligen är ekonomiprofessor vid . Hon skriversom svar till oss i svensk översättning: Nya rön frånekonomer vid i bekräftar minaslutsatser att det inte finns någon skillnad i socialaförmåner mellan vinstgivande och icke vinstgivande.Eftersom icke vinstgivande verksamhet kostar mer,dvs. kräver skattebefrielser, är mindre effektiv ochinte ger några sociala förmåner i gengäld, kan manfråga sig vad man vinner på ett förbud mot vinstgi-vande sjukhus.Ja, herr socialminister! Vad vinner man? Statsrå-det ska få en kopia av originalet.USA är intressant. Man kan lära sig mycket, mensystemet har ju sina brister. Alla är inte försäkrade.Vi föreslår inte ett sådant system utan en obligatoriskförsäkring som omfattar alla och betalas efter bär-kraft. Det är därför inte särskilt relevant att försökakoppla ihop moderat sjukvårdspolitik med ameri-kansk annat än när det gäller att vi är villiga att läraav det som är bäst.Fru talman! Regeringen har också i propositionenframhållit att skulle avvika från andra länderom vi tillät vinstdrivande sjukhus att behandla pati-enter med offentlig finansiering. Utvecklingen går juåt det hållet. I har provinsen nu tillåtitvinstdrivande sjukhus. Att man har fattat ett sådantbeslut i i en sådan laddad ideologisk frågaberor naturligtvis på att de vinstdrivande sjukhusentillför något. Man ökar tillgängligheten, minskar köer,effektiviserar och utvecklar vården.I , av alla länder, har för en drygmånad sedan den socialistiska regeringen slutit ettavtal med de privata sjukhusen som innebär att deakut får ta emot patienter med offentlig finansiering.Avtalets namn är betecknande, For the benefit ofpatients. Trots stora tillskott till vården på sedvanligtsocialistiskt sätt går nämligen det omhuldade NHS,som väl i mycket varit förebild för Socialdemokrater-na, mot vad som närmast kan betecknas som en vård-katastrof.Bättre fly en nattstånden ideologi än illa fäkta, ärBlairs melodi. När, herr minister, ser vi en sådanrealism här?Men även i övrigt, fru talman, ökar de privata in-slagen runtomkring oss. I är avvårdplatserna privata. I ökar anlitandet avprivata sjukhus för offentliga medel. I har förförsta gången ett privat företag fått ta över hela drif-ten av ett offentligt finansierat sjukhus, Hospital de laRibera.Fru talman! Sammantaget visar den här korta ge-nomgången av internationella erfarenheter och tren-der att socialministern inte på något sätt kan användadessa, som han har gjort, för att sakligt utifrån vård-synpunkt underbygga den föreliggande propositionenom förbud för överlåtelse av drift till företag ellerföreningar med vinstsyfte. Den internationella bildenär inte så enkel som statsrådet och propositionenförsöker framställa den. Privata aktörer ses som in-tressanta samarbetspartner även inom akutsjukvården.Med halvsanningar och nästan halvlögner har manförsökt att ge en bild av att vinstdrivna sjukhus skullevara dokumenterat sämre och ur takt med den inter-nationella utvecklingen. Därför måste omsorgen omvården leda till ett förbud. I själva verket talar detmesta i motsatt riktning.Det föreslagna förbudet leder i det långa loppettill att svensk sjukvård halkar efter alltmer i interna-tionell utveckling. WHO gjorde en ranking-lista av olika länders sjukvård. hamnade påen föga framträdande 23:e plats. Vi moderater harsom mål att ska ligga i topp på en sådan lista.Socialdemokraternas mål tycks uppenbarligen varaatt nå bottenkänning i listan.Fru talman! Jag yrkar avslag på hemställan i be-tänkandet och bifall till reservationen.Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag skulle först vilja ge en liten elogeför en befriande konklusion i det här inlägget. Vi harinlägg efter inlägg översköljts av välvillig retorik. Jagtänker fortsätta i samma anda och fatta mig väldigtkort. Jag undrar om kanske kan bidramed några konkreta goda idéer för hur man ska lösaden situation som kommer att uppstå om och när enprivat vårdgivare med vinstdrivande syften tröttnar påett akutsjukhus och inte längre tänker fortsätta driften.Anf. 75 () replik:Fru talman! Det är väl så med all verksamhet tecknar avtal. Man kan teckna riskavtal medskadeståndsklausuler och på olika sätt gardera siginför . Jag tror inte att det ärdet stora problemet. Eftersom det finns så mångaprivata sjukhus i världen tror jag knappast att det ärdet som är problemet.Man pratar ofta om att det nu i är en kraftigrörelse från non-profit till profit. Men man ska ocksåha klart för sig att det förekommer en annan rörelse-riktning där man just gör som säger, dvs. man går från vinstdrivandeföretag och överför dem till icke vinstdrivande. Detfinns inga större svårigheter med det. Men det intres-santa är att många politiker då har trott att nu skulleman göra en samhällelig välfärdsvinst eftersom poli-tikerna fick makten att ta hand om sjukhusen. Men deundersökningar som är gjorda visar att det inte tillförnågonting i välfärd utan snarare tvärtom. Detta är inteett stort problem. Detta är lösbart på alla andra stäl-len, och det är lösbart i . Så aviga och konsti-ga är vi ju faktiskt inte.