prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Vianser att regeringens politik på alla de här områdenaär bristfällig eller direkt felaktig.Utskottsmajoriteten recenserar oppositionensbudgetförslag. Jag tycker att de invändningar somriktas mot budgetalternativ medett enda undantag enbart handlar om budget- ochredovisningsteknik. De budgeteffekter i vårt alterna-tiv som ifrågasätts av majoriteten kommer samman-taget inte ens upp till det belopp som motsvarar rege-ringens felbudgetering kostnaderför sjukpenningen. Även om majoriteten skulle få rätti all sin kritik borde en kristdemokratisk regering halika stora möjligheter som den nuvarande regeringenatt återkomma i tilläggsbudgeten . Vårt bud-getalternativ avstyrks alltså med mycket svaga argu-ment. Ideologiskt står utskottsmajoriteten tomhänt.Jag tycker att det är symtomatiskt att alla era in-vändningar mot vår politik handlar om budget- ochredovisningsteknik. Vad behöver ärett varmare och mänskligare samhälle, en ny regeringsom börjar med att lyfta undan gamla klasskampspa-roller och skrota Jantelagen som politisk doktrin.Fru talman! Vi kristdemokrater står självfalletbakom samtliga reservationer där vi deltar, men förtids vinnande yrkar jag endast bifall till reservatio-nerna 1 och 13.Anf. 3 ():Fru talman! Ärade ledamöter och åhörare! Jag ärövertygad om att varje människa har en inneboendekraft att växa. Samma övertygelse finns i Centerparti-ets partiprogram som präglas av tanken om varjemänniskas lika rätt och värde. För att detta ska inträf-fa är det viktigt att frigöra människors växtkraft ochge alla samma chans. Vi måste skapa en samhälle därmänniskor får växa.Den enda långsiktigt hållbara vägen för att nå so-cial utjämning är en förstklassig utbildning tillgängligför alla. Detta kan tyckas självklart, men hur själv-klart det än är ger vi inte våra barn och ungdomar likamöjligheter. Var femte elev som gick ut grundskolan1999 bedömdes ha otillräckliga läs- och skrivkunska-per. Var tionde elev var inte behörig att fortsätta pågymnasiet. Rapporterna om en skola i kris fortsätteratt komma, så även i morgonens TV-program.Så sent som medverkade Lärarförbun-dets ordförande i , där man diskuterade pro-blemet med minskade resurser till skolan. Störreklasser och färre vuxna i skolan drabbar hårt ocharbetssituationen blir ohållbar. Det är inte konstigt attvar fjärde lärare ifrågasätter sitt yrkesval. Jag kanbara konstatera att skolan uppenbarligen inte är ettprioriterat område för socialdemokrater, vänsterpar-tister och miljöpartister, trots att man så många gång-er i alla sammanhang sagt att nu ska man äntligenprioritera skolområdet. Om man verkligen hade prio-riterat skolan skulle väl inte eleverna behöva strejkaför en bättre skola såsom man gör i dag.Centerpartiet är det parti i som vill satsamest på skolan och se till att man har de resurser somkrävs för att ge alla elever möjligheter till bra kun-skaper. Vi ger kommunerna möjligheter att genomfö-ra en stor kvalitetssatsning och tillför 3 miljarderextra fram . Det motsvarar 4 500 nya med-arbetare i skolan - människor som verkligen behövsför att ge alla elever samma chans.Vi vill också genomföra en särskild skolsatsningpå läs- och skrivutveckling och matematik, kvalitets-institut och utbildningsinsatser riktade mot skolledareoch skolpolitiker. För detta avsätter vi ännu mer,nämligen 1,2 miljarder till fram till år 2003.Fru talman! Svensk ekonomi går på högvarv ochkommer så att göra . En stabil grundhar lagts genom saneringsarbetet och samarbetetmellan och Socialdemokraterna. Mennu handlar det om fortsättningen. Trots en stark ochlång högkonjunktur räknar regeringen med att över7 % av befolkningen, 300 000 personer, kommer attvara arbetslösa när vi har avslutat den här högkon-junkturen 2003. är en siffra som vi för tioår sedan skulle ha haft på tidningarnas löpsedlar var-enda dag och varit djupt bekymrade över. Detta ärden målsättning som regeringen nu har inför nästalågkonjunktur när vi vet att arbetslösheten kommeratt