prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Det är en av många delarför att känna sig delaktig i samhället.Utskottet har inte tagit ställning till den här fråganeller föreslagit förändringar av regler eller dylikt.Men kommer nogsamt att följa uppfrågan, och vid behov kommer vi naturligtvis atttrycka på i syfte att uppnå målet att fler av våra in-vandrarungdomar ska få göra värnplikt.Herr talman! Under arbetet med Pliktutredningenhar vi också ställt oss bakom förslaget att det intebara är män utan också kvinnor som ska mönstra medplikt. får vi se vad remissinstanserna säger om detförslaget. Utskottet har alltså inte tagit ställning.Vänsterpartiet anser också, och vi har ansett helatiden, att villkoren för de värnpliktiga måste förbätt-ras vad gäller ekonomisk ersättning. Det är än vikti-gare att villkoren förbättras när det antal av demsom mönstrat som verkligen gör sin plikt har minskat.Vi anser att det är behoven som ska styra, och där ärvi nog ganska överens, allihop.Värnpliktsutbildningen måste vara bra, och denenskilda måste känna att det är en meningsfull tidinom försvaret eller civilförsvaret. De som gör sinvärnplikt ska verkligen känna att de har nytta av denockså framgent och att man tillägnar sig kunskapersom kan användas senare i livet. Det civila meritvär-det måste också öka. Har man t.ex. tagit körkort förlastbil under utbildningen måste man kunna överföradet till det civila livet. Man ska också ha möjlighet tillstudier . Delar av utbildningenkan t.ex. också ge möjlighet att få ett intyg eller bevissom man sedan kan använda när man söker jobb ellergår vidare i utbildningen.Kära riksdagsledamöter! Herr talman!Diskussionen om de värnpliktigas situation och omvillkoren kommer att gå vidare. Med det här sombakgrund yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 214 ():Herr talman! Pliktsystemet har en avgörande be-tydelse för folkförankringen av totalförsvaret, menäven för personalförsörjningen.Herr talman! Det är väldigt beklagligt att Pliktut-redningen inte var i fas med det försvarsbeslut vifattade här i kammaren . Det här ärnämligen så pass viktiga frågor. Vi talade då om attdet var ett helhetsbeslut vi fattade, men tyvärr var intede här frågorna riktigt i fas. Men det finns all anled-ning att återkomma till de här viktiga frågorna.Tyvärr har det också medfört att utskottet inte ta-git ställning i de viktiga frågor som vi nu diskuterar,bl.a. mönstringsfrågan som varinne på. I de tider då vi anser att vi inte har ekono-miska möjligheter att utbilda alla måste vi hitta ettsystem som är utformat så att vi tillvaratar de mestmotiverade och de mest lämpade av såväl den manli-ga som den kvinnliga delen av befolkningen.Herr talman! Meritvärderingen måste öka. Det skavara en merit att ha gjort sin värnplikttjänstgöring.Även ersättningsfrågorna till dem som tjänstgör ärviktiga. Men utskottet har inte heller här aktivt tagitställning. Regeringen har aviserat att man avser atthöja dagersättningen. Det ser vi positivt på.Men vi får återkomma. Låt inte debatten tystna.Vi kommer att fortsätta att driva de här viktiga frå-gorna.Anf. 215 ():Herr talman! Högt ärade ledamöter i kammaren!Protokollsläsare! Vi har ett betänkande där det råderenighet om just det faktum att vi inte tar ställning tillalla de motioner som lämnats in därför att vi avvaktaren regeringsproposition till följd av den pliktutred-ning som har gjorts. Det är viktigt att känna till denbakgrunden eftersom flera av motionerna som harlagts fram ändå är viktiga och relevanta att ta ställ-ning till.Miljöpartiets syn på att avkriminalisera militär-vägran bygger på den djupt otillfredsställande situa-tion som råder där bara en tredjedel av denmanliga befolkningen kallas in. Två tredjedelar kallasinte in. Kvinnorna kallas inte heller in. Vi hamnar isituationer som innebär att personer som inte är moti-verade och som inte vill kan tvingas. Om man dåvägrar kan man straffas med frihetsberövande, medanpersoner som är motiverade