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag kan också vara lika konkret ochfråga hur man löser insyn och offentlighet i ett bolagsom arbetar med vinst i driften av akutsjukhus.Anf. 77 () replik:Fru talman! Det är riktigt att aktiebolagslagensätter vissa gränser. Det är ju också en del av det somgör den tydlig i andra fall. Men det är ju inte så att deoffentligt anställda har känt sig fria och oförhindradeatt yttra sig och kritisera sin arbetsgivare eller meto-derna. I stället har det ju varit större svårigheter därän i de privata verksamheter som har funnits. Där harman tagit det här ansvaret på allvar och känt att per-sonalen måste få yttra sig.Men det är riktigt att det finns en lagskillnad i detfallet. Jag tror inte att det påverkar vården av patien-terna. Jag tror att patienterna upplever att det väsent-liga är att bli behandlade. I realiteten har det visat sigatt offentliganställda snarare har svårare att yttra sigoch oftare åthutas av sina chefer inom landstinget.Jag har själv jobbat inom och blivit åthu-tad rätt av landstingsråd därför att jaghar haft en annan uppfattning och som tjänstemanuttalat den.Anf. 78 Socialminister ()replik:Fru talman! Jag ska också gärna ge en liten elogetill för hans vetenskapliga och mycketseriösa ambition. Jag vill bara påpeka att när jag hän-visade till internationell forskning i debatten förraåret, var det i ett läge där man försökte framställaambitionen att reglera den svenska sjukvården, såsomvi nu har föreslagit, som unikt svensk. Det framställ-des som om det nästan var ett utslag av någon slagsgammaldags planhushållningsmodell och alldelesfrämmande i förhållande till den internationella de-batten. Då citerade jag slutsatserna, dvs. den redak-tionella kommentaren. Man hade gått igenom en storforskning och sade att trots alla påstå-enden att marknaden och vinstdrivande sjukhus skulleleda till lägre kostnader alternativt högre kvalitetfanns det ingenting i den internationella forskningensom har pekat på detta. Det citerade jag. Jag tyckte attdet var intressant apropå den diskussion som förs iSverige.Dessutom har jag hänvisat till andra politiska slut-satser. De politiker som varit med om mer omfattandeförsök att marknadsorientera sjukvården och baseraen del av sjukvården på privata vinstintressen harkonstaterat att det har misslyckats. Det är rätt roligtatt citerar . Han vann valrö-relsen efter en våldsam kritik mot den gamla konser-vativa regeringen för dess misslyckande framför alltnär det gällde sjukvården.Jag kan gärna upprepa vad han sade: Sjukvård ären fråga om lagarbete och att dela med sig. Hur sjuktär det då inte att införa ett marknadssystem som i såhög grad försvårar lagarbetet. Konkurrens är intebästa sättet att organisera vårdtjänster. Primitiv användning av marknadsmekanismer-na hotar att undergräva detta förtroende.Det var ur bok : idéer förtjugohundratalet.Jag vill bara påpeka att den internationella debat-ten kanske ligger mer åt vårt håll än åt har jag en liten fråga. se-dan redovisades en stor europeisk undersökning omvad folk vill ha för aktörer i sjukvården. Ser man tillEuropa i sin helhet visar det sig att av deneuropeiska befolkningen vill att privata bolag ska ökasin roll, medan vill att det offentliga ska drivasjukvården. Hur kan det komma sig, ?Anf. 79 () replik:Fru talman! I en stor del av är ju sjukvår-den huvudsakligen utförd av privata företagare, ellerhur? Det gäller och hela centrala Eu-ropa. Sedan beror det också lite på hur frågan formu-leras.När det gäller artikeln är det farligt att bara titta iden redaktionella kommentaren, vilket många harpåpekat just när det gäller den här artikeln. Den visaratt det beror på vilka områdena är. Den påvisar också,vilket socialministern återigen sade, det här medvinstdrivande företag och att man tittar på försäkring-ar och sådant. De som i fråga om de vinstdrivandeföretagen är undersökta är just Medicarepatienter,dvs. federalt finansierade patienter. Det är alltså så attprivata företag tar emot