öka igen.Vi i anser att människor ska gesgrundläggande förutsättningar för att själva kunna taansvar för sin kompetensutveckling och konkurrens-kraft i arbetslivet genom en utbildningsgaranti. Denhär grunden ska sedan kompletteras med yrkesutbild-ningar och genom uttag från ett kompetenskontokopplat till den enskilda arbetstagaren. Det gäller attha meningsfulla yrkesinriktade utbildningar.Fru talman! Arbetsmarknadspolitiken måste för-ändras. Det är oerhört viktigt för den arbetslösa, ochdet är oerhört viktigt för landet . Därför är detglädjande att det som kallat för mit-tens magnetism gjort att , ,och kunnat enas omriktlinjerna för en reform som rör sysselsättning ocharbetsmarknadspolitik.Men det skulle också behövas en politisk samlingrunt frågan om hur sjukförsäkringskostnaderna ske-nar. har svenska folketssjuktimmar ökat . Egentligen är det välkonstigt att vi är här allihop från de olika partierna . Var fjärde av oss borde egentligen var hemmaoch ligga sjuk om vi ska följa statistiken.Regeringen tillsätter utredningar och undersökerfebrilt. är det ett pinsamt faktum att bara17 % av de människor som gått sjukskrivna mer faktiskt fått rehabiliteringshjälp, hjälpatt komma tillbaka till arbetslivet. Hur drabbar intedetta en enskild människa? Kostnaderna för statenökar från 24 till 31 miljarder på ett år.Till detta vill jag lägga ytterligare ett pinsamtfaktum. Försäkringskassorna fick 700 mil-joner kronor för att se vad som kunde göras för delångtidssjukskrivna men hälften av de pengarnaskickades tillbaka. De samarbetsprojekt som finns påolika håll i landet för att myndigheter ska jobba ihopoch ta sig an de här problemen förlängs inte. De godaexemplen sprids inte. Människor lider och pengarrinner ur statskassan i onödan. Här behövs det refor-mer för framtiden, och för människorna!Fru talman! De sociala, ekonomiska och regionalaklyftorna ökar i . Jag börjar med infrastruktu-ren.Anslaget på utgiftsområde 22, som gäller kom-munikationer, dras ned med en halv miljard . Valåret läggs samma summa i och för sig till-baka men det är ingen ökning. håller väg-nätet på att falla samman. Bara skogsindustrin förlo-rar 900 miljoner på inställda transporter.Centerpartiet vill satsa 4 ½ miljarder på vägarnaoch få till stånd en politisk överenskommelse om entioårsplan för att återställa vägnätet till användbartskick.Sedan till ett annat område inom infrastrukturen.När stockholmarna börjar wappa, dvs. Internetkom-municera med sina mobiltelefoner, har landsbygds-borna datorer som går i stå när det regnar på koppar-ledningarna och bara en fläckvis täckning av mobil-telefonnätet. När stockholmarna beställer ISDN tillsina datorer och betalar i anslutningsavgiftfår landsbygdsbon offerter på 30 000, 40 000 eller50 eller, som en kvinnlig företagare utanförHalmstad fått, på 63 000 kr.Vi i vill ha en likvärdig telefontek-nik över hela landet och samma anslutningsavgift tillISDN. Vi vill ha bredband överallt där det finns tele-fonledningar - vi vill ha en digital allemansrätt för attfå livskraft i hela landet!I dag drar Apoteksbolaget ned på antalet kontor.Försäkringskassan gör också det. Arbetsförmedlings-kontor stängs och försvinner. Postkontoren är snart ettminne blott. Polisstationer läggs ned osv.Hur stämmer denna storskaliga centraliseringspo-litik överens med det som säger sig ståför när det gäller landets utveckling utanför de storastäderna? Där behövs ju offentlig service, bättre fö-retagsklimat, kultur och ett livskraftigt jordbruk. som en grupp ilskna företagarestartat handlar inte bara om bensinskatt och reseav-drag, utan det handlar också om hur staten - företräddav Socialdemokraterna, - struntar i den regionala tudelning som alla kän-ner och som t.ex. tidningen gjort till enriksnyhet. Vi ser alltså en regional klyfta mellan hög-konjunkturens storstäder och resten av landet - enklyfta som bara förvärras.Fru talman! I budgetdebatterna brukar jag prataom barnfamiljer, handikappade och pensionärer efter-som statsbudgeten påverkar dessa människor