och vill delta i totalför-svaret kan nekas.Det här är inte en rimlig situation. Det har blivitallt tydligare med det minskade behovet av att kallain personal. Vi föreslår i stället ett system som byggerpå frivillighet där man genom ekonomisk ersättning,genom att erbjuda utbildning som också är användbari det civila samhället och genom att kunna tillgodo-räkna sig utbildningen vid fortsatta studier får möj-lighet att rekrytera personal med bra och hög kvalitet.Det här innebär att man skulle få folk som gör värn-tjänst som utgör bra ambassadörer för total-försvar.Här har vi alltså en uppfattning som går tvärtemotden som redogjorde för för modera-ternas räkning.Däremot är vår inställning identisk med modera-ternas när det gäller synen på för-slag om kvinnlig värnplikt. Liksom moderaternaanser att det är helt fel väg att gå. Häranvänds ofta jämställdhetsargumentet för att genomtvångslagstiftning och hot om straff få kvinnor attgöra tjänst. En annan väg att nå jämställdhet är attlåta kvinnorna fortsätta att frivilligt söka sig till total-försvaret och att låta denna frivillighet också omfattamännen. Det är alltså jämställdhet genom frivilligheteller jämställdhetssträvan genom tvångslagstiftningoch straff. Jag tror att det förstnämnda, det som byg-ger på frivillighet, är en bättre väg.Men jämställdhetsaspekten finns också på ytterli-gare ett område. Jag är glad över att vi i utskottetenades kring skrivningar som föll av motionen frånAmanda Agestav, , just när detgäller männens attityd. Det är svårt för kvinnoratt känna sig hemma i den militära delen av totalför-svaret av olika historiska skäl. Det är en brist. I detframtida försvaret tillmäts ju den fysiska styrkan alltmindre vikt och det är helt andra kompetenser somblir allt viktigare i totalförsvaret. Många av de kom-petenserna är det just kvinnor som kanske besitterallra mest. Här krävs det att man ser till attitydernatill jämställdhet hos dem som vill göra tjänst i försva-ret. På samma sätt som vi inte önskar människor mednazistiska attityder som har dömts för nazistiska akti-viteter i det svenska totalförsvaret vill vi inte heller semänniskor med nedvärderande attityder till jäm-ställdhet och kvinnor eller som har dömts för våldmot kvinnor. Det är viktigt att se på det här.Jag kan inom parentes också bara ge en egen re-flexion efter ett besök på den svenska bataljonen iBosnien. Jag kunde konstatera att det i affären därpersonalen kunde handla fanns porrtidningar mednakna kvinnor, och det är kanske inte uppmuntrandeför kvinnor som vill göra en insats i internationellasammanhang att se de här attityderna finnas på detsättet. Jag är därför glad över de skrivningar vi harenats om i utskottet som en följd av motion.Slutligen kommer vi inom en förhoppningsvis intealltför avlägsen framtid att behandla en propositionfrån regeringen rörande de här frågorna som en följdav . Jag hoppas innerligt att rege-ringen avvisar flera av de stolligheter som Pliktutred-ningen har föreslagit. Man har föreslagit totalför-svarsutbildning för skolbarn i skolorna. Man villvidare bryta traditionen av frivillighet i utlandstjänstoch i stället införa tvång för vissa uppgifter, och manhar ett förslag om kvinnlig värnplikt. Jag hoppas attinget av detta kommer att återfinnas i en framtidaproposition, men vi får anledning att återkomma tilldet när debatten om detta förs här i riksdagen.Herr talman! Jag yrkar i likhet med tidigare talarebifall till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Samhällets räddningstjänst, m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande 1999/2000:FöU5Samhällets räddningstjänst, m.m.Anf. 216 ():Herr talman! Jag tänker inte förlänga den här de-batten, eftersom vi i stort sett är överens. Det finns enreservation som gäller en inte alltför stor tvistefråga,nämligen sotningsväsendet. Det är en reservation somavgivits av Socialdemokraterna, ochCenterpartiet. Jag yrkar bifall till den.Vi är i stort överens om att det är viktigt att detkommer