prot · GO0915 · 2000-10-19 00:00:00 — Det är ingen lösning att lämnaifrån sig sjukhuset till en privat ägare med mindre änatt denne privata ägare i så fall finansierar sjukhusetsjälv. Jag har en motfråga till : Finns detnågot sådant exempel? Eller ska de privata ägarna sinverksamhet med pengar? Då har maninte sparat någonting.Frågan om vi ska ha privata sjukhus eller inte ärav vital betydelse för svensk sjukvårds framtid. Hurmånga sjukhus vi ska ha och hur vi fördelar resurser-na är en fråga för varje landsting att fatta beslut om.Anf. 62 ():Fru talman! I den här frågestunden är det riks-dagsledamöterna som ges möjlighet att ställa frågortill socialministern. Jag vore tacksam om socialmi-nistern svarade på min fråga. Min grundläggande synpå finansieringen av sjukvården är att vi ska ha engemensam finansiering. Men den fråga som jag ställ-de, och som är principiellt viktig, var mot bakgrundav att Lagrådet redan har sågat det förslag som LarsEngqvist har lagt fram längs med fotknölarna, fram-för allt för att det strider mot det kommunala självsty-ret. Då vill jag fråga: Vad är logiken bakom detta?Lars vill med hänvisning till det kommunalasjälvstyret lägga ned ett sjukhus. Men om sammalandsting vill rädda sjukhuset genom att överlämnaansvaret för driften till exempelvis ett företag somPraktikertjänst, då tänker göra allt hankan för att förbjuda detta. Vad är logiken bakom det,socialministern?Anf. 63 Socialminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag ställde enmotfråga. Det var bara ett erbjudande till att reda ut sina egna tankegångar. Men avstår honså ska jag naturligtvis inte propsa.Det är så att landstingen är ansvariga för sjukvår-den och fördelningen av resurser. Det är en svår frågaatt veta hur många sjukhus man ska ha. I Blekingefanns det när jag var liten fem sjukhus. Sjukvården fungerar alldeles utmärkt i dettalandsting. Den frågeställningen har inte alls att göramed i vilken mån vi ska överlämna sjukhusen tillprivata vinstintressen. Fråga de svenska medborgarnavad de tycker. Fråga om de tycker att sjukhusen skavara börsnoterade.Det är här logiken ligger, att vi ska fördela våragemensamma resurser efter demokratiska beslut ochmed hänsyn till att skapa bästa möjliga vård efterprincipen om vård efter behov och vård på lika vill-kor. Vi tänker inte acceptera att man för över akut-sjukhusen till privata vinstintressen. Finns det företagsom är beredda att ta över sjukhus och finansiera demmed egna medel så finns det ingen människa i det härlandet som tänker förbjuda det - i alla fall inte någonmänniska i regeringen. Men något sådant förslag harvi inte sett än.LastbilstrafikenAnf. 64 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till näringsministernmed anledning av den snabbt ökande tunga lastbils-trafiken inom och genom vårt land. Det senare gällerinte minst E 6 utmed till och från Norgeoch kontinenten. Det handlar alltså om ökade utsläppoch betydligt höjda bullernivåer. ochTyskland har gått före med ett miljömärkningssystempå lastbilarna. Det är stora bokstäver som talar omvilka krav man kan ställa på de här lastbilarna. Detger dem olika fördelar och nackdelar.I och , i , kommer man att märka vindrutorna med ensärskild sändare som genom GPS-systemet talar omvar man kör, vilken bil osv. Det här ger alltså enekonomisk styrning bort från landsvägen för de tungaoch miljöfarliga utsläppen. Vad gör i den härfrågan?Anf. 65 Näringsminister ():Fru talman! Det här med att veta var bilarna finnsmed hjälp av ett satellitsystem förekommer väldigtmycket i . Det finns ingen lagstiftning om det,men det är många åkerier som har det.När det gäller frågan om lastbilstrafik tycker jagfaktiskt att det viktigaste är att få över mer av last-bilstrafiken till järnvägstrafik. Det är en linje somregeringen driver både här i och - inte minst- i de diskussioner vi för om det s.k. järnvägspaketetinom EU. Där försöker vi nu tillse att vi får en bättremöjlighet att transportera gods via järnväg över deeuropeiska ländernas gränser.Problemet är att när vi lastar via järnväg så ham-nar vi lätt i att det stannar i och så kom-mer vi inte längre på grund av hinder från de andraländerna. Det försöker vi lösa, och det kommer att blien av huvudpunkterna när det gäller transportfrågornaför det svenska ordförandeskapet.Anf. 66 PER ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Självklart är detså att vi ska lägga över de tunga godstransporterna påjärnväg. Men ser ju utvecklingen inte ut på detviset i verkligheten. Det blir alltfler tunga last-bilstransporter. Då är det vad jag förstår en bra idé attmiljömärka lastbilstransporterna, som på ett ellerannat sätt ändå kommer att vara kvar, för att minime-ra utsläppen, för att minimera bullret. Då kan man taefter, och kanske t.o.m. gå före och inte bara vänta inde gemensamma reglerna. Så jag undrar: Vad tänkerRosengren göra för att komma före?Anf. 67 Näringsminister ():Fru talman! Skälet till att jag tog upp det här medlastbilar och förhållandet till järnvägstrafik är just attdet är där de stora vinsterna finns. Det innebär inte attvi inte även i ska verka för det här. Jag ska tatill mig detta, och känner också till det, att vi miljö-märker våra lastbilar och därmed går före när detgäller att ha en bra miljö i fråga om våra lastbilar.Men det viktiga är att vad som händer nu i Europaoch även i är att lastbilstrafiken ökar väldigtkraftigt och att järnvägstrafiken minskar. Det är där vimåste göra den stora insatsen. Vi måste bryta det. Görvi inte det så kommer vi att få väldigt stora mil-jöproblem. Men jag tar till mig detta med lastbilarnaoch ska be att få återkomma om detta.BredbandAnf. 