såmycket och de inte har så mycket eget att sätta mot. vill jag i stället ta upp rättstryggheten.Förra veckan hade jag förmånen att få vara i FNpå en extra generalförsamling på temat Kvinna 2000,jämställdhet mellan könen, utveckling och fred fördet 21:a århundradet. Det var en fantastisk upplevelseoch det var intressant och engagerande. Generalsek-reterare pekade på problem som finnskvar över hela världen när det gäller nämnda områ-den. Särskilt gäller det då rättstryggheten.Familjevåldet, som också drabbar en mängd barn,minskar inte. Hedersmord - eller, med en riktigarebeteckning, vanhedersmord - inträffar fortfarande,också i ; det vet vi. Våldtäkter och grupp-våldtäkter drabbar många unga flickor och kvinnor.Den som vill se ser att mycket av detta också finns iSverige.Rättstryggheten är otroligt viktig för oss alla. Än-då anmäls fortfarande 20 000 fall av misshandel motkvinnor i . På många håll i landet är det kö tilltrygghetspaket. Rättsintygen är så illa skrivna att deinte fungerar som bevismedel i domstol. Flertaletbarn i familjevåldssituationer har sociala myndigheteringen aning om därför att det inte sker någon anmälanom att dessa barn är i fara.Det finns polisdistrikt där utryckningstiden kanvara och inga sociala samverkansplanerfinns. Små tingsrätter ska läggas ned och rehabilite-ringsprogrammen på fängelserna är i stort sett utrade-rade.Centerpartiet anser att mycket energi och pengarmåste satsas på att trygga rättstryggheten och upp-fylla de mål som vi i denna kammare faktiskt varitöverens om och som vi alla anser anständiga mensom inte uppfylls på det här området.Fru talman! Vår tid kommer att präglas av ut-vecklingen av den nya ekonomin, en ekonomi där enenormt snabb teknikutveckling driver fram samhälls-förändringar och påverkar och förändrar gamla sam-band. Det gäller för oss ansvariga politiker att sedenna förändring och att faktiskt också försöka styraden samhällsutveckling som sker.Centerpartiets traditionella värnande om svagagrupper gör att vi inte kan tänka oss att stödja detmoderata förslaget om avskaffande av statsskatten,som ju bara tas ut på höga inkomster. Därmed lämnasju alla med låga inkomster i sticket. I stället vill vi iCenterpartiet i vårt nya stora förnyelsearbete försökahitta politiska reformer som kan ge människor engrundläggande trygghet i denna värld av förändring.Därför har vi föreslagit och fått igenom, i samarbetemed Socialdemokraterna, en satsning på vården.Totalt förs hela 8 miljarder till detta område - viktigapengar som satsas på den nära läkarvården påvårdcentraler, på psykiskt sjuka - där är behovenjättestora - och på omsorgen om de äldre. Där vet vialla att förbättringar behöver ske. Vidare gäller detsatsningar på mångfald inom vård och omsorg.Klassisk socialdemokratisk politik - nu dragen åtvänster genom hotet från ochVänsterpartiets kongressbeslut - ger dock trygghetbara åt dem som finns innanför de godkända ramarna.Man ska husvagn, skulle jag nästan vilja säga - manska ha fast jobb på heltid och vara medlem i facket.Unga, studerande, invandrare, hemmafruar, projek-tanställda, arbetslösa och egenföretagare på deltid fåralla problem med det här systemtänkandet.Sjukpenningen räcker inte. Rapportering till bo-stadsbidrag är enormt svårt. Beskattningen av in-komst börjar redan vid en årsinkomst på8 . Föräldrapengens grundnivå går det inte attleva på. Pensionärer med låg eller ingen inkomstglöms i budgetarbete efter budgetarbete.För de här grupperna föreslår vi förbättrade studi-emedel, en höjning av grundavdraget till 15 000 krper år, en pensionstillskottshöjning med perår och en höjning av grundersättningen i föräldraför-säkringen till per dag.Den nya ekonomin och den nya tiden måste ocksåkombinera grundtrygghet med snabbhet och flexibi-litet och med ökad valfrihet och ökad mångfald. Detär här som socialdemokratin inte hänger med.Friskolor med ny pedagogik ses som ett hot. Privataetableringar i vården ses som ett bekymmer på pri-märvårdsnivån och som ett stort hot på sjukhusnivån.Kommuner