prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Länsstyrelserna märker nu att man gärna villförsöka spara stora områden, vilket naturligtvis är helträtt. Många av de hotade arter som vi vill spara iskogen behöver just produktiv skog, och finns detpengar för att avsätta dels större områden, dels områ-den som kanske är lite äldre och därmed innehållermer träd och därmed är dyrare. Det här innebär tenderar att satsa mer på de stora områdena.Såvitt jag förstår finns det områden som ho-tas av avverkning just därför att ingen vill spara dem.Jag tycker att det är mycket bra om miljöministernkan garantera att vi verkligen får ett seriöst försök attäntligen komma till rätta med det här problemet.Sedan vill jag säga, när jag ändå har chansen, attäven den kommande propositionen om bilskrot är ensamarbetsproposition mellan s, v och mp. Jag villtacka miljöministern för det samarbete vi haft runtbudgeten och hoppas att det fortsatta samarbetet blirlika konstruktivt och ger lika stora satsningar förmiljön.Anf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Jag är alltid beredd att göra seriösaförsök att lösa problem, som vet. Låtoss lösa de här problemen tillsammans.Sedan vill jag också passa på att säga att fråganom vår beredskap för de påfrestningar som klimatför-ändringar kan komma att innebära för , somGudrun tog upp i en reservation, har jagaktualiserat. Jag har sagt att jag ska kalla till en bredkonferens med ett bra underlag som kan belysa vilkensom är den bästa uppskattningen och också ettriskscenario över vad som kan hända med påkanske . Jag vill också på konferensenförsöka få i gång en diskussion om vilka påfrestning-ar detta kan innebära för vattenavrinningsdistrikten;för vägar, landsvägar och järnvägar; för infrastruktu-ren över huvud taget; naturligtvis för skogar ochannat samt vad man kan vidta för åtgärder för attminska de kommande påfrestningarna. Denna konfe-rens tror jag är viktig att ha innan man börjar diskute-ra vilka resurser vi måste satsa på det här viktigaområdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )7 § Jord- och skogsbruk, fiske med anslutandenäringarFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande2000/01:MJU2Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar (prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 51 ():Fru talman! Finns det egentligen något finare ochmer ärorikt än att vara brukare av den svenska mo-derjorden - en riktig, vanlig bonde med en god por-tion vanligt sunt bondförnuft? Landets jordbrukarestår i vissa avseenden för den trygga, stadiga, lång-siktiga och konsekventa miljövården. Dagens ochframtidens jordbrukspolitik måste också fortsätt-ningsvis handla om att ta till vara den miljö somlångvarig jordbruksproduktion skapat.Sedan avregleringen av det svenska jordbruketinleddes har pressen mot en mer storskalig produk-tion ökat mer och mer. Det ena mindre familjejord-bruket efter det andra läggs ned. Minst tre mjölkbön-der lägger ned sin verksamhet , samtidigtsom flykten från landsbygden fortsätter. Vissa dystrasiare menar att av dagens ca 80 000 jordbrukare åter-står bara ca 10 000 om fem till tio år.Jag kan inte låta bli att tänka på dalaskalden ochvår nationalskald dikt Fädernanär jag ser hur den yngre jordbruksgenerationen, oftamed vånda, väljer en annan väg än vad föräldragene-rationen gjorde. själv bröt med sår i själenden fäderneärvda bondetraditionen. I dikten sägerhan:Mina fäder, jag ser er i drömmarnas stund,och min själ blir beklämd och vek.Jag är ryckt som en ört ur sin groningsgrund,halvt nödd, halvt villig er sak jag svek.Precis så upplevs situationen i många jordbrukar-familjer . Det är ett stort steg att ta, men nödenhar ingen lag. Vägvalet om nedläggning blir oftatvingande.Men trenden måste vändas. Den pessimism ochdepression som spritt sig bland jord-bruks- och landsbygdsbefolkningen måste brytas. optimism och hög attraktionskraft måste skapasför jordbrukaryrket. Som lantbrukare ska man kunnavara stolt över sitt yrke och känna optimism införframtiden. Ungdomar måste med inspiration lockastill de areella näringarna och få möjlighet till brautbildning, kompetensutveckling och framtidstro.Ibland blixtrar det till i form av ett positivt un-dantag med människor som verkligen vågar. Detfinns trots allt glimtar av ljus i mörkret. Att våga kankännas som att förlora fotfästet , men attinte våga är ofta detsamma som att förlora sig själv -så säger ett visdomsord. Det gäller naturligtvis ävenoss politiker. Vi måste våga satsa på jordbruket somen fäderneärvd framtidsnäring. Jordbruket måste ävenfortsättningsvis bedrivas i hela landet.