prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Näringsmi-nisterns departement har inte jobbat särskilt snabbtför att få fram dessa förslag som är så viktiga för IT-utvecklingen och för konsumenterna.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig börja med att ta upp IT-propositionen. Den har många skarpa förslag. Detskarpaste förslaget handlar om 8,3 miljarder. Dethandlar inte bara om ett stomnät, utan det handlarframför allt om att göra påfarter och anslutningar frånkommuncentrumet till små och stora orter.Fru talman! Per står här i kammarenoch säger att vi skulle ha sålt detta mycket tidigare.Om vi hade följt de förslag som lades fram från deborgerliga hade vi sålt ut för 40-50 miljarderkronor. Det var vad ni föreslog. Det skulle ha sett ut.Hade svenska folket då blivit rikare, när det handlarom kanske mer än tio gånger så mycket?I den här propositionen tas tillit upp, dvs. säkerhetoch trygghet i systemen. Det är också en viktig in-frastruktur, om jag får använda det uttrycket. I propo-sitionen tas också frågan om kompetens upp. Vadhjälper det att vi har en mängd möjligheter att fåinformation om vi inte har kunskap att använda den-na? Därför är just kunskapsutbyggnaden så viktig.Sedan vill jag återigen säga någonting om Telia.Det står i Teliapropositionen att vi nu begär bemyn-digande att få sälja ut . Det står också ipropositionen att regeringen kan återkomma för att fåett bemyndigande att sälja ut mer. Därav följer att deti propositionen inte görs något ställningstagande ifråga om att staten ska vara majoritetsägare eller ej.Det borde Per ha uppmärksammat.Anf. 6 PER () replik:Fru talman! Jag har uppmärksammat väldigtmycket, speciellt att en enad borgerlig opposition varberedd att ge regeringen en fullmakt att sälja upp till100 %. Regeringen vill uppenbarligen inte ha denfullmakten. Man vill absolut inte ha rätt att sälja merän . Jag kan inte tolka det som något annat än vill ha kvar en politisk statlig kontroll över bola-get. Med tanke på svenska skattebetalare, mångasmåsparare och de anställda och ledningen i Teliabeklagar jag att så är fallet.Fru talman! De siffror som jag har fått fram i mi-na arkiv när det gäller värderingen av vintern1994/95 är inte de siffror som togfram. Det låg på mellan 120 och 130 miljarder. Mankanske kan fördubbla den siffran . Men man kanse på de andra som gick till marknaden. Vårt grann-land har ett mycket mindre bolag som harfem- eller sexdubblats . Bara genomatt behålla halva bolaget hade man gett skattebetalar-na mer pengar, mer värde. Det hade gjort mångasvenska småsparare mer förmögna, och det hadedessutom blivit en bättre utveckling i som bolagoch fler nöjda anställda i bolaget.Fru talman! Jag ska nu gå tillbaka till IT-propositionen. Jag vet att det är bra skrivningar i delarav den. Det har jag sagt från det första anförandet här.Men jag noterar ändå att det är för få konkreta förslagatt genomföra och verkställa. Det är det som jag kla-gar över. Jag vill sätta ribban högt för staten och dessmyndigheter när det gäller att man ska använda merIT, att det ska vara mer service via IT och att det skagälla för många av våra invånare i . Jag sätterhögre krav när det gäller personklimatet i . Viska dra till oss alla dessa somska se till att vi förvaltar vårt pund bättre. Vi ska ävense till att vi har en konkurrens på lika villkor utanstatliga subventioner eller pengar via ett fjärde nät. Viska i stället låta marknaden, som kanske har varit bästi världen på att bygga fiber i , fortsätta och fåstimulans att göra det även framöver.Anf. 7 ():Fru talman! var tidigt med i IT-debatten. I denna kammare stod 1994 debatterade med och hävdade att IT ärtill för alla. har vi även hälsat Cen-terpartiet välkommet till den debatten.IT är olika tekniker. Diskussionen handlar väldigtlite om de etiska aspekterna. Vad använder vi tekni-ken till? Ska våra ungdomar spela spel och titta påporr? Den diskussionen för vi inte , men Per Billsade i går att vi även bör diskutera den frågan. Detvälkomnar