ska inte få sälja sina bostadsbolag om detdemokratiskt valda kommunfullmäktige faktiskt villdet. Privata barnomsorgsalternativ förhindras attetablera sig eller trängs ut. Maxtaxan stöder avbarnen men inte de för vilka familjen funnitegna barnomsorgsalternativ.Människor som lever kräver mycket stör-re valfrihet än man gjorde för bara . Där-för måste våra välfärds- och trygghetssystem kombi-nera grundtrygghet med valfrihet och flexibilitet.Detta kräver stora strukturreformer, politisk föränd-ringsvilja och mod.I dag drivs majoritetens politik tillbaka, längre in ide fasta ramarnas samhälle, precis på tvärs mot annanutveckling. vill ha en annan utveckling iSverige. Delar av detta utvecklingsarbete redovisas ivår motion som ligger till grund för en egen reserva-tion om den ekonomiska politikens inriktning.Jag yrkar bifall till reservation nr 14. Vad gällersysselsättning, konkurrens och företagande yrkar jagbifall till den reservation som , , och har gemen-samt. Självfallet står jag bakom våra övriga yrkandenmen för tids vinnande stannar jag vid detta.Anf. 4 ():Fru talman! Jag ska börja som de flesta av ossbrukar göra i de här debatterna; med att säga att detgår bra för . Och det är ju bra.Men betyder det att det är tid för oss att bara sättaoss ned och rulla tummarna och njuta? Nej, det är intevår uppgift. Vår uppgift är att se till att det kommeratt gå bra för längre, och att fler får njutafrukterna av att det faktiskt går bra.Historien är knappast slut bara därför att vi harbytt inte bara decennium utan också århundrade, ochatt vi har hög tillväxt. Faktum är att det finns mycketstora problem och mycket stora uppgifter för oss attta tag i över hela världen och hemma i vårt land. Detär inte ens så att liberalismen har segrat, även ommarknadsekonomin för de flesta numera tillhör var-dagen. Miljarder människor på vår jord lever fortfa-rande i diktaturer, och miljarder människor lever istor fattigdom. Främlingsfientlighet och intolerans ärfortfarande ett mycket stort problem, och det växer iland efter land.Det finns många stora utmaningar för oss att ta tagi. Då är inte uppgiften för politiker att bara sitta ochslå sig för bröstet och säga: Vad bra vi är, och vad bradet går!Just nu går det ekonomiskt bra. Det har i huvud-sak två orsaker. Det ena är att vi har en mycket starkinternationell konjunktur. Det är mycket bra, men detär knappast någonting som vi politiker kan rösta framvare sig i eller i något annat forum. Vi kannjuta frukterna av den på grund av att vi under desenaste 10-15 åren har gjort många stora ekonomiskareformer i vårt land.Man kan dra lärdom av detta på olika sätt. Rege-ringens lärdom är uppenbarligen att det som är gjortär gjort, och det räcker. Eller så kan man dra lärdo-men att låta fler dra nytta av resultat genom en fort-satt reformpolitik. Vi folkpartister tycker att man skadra den senare lärdomen.Det är nu som det är tid att genomföra sådana re-former. Sedan blir det bara jobbigare, när nedgångenkommer - för den kommer. Detta är ingen svartmål-ning, även om jag vet att finansministern säkert i sittmanus har inskrivet att som vanligt var endysterkvist. Men det är inte så, utan det är bara renoch skär, vanlig och normal realism.Det tar - kanske - att få re-sultat av ekonomiska reformer om man väntar. Vi vetatt resultaten kommer att behövas. Det är inte konsti-gare än att vi vet att det efter den här vackra försom-maren kommer att komma en vanlig sommar, och attdet sedan kommer att komma en höst. Vi vet interiktigt när, vi vet inte hur kallt det blir och vi vet intevilket datum den första snön kommer - men denkommer.