prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Jag har en fråga till jordbruksministerMargareta . I det betänkande som vi står ibegrepp att fatta beslut om nu i afton, MJU2, står attläsa: "gav regeringen iuppdrag att utforma ett särskilt stöd till jordbruket ifjällnära områden för att kompensera det sämre ut-fallet efter EU-inträdet i stödområde 1. "Min enkla fråga är då: Har utredningen påbörjatsoch när kan den avslutas så att vi får ett besked?Anf. 113 Jordbruksminister ():Fru talman! Vi håller på och bereder den här frå-gan i . Jag förväntar mig att deninom kort kan bli klar.Mänskliga rättigheter i ansökarländernaAnf. 114 ():Fru talman! Jag vill vända mig till vice statsmi-nister . Det gäller utvidgningen avEU, en av de viktigaste punkter vi har under detsvenska ordförandeskapet. För antagande av nyaländer ställer vi krav på ansökarländerna. att mänskliga rättigheter ska respekteras.Mänskliga rättigheter är ett vitt begrepp. Det in-nehåller väldigt många olika områden. Ett områdegäller människor med funktionshinder, som iöststatsländerna göms på institutioner under katastro-fala omständigheter. Det har också diskuterats tidiga-re här i kammaren. Det beror naturligtvis på deneländiga situation som råder i de här länderna medbl.a. fattigdom och förfall i övrigt.Jag tror att det behövs en kombination av att bådeställa krav på dessa länder och ge ekonomiskt stöd,liksom stöd i form av kunskap, för att göra stora för-bättringar för dessa människor. Då har jag en fråga.Vi har olika program, inom kärnsäkerheten t.ex.Vi har det inom andra områden också. Där både stäl-ler vi krav och ger stöd. Jag undrar: Finns det enmöjlighet att göra ett liknande program när det gällerhandikappområdet?Anf. 115 Vice statsminister ():Fru talman! Det är inte en helt enkel process dettaatt välkomna nya medlemmar till EU. Vi ställer kravpå dessa länder om att skynda på med sin omform-ning av ekonomin så att det blir en social marknadse-konomi, en fri ekonomi. Det kan innebära att vissagrupper som är utsatta kan komma ytter-ligare i kläm. Det gäller att balansera kraven på libe-ralisering av ekonomin å den ena sidan och det soci-ala skyddsnätet omkring människor å den andra.Det är självklart att vår syn på mänskliga rättig-heter i hög grad också gäller de handikappade. Jag vetinte exakt vad det finns för program med just deninriktningen. Det skulle förvåna mig mycket om detinte finns sådana här program bland de många hjälp-program som finns för att underlätta transformeringenav de tidigare kommunistiska länder som är på vägin i EU. Jag utgår från det.Anf. 116 ():Fru talman! Det här är naturligtvis inte något somländerna håller fram. Det är en svår situation. Det ären svår situation över huvud taget för funktionshind-rade. Man har institutioner som är oerhört dåli-ga, där man inte har tillräckligt med personal och därdet är en oerhörd fattigdom. Risken är ju att manlägger locket på, att man inte lyfter fram de här frå-gorna.Jag tror att vi i och har mycket er-farenhet när det gäller att förbättra för människor medfunktionshinder. Vi har ju bl.a. under avvecklatinstitutioner. Det är inte kravet här, utan det handlar iförsta hand om att förbättra. Det behövs ekonomisktstöd och kunskapsstöd. Här kan vi spela en stor roll.Min fråga handlar mer om huruvida vi vågar lyfta pålocket, om vi vågar peka på de här frågorna och varaberedda att satsa både kunskap och ekonomi och attsamla ihop detta till en form av program.Anf. 117 Vice statsminister ():Fru talman! Jag delar helt syn pådetta. Och jag tror att svenska myndigheter, myndig-heter i andra europeiska länder och enskilda organi-sationer kan göra mycket i detta sammanhang i ettnära samarbete med myndigheter och organisationer ide länder som vi nu talar om. Jag vill påpeka att närdet blir väldigt flagrant, t.ex. barnhemsbarnens situa-tion i , då tas det t.o.m. upp av kommissio-nen, som säger: Detta måste ni ändra på annars ärdetta ett stort hinder för er i ett närmande till EU. Såfrågorna finns med.Stöd till översvämningsdrabbade kommunerAnf. 