jag.Nu handlar det om möjligheterna. Vi ska bygga utinfrastrukturen, så att alla kommuner, företag ochhushåll i landet för en rimlig slant ska kunna utnyttjaden nya bredbandstekniken.Många av de idéer som under årenslopp har motionerat om finns med i den här IT-propositionen. Vi har samarbetat på ett bra sätt medregeringen och . I sakfrågorna har visedan länge varit överens. Att det har tagit lite tidberor på att vi skulle hitta en finansiering.Vi har betonat att IT är till för alla.Vi har gjort en ganska bra satsning i landet påskolan. I IT-propositionen finns en bra satsning påden högre utbildningen. Men det ärockså viktigt att den här satsningen kommer andra tilldel. har varit en föregångarepå det här området. Vi har många regionala centrum ilandet, t.ex. i , som har varit duktiga ochbehöver hjälp med utbildning.Vi behöver få med fler kvinnor, även om kvinnor-nas andel när det gäller surfande på nätet har ökat. Vibehöver få med de äldre. Det handlar om elektroniskhandel och om att göra bankärenden osv. Det kanvara väldigt bra för de äldre att kunna göra sådanthemma. De lågutbildade måste också få möjlighet tilldet här. Det handlar inte minst om de funktionshind-rade. Jag har faktiskt kontakt med ett par funktions-hindrade i landet via e-post. Det är väldigt roligt attha den kontakten. Jag vet att det här innebär en möj-lighet att få kontakt med omvärlden för många avdessa människor. Fler företag och människor i gles-bygden behöver få tillgång till detta. Telemedicin,distansutbildning och att man kan jobba och drivaföretag hemma är viktiga saker. Men vi behöver ock-så sprida IT ute i världen. Även för de fattiga länder-na är IT ett sätt att höja standarden.Det gläder mig att våra statliga myndigheter ochmånga kommuner är föregångare när det gäller attöppna sig mot allmänheten. Även är duktigpå det här området.Vi har också hävdat att det är braom infrastrukturen till stor del är i statlig ägo men attkapaciteten på näten ska erbjudas olika operatörer påmarknadsmässiga villkor.Jag erinrar mig en annons i förejul. Det var en privat aktör, , som hade en hel-sidesannons. Det stod: Vi bygger ut bredband i helaSverige. Kartan slutade vid en linje från tillUppsala. Norr därom fanns inte . Jag bor där.Jag vet att det finns.En tvåmegabitslina i kostar . IStockholm kostar den . be-skriver svårigheterna för North Book i . I minkommun, , i norra har vi inte råd attansluta hela kommunen till det lokala nät som finns.Det är , Per , som äger kabeln, somligger outnyttjad. Vi har inte råd att ansluta oss. Dåmåste vi göra någonting.Här har fått i uppdrag att påkommersiella villkor bygga ett kompletterande stom-nät öppet för alla operatörer. Jag tycker att det är enutmärkt idé. Vi får ned priserna,inte minst i glesbygden. Och näringsministern harlovat oss en kontrollstation. Fungerar inte detta ska viundersöka det och försöka få ytterligare pengar tillglesbygden, om det behövs.Sedan är det intressant att socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister öppnar för konkur-rens, medan partikamrater till Per , bl.a. itrafikutskottet, när det gäller mobiltelefonnätet värnarde tre stora företagens oligopolställning. Komma ochprata om konkurrens! Vi sätter konsumenterna först,medan Per kamrater tycks prioritera heltandra intressen.Det regionala stödet som pratadeom tycker vi är mycket bra. Det är på 2,6 miljarder.Det förutsätter medfinansiering till . Kommu-nerna kan använda detta, men även företagare i gles-bygd kan gå samman och få en lina.Slutligen gäller det accessen till husknuten. Härfinns en mängd olika tekniker som utvecklas mycketsnabbt. I våra större städer är produktionen i fullgång. Vi behöver inte lägga oss i detta. Det skötermarknaden.Men i glesbygden måste vi underlätta för hushåll,företag och kommuner. Här anslås 3,2 miljarder. Vihar pratat om en skattereduktion. Det ska utredassnabbt. Det finns några invändningar från skattefolketäven i mitt parti, men jag är övertygad om att vi hittaren bra variant för detta.Vad