till ett slutligt avgörande beträffande sot-ningsmonopolet och att vi får en situation som skiljersig från det monopol som vi har . Vi har från denämnda tre partierna lyssnat på regeringen, som sägersig inte riktigt ha ett grepp om hur det kommer attfungera, särskilt i små kommuner, vid en förändringav den monopolsituation som vi har.Jag tror dock att det i stort sett kommer att bli ettförslag som samtliga partier skakunna ställa sig bakom.Jag yrkar återigen bifall till den reservation som vihar avgivit.Anf. 217 ():Herr talman! Jag vill instämma i anfö-rande, som jag inte ska upprepa. Jag konstaterar baraatt betänkandet behandlar två följetonger. Den ena ärsotningen, och den andra är frågan om en katastrof-fond.Beträffande sotningen är vi i utskottet helt överensi sak. Det finns en reservation, men den handlar inteom innehållet och målsättningen att komma bort frånsotningsmonopolet. Det gäller mera frågan om vilkenvolym vi ska ha på högtalaren när vi talar med rege-ringen. Jag menar att det räcker med det föreliggandeförslaget.Jag tycker dessutom att vi har fått en bra genom-gång med Försvarsdepartementets nytillträdda stats-sekreterare och menar att hon bör få en chans att lösaden här frågan. Hon verkar ha en sådan ambition. Jagförlitar mig på det och hoppas att vi ska kunna kom-ma fram till en lösning av denna gamla och segafråga.Beträffande katastroffonden tycker jag att ut-skottskansliet har gjort ett bra arbete. Man har an-strängt sig för att kolla upp läget också i andra länder,och jag är tacksam för det. Tyvärr har svaren intekommit fram så snabbt, men vi fick så sent som förett par timmar sedan ett mejl från Försvarsdeparte-mentet om förhållandena i Norge.Man har i en sådan naturskadefond som vihar efterlyst i vår motion. Den sorterar dock inteunder försvarsdepartementet utan under lantbruksde-partementet. Det kan alltså hända att vi i vårt sökandeefter lämpliga alternativ har letat på fel ställen. Det ärinte unikt för att det inträffar katastrofer ochöverraskande tillbud vars åtgärdande man inte harmedel för att bekosta.Det pågår som sagt en beredning inom regeringen,och vi är nöjda med det. Vi räknar med att få åter-komma i frågan, och vi har fått nya argument somvi kanske kan precisera i en ny motion.Anf. 218 ():Herr talman! I betänkande FöU5 behandlas olikadelar av räddningstjänstens ansvarsområde. Jag avseratt kort beröra två avsnitt i betänkandet.För det första kan jag konstatera att utskottet in-stämmer i kraven i en centermotion om framtagandeav brandförsvarsplaner för våra nationalparker. Detborde i och för sig vara en självklarhet att områdenmed så stora naturvärden att de klassats som natio-nalparker ska omfattas av en planerad räddningsinsatsi samband med sådana hot som t.ex. en skogsbrandutgör, men sådana planer finns inte generellt sett.Centerpartiets uppfattning är således att sådanaplaner utarbetas. Utskottet har inte ansett att det be-hövs ett tillkännagivande men skriver att frågan böruppmärksammas i samband med utvärderingen avTyresöbranden och att detta bör leda fram till attbrandförsvarsplaner upprättas. Vi finner detta varatillfredsställande.Herr talman! För det andra vill jag klargöra Cen-terpartiets ställningstagande vad avser sotningsväsen-det. Vår ståndpunkt är helt klar, att sotningsmonopo-let ska avskaffas. Det är också innebörden i utskottetsskrivning.Konkurrensutsättning av olika verksamheter ärsom regel bra och helt i linje med prin-cipiella uppfattning. kan dock konkurrensut-sättning leda till orimliga kostnader för människor iglesbygd, där det inte finns en uttalad marknad.En avreglering av sotningsväsendet måste alltså skepå ett sådant sätt att landsbygden och glesbygden intemissgynnas servicemässigt och kostnadsmässigt.Centerpartiet har medverkat till en skrivning i ut-skottsbetänkandet som innebär att regeringen skaåterkomma med ett förslag till upphävandeav sotningsmonopolet där hänsyn tas till landsbyg-dens och glesbygdens speciella förhållanden.Företrädare