prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Dethär står klart och tydligt i det beslut om integrations-politiken som vi har tagit i riksdagen.Men när vi nu har fattat det här beslutet är detviktigt att det verkligen genomsyrar hela samhället.Det uppdrag som har är att följaupp att det får genomslag, att se om de pengar somsatsas på olika bostadsområden i sju kommuner ledertill det som är sagt i de lokala utvecklingsplanernaoch att ta fram statistik för att man på bästa sätt skakunna fatta beslut som stärker arbetsmarknadspoliti-ken.Den här debatten genomsyrar alla politikområden.Vi är inte kunniga på allt, men jag har roat mig medatt titta på vad som görs inom arbetsmarknadspoliti-ken. Det gäller många åtgärder som syftar till att påett bättre sätt ta till vara den kunskap och den kom-petens som den enskilde individen har. För den som är klar med sin sfi skadet tillsammans med kommunen eller AMS göras upphandlingsplaner för att denne på ett bättre sätt ska nåut på en arbetsmarknad. Man har också mentorspro-gram för att de som inte har någon arbetslivserfaren-het i det svenska samhället ska kunna komma ut ochfå sådan erfarenhet.Anf. 135 ():Fru talman! Jag utnyttjar möjligheten att kunnaställa en ny fråga till pratade redan om och arbe-te. Jag vill också understryka vikten av svenska språ-ket och allt som görs när det gäller svenska för in-vandrare. För att kunna nå en nivå på det som manska göra måste man lära sig svenska språket. Jagtycker själv att det görs en hel del , men detfattas väldigt mycket för att nå vägen till arbete. Jagvill gärna höra om det görs saker och ting för att setill att alla arbetsförmedlingar har samma informationnär det gäller att skriva in sig som arbetssökande.Anf. 136 ():Fru talman! Problemet som tar uppgäller hur arbetsförmedlingarna ska förhålla sig tillpersoner som inte har ett tillräckligt bra språk för attkunna stå till arbetsmarknadens förfogande. Vi fåranledning att återkomma till problemet när vi senareska diskutera den nya arbetsmarknadspolitiken. Därfinns förslag som syftar till att stärka möjligheternaför den enskilde individen att komma ut på arbets-marknaden.Samtidigt vill jag säga att jag tycker att det ärviktigt att det finns många arbetsuppgifter som kanklaras utan perfekt svenska. tror jag att arbets-givarna använder kravet på god svenska på ett felak-tigt sätt. På det sättet är det diskriminering.Jag vet att bl.a. kommun i sina mång-faldsplaner har tagit upp detta och menar på att det ärviktigt att inte kräva mer svenska än vad arbetsupp-giften kräver för att få ett arbete.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )13 § Ökad konkurrens på mobiltelemarkna-denFöredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU8Ökad konkurrens på mobiltelemarknaden (prop.1999/2000:57).Anf. 137 ():Fru talman! Just pågår en mycket intressantutställning i som påminner om hur fortden tekniska utvecklingen rusar framåt. Vi kan dåförstå vikten av framsynta politiska beslut och att deinte ligger långt efter den snabba utveckling vi i dagser.Sverige har en framskjutande position när detgäller mobiltelefoni. Det första steget tog Televerket.Inom , nuvarande , och på Radio-system, som vi numera kallar , fanns nämli-gen en rad nyckelpersoner som tidigt insågmobiltelefonins möjligheter.Televerket samarbetade i början med en rad ope-ratörer för att utveckla denna teknik. fattades viktiga politiska beslut, nämligen attavreglera marknaden. Det var en av de avgörandeorsakerna till att utvecklingen gick fortare i Sverigeän i andra länder. Och utvecklingen har ännu inte nåttsin topp.Det var alltså som blev först att drivaett mobiltelefoninät. Mobilsystem MTA introducera-des 1956. Ett antal mobiltelefonapparater köptes in avRadioaktiebolaget och hyrdes sedan ut till abonnen-terna. Lite kuriosa: Dessa apparater vägde !I slutet av 60-talet kom MTB, och abonnenternafrån det tidiga systemet MTA flyttades över. Utveck-lingen hade nu gått så snabbt att telefonerna nu vägde9 