118 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Efter sommarens översvämningar har regeringenoch samarbetspartierna avsatt föratt ge hjälp och stöd till dessa kommuner. harkommunerna inkommit med sina ansökningar omvilken hjälp de vill ha och vilken omfattning hjälpenska ha. Men problemen har ju fortsatt under hösten.Arvika och flera andra Värmlandskommuner harproblem. Min fråga är helt enkelt:Kommer dessa att räcka, ellerbehövs det andra beslut i denna fråga?Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! Det är väldigt svårt att göra en be-dömning av det . Vi har fått in ansökningar tillett sammanlagt belopp på från dekommuner som berördes av sommarens översväm-ningar. Då innefattas även vissa räddningstjänstkost-nader i detta som kanske ska finansieras på annat sätt.Men det är mycket svårt att göra en bedömning avkonsekvenserna av översvämningarna i ,och . Översvämningarna därhar ju haft ett annat förlopp än sommarens översväm-ningar. Förloppet har varit mer utdraget. Det är förstframåt vårkanten som vi kan uppskatta kostnaderna idessa kommuner.Men det som regeringen har deklarerat - det gjor-des så sent som när statsministern och jag besökteArvika - är att de berörda kommunernai , och kommeratt behandlas på samma sätt som de kommuner somvar berörda av sommarens översvämningar i norraSverige.Anf. 120 ():Fru talman! Det är ju ett positivt besked. Menfortfarande är frågan vilken handlingsberedskap somegentligen finns om dessa problem fortsätter. I Väns-terpartiet har vi föreslagit att man ska inrätta en typav katastroffond för att ha ett större handlingsutrym-me, eftersom detta gäller även vägar och järnvägarför vilka man får ta pengar från normaldriftsunder-hållet. Det känns lite otillfredsställande om dennaproblematik skulle fortsätta med större regelbunden-het och man måste lösa det på annat sätt.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller de kommunala kostna-derna räknar jag med att regeringen har resurser av-satta som ska räcka till sådana kostnader som denenskilda kommunen har svårt att bära på egen hand.Problematiken är lite mer komplicerad när detgäller vägar och järnvägar, där kanske de stora eko-nomiska åtagandena finns när det gäller att återställavägar och järnvägar i ett bra skick. kunde vi han-tera sommarens situation på ett bra sätt i budgetsam-manhang. Och jag utgår från att vi också kan hanteraden problematik som finns i , ochVästergötland på samma goda och framgångsrikasätt.DemokratinAnf. 122 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet . Demokratin måste ju ständigtutvecklas, och utredningen uthållig demokrati ärute på en ovanligt bred remiss för att få i gång endialog bland medborgarna.Samtidigt håller regeringen på att bryta den gamlasedvänjan om breda överenskommelser. T.ex. harman infört en stopplagstiftning när det gäller bostads-bolag, sjukhus, osv., och man diskuterar även attinföra en lag om två tredjedelars majoritet för kom-munfullmäktige när det gäller utförsäljning. Hurkommer demokratiministern att hantera de motsätt-ningar som finns inom regeringen på demokratifron-ten?Anf. 123 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan med glädje försäkra om att det inte finns några motsätt-ningar i regeringen när det gäller synen på demokratioch vikten av att värna och utveckla det svenskafolkstyret.Frågan förtjänar dock några kommentarer. Det ärriktigt att vi i har en tradition av att degrundläggande spelreglerna för vår demokrati - fram-för allt grundlagarna men också viktiga beslut i öv-rigt, t.ex. pensionsuppgörelsen - är föremål för bredapolitiska överenskommelser, där så många som möj-ligt av partier kan vara med. Det är grun-den för en väl fungerande demokrati, att vi i de vikti-ga frågorna är överens. Detta är på intet sätt någon-ting som den nuvarande regeringen inte inser viktenav. Tvärtom har vi från regeringens sidan inför parti-ledaröverläggningar om direktiven när det gälleröversynen av regeringsformen haft anledning attpåminna en del andra partier