Åtminstone tillhör jag den typ av människor sominte låter bli att byta värmepanna i huset ifall den gårsönder bara för att sommarkvällen är ljum. Jag skick-ar med ungarna galonisar till dagis även om det interegnar just , för de kommer kanske att behövadem en annan dag.Precis samma sak tycker jag borde prägla en an-svarsfull regering. Det gäller att göra det som behövergöras även om resultaten inte just för ögonblicketriktigt framstår som exakt nödvändiga. Framför alltska man inte vänta till dess att resultaten inte kommeratt infinna sig när de behövs.Vi kan se att det faktiskt inte händer någonting. Påett sätt kan man också förstå varför sossarna vilar pålagrarna. Det mesta av det som har gjorts har nämli-gen gjorts mot deras vilja, eller i varje fall med demsom både motsträviga och saktfärdiga partner. SomGunnar redogjorde för här förut så är ocksåderas stödpartiet på varenda punkt tvärtemot. Detgäller särskilt yrkespopulisterna i Vänsterpartiet.Vi har reformerat sjukförsäkringen, vi har avreg-lerat valutamarknaden, vi har gått med i Europa-samarbetet, vi har en självständig riksbank och vi hargenomfört en inflationsbekämpningspolitik. Vi har ettnytt pensionssystem, som är en mycket viktig del avde ekonomiska strukturreformer som har gjorts, vi haravreglerat telemarknaden osv.När resultaten av den typen av förändring nu tril-lar in är man inte sen att försöka kamma hem berömav det. Det är inte ens särskilt länge sedan som soci-aldemokraterna ytterst upprört motsatte sig varjetanke på utförsäljning av . är det högstavisdom, men bara en minoritetspost. Vi kommersäkert att få se dem backa in i nya positioner när detgäller den här typen av förändringar. Men kan man haen regering som alltid backar in ?Varför pratar vi då så mycket om att de strukturre-former som är gjorda till ingen, eller så väldigt liten,del bär regeringens ? Varför är det så viktigt?Är det för att få beröm?Nej, det handlar om ifall man har en trovärdighet,och om man kan tro att det kommer att hända någon-ting för framtiden. Det är det som är poängen - intevem som ska ha beröm för det som har hänt . Detenda vi vet om framtiden är ju att det inte blir som detär . Vi måste själva ta tag i och förändra villko-ren i takt med att verkligheten förändras.Passivitet eller eftergivenhet åt de bekväma lös-ningarna kommer att ge dåliga resultat - alldelessärskilt för de mest utsatta. Vi vet det av erfarenhet,och vi kan tänka oss att det kommer att hända i fram-tiden igen. Vi vet att det är änkor, invandrare, ung-domar, kvinnor i alla kategorier, äldre och sjuka somkommer att drabbas mest även nästa gång regeringensslappa politik kommer att slå hårt ut bland människor.För att hålla ihop koalitionen kommer man helatiden överens om minsta gemensamma nämnare,vilket betyder stopp för reformering av svensk eko-nomi och att man i stället är ute och ökar utgifterna.Nu är inte med i debatten, menjag hoppas att också känner till detta.Lars brukar ju citera , ochden som jag absolut allra mest kommer att tänka påbland alla dessa Ugglasånger är den som finns på densenaste skivan, nämligen:Gör det, gör det, gör det! Men gördet fort!Det är ungefär det som det handlar om när detgäller regeringens ekonomiska politik: Gör det fort,så ingen riktigt märker! Gör det fort när vi rundar avutgiftstaken! Gör det fort när vi inte talar om vad vihåller på med!Men jag tror inte att man kan lura de ekonomiskalagarna i längden, även om man kan lura slappamarknadsaktörer med att man inte håller på mednågonting.Jag tycker, fru talman, att det är viktigt att vi varoch en gör vår uppgift. Det är politikernas uppgift attförsöka lägga bästa möjliga grund för jobb och före-tagande. Det görs för lite.Det är inte bara vi som tycker så här. Vi kan sehur inte en inhemsk politisk rörelse, utan en interna-tionell opartisk organisation som ser på densvenska ekonomin i ett lite längre perspektiv. I densenaste prognosen, som kom , harman en medelfristig bedömning. Där startar Sverigefrån en position där 15 har en högreinkomst per person. ligger ungefär i mittenbland EU-länderna. Om man menar allvar med ambi-tionen med att ska vara ett land som kanbjuda goda löner vid en internationell jämförelse, ochinte konkurrera som låglöneland, så måste Sverigesrelativa position förändras.Men enligt bedömning för åren bortomden allra närmaste konjunkturuppgången ochnästa år skulle ha en lägre tillväxt än OECD-området i övrigt. 