kilo.Vid en nordisk konferens tillsattes en ar-betsgrupp med uppgift att ta fram ett gemensamtnordiskt system för mobil telefoni. I väntan på denlanserade mobiltelefonsystemet D - sommånga av oss kanske minns. Det var ett manuelltsystem med en telefonist som kopplade samtalen.Det nordiska samarbetet ledde fram till NMT. NärNMT-gruppen höll sitt första möte förklaradesig ett 40-tal företag intresserade av att utveckla denutrustning som krävdes för det nordiska nätet. Sammaår verkställdes ett annat viktigt politiskt beslut, ochtelefonmarknaden öppnades för konkurrens så atttelefonleverantörerna kunde sälja sina produkterdirekt till kunderna.År 1981 invigdes NMT 450. Detta system ut-vecklades sedan till NMT 900. NU står vi inför tredje generationens mobilte-lefoni, UMTS.Fru talman! finns tre mobiltelefonoperatörer,, Europolitan och Tele 2. Den utveckling vi i dagser kunde knappast förutsägas när Televerketstartade sin mobiltelefonverksamhet.En ökad konkurrens är bra för konsumenterna ochutvecklingen - därom hoppas jag att det inte rådernågot tvivel. Notera bara det faktum att de förstamobiltelefoner som köpte in 1990 kostade21 . Teknisk utveckling och konkurrens har halverat pris, vikt och storlek om.Vi anser därför, i likhet med regeringen, att det finnsanledning att ytterligare främja konkurrensen på mo-biltelemarknaden. Vi anser att det ligger i linje medvad har beslutat om för elmarkna-den och , förhoppningsvis, kommer attbesluta om inom handeln med gas.Den kritik vi vill rikta mot regeringen gäller detsenfärdiga och ofullständiga agerandet från regering-ens sida. Ingen sammanhållen linje har presenteratsför . Det hade varit avsevärt mycket bättreom förslag till samtrafik inom mobiltelefonin hadelagts fram tillsammans med förslag om dels nationellroaming, dels om lika tillträde för alla från konsu-mentens telefonuttag till första kopplingsplint. Dess-utom borde ett förslag om snabbt införande av full-ständig nummerportabilitet ha lagts fram.Senfärdigheten från regeringen kan ha försenat in-förandet av tredje generationens mobiltelefoni,UMTS, med . Som jag sade harpolitiska beslut i rätt tid gynnat utvecklingen av mo-biltelefoni i . Regeringens senfärdighet ochofullständighet hotar nu att skada vår internationellaslagkraft på området.Ett sammanhållet förslag hade kraftigt minskatoligopoltendenser på marknaden. Det hade gett kon-sumenten möjlighet att byta operatör på ett enklaresätt, skapat kostnadseffektivitet och skärpt konkur-renstrycket på s.k. bredbandsuppkopplingar väsent-ligt.Fru talman! Regeringens förslag har förvisso ret-roaktiva inslag som vi är tveksamma till, men efter-som det enbart är överkapacitet som ska ställas tillandra aktörers förfogande och marknadsmässigapriser ska gälla har vi gjort det övervägandet att depositiva effekterna väger tyngre än befarade negativakonsekvenser.Trots vissa tveksamheter i förslaget och en kritiskinställning till att regeringen inte har kommit med ensamlad lösning är vi dock, med hänsyn till behovet aven skärpt konkurrens och det angelägna i att licensie-ringen av tredje generationens mobiltelenät snabbtkan påbörjas, ändå beredda att stödja regeringensförslag. Vi har en annan motivering, där vi klart re-dovisar de brister som finns och de betänkligheter vihar. Detta framgår av vår motivreservation, nr 2 ibetänkandet, som jag dessutom yrkar bifall till.Fru talman! Varje ytterligare fördröjning avigångsättningen av en utbyggnad av UMTS, utöverden fördröjning som regeringen har bidragit med,riskerar att få till följd att ledande positionpå mobilområdet går förlorad.Anf. 138 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1, därKristdemokraterna, och åtminstone enmoderat avslår propositionen. Det är glädjande attTom står fast vid den linje hadei utskottet tidigare.Fru talman! Låt mig med en gång slå fast att vikristdemokrater är för konkurrens på teleområdet. Vivill naturligtvis också se lägre priser på mobiltelefo-nin. Att jag säger detta beror på att vi i debatten