behövdes för att vi skulle acceptera förslaget?Jo, vi har förhandlat fram mer pengar och stöd tillkommunerna. Det var nämligen en hel del länsanslag,regionalstöd och annat som skulle betala det här. Vityckte att Teliapengarna skulle betala det, men detgick inte. har vi gjort det på annat vis, och vi ärnöjda.Marknaden leder utvecklingen i av landet.Staten höjer konkurrensen, framför allt i glesbygden.Till en rimlig penning ger vi nu kommuner, företagoch människor i glesbygd tillgång till bredbandstek-nik på villkor som är hyfsat jämförbara med resten avlandet.Anf. 8 PER () replik:Fru talman! Jag har respekt för att om nya stora statliga bolag och statliga inves-teringar, som man vill göra i . Jagkan förstå det utifrån utgångspunkter,mindre utifrån deras utgångspunkt som värnar omkonkurrens och lika villkor mellan alla enskilda bo-lag.Jag vill dock ställa frågan till : In-nebär det att ska ha samma mark-nadsmässiga prissättning som övriga som konkurrerarpå marknaden, eller ska det petas in skattesubventio-ner i Svenska Kraftnäts nät?Därefter skulle jag bara vilja notera att det yttran-de som näringsutskottet lämnade till trafikutskottetsåvitt jag förstått har fått uppslutning från mina parti-kamrater där. Vi driver visst på utvecklingen förkonkurrens inom mobiltelefonin. Jag hoppas att StureArnesson är beredd att göra det mer än Näringsde-partementet förefaller vilja göra, att döma av de lag-rådsremisser man lämnat på en del områdensom rör detta.Fru talman! När det gäller och har man redan signalerat att investeringarnagår långt upp i , därför att det har visat siglönsamt. Jag är medveten om att alla inte kommer attinvestera överallt. Men jag tror att vi kan få mycketbra konkurrens genom den marknad som finns.Jag noterade att alla IT-chefer i näringsministernsvalkrets och angränsande valkrets ansåg att man hademellan ett och tre nät av svartfiber eller bredband somgick till deras huvudorter och därmed gavproblem med av- och påfarterna där. Jag tror att vimåste ha en skarpare och hårdare konkurrensrätt föratt framtvinga motstånd mot missbruk av marknads-dominerande ställning. Jag hoppas att vi kan få medoss på den båten, även om det kanskeär för mycket begärt.Anf. 9 () replik:Fru talman! Inga subventioner till Svenska Kraft-nät. Det ska ske på marknadsmässiga villkor.Det är faktiskt så, det känner kanske inte Per We-sterberg till, att en av Per kamrater itrafikutskottet tillsammans med kd värnar de tre storamobiljättarna.Per väljer att prata om och attföretaget satsar på . Jag hälsar med glädje attkonkurrensen ökar där uppe. Det vill jag. Men jaghörde ingenting om Telias lina i , Torsbyeller . Det förvånar mig inte heller. Det hadejag inte väntat mig.Anf. 10 PER () replik:Fru talman! Jag är glad att talarom att marknadsmässigt pris ska gälla för SvenskaKraftnät. Det innebär att man inte bara ska ha avkast-ning på insatt kapital. Det är full ränta, full riskpre-mie. Då är man i princip i samma situation som övri-ga bredbandsleverantörer.Jag vill när det gäller och andra operatörersom har bredband till de orter som bebos av avsvenska folket påpeka att jag tycker att det finns enför svag konkurrensrätt här. Jag förnekar inte att detfinns risker för missbruk av marknadsdominerandeställning inom hela teleområdet, inom hela bred-bandsområdet. Vi ser också sådant. Detfinns skadliga konkurrensbegränsningar.Jag tycker att skulle vara mycketmer aktiv med den konkurrensrätt som kan lösa dehär problemen, vilket sannerligen inte det han självvill rösta för i form av kan göra. Debygger bara stomnätet. Det når inte ut till något annatän huvudorterna i kommunerna och får viss regionalspridning.