16 skulle ha en högreBNP-tillväxt än . Vår position som ett me-delmåttigt EU-land skulle inte förändras. Och detefter dessa fantastiska år - feta år!Sverige skulle tillhöra de länder där arbetslöshetenökar.Detta är någonting som oroar mig väldigt mycket,och det borde oroa den rödgröna ledningen också.Men uppenbarligen är så inte fallet. I varje fall ger detinga resultat i form av förslag.Mot denna passivitet tycker jag ändå att det kännsväldigt skönt att vi kan ställa en enad opposition medaktiva förslag till en ekonomisk reformpolitik på deområden som är viktiga just för jobb och företagandeför att människor ska kunna få jobb, försörja sig själ-va och t.o.m. få ökade inkomster. Det handlar omreformer på skattepolitikens, arbetsmarknadspoliti-kens och konkurrenspolitikens områden och på före-tagandets villkor.Fru talman! är med om de här försla-gen. De är ganska noggrant redogjorda för redan.Den här debatten handlar om inriktningen av denekonomiska politiken och budgetramarna för de när-maste åren. När det gäller budgetpolitiken handlar detom att göra rätt saker, och att göra dem på rätt sätt.Det är väldigt bra med utgiftstaken och budgetlagen.Det har varit en av de absolut viktigaste ekonomiskastrukturreformerna.Det finns en sak som jag ändå tycker är lite märk-lig, och som det skulle vara bra om man fick ett svarpå senare i debatten. Jag vet inte om finansministernär här - han kanske lyssnar utanför. När det går såotroligt bra för , och människors inkomsterfaktiskt ökar - varför håller man på och höjer utgift-staken, och varför tricksar man med dem?Politik är trots allt inte bara att vilja - det handlarockså i rätt hög utsträckning om att välja och att för-klara varför man väljer som man gör.Sverige har fortfarande västvärldens mest kon-junkturkänsliga statsfinanser. Resultatet av det är justprecis vad vi kommer att se när vi inte längre står påtoppen av en högkonjunktur.Även här har - om man nu inte vill tro påvad säger - kommit med en del förslagoch riktlinjer för vad vi skulle behöva göra. Man harräknat på detta. Vi behöver skapa oss en rätt rejälfallhöjd just på grund av konjunkturkänsligheten, ochvi behöver minska denna känslighet så att inte statsfi-nanserna riskerar att försämras så pass kraftigt som deannars kommer att göra.Vi behöver ha en rejäl fallhöjd, och den behövervara , säger , för att vi över huvudtaget ska hålla näsan över vattenytan när det kommersämre tider. Men vi ser ju tyvärr ingenting av denviljan från regeringens sida.Den tredje punkten är ju konjunkturpolitiken. Ettresultat av att man inte förmår att hålla i utgifterna ien högkonjunktur är ju att man för en procykliskkonjunkturpolitik, en politik som förstärker konjunk-turen. Och det är ju ganska märkligt. Visserligen harvi väl alla kunnat konstatera att inte bara Keynes ärdöd utan även Keynes idéer såsom funktionella i enliten öppen ekonomi. Men man kan ändå undra varförman så att säga använder Keynes fast tvärtom.Fru talman! alternativ till budgetra-mar som finns beskrivna i vår motion och i reserva-tionen i betänkandet handlar om lägre utgifter, strate-giska skattesänkningar för jobb och företagande,större överskott i statsfinanserna, de offentliga finan-serna, och ytterligare störreavbetalningar på statsskulden med hjälp av utförsälj-ningar som är strukturellt motiverade.Vi tycker att det är viktigt att man prioriterar bätt-re bland utgifterna än vad regeringen gör, att mansatsar på det riktigt viktiga. Vi föreslår en höjning avbiståndet, en ökad ekonomisk satsning på handikap-pade med en stor tillgänglighetsreform och ett åter-upprättande av assistansreformen för personer medfunktionshinder, det som vi tycker är den absolutstörsta frihetsreformen och som social-demokraterna ständigt attackerar och försöker rasera.Man måste återställa änkepensionerna, lösa trafikkao-set och försöka återupprätta förtroendet för rättsvä-sendet igen.Fru talman! Man behöver också en inriktning påskattepolitiken. Socialdemokraterna redovisar tyvärrinte det.