för Försvarsdepartementet har införutskottet redovisat att man utreder de speciella gles-bygdsproblemen och att man har för avsikt att åter-komma i frågan.Kraven i motion är således redantillgodosedda i departementets arbete med frågan.Med tanke på regeringens avsiktsdeklaration finns detingen anledning för utskottet att tillstyrka motionenoch att speciellt understryka detta genom ett tillkän-nagivande.Det råder alltså enighet dels i utskottet, dels mel-lan utskottet och regeringen i sakfrågan. Reservatio-nen från Socialdemokraterna, ochVänsterpartiet avser att det är onödigt att göra etttillkännagivande till regeringen i frågan. Jag tillstyr-ker reservationen.Anf. 219 ():Herr talman! I detta betänkande om samhälletsräddningstjänst behandlas ett antal motioner från denallmänna motionstiden. De frågor som berörs är detallmänna säkerhetsmedvetandet, transport av farligtgods, monopolet inom sotningsväsendet och en ge-mensam teknik för radiokommunikation.Utskottet är enigt förutom under mom. 4, somgäller sotningsmonopolet. Där finns, som andra härhar nämnt, en reservation från Socialdemokraterna,. Jag återkommer till den.Den enskilda människans säkerhetsmedvetandeoch säkerhetsutbildning är en angelägen fråga. har lagt fram ett förslag till Utbildningsdepar-tementet om nya målformuleringar för grundskolanskursplaner i syfte att utveckla elevernas kunskapervad gäller nöd- och katastrofsituationer. Denna vikti-ga fråga kommer väl att behandlas i enproposition eller på annat sätt.Även har tillsammans medfrivilligorganisationer och samverkande myndigheterinriktat sig på att stärka förmågan att hantera olyckor.Det här arbetet pågår och bör ut så, att man kanräkna med att motionärerna kan känna sig ganskanöjda.Herr talman! Frågan om transporter av farligtgods har uppmärksammats genom de stora olyckorsom har hänt. Man kan nog med fog säga att det inteär något fel på regelverken utan att det snarare är denmänskliga faktorn som spelat in. Vi har internatio-nella regelverk som har godkänts på nationell nivå.Det görs en hel del på detta område, men det händerändå olyckor. Oavsett orsaken till sådana olyckormåste man naturligtvis analysera och vidta de åtgär-der som är möjliga för att minimera riskerna.När det gäller vägtransporter har det pågått ut-bildning . har viasina länsföreningar haft utbildning i över 15 års tidbåde för medlemsföretag och för fordonsförare omtransporter av farligt gods. Det är en viktig del.Men det är också viktigt att man har ett vägval försådana transporter. Här har länsstyrelserna den storaoch viktiga rollen att styra transporterna av farligtgods till vägar med mindre risker. Det är en sak somockså kan göras genom de lokala trafikföreskrifterna.Sedan har vi sotningsmonopolet. Det har diskute-rats och debatterats i denna kammare många gånger.Nu tidigare finns det förslagfrån en motionär om att sotningsväsendet ska avregle-ras. Tidigare års motioner har regelmässigt avstyrktsmed motivering att utredning pågår, att ändringarförbereds och att ärendet bereds. Det har tagit mångaår, och ännu har ingenting hänt.Frågor och interpellationer har under flera års tidockså handlat om detta ämne. Sotningsutredningenredovisades och överlämnades till regeringen i mars1998. Vi hade därför förväntat oss att det skulle hän-da någonting, men tyvärr har det inte gjort det.Utskottet har i flera tidigare betänkanden förutsattatt en proposition skulle komma, men tyvärr har denuteblivit. Det är just av den orsaken som i varje fallnågra partier ansett, och som blevutskottsmajoritet, att det är nödvändigt att man vidtaråtgärder snarast.Därför har vi kommit fram till ett tillkännagivan-de. Anledningen till det är just att regeringen trotspåtalanden från utskottet och inte harkommit med ett förslag. Det borde inte ta attlösa en sådan fråga.