Är det så underligt att pessimismen bland dagensjordbrukare frodas, med den inkonsekventa behand-ling man utsätts för - inte minst när det gäller deorättvisa konkurrensvillkor som drabbar den svenskebonden jämfört med kollegerna ute i övriga ? Isamband med saneringen av statsbudgeten i mitten av90-talet beslutade regeringen att en extra energiskattskulle tas ut av bönderna. har dettafyllts på med olika typer av skatter och avgifter sombelastar jordbruket. Har regeringen verkligen viljanatt ta till krafttag för att lyfta av den extra skatterygg-säcken och skapa konkurrensneutralitet?Det räcker inte med några panikpräntade mening-ar om att återkomma i vårbudgeten. Vi vill gärna habesked . Kommer löftena till bönder omavlyft av dieselskatt, energiskatt och gödselskatt attfyllas med konkret innehåll? Frågan skulle kunnaställas till jordbruksministern, som dock ärpå plats. Men jag antar att någon från regeringsföre-trädarna kan redogöra för hur arbetet fortskrider närdet gäller just detta som måste förberedas innan vår-budgeten är på plats.Jag går så över till den sorgliga historien om are-alersättningarna. Vad var det som jordbruksministernoch regeringens företrädare tyckte var så viktigt attdet var värt att offra böndernas likviditetsmöjlighetergenom att förflytta utbetalningarna tilljanuari månad? Så blev det också en knäpp på näsanför regeringen genom det tillkännagivande som ettenigt utskott beslutat om: att räntekompensation skabetalas ut i så nära anslutning till arealstödets utbetal-ning som möjligt. Är det verkligen värt att tricksamed böndernas rena EU-pengar på det här sättet?Varför kan inte november gälla som utbetalningsmå-nad även i fortsättningen? En förklaring vore på sinplats.En annan observation som hör till det anmärk-ningsvärda gäller landsbygds- och miljöstödet. Denattityd mot svensk landsbygd som avspeglas i detfaktum att regeringen underlåtit att ta hem detta stödfullt ut är oacceptabel. Det leder nu tillatt svensk landsbygd förlorar 500-600 miljoner kro-nor i EU-stöd. Även här vore en förklaring påsin plats.Här gör vi kristdemokrater en extra satsning mednationella medel för att kompensera där regeringenhar brustit. I vårt alternativ till budget ligger därmed537 miljoner utöver vad regeringen föreslår, inklusiveen extra satsning på Norrlandsjordbruket på 7 miljo-ner kronor.Fru talman! Vi behöver satsa på jordbruket förlandsbygdens skull. Trots allt är jord- och skogsbru-ket fortfarande huvudsakliga basnäringar på lands-bygden. En väl balanserad avreglering av den gemen-samma jordbrukspolitiken CAP inom EU är dessutomav nöden. En för snabb avreglering skulle kunna ledatill att stora delar av åkermarken blir olönsam ochmåste avvecklas. Detta i sin tur kan leda till en dra-matisk avfolkning av landsbygden, inte minst i Norr-land och i skogs- och mellanbygderna. Resultatet blirdå också vikande marknad för en rad binäringar somär beroende av jordbruket som primärproduktion.Som vi vet genererar en mjölkbonde hela sju ytterli-gare arbetstillfällen i genomsnitt. Och vi vill att helaSverige ska leva, även längst inne i fjälldalarna. Detär inte möjligt utan ett levande jordbruk, ibland na-turligtvis i kombination med andra sysselsättnings-möjligheter.Vi behöver också satsa på jordbruket som garantför hög kvalitet på våra livsmedel . Sveri-ge har sannolikt , kanske världens, renasteoch bästa livsmedel. De är av hög kvalitet. sin grund i god