densenaste tiden har beskyllts för motsatsen. Jag fårockså erinra om att det var en icke-socialistisk rege-ring som införde avregleringen på den svenska tele-marknaden och en bolagisering av 1993. Dessatvå viktiga faktorer har varit grundläggande för dentätposition som har på IT-området.Denna liberalisering av telemarknaden bekämpa-des då av socialdemokrater och vänsterpartister. I daghyllas dessa åtgärder av samma partier. Det kan manläsa om i IT-propositionen, men det var inte den viskulle debattera i dag.Den aktuella propositionen handlar om ökad kon-kurrens på mobiltelemarknaden. Varför vill vi avslåpropositionen, när vi vill värna konkurren-sen och lägre priser? Låt mig ge några skäl till detta.För det första innebär förslaget retroaktiv lagstift-ning. Det är Lagrådet som säger detta i sitt remissvar.Det är förbjudet enligt regeringsformen. Det är för-bjudet enligt att införa retroaktivlagstiftning. Trots detta godkänner Lagrådet dennaåtgärd, på grund av att det ska betalas ut en ersättningtill operatörerna och på grund av att det handlar omöverkapacitet.Bakgrunden är att GSM-operatörerna, vars histo-ria så ingående har beskrivit,fick tioåriga tillstånd . Då kan maninvända att de redan då visste att villkoren för derasverksamhet skulle kunna komma att ändras efter1999, om marknaden så krävde. Jodå - det känner viockså till. Men så grundläggande ändringar som tvingar operatörerna att öppna sina nät tror jaginte att någon hade väntat sig. Dessutom är det inte enavtalsändring som sker just , utan det är en lagänd-ring - en retroaktiv sådan.En ändring av spelreglerna retroaktivt kan hämmainvesteringsviljan. Företagen i måste kunnalita på staten. Det är grundläggande etik för denmarknadsekonomi som åtminstone vi kristdemokratervill ha i . Hur påverkas kommande investe-ringar? Vad tänker de kommande UMTS-operatörersom ska bygga upp den tredje generationens mobil-telefoni i ? Vad tänker IT-investerarna omdetta att staten plötsligt kan ändra de regler som manhar varit överens om? är emotdenna lagändring just av det skälet att investerings-viljan kan hämmas.Säger detta ingenting till de partier som vill drivaigenom detta? Säger det ingenting att andra länder,som t.ex. och , har förkastatdenna modell? Varför har interekommenderat en sådan generell skyldighet att öpp-na näten, utan i stället valt frivillighetens väg? Jag ärtacksam för svar senare i denna debatt. noterar jagmed besvikelse att statsrådet inte är här ochförsvarar sin proposition, men det finns säkert någonfrån Socialdemokraterna, som t.ex. ,som kan ge svar. Vad kommer att hända med investe-ringsviljan, ?För det andra menar vi att förslaget innebär över-reglering. Lagrådet skriver så här: "Lagrådet villallvarligt ifrågasätta om det är möjligt för en myndig-het att med någon grad av säkerhet bedöma om detfinns nätkapacitet tillgänglig i nätet". Hur mycketenergi, och hur stora kostnader, ska operatörernalägga ned på att tvista om kapaciteten i sina nät ochpå att bevisa att man har eller inte har överkapacitet?Dessa s.k. transaktionskostnader kommer självfalletatt drabba konsumenten, dvs. att det blir dyrare attringa i stället för billigare. Här är socialdemokraternai utskottet inte överens med regeringen om vem somska avgöra tvisterna. Det ska bli intressant att följaden uppgörelsen.Ni är på väg att skapa en överreglering på ett om-råde som är snabbt växande, och det kan innebära enrisk för stagnation och minskad konkurrens i ställetför ökad sådan.För det tredje tycker vi att förslagets motiv ärgrumliga. Det är för dyrt att ringa, säger någon. Detär för dålig konkurrens, sägs det. I propositionensäger regeringen att man inte kan dra några slutsatserom prisutvecklingen på området. Det finns utredning-ar som visar att är ett dyrt mobiltelefoniland,och det finns utredningar som visar på motsatsen.Men flera uttalanden från statsrådet har visatatt det är just höga priser som motiverar denna la-gändring. Är inte statsrådet överens med regeringen?Det kan man