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till utskottetsförslag och avslag på reservationen under mom. 4.Anf. 220 ():Herr talman! Genom att göra långsiktiga investe-ringar i fred kan vi bygga upp den grundläggandestabilitet, styrka och flexibilitet som är helt avgörandenär det gäller möjligheterna att möta och klara svårapåfrestningar på samhället. Det gäller påfrestningar isåväl krig som fred.Drygt 2 400 människor omkommer , ochomkring 130 000 söker vård på grund avolyckor. Den sammanlagda kostnaden för olyckoruppgår enligt uppgift till minst 50 miljarder kronorper år. Det säger sig självt att det därför är bättre urekonomisk synpunkt att förebygga olyckor genomexempelvis en väl genomtänkt samhällsplanering istället för att åtgärda och förbättra i efterhand. Menockså ur medmänsklig synpunkt är det viktigt attförebygga skador så att de inte uppkommer. En för-bättrad olycksförebyggande samhällsplanering ärdärför angelägen.Herr talman! Ökad kunskap, förebyggande avolyckor och begränsning av deras verkningar är envinst både för den enskilda människan och för sam-hället i stort. Ökad generell kunskap om förebyggan-de åtgärder skulle därför höja det allmänna säker-hetsmedvetandet och förbättra förmågan att förhindraolyckor och möjligheterna att agera på rätt sätt vidolyckor, katastrofer och störningar i infrastrukturen.Därför anser vi kristdemokrater att det behövs utbild-ning och information om olycksförbyggande aktivi-teter i en större omfattning än för närvarande.Enligt samlade handlingspro-gram finns också ett klart utbildningsbehov för olikagrupper av aktörer med intresse eller ansvar för attförebygga olyckor och skador. En bred och gemen-sam utbildning skulle kunna motverka sektoriseringoch öka samsyn och samverkan.Herr talman! De frivilliga försvarsorganisationersom finns inom det civila försvaret arbetar med mål-sättningen att kunna medverka vid svårapåfrestningar på samhället i fred och vid internatio-nella insatser. Genom den inriktningen blir de en del isamhällets möjligheter att också möta andra plötsligtinträffade fredstida händelser i form av större olyck-or, kriser och katastrofer som hanterasmed stöd av räddningstjänstlagen.Kristdemokraterna anser att det är angeläget attmålmedvetet stimulera och stödja de frivilliga för-svarsorganisationerna men också att dra nytta av democh deras kunskaper i samhällsarbetet.Antalet ungdomar som söker sig till olika frivilli-ga försvarsorganisationer skulle troligen öka omungdomarna fick klart för sig vilka viktiga insatser deskulle kunna göra vid olika störningar i samhälletsom det eventuellt kan bli fråga om.Vi kristdemokrater anser därför att en utredningsnarast bör komma till stånd som tydliggör och säker-ställer frivilligorganisationernas medverkan i arbetetför att förbättra skyddet för liv, miljö och egendom idet fredstida samhället. Därigenom skulle också vårtsamhälle kunna bli säkrare både i freds- och krigstid.Herr talman! I det betänkande som vi nu avhand-lar behandlas också sotningsmonopolet, som vi hörthär tidigare. Det är ju en fråga som har hängt medunder . Regeringen har vid upprepade till-fällen hänvisat till utredningar som undersöker denfrågan men tycks ha mycket svårt att lägga fram ettförslag som behandlar just sotningsmonopolet.Vi kristdemokrater anser att sotningsmonopoletska avvecklas och att verksamheten ska lämnas ut påentreprenad. Dagens regler innebär i princip att ensotare ges ensamrätt på tjänsterna inom ett visst om-råde eller distrikt fram till sin pensionering. Kommu-nerna har ansvar för att sotningen sker i enlighet medgällande bestämmelser. Men det förekommer nästanaldrig att kommunerna upphandlar sotningstjänstergenom anbud. Priser sätts i stället på central nivå.Herr talman! Vi kristdemokrater anser att sot-ningsmonopolet är en förlegad modell i tider därutvecklingen inom många områden går mot avregle-ring och konkurrens. Därför anser vi att sotningsmo-nopolet ska avskaffas som naturligtvisbrandsäkerheten måste säkerställas. I de nya reglerför sotningsverksamheten som vi väntar på måsteförutom ett avskaffande av monopolet ingå tydligadirektiv och regler för brandsäkerheten. Vi