djurhållning, stor medvetenhetoch ett mer och mer etiskt förhållningssätt till hante-ringen av djur. Vår livsmedelsindustri har såledesgoda förutsättningar att klara konkurrensen med övri-ga länder i . Dock måste ytterligare någraförutsättningar finnas. Den nämnda skatteryggsäckenmåste bort, mer medveten marknadsföring måstebedrivas genom ytterligare möjligheter till exportbi-drag i nivå med omkringliggande länder och möjlig-heter för att klara en utveckladlivsmedelskontroll, liksom nödvändig forskning.Fru talman! Den svenska bonden är nästan påjumboplats i . Visst är det väl anmärkningsvärtändå att svenska bönder tillhör bottenskiktet när detgäller nettoinkomst, jämfört med bönder i övriga EU.Den slutsats man kan dra är att låga inkomster i förstahand inte beror på att intäkterna är relativt sett låga,utan på att kostnaderna är betydligt högre än intäkter-na jämfört med övriga länder i . Där de bästalivsmedlen produceras är således bonden nästansämst betald. Endast tycks ligga sämre till.För att få en helhetsbild av den svenska bondenssituation och jordbrukets betydelse bör betydandekonsekvensanalyser genomföras. Det handlar om attbelysa jordbrukets betydelse för sysselsättning, för-sörjningsberedskap, bevarande av det öppna landska-pet, boende och service på landsbygden m.m. Ensådan konsekvensanalys kan även belysa den svenskalantbrukarens konkurrenskraft och ekonomiska situa-tion i förhållande till dennes kolleger i i öv-rigt.Enligt vår mening har även avbytarverksamhetenstor betydelse. Det ger lantbrukaren möjlighet attvälbehövligt komma ifrån sitt arbete vid några till-fällen . Eftersom olika system för avbytar-tjänst nu växer fram i landet är det rimligt att ett så-dant statligt stöd går direkt till den som använder sigav avbytare och att man får ersättning för uttagen tidmed ett maximum som kan höjas i takt med att avby-tarstödet byggs ut. I vårt budgetförslag finns 20 mil-joner avsatta för ett sådant stöd.Till trädgårdsnäringen. Den bär liksom jordbruketpå sin extra ryggsäck i form av skatter och avgifter.På samma sätt som jordbrukets produktionsskatterutgör energibeskattningen för växthusodlingen entung kostnad att bära, och skatten står inte alls i rim-lig proportion till den skatt som belastar växthusod-lingen i konkurrentländerna. Detta står klart när manjämför med t.ex. och , som är vårastörsta konkurrenter.För att vi fortsättningsvis ska kunna säkra konsu-menten en inhemsk produktion av t.ex. tomater ochandra grönsaker är det viktigt att stärka näringenskonkurrenskraft, därför har vi kristdemokrater i vårtbudgetförslag också krävt att växthusodlingens skattpå bränsle återförs till näringen med ett belopp sommotsvarar 20 miljoner kronor.Regeringen har i anslutning till budgetpropositio-nen klargjort att man avser att återföra jordbruketsgödselmedels- och bekämpningsmedelsskatter tillnäringen och även se över möjligheterna att undantajordbrukets arbetsmaskiner från dieselbeskattning. Idet sammanhanget ser vi det som självklart att ävenväxthusodlingens beskattning av bränsle för upp-värmning blir föremål för en motsvarande översynom återföring till branschen.Samtidigt som vi med tillfredsställelse noterar attregeringen i budgetpropositionen visat lyhördhet förkristdemokraternas begäran om ett förslag om enforsknings- och utvecklingsfond för trädgårdsnäring-en konstaterar vi ändå att potatisodlarna ställs utanförmotsvarande möjlighet att finansiera sina problem idet här sammanhanget. Vi ser det som angeläget attäven potatisodlingen ges tillgång till budgetmedel imotsvarande omfattning som regeringen nu föreslårför trädgårdsodlingen och har därför anvisat detta ivår budget.För övrigt, fru talman, finns det ett särskilt yttran-de fogat till betänkandet där bud-getalternativ inom utgiftsområde 23 presenteras.Sammantaget satsar 553 miljonerkronor utöver regeringen inom utgiftsområdet.Därtill kommer avlastningen av skatteryggsäckennär det gäller fullständig elskattesänkning, sänkningav dieselskatten, borttagande av gödselskatt