om vikten av att vi hål-ler fast vid denna historiska politiska tradition i Sve-rige. Så det finns faktiskt inte några som helst inten-tioner från regeringens sida att när det gäller degrundläggande spelreglerna för demokratin frångåden gamla svenska traditionen på detta område.Tvärtom ser vi oss som stora försvarare av den.Anf. 124 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag vill ändå ställa en fråga när detgäller att demokratin utvecklas och att dågå tillbaka till lagar som infördes i samband medrösträttsreformen 1900, 1907 och 1918 och som upp-hävdes 1948. Dessa kom ju till för att man skulleutestänga vissa grupper. Skulle man då gå in i enreform med två tredjedelars majoritet igen, då händersamma sak.Professor har ju uttalat sig omdetta, och han säger att varje form av bolagisering avfrivillig verksamhet i princip bör lämnasutanför en skärpning.Jag undrar om kan garantera att viinte kommer att sitta här i och med enkelmajoritet rösta om kvalificerad majoritet för kommu-nernas ledamöter.Anf. 125 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det skulle vara förmätetav mig som statsråd att på förhand tala om vilka be-slut som kommer att fatta och med vilkensorts majoritet.Riksdagen är den lagstiftande församlingen i Sve-rige, och den rättsordningen gäller framöver. Jag kaninte uttala mig om vad kommer att göra iframtiden. Men själva sakfrågan rör det förslag somfinns från en utredning om eventuellt införande avkrav på två tredjedelars majoritet för vissa kommu-nala beslut. Och det är, väl att märka, ett förslag frånen utredning. Alla förslag från utredningar kommeratt behandlas av regeringen . Men vihar än så länge inte haft anledning att ta ställning tilljust den här frågan. Och jag kan försäkra Ulla-BrittHagström att det självfallet är en viktig angelägenhetockså för regeringen att folkviljan ska få ett effektivtutslag både i kommuner och i . Men det ärriksdagen som är den lagstiftande församlingen iSverige.FastighetsskattenAnf. 126 ():Fru talman! Finansminister har sagt attfastighetsskatten är en robust skatt. Men han harockså medgett att det kan finnas småhusägare somblir tvungna att flytta på grund av skatten.I pressen redovisades attdet i fanns 42 lediga lägenheter och72 000 bostadssökande. Mot denna bakgrund vill jagställa en klassisk fråga i delvis ny tappning till stats-rådet Lövdén:Vilket råd vill statsrådet ge till en familj som ägerett småhus i och som behöverskaffa en ny bostad beroende på att fastighetsskattendriver familjen från huset?Anf. 127 Statsrådet ():Fru talman! Vi behöver bygga fler bostäder, sär-skilt i tillväxtregionerna. Det vet kan beklaga att den majoritet som finns iStockholms kommun och i övriga moderatstyrdakommuner runtom i inte har drivit påprocessen med ett ökat bostadsbyggande i den taktsom erfordras. Jag kan också beklaga att man iStockholmsregionen bedriver en bostadspolitik somgår ut på att sälja ut hela det allmännyttiga bostadsbe-ståndet och på det sättet minskar förutsättningarna fören familj att skaffa sig sin första eller andra bostad.Jag ger rådet, , att familjen skata ett rejält resonemang med ochde andra kommunstyrelseordförandena i regionensom inte bedriver en bostadspolitik som syftar till ettökat bostadsbyggande och större möjligheter förmänniskor att också efterfråga hyresrätter i Stock-holmsregionen.Anf. 128 ():Fru talman! Detta svar var inte mycket bättre ändet som statsminister gav på enliknande fråga.Om tre veckor träder den nya beskattningen ikraft. Ännu har det inte kommit något besked, trotsatt varnar för en skattechockoch uppmanar folk att göra förtida skatteuttag pålönen. Varför håller regeringen småhusägarna pådenna tortyrbänk i stället för att ge några lugnandebesked? Hus kan vi bygga, men det tar fem sex årinnan de är klara. Det är nu som skadorna kan upp-träda.Anf. 129 Statsrådet ():Fru talman! I består fastig-hetsbeståndet till av flerbostadshus. I genom-snitt stiger taxeringsvärdena i flerbostadshus i Stock-holm . Genom den kraftiga sänkning som vigör av fastighetsskatten på flerbostadshus från 1,2 till0,kommer de allra flesta boende i flerbostadshusatt få en sänkt fastighetsbeskattning.Det är riktigt som säger, att påsmåhussidan ser det lite annorlunda ut. Där varierarfastighetsskattehöjningarna mellan minus ochplus i . Vi kompenserardet delvis genom att vi sänker fastighetsskatten ävenpå småhussidan och höjer gränserna för förmögen-hetsskatten och inför begränsningsregeln avinkomsten.Fackligt förtroendevaldaAnf. 