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag ser ändå vissa gemensamma sakerhos Per och mig. Jag tror att vi måste tittalite grann på konkurrenssituationen och marknaden iSverige. Det tror jag att Per håller medmig om. Marknaden kan ändå inte fungera överallt.Vi har t.ex. flygets situation uppe i . aktör har fått lägga ned sin verksamhet. Vi harpriser för att flyga från och orterna därom-kring som är lika höga som att flyga över Atlanten.Jag hoppas att vi tillsammans kan titta närmare pådetta och försöka göra någonting åt det.Anf. 12 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till det inte när det gäller statliga myndigheter såbeskrivet i propositionen att det handlar om att de skakunna vara öppna dygnet runt? Handlar det inte omatt man ska legitimera dessa, innebärande att jag sommedborgare ska kunna få kontakt med och få infor-mation från de statliga myndigheterna?Anf. 13 () replik:Fru talman! Det är helt rätt. Man hinner inte såmycket . Men detta är noterat och det ärmycket bra.I vårt samhälle , där politikerföraktet, omman säger så, faktiskt breder ut sig är det väldigtviktigt att medborgarna har en snabb och nära kontaktmed sina politiker. Det tror jag att hela samhällettjänar på.Anf. 14 ():Fru talman! Ett informationssamhälle för alla ärnamnet på den proposition vi ska diskutera i dag.Kristdemokraterna anser att informationstekniken -IT - är något som ska syfta till att göra världen bättreatt leva i. Om vi hanterar den snabba utvecklingenrätt kan IT ge oss många fördelar i det dagliga livet, isjukvården, i utbildningen, i näringslivet. Eftersomdenna teknik förändras så oerhört fort är det viktigtatt IT-politiken är flexibel. Regering och riksdag skaengagera sig på de områden det verkligen behövs.Det gäller näringslivsklimatet, utbildningen, avregle-ring och att se till att det råder bra konkurrens. Det ärockså viktigt att det offentliga samhället är föredöm-ligt och använder IT för att ge bättre service åt med-borgarna.Efter en lång väntan har regeringens IT-proposition landat på bord. Den som vän-tar på något gott väntar aldrig för länge, kan man jutycka. Men i detta fall kan man likna det vid att manhar gäster i sitt hus, och i stället för att servera demfrukost och lunch mitt kom-mer man med hela kalaset - frukost, lunch,mellanmål och middag på samma gång. Under tidenkanske gästerna har gått sin väg hungriga.Regeringen har försökt att lösa allting på sammagång i samma proposition. har regeringen greppatöver bredband, sysselsättning, arbetslagstiftning,forskning, utbildning, mediefrågor, Teliapropositio-nen och en rad andra områden på samma gång. IT-politiken måste vara betydligt mer flexibel. Det hadevarit bättre om regeringen hade kunnat avgöra bred-bandsfrågan och då gett de signalertill marknaden - som faktiskt står beredd och villbygga ut bredband till stora delar av landet. Den härIT-propositionen kunde ha levererats i flera mindrepropositioner och därigenom fått en ännu snabbareutveckling på området.Varför behövs detta? är ju redan etta inomIT-världen. Ja, det är något vi ska glädja oss åt, mensamtidigt ska vi notera att satsar på bred-band genom 40 licensierade operatörer, Storbritanni-en har bestämt sig 2002 vara världsledandepå elektronisk handel, i växer datakommunika-tion, e-post och Internetanslutning över mobilnätet iexplosionsartad takt. Världen omkring oss står intestilla.Fru talman! Varför har nått denna högaposition? Det finns flera anledningar, men en av degrundläggande orsakerna är enligt många bedömareden avreglering av telemarknaden som gjordes av denborgerliga regeringen med somkommunikationsminister. Socialdemokraterna mot-satte sig då detta. Det är glädjande att socialdemo-kraterna har en annan syn på telefrågor än densom rådde då. Vem vet var hade stått omavregleringen inte hade påbörjats vid det tillfället,likaså bolagiseringen av som skedde vid sammatidpunkt. Då, , tror jag inte att vi hade haft lokalsamtal över hela landet.Vänsterpartiet sade att vi har varit tidigt ute i frå-gorna. Ja, ni var tidiga med att motsätta er avregle-ringen. Hur tror att vi hade haft detmed teletaxor om detta inte hade skett - trots ert mot-stånd?För fortsatt framgång är det viktigt att får enchans att utvecklas vidare genom en försäljning. Närnu äntligen regeringen - efter den misslyckade fusio-nen mellan två statliga bolag, och , och16 