och slo-pad avgift för djurdatabas. Detta gör ytterligare som redovisas på sitt rätta ställe un-der skatteutskottets utgiftsområde.Till sist, fru talman, vill jag som ordförande i ut-skottet, och dessutom en ganska färsk sådan, uttryckamin tillfredsställelse över det goda klimat som råder iutskottet. Det kommer bl.a. till uttryck i en bred enig-het i många frågor och dessutom i det här betänkan-det genom tre eniga tillkännagivanden till regeringen.Vi är måna om att hjälpa regeringen när man självinte har bilden riktigt klar för sig. Det gäller utöverden tidigare nämnda räntekompensationen även attbidraget till jordbrukets rationalisering inte ska be-gränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder, utanäven få användas till nya omarronderingsprojekt.Vidare ett tillkännagivande mot bakgrund av en avi-serad informationskampanj om samerna som ur-sprungsfolk i och om samisk kultur. Därbegär vi att regeringen återkommer till meden redogörelse för satsningens närmare utformningoch med förslag till finansiering.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till re-servationerna nr 3 och nr 7.Anf. 52 ():Fru talman! I detta betänkande från miljö- ochjordbruksutskottet, 2000/01:2, behandlas förslagen ibudgetpropositionen . Det gäller anslags-område 23, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutan-de näringar, liksom 75 motioner med yrkanden påområdet.Den 22 november fastställdes utgiftsramen till ca13,7 miljarder. Att beloppet blivit så högt beror på attde EU-medel som utgått till lantbruket i form av stödeller ersättningar för sänkta produktpriser eller åtgär-der på miljöområdet ingår här. I utgifterna ingår obli-gatoriska åtgärder som areal- och djurersättningar,intervention och exportbidrag. Härtill kommer ocksådelfinansierade stöd och ersättningar som förutsätternationell medfinansiering. Det nya landsbygdspro-grammet och den nya strukturplanen för fiskenäring-en i ingår också.Budgeten påverkas också av att arealersättningar-na för försenats. Vi har, fru talman, liksom mångaandra kritiserat denna försenade utbetalning, och vianser det negativt för näringen. Vi moderater vill haen återgång till den gamla ordningen. Dock noterar vinu att utskottet i tillkännagivande gått med på attlantbruket ska erhålla räntekompensation för denförsenade utbetalningen.Fru talman! Vi moderater har i reservationer mar-kerat de områden där vi har avvikande förslag ochvåra motiv för detta. Vi står självfallet bakom allareservationer undertecknade av oss moderater i ut-skottet, men för tids vinnande yrkar jag bifall endasttill reservation nr 1.I denna reservation tas de avvikelser i anslagenupp som vi har i vårt budgetförslag gentemot det somregeringen, och framfört ibudgetpropositionen.Då det gäller internationellt skogssamarbete vill viöka anslaget med jämfört med regeringensförslag. Vi anser det angeläget att svenskt kunnande,erfarenhet och tradition presenteras och att vårasvenska intressen hävdas i internationella samman-hang. är en stor skogsnation i ochdärför betydelsefull också i EU-sammanhang. Jagåterkommer om våra övriga motiv vad gäller skogs-frågorna.Fru talman! När det gäller ersättning för viltska-dor föreslår vi att anslaget reduceras. Vi gör inte dettaav den anledningen att skador inte ska ersättas. Där-emot anser vi att jaktinstrumentet i större utsträckningän bör användas för att begränsa skador av vilt.Dagens situation är alarmerande, och vi inväntar nuregeringens syn i den aviserade rovdjurspropositio-nen.Anslaget till vill vi minskamed 5 miljoner i förhållande till regeringens förslag.Vi tror att verket, som ändå får uppemot 296 miljo-ner, kan leva med detta. Vi lägger fram förslageteftersom vi anser att effektiviteten bör kunna ökas. Vianser också att satsningarna på det livsmedelsekono-miska institutet inte är optimalt sett från ett resurs-perspektiv. Vi har därför föreslagit en besparing.När det gäller för miljö, areellanäringar och samhällsbyggande - forskning och kol-lektiv forskning - vill vi moderater