statligt finansierade patienter.Socialministern sade här tidigare att det inte riktigtvar så.Sedan finns det naturligtvis lagstiftning på flerahåll, mycket beroende på utvecklingen i de olikaländerna.Men det som är intressant, om vi går till frågansom togs upp, är att sade det här när hantillträdde. Då skulle man fixa detta. Man skulle tabort köerna. Det var också ett av sjukvårdsministernslöften. hade de vuxit med 100 000 personer,och sedan har det fortsatt.Förra året hade man en katastrof därför att folkblev förkylda . har de börjat bli förkyl-da. Och går - , när han har haftmakten och sett att hans vision inte stämde- till den konkurrensutsatta verksamheten och skriverett avtal for the benefit of patients: Låt oss få hjälp aver. Ni får ta emot offentligt finansierade medel, pati-enter, för att hjälpa den engelska sjukvården där vi såskändligen har misslyckats.Anf. 80 Socialminister ()replik:Fru talman! Det viktigaste som den brittiska La-bourregeringen har gjort är att man har lagt fram enplan för en enorm satsning på den offentliga sjukvår-den. Det är en långsiktig plan för att rusta upp sjuk-vården och, för att uttrycka det enkelt, se till att manfår fler läkare, mer personal i den brittiska sjukvår-den.Sedan har man också - den brittiska hälsominis-tern var här på besök ochinformerade om detta - ingått avtal med den privatasjukhusvård som redan finns. Men när jag upplysteom att debatten här i handlar om att överlåtaakutsjukhusen som drivs av landstingen i pri-vata bolag sade han: Någon sådan debatt har vi inte iStorbritannien.Det finns inte någon motsvarighet till den diskus-sion vi har fört och som vi för nu någon annanstans.Att vi har privata leverantörer i sjukvården, att vi harprivata vårdgivare är vi båda två för. Men det är intedet lagstiftningsförslaget handlar om.Sedan ska jag bara upplysa om att frågan som harställts i den europeiska undersökningen var: Bordesjukvården i högre grad skötas av - och sedan trealternativ - lokala nationella myndigheter, privatabolag eller föreningar? Det är faktiskt iEuropa som vill att det ska skötas av privata bolag närdet gäller just den frågan.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det är riktigt att Labourregeringenhar lagt fram en mycket omfattande plan. Man kanväl säga att den sammanfattande bedömningen av denom man pratar med folk i verksamheten är: Sammasom förut, men mycket dyrare. Det är ungefär denutvärdering som ges av den planen om man kontaktarde engelska läkarna och hör hur de ser på det hela.När det gäller akutsjukvården och påståendet attdet inte skulle handla om det tror jag att de flesta ihela världen uppfattar att tar man emot hjärtinfarkt-patienter rör det sig om akutsjukvård. Det är alldelestydligt i avtalet att man tar emot hjärtinfarktpatienteroch andra akuta insjuknanden.Det här har i själva verket splittrat Labour. TonyBennet och andra reser sig upp och säger: Detta är jusocialismens död. Vad är det man sysslar med?Men det är ju verkligheten. Patienter även i BlairsEngland vill ha vård. Och ser man att man faktistmåste gå till dem som kan ge det på ett effektivt ochbilligt sätt.Det är ju samma sak i . Inte bryter man iAlberta mot den kutym man har haft, mot det som harvarit lag; man säger: Vi måste släppa in privata vård-givare därför att det är så långa köer. Vi får inte utsjukvård för de pengar vi satsar.Men där har ju till skillnad från här den federalaregeringen sagt att det här visserligen inte är denkanadensiska stilen så som den har varit. Men manhar tydligen förstått att någonting måste göras. Manhar inte lagt fram något förslag om stopplag för attförsöka hindra . Man har tydligen tänkt att detkanske är bra att få se ordentligt med alternativ ochatt se om det kan lösa någonting.Anf. 82 ():Fru talman! har många av mi-na kolleger frågat mig vad jag har tänkt säga i den härdebatten. Det är uppenbart att detta är frågor somengagerar många människor, även de som kanske intetill vardags sysslar med just de sociala frågorna. Allamänniskor som på olika sätt har kommit i kontaktmed sjukvården genom att själv nyttja deras tjänstereller genom att någon vän eller anhörig har varittvungen att nyttja sjukhus kan inte vara oberördainför den debatt vi för i dag.Det är också därför jag vill ta till orda. Jag har ar-betat som underskötare på un-der . Jag har familjemedlemmar som hararbetat hela sitt yrkesverksamma liv på sjukhus. Ochjag har själv tvingats nyttja sjukhu-sets stöd.Genom mitt engagemang har jag också rest en heldel och haft möjlighet att ta