års fortsatt statligt ägande - kommer till skott medbörsintroduktionen kan vi inte begripa varför statenska äga . Varför inte åtminstone deklarera attstaten redan nu ska sälja ut en majoritet? Både förTelia som företag och för de anställda, men också förägarna, svenska folket, är det en bättre affär att säljaut hela företaget eller en majoritet av det. Är detVänsterpartiet som har lyckats få regeringen till den-na märkliga 51-procentsaffär?Statsminister säger i ett nyhetste-legram . "Den som tror att man kan styraett börsföretag med 51-procentigt ägande har inteförstått karaktären av företag som finns på börsen.Man kan inte med ett majoritetsbeslut diktera villko-ren för de övriga aktieägarna." Vad är detdå för vits, , med denna lösning?En annan viktig framgångsfaktor för somIT-land är näringslivsklimatet. Det handlar om attnäringslivet och staten inte ska spela en match sommotståndare utan som medspelare. Vi är i samma lagoch ska spela mot samma mål. Det har varit alltförmånga samtalsgrupper som upplösts under gångna år.Vad gör regeringen för att samtalsklimatet ska för-bättras? I propositionen saknar vi de strukturellaåtgärderna: Ingenting sägs om höga skatteroch hur svårt det är för svenska företag att konkurreraom jobben med t.ex. . Ingenting väsentligt sägsom hur regeringen ska lösa frågan om personalop-tionsprogram, speciellt för de IT-företag som i dagvill behålla sina anställda genom denna möjlighet attbli delägare.Entreprenörer måste uppmuntras, både i ord och istrukturer. Det måste bli lika naturligt att starta egetföretag som att söka sig en anställning. Vad händermed den s.k. Simplexgruppen som ska jobba framförenklingar för småföretagare i ? Vad görregeringen för att attityden till entreprenörskap skaförbättras? Dessa frågor är bara några som regeringenundviker att ta i, trots att de är nyckelfrågor för Sve-riges framtida näringslivsklimat.Fru talman! Sedan var det angående kompetensen.Det är bra att regeringen tar upp kompetensfrågorna.Satsningen på lärarnas möjligheter att tillägna sig ITär väsentlig för att skolan ska klara av sin uppgift.Det behövs fler civilingenjörer i , och re-geringen vill satsa på högskolorna. Det är bra. Menvad gör vi om platserna står tomma? Vad är det sommotiverar en elev på högstadiet att söka natur- ochteknikämnen på gymnasiet? Vad är det som motiveraren gymnasieelev att prestera sitt bästa på naturpro-grammet för att ytterligare ta sig an en längre utbild-ning på universitet eller högskola? Är det värnskat-ten? Ska det löna sig med utbildning eller inte? Defrågorna kanske ministern vill besvara i dag.Vi anser att staten måste skapa långsiktiga spel-regler för bredbandsaktörerna. Vi vill också ha bred-band i hela landet. Vi tycker att det är bra. Vi vill attstaten ska ha ett särskilt ansvar för glesbygden. Det ärbra att regeringen har lagt an den tonen. Men vi tyck-er inte att staten ska välja teknik. Det klarar markna-den bättre. Det ska också vara konkurrensneutralitet,vi ska undvika monopol och oligopol.Det är bra att vi får det stomnät regeringen villbygga. Men även här finns det risk att marknadenviker när staten bygger. Jag tar inte upp frågan omsvartfiber nu utan jag tänker på Svenska Kraftnätsbyggande. Går det inte att konkurrensutsätta byggan-de? Hur går det med accessnätet? Det tas upp i propo-sitionen, men det verkar dröja innan det blir öppet förandra. Det är en oerhört viktig fråga för att hushållenska få en högre kapacitet.Fru talman! Jag tänkte nämna något om den of-fentliga sektorn. Riksdag, regering och andra besluts-fattare måste vara föredömen, stimulera nytänkandeoch undanröja hinder för en offensiv användning avIT inom den offentliga sektorn. Här kan de elektro-niska spela en stor roll. Föreningen lagt grunden - har sedan varit snabbt utmed att skapa korten och koppla dem till myndighe-terna, men dröjer. Med hjälp av ett säkert kan t.ex. myndigheter och kommuner ge servicedygnet runt. Jag vet att det nämns i propositionen,men det måste vara någonting som gör