satsa mer än rege-ringen på miljöforskning inom det konventionellajordbruket och mindre inom det ekologiska.Regeringen satsar nästan alla miljöforsk-ningspengar på det ekologiska jordbruket, vilket vianser vara fel. Varför anser vi det? Jo, därför att detkonventionella jordbrukets andel av produktionen iSverige utgör av totalproduktionen. Sats-ningarna på miljöforskning inom konventionellt jord-bruk kan av allt att döma ge de största miljövinsterna.Varför vill inte majoritetspartierna inse detta?Beträffande jordbrukets miljöavgifter och mil-jöskatter, exempelvis gödselskatterna och dieselskat-terna, som innebär en kraftig konkurrenssnedvridningtill nackdel för det svenska jordbruket, sker intemycket trots påpekanden år från vårt håll. Nutalas det om en återföring av gödselskatterna. Vi vet ännu inte hur mycket som ska bli återförtoch hur det ska ske. Vi moderater kan emellertid geklart besked om hur vi ser på det hela. Ta inte ut deskatter som ska återföras - det är det administrativtenklaste och ur konkurrenssynpunkt rättvisaste. Jag vill också fråga: När kommerförslag om reducering av dieselskatterna?I reservation 5 tar vi upp motiven för att vi villsatsa mer än regeringen på internationella skogsfrå-gor. En rad högaktuella internationella frågor harbäring på skog och skogsbruk, och det kräver svenskbevakning. Låt mig ta några exempel: Natura 2000,regelsystem för ersättningsansvar för miljöskador,EU:s vattendirektiv, frågor om sänkor i klimatpoliti-ken, skogsskyddsfrågor och internationella konven-tioner.Det är viktigt att för skogsnäringen och ägande-rätten viktiga frågor inte försummas. Därför krävs dettillräckliga resurser för att kraftfullt kunna företrädasvenska intressen i internationella sammanhang. internationell synvinkel positiv inställning till vårtskogsbruk utgör grunden, som vi ser det, för en fort-satt framgångsrik svensk skogsindustriexport medbibehållen respekt för våra miljömål.Vi har också i reservation 8 tillsammans medKristdemokraterna och tagit upp dennationella ersättningen till jordbruket i norra ,som är direkt kopplad till produktionen, på grund avatt produktionen inom stödområdet är vikande, sär-skilt i det fjällnära området. Det är ytterst viktigt attde regionala ersättningarna justeras uppåt inom denekonomiska ram som finns. Vi menar att ytterligareproduktionstapp inte kan av om man ska kunnabehålla en levande landsbygd i dessa områden.Jag vill också beklaga att jordbruksminis-tern inte deltar i dagens debatt. Det finns många vik-tiga frågor, inte minst högaktuella sådana, som dethade varit värdefullt att få kommentarer till direktfrån jordbruksministern. Men vi har all anledning attåterkomma i dessa frågor, och vi har också all anled-ning att invänta de synpunkter som kommer frånregeringens företrädare i den här debatten.Jag yrkar alltså bifall, fru talman, till reserva-tion 1. I övrigt står vi givetvis bakom de reservationersom är undertecknade från moderat håll.Anf. 53 ():Fru talman! Jag tänkte börja med ta upp några sa-ker som vi gör i den här budgeten. Sedan tänkte jag taupp några saker som vi ännu inte gör men som jaghoppas att jag kan stå här och säga att vi gördå. Jag tänker inte göra någon heltäckande beskriv-ning av betänkandet. Det finns ju ytterligare två ut-märkta företrädare för majoriteten på talarlistan. Till-sammans lyckas vi nog presentera helheten.Den här budgetpropositionen innebär inga nyastora reformer, men den innehåller ändå en del bety-delsefulla förändringar. Vi ökar anslaget för viltska-dor, framför allt . Detta möjliggör dennya rovdjurspolitik som vi hoppas att ,och Socialdemokraterna snart ska kunnapresentera.Vi i har inte nöjt oss med den am-bitionsnivå som har föreslagit.För oss är det angeläget att vi i har långsiktigtlivskraftiga stammar av de stora rovdjuren. En ökadsatsning på ersättning för de skador som rovdjur or-sakar är därför angeläget för oss. Det gör att vi kanhöja ambitionsnivån för t.ex. vilket antal vargar ochjärvar som förvaltningen av stammarna ska syfta