fråga sig.Nyligen har prissänkningar gjorts av samtligaGSM-operatörer. har , innan dennalagändring trätt i kraft, börjat upplåta sina nät påfrivillig grund. Motiverar priserna en retroaktiv la-gändring? Jag frågar socialdemokraterna detta.Hur är det egentligen med konkurrensen? I propo-sitionen kan man läsa att konkurrensen inte fungerartillfredsställande på mobiltelemarknaden. I en annanproposition - IT-propositionen - kan man läsa attkonkurrensen utvecklats mycket positivt vad gällermobiltelefonin sedan telelagens tillkomst år 1993.Hur ska man ha det? Är inte regeringen överens medregeringen? Är konkurrensen bra, eller är den dålig?Motiverar konkurrensen en retroaktiv lagändring?Jag undrar också, fru talman, om möjligtvis kan förklara för mig och andra vilkamotiv som ligger bakom denna lagändring. Är det såatt motiven är påhittade i efterhand för att rättfärdigaen kraftfull politisk handling, som denna lagändringuppenbarligen ska vara?Uttalanden från flera operatörer som vill användaGSM-näten har gått ut på att det är en tandlös åtgärdoch en tandlös lagändring. Någon uttryckte sig så här:Vi är inte intresserade av ledig kapacitet klockan trepå natten. Det uttrycktes vid en hearing som trafikut-skottet och näringsutskottet hade.Ni riskerar alltså att minska förtroendet för statenhos näringslivet. Ni riskerar att företag väljer andraländer för att investera i IT-infrastruktur. Dessutomriskerar ni en överreglering på området. Allt dettasammantaget ökar risken för att det blir dyrare attanvända sin mobiltelefon. Det var väl inte det ni me-nade?Anf. 139 ():Fru talman! Dagens debatt handlar i grunden omhur regelverket omkring den mobila telefonin kanutformas för att främja konkurrens, flexibilitet ochdynamik. är ju ett av världens mest mobilte-lefontäta länder, och utvecklingen på det här områdethar formligen exploderat . I takt medatt nya tjänster erbjuds kommer användningen medall sannolikhet att fortsätta att öka. vet vi att detfinns 5 miljoner abonnemang i . Ungefär50 % av befolkningen disponerar mobiltelefon.Vi i är, som sagt, övertygade om attockså denna snabbt expanderande sektor i samhälletmår väl av att många olika aktörer agerar och attmonopol- och oligopoltendenser motverkas. Det ärdärför som vi välkomnar regeringens förslag om enändring i telelagen, så att nätkapacitet för mobilkommunikation kan upplåtas till företag som saknaregna nät och att marknadsmässiga villkor ska gällaför sådana här upplåtelser.Att konkurrensen på det här området inte har varitsärskilt stark framgick bl.a. av den OECD-rapportsom kom . Där konstaterades det att Sverigelåg klart högre än våra nordiska grannländer när detgäller prisnivåerna för den mobila telefonin.Nu invänder en del och säger att det har häntmycket . Det är naturligtvis sant. Det komen rapport, som var beställd av Europolitan, strax där det hävdades att de svenska mobiltele-fonpriserna inte var högre än priserna i övriga nordis-ka länder. Sanningen är naturligtvis att det beror litegrann på hur man mäter och vilka taxor man tittar på.Man kan till en viss del få fram det resultat som manvill få fram. Men att det har varit så här kan vi nogvara helt överens om. Det går sannolikt åt rätt håll,och det ska vi vara glada för.Alla partier och ledamöter här i vill sä-kert att svenska folket ska kunna använda sina mo-biltelefoner runt om i landet, att teletrafiken ska fun-gera bra och att priserna ska vara så låga som möjligt.Det är väl formerna för hur detta ska kunnauppnås som det finns delade meningar om. Det fram-gick inte minst av inlägg.