130 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till vicestatsminister . Jag var i i och demonstrerade för en fackligkamrat som av styrelseordföranden i Klippan ABhade blivit uppsagd med omedelbar verkan utan attsaklig grund förelåg.Förhandlingen gick bra för , för den dagenvar vi där och demonstrerade. Han fick behålla sittjobb. Men i möte med fackliga företrädare på minaarbetsplatsbesök får jag signaler om att man uppleveratt attityden mot facket hårdnar. Min fråga till vicestatsministern är: Vad avser vice statsministern attgöra för att stärka de förtroendevaldas ställning?Anf. 131 Vice statsminister ():Fru talman! Vi har en stark arbetsrättslagstiftningi . Det ska vi ha. Det underlättar att skapagoda förhållanden på arbetsplatserna. Även med enstark sådan lagstiftning efterlevs den inte helt ut över-allt. Då får man naturligtvis överväga vad det berorpå. Beror det på, som sade, etthårdnande klimat, eller är det något fel på lagstift-ningen? Det här är naturligtvis någonting att hållaögonen på. Men än ser jag inte något systematisktmönster i detta än att jag kan säga att vi ska göra detena eller det andra. Naturligtvis ska vi hålla ögonenpå frågan.Anf. 132 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret.Vi får alltfler signaler från de olika fackförbundenatt det blir allt svårare att rekrytera fackliga förtroen-devalda, inte minst skyddsombud. De har ett stortansvar och är motorn i arbetsmiljöfrågorna på denenskilda arbetsplatsen. Vi vet också att det ärsvårt att få förtroendevalda till förhandlingskommittérosv.Det som , hans familj och barn harblivit utsatta för dessa veckor är tufft. Om man då fårfrågan om man vill bli fackligt förtroendevald, kanman känna en viss tveksamhet för om man vill utsättasin familj för det. Det vice statsministern säger om attvi ska hålla ögonen på detta är viktigt.Anf. 133 Vice statsminister ():Fru talman! Jag vill kommentera två saker.Vi har haft en period av stor arbetslöshet. Det harinneburit att det fackliga arbetet har fått koncentrerasmycket på det, och många av de andra arbetsrättsligafrågorna har inte kunnat hävdas med samma kraft.Jag tror att vi är i en annan situation nu.Jag ger helt rätt i att arbets-skyddsombudens ställning har försvagats, delvisdärför att arbetsskadelagstiftningen inte har varit såbra som den borde vara. Det är någonting som vi ärpå väg att rätta till.HemvärnetAnf. 134 ():Fru talman! Jag har en fråga till"katastrofministern", dvs. när försvaret har bantats väsentligt har alltmeransvar kommit att läggas på bl.a. hemvärnet, t.ex. närdet gäller stödet till civilsamhället. Hemvärnet harförutsatts skola öka sin numerär, men i stället tapparman medlemmar på många ställen. Den ekvationengår med andra ord inte ihop. Vad avser statsrådet attgöra för att kunna uppfylla vad som låg bakom be-slutet om försvaret , dvs. att hemvärnet skaklara en större uppgift?Anf. 135 Försvarsminister ():Fru talman! Det är riktigt att siffrorna inte har nåttupp till de tidigare mål som har fastställts. Överbefäl-havaren har sagt att han tänker i sitt förslag till rege-ringen ta upp frågan i samband med atthan redovisar sitt förslag om hur de nationellaskyddsstyrkorna ska vara konstruerade och ha förarbetsuppgifter. Jag själv anser att det är mycketviktigt att den "försöksverksamhet" som pågår, därunga människor utbildas för direktplacering i hemvärnet, går vidare. Den har varit fram-gångsrik åtminstone på vissa punkter, men det finnsmer att göra.Anf. 136 ():Fru talman! Vi har kunnat se i sambandmed översvämningskatastroferna, som fortfarande ärpå