tilloch att vi kan ha restriktiv skyddsjakt. Antagligenkommer det att krävas ytterligare anslagshöjningarframöver, när stammarna ökar.Ett annat område där vi tillför resurser till utgifts-området är skogspolitiken. En del där är en satsningpå lövskogsplantering i , där gran plan-terats på ställen där gran egentligen inte borde haplanterats. De enorma mängder skog som blåst om-kull är ett tydligt tecken på det. Vi går in med ensatsning för att undvika att gran planteras på sammamark igen.Egentligen är det en bättre tillämpning avskogsvårdslagen som skulle behövas. Gran bör inteplanteras utanför sitt naturliga utbredningsområde.Detta har vi motionerat om, men den motionen be-handlas i ett annat sammanhang. I detta betänkandehar vi en reservation om forskningen på gran respek-tive lövträd. upplever vi en sned fördelning avforskningsanslagen. Vi skulle vilja se en ökad forsk-ning kring lövträd. Jag yrkar bifall till den reservatio-nen, reservation 11 under mom. 23. Inom skogspoli-tiken lägger vi också pengar på bevarandeinsatser ifråga om s.k. jätteträd, en småbiotop som det är an-geläget att skapa ett varaktigt skydd för.Inom jordbruket gör vi framför allt två viktiga in-satser. Den ena är en kompensation för de försenadeutbetalningarna av arealstöden. Detta är naturligtvispositivt. Att situationen över huvud taget har upp-kommit är vi ändå kritiska till. Orsaken är ju utgift-staken och budgetlagstiftningen. I stället för att ha ettrimligt budgetsystem med utgiftstak som kan anpas-sas till verkliga förhållanden tvingas den här typen avtricksande under taken fram. Detta visar takens ab-surditet och borde få flera vänsterpartister att funderapå hur klokt dagens budgetsystem egentligen är. Nufår vi ändå vara nöjda med denna kompensation, sominförs för att svenska bönder ska slippa stå för dekostnader som har uppstått.Den andra viktiga saken vi gör inom jordbruket äratt vi tar ett första steg för att förvandla handelsgöd-selskatten och bekämpningsmedelsskatten till avgiftersom återförs till jordbruket. Det pågår för närvarandeen diskussion mellan , ochSocialdemokraterna om hur det här ska göras. Vårutgångspunkt i den diskussionen är att åtminstone endel av pengarna för handelsgödselskatten ska återfö-ras på ett sätt som bidrar till en effektivare växtnä-ringsanvändning och ett minskat växtnäringsläckage.Detta kan göras genom riktade satsningar i de om-råden där problemen är störst, dvs. i de kustnära om-rådena i . Exempel på sådana insatserkan vara ett utvecklande av växtnäringsbalanser pågårdsnivå, bidrag till teknikutveckling eller anläggan-de av våtmarker. Vi vill från vår sida föra en öppendiskussion om detta med företrädare för både näring-en och naturvården. Det viktiga är att vi får satsningarpå rätt åtgärder som faktiskt kan ge goda miljöeffek-ter.Fru talman! Jag tänkte nu komma in på vad vi haratt göra framöver. Utgångspunkten måste då vara detarbete med miljömålen som vi håller på med. Jord-bruket berörs starkt av flera av målen, t.ex. ett riktodlingslandskap, ingen övergödning och en giftfrimiljö.Utvecklingen gör inte att vi når de miljömålsom vi har satt upp, och därför krävs det ytterligareåtgärder. En del av detta måste göras inom lands-bygdsförordningen, dvs. miljöstöden och satsningarnapå landsbygdsutveckling. Den ska ses över inför år2003, och vi bör i det sammanhanget föreslå flerinsatser. Vi behöver bl.a. förlänga vallstödet. Vi kanbehöva utöka anslagen för biologisk mångfald. An-tagligen behövs förstärkningar av åtgärderna för attbegränsa näringsläckaget av fosfor och kväve. Sats-ningar för att kunna bevara de jordbruk med höganaturvärden som annars riskerar att läggas ned ärförstås också angelägna.Jag vill inte nu låsa mig vid exakt vad som kom-mer att behövas. Det får dels det fortsatta arbetet medmiljömålen, dels översynen av de nuvarande stödenutvisa. Att det kommer att krävas ökade resurser kanvi nog ändå vara säkra på. Vi anser att dessa bör till-föras genom ökade svenska anslag i kombination medmodulering, dvs.