68 ():Fru talman! Om man ska kunna nyttiggöra sig in-formationstekniken i hela landet behövs det som idagligt tal kallas bredband till alla. Vi har i Center-partiet tänkt oss att fiberoptik är det bästa sättet attlösa det här - med ett statliga ansvar. Regeringen ochBjörn har valt modellen med futtiga bi-drag till kommunerna som kommunerna inte har rådatt utnyttja för att den egna ekonomin inte räcker till.När presenterade det här materi-alet sade han i flera TV-sända resonemang att rege-ringens arbete leder till att av medborgarnakommer att ha tillgång till det som kallas bredbandvåren 2002. har olika institut granskat det här, ochdet mest optimistiska, som heter Forrester , säger att bredband kan finnas - i bästa fall- hos av hushållen . är min fråga tillnäringsministern om hans löfte, näringsministernbrukar nämligen tala i termer av löften fru talman, om97 % gäller.Anf. 69 Näringsminister ():Fru talman! Först och främst tror jag inte att jaghar uttryckt mig så klart. Vad jag har sagt är att am-bitionen är att så många som möjligt ska ha dettainom . Tvåårsgränsen satte vi för kommunerna- alltså att det skulle dras till samtliga kommuner.Dessutom är det vår ambition att skaså många som möjligt ha detta. Jag kan inte minnasatt jag har nämnt just , utan jag skulle tippa attjag sagt en bit , och det tror jag på.Om man hade gått på förslag, som inne-bar att vi skulle satsa 60, 70 eller 80 miljarder på attgräva ned bredband till alla, skulle det antagligen ta20 år. Detta alternativ ska ses i förhållande därtill.Dessutom finns det inget land mig veterligt som ut-vecklat detta så snabbt som , med hjälp avmarknaden och med hjälp av de statliga åtgärder somvi har vidtagit.Anf. 70 ():Fru talman! Jag kan hålla med näringsministernpå en punkt och det gäller då att han inte alltid ut-trycker sig så tydligt, så där har han rätt. Men på justden här punkten var han väldigt tydlig. Det spelar, frutalman, kanske mindre roll vad han säger men förde-len med TV-mediet är att vad man säger bandas. Hansvarade ja på frågan om de men det kanockså spela mindre roll.Problemet är dock att det kan invagga aktörer ilandet i den felaktiga föreställningen att det härkommer att lyckas men det är ju inte så. Sanningen äratt det måste till ett statligt ansvar enligt den modellsom vi har redovisat för att det över huvud taget skavara möjligt för människor i hela landet att få tillgångtill den här tekniken på lika villkor.Jag skulle vilja rekommendera näringsministernatt då och då studera sina uttalanden för att se vad hanegentligen har sagt och vad det egentligen leder andraaktörer till att göra. Jag tror att det skulle minskanäringsministerns lust att vara löftesrik och möjligenöka ambitionen att vara tydlig.Anf. 71 Näringsminister ():Fru talman! För det första: Otydligheten tror jagatt jag mycket väl kan dela med frågeställaren.För det andra: När vi talar om bredband måste viklara ut vad det är. till den definition som finns -det här med i båda ändarna - ärdet så att vi kommer att klara det långt över de 40 %som här nämns - ja, absolut närmare mina 90 %.Jag har också sagt att det inte är så att varjesvensk, var han eller hon nu än bor, kommer att habehov av att ha en form av bredband över 2 och 3megabit. Så har jag uttryckt mig och den uppfattning-en har jag fortfarande.Det är lite väl hårt att säga: ska vi bygga utbredband för 80-90 miljarder. Vi ska ta hand om dethär. Det ska vara statligt. Vi ska inte ska låta markna-den spela denna roll. Men då skulle det ta 20, 30 eller40 år. Det ska ju grävas ned och dessutom ska dethela miljöprövas. Det ska också finnas en finansieringför detta. Här tycker jag verkligen att det är att varaotydlig och icke förstå vad som sker när det gällerbredband, och kanske inte annat heller.Diskriminering av kvinnor i arbetslivetAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet i hennes nya spännande roll som storstads- ochmångfaldsansvarig i regeringen. I går debatterade viju frågan om diskriminering av kvinnor på arbets-marknaden. Många kvinnor bor i storstaden ochmånga har invandrarbakgrund. Många i den gruppsom ställs utanför är också unga kvinnor.Därför undrar jag vad statsrådet tän-ker i de här frågorna - hur vi nu ska kunna få lite fartpå just debatten om hur vi gör för att bryta den kön-suppdelade arbetsmarknaden för kvinnor och framförallt hur vi klarar det här i storstaden.