intryck av sjukhusvård iandra länder. Med denna utgångspunkt har jag re-flekterat och dragit mina slutsatser. Det känns bådeangeläget och självklart att ta till orda i den här de-batten.Fru talman! Det folkliga stödet för privat sjuk-husvård är mycket svagt. Svenska folket vill inte attvård och omsorg ska utvecklas till en handelsvara därmakten flyttas över från de folkvalda till aktieägarnasslutna styrelserum - styrelserum där målet i förstahand är att förmå sjukhuset att tjäna pengar, inte atthjälpa människor med deras behov.Trots debatter om sjukvårdens brister som ska er-kännas och bemötas har människor som kommit ikontakt med akutsjukvården i en mycketpositiv upplevelse därav, något jag för övrigt självkan instämma i. I internationella jämförelser står sigden svenska sjukhusvården mycket bra. Vi har enkvalificerad personal som visar kompetens, engage-mang och omtanke om sina patienter. Sjukhusvårdensframgång är ingen slump och inte heller ett resultat avmarknaden utan frukten av vår demokrati och vårapolitiska beslut, som prioriterat en högkvalitativ sjuk-husvård i offentlig regi.Som socialdemokrat vill jag självklart fortsätta attsatsa på det här framgångskonceptet för att mötasjukvårdens utmaningar. Vi socialdemokrater hartillsammans med andra partier därför tagit fram ettnationellt handlingsprogram för sjukvården och satsarytterligare på sjukvården fram till2004.Detta är en politik som har brett stöd hos medbor-garna. Det vet även kristdemokrater, folkpartister ochmoderater. Trots detta säger de nej till våra satsningarpå sjukvården. I stället vill de genomdriva ett omfat-tande systemskifte. Men i brist på argument för sinprivatiseringsiver ägnar man sig åt en pseudodebattom det kommunala självstyret, detta när vi socialde-mokrater nu föreslår ett tvåårigt stopp för försäljningav landstingens akutsjukhus.Det kommunala självstyret är och ska förbli enovärderlig del av folkstyret i vårt land. Men i likhetmed andra välfärdsfrågor som kommuner och lands-ting har till uppgift att sköta finns det tydliga be-gränsningar. Sådana regler finns inte när det gällerakutsjukvården. Men ytterst är det faktist upp tillriksdagen att besluta om dessa ramar. Sådana ramarhar tidigare inte funnits. Det har inte ansettsnödvändigt tack vare att det har funnits en bred poli-tisk enighet om att sjukvården ska vara solidarisktfinansierad och demokratiskt styrd.Moderaterna har aldrig accepterat detta. De vill istället att sjukvården ska privatiseras och kommersia-liseras. Det är inte alls svårt att se vad det moderatasystemskiftet ska leda till och var man finner sinaförebilder. Utöver att man vill införa ett individuelltförsäkringssystem, som endast garanterar en låggrundersättning, vill man att svensk sjukvård interna-tionellt ska bli mer konkurrenskraftig och sannoliktsuccessivt beredas möjlighet att säljas ut först tillnationella och därefter möjligen till multinationellaföretag så att den kan organiseras i koncernbolag.Då är det varken vi här i eller den en-skilda människan som styr över sjukvården, utan dåhar makten över sjukvården förflyttats till koncern-ledningarnas styrelserum. Viljan att tjäna pengar harblivit den ledande drivkraften för verksamheten. Attfå bot och hjälp när man är sjuk, skadad eller drab-bad av någon av åldrandets sjukdomar som snabbtkräver stöd har då blivit en fråga om handel ochvinstintresse. Om detta talas det med små bokstäverfrån borgerligt håll.Ibland undrar jag om vi verkligen har tagit oss dentid som krävs för att reflektera över vart utvecklingenär på väg i dessa sammanhang. Hur ställer sig Folk-partiet och till en utveckling av det slag somjag beskrev - ingen tror väl att systemskiftetslutar här? Att bereda väg för utförsäljning av akut-sjukhusen är tveklöst bara första steget i en räcka avhändelser som leder i en riktning som jag absolut intekan ställa upp på.När människors mest grundläggande behov - idetta fall gäller det privatisering av sjukhus - ska blien fråga om vinstintressen så är det något som under-sökning efter undersökning visar inte har stöd hos detsvenska folket. Svenska folket vill inte att sjukhus skasäljas ut men detta vill man från borgerligt håll inteatt debatten ska handla om. I stället vill man debatterahur förslaget har arbetats fram, hur diskussionerna omolika lagar ska tolkas osv.De frågor som vi här har diskuterat i flera timmarär viktiga frågor. Det vore intressant att få några re-plikskiften om framtiden, om vinstintressen, om för-säkringslösningar, om jämställdhet och om solidari-tet.