väntarmed spänning på att regeringen inom en nära framtidåterkommer i denna fråga.Utifrån försvarsutskottets nu liggande formule-ringar har vi inget annat yrkande än bifall till hem-ställan i försvarsutskottets betänkande nr 5.Anf. 221 ():Herr talman, högt ärade och dyrbara ledamöter ikammaren och protokollsläsare! Vi har diskuteratbl.a. För många är det kanskeobegripligt att just den frågan upptar debattid ochförsvarsutskottets intresse i . Men monopo-let har en bakgrund. Det har förmodligen varit enväldigt god idé för samhället med starka regleringaroch regler.Dessa regleringar tillkom då vi hadeträstäder i och dålig eller utebliven sotningfick förödande konsekvenser när inte bara ett husbrann ned utan hela byar och samhällen kunde brän-nas ned. Det var då viktigt för samhället att ha tydligaregler för att få människor att sota sina skorstenar ochundvika dessa katastrofer.I dag vet vi att det ser annorlunda ut. Vi har inte längre trästäder. En eldsvådafår inte samma förödande konsekvenser som för 400år sedan. Tittar man på statistiken över vad som orsa-kar bränder är elfel helt överlägset den dominerandeorsaken till bränder inte dålig sotning eller skorstens-bränder. Men fortfarande består sotningsmonopolet,dvs. att en sotare ges fullständigt monopol på att sotai sin hembygd.Detta leder till flera olika problem i samhället.Utebliven priskonkurrens är ett av dem. Många upp-lever en arrogans hos sotarna, som lämnar både sot-högar och smuts efter sig och själva bestämmer närde ska komma. sotas det helt i onödan,och man faktureras för sådant som egentligen intehade behövt göras.Allt detta görs med argumentet att det gällerbrandsäkerheten. Men om vi ställer oss frågan vem ihela världen som är mest intresserad av att det egnahuset inte brinner ned, så är det självfallet jag själv,som bor i huset. Jag är mer intresserad än någon an-nan av att ha ordentlig sotning. Detta är alltså ingetargument för att ha kvar sotningsmonopolet.Det blir omöjligt för unga sotare att starta egenverksamhet. De har kanske idéer om att förändra ochförbättra verksamheten, konkurrera, komplettera -allt efter eget huvud. Men det omöjliggörs då sotarefår kontrakt i princip på livstid.Det står ganska klart att det inte är ett bra systemsom vi har med oss och in . Därför har också många varit kritiska. I kamma-ren har vi hört i princip samtliga ledamöter säga attsystemet måste avskaffas.Den här debatten har förts under lång, , i10, 15, . Alla har uttryckt kritik, men ändå haringenting hänt, herr talman! Sotningsmonopolet harvi fört med oss in , trots att man i en ut-redning föreslog en avreglering.Ingenting har hänt! har föreslagiten avreglering och ett avskaffande av monopolet.Ingenting har hänt! Regeringen har haft påsig att gå från ord till handling. Ingenting har hänt!Att man då från tre partier i detta läge säger kan vänta lite till, att man inte har något emot attdet tagit så och att man inte vill göra någottillkännagivande - det förefaller mig svårförståeligt.Det är också ett sätt att degradera roll.Det är viktigt att konstaterar faktum:Trots en översvallande kritik och en åtminstone tillsynes stor verbal enighet så har ingenting hänt. Vihade statssekreteraren på besök i försvarsutskottetoch önskade besked om när de sista, kompletterandeutredningarna skulle vara klara. Det fanns inget be-sked! Inte ens en gissning!Då är det skyldighet och uppgift attgöra ett tillkännagivande. Vi ger regeringen tillatt komplettera den sista utredningen så att man kanlösa detta på ett bra sätt också för glesbygden. Därföryrkar vi i bifall till utskottets förslag ochavslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Vissa utrikeshandelspolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU16Vissa utrikeshandelspolitiska frågor.Anf. 222 ():Herr talman! delar inte övriga partiersnärmast lyriska inställning till världshandeln.Vi anser nog att den kan vara en välståndsskapan-de kraft. Den kan vara till förmån för världens fattigaländer.