Ändå förvånar det mig att ochFolkpartiet inte anser sig kunna biträda huvudprinci-pen i detta viktiga förslag för att öppna möjligheternaför fler aktörer på mobilteleområdet. Det hedrar mo-deraterna, åtminstone majoriteten av , attde under resans gång har backat från sitt avslagsyr-kande i detta ärende och tagit intryck av bl.a. denhearing i ärendet - som också åbero-pade - som vi hade tillsammans med näringsutskottet.De har ändrat ståndpunkt och tillstyrker nu den härändringen i lagen.Ett av de starka skälen till att det är nödvändigt attöppna upp mobiltelenäten, som här föreslås, är sombekant att naturlagarna sätter bestämda gränser på dethär området. Det frekvensutrymme som finns till-gängligt är begränsat. Därmed kan man inte släppa inhur många nätoperatörer som helst. För närvarandefinns det, som bekant, tre mobilteleoperatörer på densvenska marknaden. Det är , Europolitan ochTele 2. Och vi kunde i går i tidningarna läsa att vi,tack vare att och regeringen nu är i färdmed att öppna upp mobiltelenäten, redan har fått inflera aktörer och intressenter som vill vara med. Detsom vi kunde läsa om i går var att det norska företa-get nu kommer in på den svenska marknadenvia Telia.Centerpartiet bejakar en förändring av telelagensom öppnar för fler aktörer på mobiltelemarknaden.På några punkter har vi dock anfört kritik och in-vändningar, och vi har pekat på att det är tveksamtom propositionen med sina förslag kan leva upp tillde övergripande målen om att telekommunikationer-na ska bidra till regional balans, vara öppna ochflexibla osv.Med de skrivningar som vi har enats om i utskot-tet har jag inte behövt fullfölja våra yrkanden. Där-emot har vi i en motivreservation tillsammans medmoderaterna kritiserat vissa punkter. förslag när det gäller just nationell roaming. Viefterlyser tredje generationens mobiltelenät, UMTS-systemet. Vi tycker att det är onödiga förseningar pådet här området.En punkt i propositionen har föranlett utskottet attgöra ett tillkännagivande. Det är frågan om tvistlös-ning i de fall två olika parter inte kan komma över-ens. I motion i det här ärendet har vipekat på det angelägna i att försöka hitta ett enklaretvistlösningsförfarande än det som innebär att manbehöver gå till domstol. Det har också påpekats i enmotion från socialdemokraterna, och vi har enats omett tillkännagivande.Med utskottets förslag får nu regeringen i uppdragatt återkomma till med förslag på det härområdet. Innebörden i detta tillkännagivande liggerväl i linje med det som vi från har fram-hållit.Med det, fru talman, yrkar jag bifall till motivre-servationen nr 2. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 140 ():Fru talman! När det gäller ökad konkurrens påmobiltelemarknaden föreslår regeringen att de somhar tillstånd för mobila telenät ska ha en skyldighetatt upplåta nätkapacitet för andra operatörer.Det är en angelägen fråga hur konkurrensen skaöka och det därigenom ska bli billigare för den en-skilde att använda mobiltelefon. anserockså att konkurrensen bör öka och att mobiltelefonibör bli billigare. Regeringen har dock inte på ettövertygande sätt visat att mobiltelefoni är dyrare iSverige än i andra länder eller att regeringens förslagleder till en bättre fungerande marknad.Den väg som regeringen har valt är utomordent-ligt riskfylld och torde också främst bli ett slag i luf-ten. Det finns risk att framtida utbyggnader på en radhögteknologiska områden äventyras om regeringensförslag i propositionen förverkligas.Vi kan konstatera att regeringen har hastat framett förslag utan att överväga konsekvenserna på läng-re sikt. Man har inte ens inväntat viktiga steg i deninterna beredningsprocess som starkt påverkar dennafråga.Post- och förslag från september1999 om skyldighet att upplåta kapacitet i det fastanätet, men som också synes gälla det mobila nätet, ärunder beredning. Detta förslag överlappar delvispropositionen. Vidare borde frågor om konkurrensenpå mobiltelemarknaden behandlas i samband medfastställande av villkoren för Telias privatisering.Detta hade varit motiverat bl.a. därför att Mo-bile enligt regeringens egen bedömning är den endaaktör som kan anses ha ett betydande inflytande påmarknaden.Det har också skett en glidning i motiveringen föringreppen. Från att man har haft utgångspunkten attmobiltelefonitjänster är dyrare i än i jämför-bara länder motiveras ingreppen nu med attutvecklingen av nya tjänster underlättas med rege-ringens