att detta dröjeri Sverige.Fru talman! Det är glädjande att regeringen i den-na proposition har tänkt på barnen! Det är viktigt attföräldrar och skolor får de tekniska verktyg och fil-terprogram som behövs för att välja bort allt det de-struktiva som finns på Internet.Fru talman! Slutligen vill jag nämna något omEU-kommissionens program - e-Europe. Det är braatt tar upp detta. Det finns många frågor medmänniskan i centrum. Det är ett ambitiöst program,och man sätter människan i centrum. Det är det pers-pektivet vi kristdemokrater vill ha i IT-debatten.Anf. 15 () replik:Fru talman! Mycket ska man höra innan det lillahår man har trillar av. har i trafikut-skottet gått emot ett öppnande av mobiltelenäten, ochhur han då kan prata om konkurrens förstår jag inte.Ni värnar de tre stora nätägarna, som äroperatörer. De äger näten och är operatörer.Hur ska man då få låga priser?Vi har hävdat att infrastrukturenska ägas av en aktör eller flera aktörer och att densedan ska upplåtas till olika operatörer. Så är det intei dag, men vi tycker att det skulle vara bra. Det ärkonsumenterna vi värnar. Vilka värnar ni?Anf. 16 () replik:Fru talman! Den fråga som tarupp finns såvitt jag kan se inte med i IT-propositionen. Men det är ju en konkurrensfråga, ochdet handlar om infrastruktur på teleområdet.Sture påstår att vi skulle värna nätägar-na i första hand. Vi värnar äganderätten. De tre mo-bilteleoperatörer som fick licenser i början på 90-taletfick av att ha licenserna. De fick reda påatt villkoren skulle kunna komma att ändras efter1999, men vem kunde drömma om att de då skullebehöva öppna sina nät, som de investerat alla dessamiljarder i?Det blir ingen villkorsändring, utan det blir en la-gändring - en retroaktiv lagändring t.o.m., som harkritiserats av Lagrådet. Sedan har vi ett konkur-rensverk i det här landet som har avrått från att göraden här lagändringen. Det borde säga även Vänster-partiet någonting.Anf. 17 () replik:Fru talman! Det är uppenbart att den här konkur-rensen inte fungerar. Det finns väl ingenting som ärså dyrt som att prata i mobiltelefon. Men vi skainte diskutera det.Jag kan ge chansen: Hur villJohnny se till att glesbygden får sina rättig-heter tillgodosedda i det här?Anf. 18 () replik:Fru talman! Om vi nu övergår till IT-propositionen kan jag ta upp den frågan. Det finns enannan koppling man skulle kunna göra, och det är attdet inte finns täckning på mobiltelefonisidan överallti dag. GSM-näten täcker i alla fall inte alla områden iSverige. Man behöver inte åka speciellt långt fråntätorterna för att uppleva det.Vi har när det gäller infrastrukturen på IT-områdetsagt att vi tycker att staten ska ha ett övergripandeansvar för att det här med bredband blir verklighet ilandet. Men vi tycker inte att staten ska bygga självoch att staten ska betala riskpengar själv, utan detfinns många andra som vill göra detta. Staten kanskapa spelregler.Vi har också sagt att en del pengar behöver an-vändas för glesbygden, för att människor ska kunnaanvända den här tekniken även där. Vi har då anvisatolika sätt. Man kan tänka sig någonting liknandeROT-bidrag. Man kan tänka sig den linje som rege-ringen nu är inne på med stöd till kommunerna, etc.Anf. 19 Näringsminister () replik:Fru talman! Får jag säga att den här IT-propositionen beskriver just vad det handlar om, dvs.den är bred. IT är ingen enskild teknik eller någotverktyg som man kan ställa på sidan. Den handlar omhela vårt samhälle. Den berör alla politikområden,och därför är den så bred. Den handlar om tillit, omkompetens och om tillgänglighet.Man blir lite förvånad när man hör beskrivningenav detta land som så mörkt, att ingenting händer häroch att det måste ske stora förändringar. är -om nu har missat detta - det främstalandet på detta område, det land som har utvecklatssnabbast. Vi ligger på många områden längre fram ändet land som brukar skjutas fram, dvs. Man blirfaktiskt förvånad.När det sedan gäller frågor om elektronisk handeloch mobiltelefoni beskrivs de väl i propositionen.