gång, att hemvärnet har spelat en stor roll.För ungefär fem år sedan, , närsnön vräkte ned i , var räddningen förmånga gamla och sjuka i att de kunde nåsav bandvagnar från I 15 i . Från ansvarigt hållanges att man inte skulle kunna genomförasådana räddningsaktioner med hemvärn eller andra,bl.a. därför att det saknas materiel på platsen, folkmed kunskap på platsen och att det inte finns någrasådana insatsmöjligheter. Det är ett stort ansvar vi tarpå oss när vi har skurit så pass i den delen av försva-ret som gäller stödet till civilverksamheten. Vad äm-nar statsrådet göra för att vi ska undvika verkligakatastrofer på området? regnar det, men en annandag kanske det snöar igen. Då vill jag inte vara Björnvon och behöva ta ansvar för att folk varkenkan få medicinsk eller annan hjälp.Anf. 137 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill först understryka att under desenaste årens stora olyckor, och även översväm-ningarna, har det visat sig att samhällets räddningsor-ganisation fungerar mycket bra. Man förmår att sam-verka mellan alla berörda myndigheter, och frivilli-ginsatserna är betydelsefulla. Försvarsmakten - bådede som är i grundutbildning och i hemvärnet - harräckt till de insatser som har behövts.Jag meddelade kammaren för någon tid sedan attregeringen har uppdragit åt attkomma med förslag till regeringen omdet går att placera bandvagnar på den kommunalaräddningstjänsten i någon legal form. Det förslagethar vi inte tagit ställning till . Jag anser att detskulle vara mycket värdefullt att komplettera denkommunala räddningstjänsten med bandvagnar. Detfinns heller inga omöjligheter i att hemvärnet kandisponera den typen av materiel.Åtgärder vid översvämningshotade sjöar och vatten-dragAnf. 138 ():Fru talman! Likt den tidigare frågeställaren villjag också ställa en fråga som gäller översvämningar,men jag vill ställa min fråga till vice statsministerLena Hjelm-Wallén.Även om de besvärliga översvämningarna iVästsverige har kulminerat på de flesta håll gällerdetta inte . Jag bor själv i och serproblemen på nära håll.Eftersom kommer sist i översvämnings-kedjan visste hydrologisk expertis på ett mycket tidigtstadium att det skulle bli stora problem. Långt innantvångstappning påbörjades visste att detskulle bli nödvändigt, men man ansåg sig förhindradav vattendom att själv börja tappa maximalt eftersomman kunde riskera skadestånd vid eventuella tapp-ningsskador längs älv.Först när tog över kundetvångstappning beordras. har redan passeratrekordvattenståndet , och vattnet kommeratt fortsätta att stiga fram medytterligare enligt SMHI.Redan nu ställer den växande till storaproblem. På västgötasidan ligger hundratals hektarunder vatten. Om någon sida av sjön skulle råka utför pålandsstorm stiger vattnet ytterligare en meter.Jag vill fråga statsrådet: åtgärder ämnar re-geringen vidta för att nödvändiga tappningar av över-svämningshotade sjöar och vattendrag ska kunnastarta ?Anf. 139 Vice statsminister ():Fru talman! Det som vi har varit med om nu ärnågonting som vi måste dra lärdomar av. Vi haderedan tidigare problemen i . måstevi ordentligt gå igenom erfarenheterna.Jag är övertygad om att just förhållandena vadgäller vattendomar är någonting vi kommer att titta påså att vi är bättre förberedda vid en ny katastrof. Detbehöver inte vara i det här formatet, men någontingav detta får vi nog dessvärre räkna med också fort-sättningsvis.Miljömålen i SkåneAnf. 140 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsrådet apropå en artikel som handlar omregeringens arbetsgrupp för . Där står att ni skata vara på tillväxtmöjligheter på ett långsiktigtoch uthålligt sätt. Det tolkar jag som att ni menar attmiljömålen ska nås.I eniga betänkande konstate-rar vi att om man ska klara målen måste man minskaden fossilbränslebaserade trafiken. Längre fram iartikeln talar ni om att man ska bygga ut E 22 ochE 4. Då undrar jag hur dessa saker går ihop.Man ska väl inte vidga kapaciteten för det somska minska?Anf. 141 Statsrådet ():Fru talman! Det är angeläget att