ingrepp.Som nämnts har regeringens huvudsakli-ga utgångspunkt varit att priset på mobiltelefo-nitjänster är högt i i jämförelse med främst denordiska länderna. Detta styrks dock inte i proposi-tionen. I stället konstateras det att några entydigaslutsatser i prisfrågan är svåra att dra. Det står pås. Eftersom prisfrågan åtminstone till en börjanlyftes fram som det starkaste argumentet för att ge-nomföra lagändringen är propositionen anmärknings-värt svag i denna del. Det är självfallet ett liberaltintresse att konkurrens råder och att priser pressas tillkonsumenternas nytta. Men reglerande åtgärder måstebygga på realistiska utgångspunkter och leda tillåsyftad effekt. Detta synes inte vara fallet med rege-ringens proposition.Folkpartiet motsätter sig förslagen i propositio-nen. Vi kan instämma i beskrivningen av att det i dagråder en oligopolsituation på mobiltelemarknaden. Detre nätoperatörer som finns är intesärskilt villiga att släppa in konkurrerande operatörerpå näten. Som nämnts tidigare kan inte de negativaeffekterna på marknaden för mobiltelefonitjänsterbeläggas som regeringen har trott. är bland devärldsledande nationerna på området. Detta tordeförklaras av den tidiga avregleringen av telemarkna-den. Utvecklingen har gynnats av att man haravstått från detaljregleringar och har arbetat medgenerella riktlinjer, vilket är av stor vikt på en sådynamisk och snabbt föränderlig marknad. Det hind-rar inte att det är viktigt att arbeta för en fungerandekonkurrens. Men det måste göras med vettiga meto-der.En avgörande invändning mot regeringenstvångsmetoder är att de dels åtminstone från rättssä-kerhetssynpunkt är tvivelaktiga, dels riskerar att ne-gativt påverka viljan att investera i framtida utbygg-nader.I Post- och ursprungliga förslagville man ändra i de tillstånd som gäller för de nuva-rande operatörerna. Detta mötte dock så mycket juri-diskt välgrundad kritik att regeringen i stället före-drog att ändra förutsättningarna genom lagstiftning.Lagrådet finner att det rör sig om en retroaktiv lag-stiftning men kan ändå anse detta acceptabelt.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till reserva-tion 1. Jag står givetvis också bakom den andra reser-vation som har skrivit under.Anf. 141 ():Fru talman! ska vi behandla telelagen igen -det blir allt oftare. Det beror naturligtvis på att vi iSverige vill ha en vässad lagstiftning och att vi helatiden har legat långt framme när det gäller fast telefo-ni, mobiltelefoni, IT, Internet och snart också mobiltInternet. Vi ligger i framkant, och det ska vi fortsättaatt göra.Vi ska ändra telelagen, för vi ska få bort ett oligo-pol som förekommer på marknaden. Det är för högamobiltelefonkostnader, och vi hindrar också nyatjänster att komma till. Vi ska upplåta nätkapacitetnär den finns tillgänglig. Vi ska se till att konkurrens-neutrala priser används, dvs. samma priser internt ochexternt. PTS får bli den myndighet som hanterar deeventuella tvisterna. För den nya mobiltelefongenera-tionen behövs det betydligt fler tjänsteföretag somkommer in och konkurrerar på marknaden.Det är för konsumenternas skull vi gör den härförändringen, inte för någon annans skull.Vi socialdemokrater är självklart för att hela Sve-rige ska ha tillgång till goda telekommunikationer. Demoderna telekommunikationerna är viktiga för attskapa arbetstillfällen och utveckla välfärden. Därförföreslår vi den här telelagändringen, precis som Post-och har föreslagit. Det innebär också attmobilteleoperatörerna ska bedriva verksamhet i helalandet.Vi förlitar oss alltså inte på de privata företagensgoda vilja att investera i ny infrastruktur på mobilte-leområdet, utan vi ska se till att Post- och telestyrel-sen noga följer den geografiska täckningen. Vi riske-rar därmed inte att hamna i en situation att behöva litapå marknadens lösningar, utan vi ger staten möjlighetatt följa utvecklingen noga.Mobilteleoperatörerna måste öppna sina nät så atttjänsteoperatörerna får rätt att köpa kapacitet på des-sa.