förbättra vägstan-darden på de vägar som tarupp för att komma ned i antalet trafikolyckor ochminska olycksriskerna. Det handlar om trafiksäker-hetsåtgärder som är nödvändiga för att fåbättre förhållanden på de berörda vägarna.En annan viktig aspekt på frågeställningen är hurvi kan föra över mer trafik på den spårbundna trafi-ken. Där pågår också ett arbete som är väl känt i regi-onen, bl.a. med att försöka hitta en finansieringslös-ning där staten är inblandad för att bygga ut järn-vägskapaciteten bl.a. genom Citytunnelssatsningen iMalmö. Det skulle väsentligt förbättra förutsättning-arna för den kollektiva spårbundna trafiken.Anf. 142 ():Fru talman! Det har ni också med i artikeln.Summerar man satsningarna på , E 4, Citytun-neln, Hallandsåstunneln, yttre godsspår, mer kollek-tivtrafik i städerna, utbyggd regional kollektivtrafik ärdet satsningar som sammantaget nog tar hela detutrymme vi har för nationella infrastrukturinveste-ringar.Då är jag lite grann nyfiken på hur ni tänker er attprioritera det. kan ju inte ta hela statens kaka ianspråk.Anf. 143 Statsrådet ():Fru talman! har en gång ställt sig bak-om satsningen på , som är en strategiskinvestering för att öka den spårbundna kollektivtrafi-ken i . Det sker inte bara för Malmös vidkom-mande utan också för i övrigt.Nu handlar det om att hitta en finansiering för deökade kostnaderna för . Det pågår ettförhandlingsarbete mellan staten, regionen och Mal-mö kommun för att söka sig fram till en sådan lös-ning.Det är fråga om en strategisk investering för attöka den spårbundna trafiken. Det är något som jagförstod på frågeställaren att hon tycker är en angelä-gen fråga att lösa.JordbrukspolitikenAnf. 144 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till jordbruks-minister om den gemensammajordbrukspolitiken.Jag antar att vi är överens om att den gemensam-ma jordbrukspolitiken i inte har tagit tillräck-lig hänsyn till miljön och att åtgärderna för att mini-mera jordbrukets miljöbelastning inte är tillräckliga.Vi anser att man måste utarbeta separata miljömålför jordbruket. Är det jordbruksministerns uppfatt-ning, och på vilket sätt driver vi i så fall den fråganfrån svenskt håll och med vilken framgång?Anf. 145 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning att vi måste föra in mer av miljöperspektiv ijordbrukspolitiken och fiskepolitiken. Båda två ärmitt ansvarsområde.Det gör vi genom att delta i miljömålsarbetet. Detgör vi inför vårt ordförandeskap genom det arbets-program som vi planerar och som vi också fått god-känt av de ansvariga kommissionärerna. Där har vitagit upp punkter under de kommande mötena somhandlar just om miljö och jordbruk.Tanken är att vi ska hitta både metoder och måltill Göteborgsmötet. Det gäller den s.k. Cardiffpro-cessen, som handlar om att olika politikområdenockså ska se till miljöperspektivet.På jordbrukets område håller vi på med det arbetetbåde nationellt och på EU-nivå. Jag hoppas att vi tillGöteborgsmötet ska ha något riktigt bra att leverera.Anf. 146 ():Fru talman! Jag är glad att den svenska regeringeninte har samma inställning i den här frågan som närdet gäller gemensamma koldioxidskattenivåer. Jagvar rädd för att en förändring hade skett även i denhär frågan så att uppfattningen var att EU inte skalägga sig i det. Jag tackar för svaret.Anf. 147 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill bara göra en korrigering. Detär inte alls så att vi inte tycker att EU ska lägga sig igemensamma miljöskatter, och i det här fallet koldi-oxidskatter. Vad vi vänder oss mot är att beslut skafattas med kvalificerad majoritet. Vi vill ha enighet.Men vi har ingenting emot att vi har gemensammanivåer också på EU-nivå i det fallet.Oönskad e-postreklamAnf. 148 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsrådet företeelse som har dykt upp i och med den nyaIT-tekniken är s.k. spam, dvs. oönskad reklam somman får via sin elektroniska post. Det är ett stort pro-blem i och tenderar att bli det också här i Sveri-ge.Regeringen föreslog i en proposition ens.k.