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Precis så spännande som frågeställa-ren uttryckte det tycker jag också att det är att fåjobba sammanhållet med nämnda frågor. Vad jag nuansvarar för handlar dels om integrationsfrågorna,dels om storstadsfrågorna. Men det är också fråga omarbetstiderna och arbetsmiljön. Alla de här frågornahör i allra högsta grad ihop med den bakgrund somInger här nämner. Vi måste ha en ny ochen modern strategi för hur det goda i framtidens sam-hälle också kommer de till del som mest har settbaksidor. Det borde gå att nu på Näringsdepartemen-tet använda möjligheterna för att få en sammanhållenstrategi för kvinnorna, för att bryta den könsuppdela-de arbetsmarknaden i storstäderna och för att banaväg för att vi ska se invandrarkvinnorna som en fan-tastisk resurs på en arbetsmarknad som så väl kom-mer att behöva fler människor i arbetskraften underde år som vi har framför oss. Till detta hoppas jag attInger och jag kan återkomma.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill tacka för det. I debatten kän-ner ju många kvinnor det som att de inte hörhemma på arbetsmarknaden. Men man pratar ju omatt vi börjar få arbetskraftsbrist, som flerahundra tusen kvinnor är deltidsarbetslösa och villarbeta. Vi har många yngre kvinnor som därför att dehar ett konstigt namn inte ens blir kallade till intervju.Det är det första som vi måste försöka komma tillrätta med nu när alla behövs på arbetsmarknaden.Därför ser jag verkligen fram emot att de förslag somkommer blir konkreta och att de riktas just till kvin-nor i storstad.Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan bara hålla med. Man kan ock-så uttrycka det så här: Antingen blir allt tyd-ligare, att för att lyckas ta sig fram på arbetsmarkna-den ska man vara vit, medelålders, svenskfödd, ickehandikappad heterosexuell och man. Eller också skavi se det som en tillgång att vi är så olika och har såolika bakgrund och så olika erfarenheter. Det kommerSverige som nation verkligen att behöva ta till varaunder åren framöver - inte bara inom området vård,omsorg och storstäder men i allra högsta grad där.Vid sidan av det jag sagt vill jag baranämna att regeringens överenskommelse med och de berörda fackli-ga organisationerna om att halvera deltidsarbetslös-heten till i slutet av det här året inte ser ut att uppfyl-las. är det t.o.m. så att deltidsarbetslöshetenökar på vissa områden. Detta är oacceptabelt på ettområde där vi behöver arbetskraft. Kvinnor vill arbetamer men erbjuds inte den möjligheten i vårdorgani-sationen. Det kommer vi att arbeta sär-skilt med.Fristående skolorAnf. 76 ():Fru talman! Fristående skolor tycks fortsatt varaen nagel i ögat på regeringen, även om den nye justi-tieministern och väldigt många med honom väljer attsätta sina barn i fristående skola. Regeringen snävarin och sätter käppar i hjulet för fristående skolor.T.ex. får elever som går på individuella program-met på gymnasiet inte välja en fristående skola -elever som kanske mer än många andra skulle haglädje av att få välja en skola med en viss inriktning.Varför, skolministern?Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Det individuella programmet komegentligen till när vi införde en gymnasieskola föralla - inte bara vissa skulle kunna gå på gymnasiet.När det gäller övergången från en grundskola för allatill en gymnasieskola för alla kunde det efter några årkonstateras att inte alla elever hade alla kunskapersom behövdes för att kunna börja på gymnasiet. I dagser vi, tyvärr, en utveckling mot att antalet elever pådet individuella programmet ökar, något som vi förnärvarande beaktar. Vi funderar på hur vi fortsätt-ningsvis kan hitta en bättre lösning.Tanken med det system som vi nu har, att endastde kommunala skolorna ska ha ansvaret för det indi-viduella programmet, är just att det är ett meransvarför de här eleverna. Det individuella programmet harinte kommit till för att vara något som så att säga skapermanentas in i gymnasieskolan, utan intentionenmåste vara att vi ska kunna avskaffa det individuellaprogrammet. Vi har alltså inte haft för avsikt att läggadet här ansvaret på de fristående skolorna, utan detska vara ett kommunalt ansvar.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tror att det här är väldigt olyckligtoch vill ge ett exempel. i startarett gymnasium där inriktningen är att någonting somman brinner för ska vara en del av gymnasiestudierna- cirkus, idrott eller någonting annat.Det här skulle kunna väcka omotiverade elever tillliv. Väldigt många som går på det individuella pro-grammet är omotiverade och behöver en kick för attkomma igen. Därför skulle fristående skolor på dethär området kunna hjälpa till, just för att de ska kunnakomma tillbaka, som säger.Min fråga är: När nu det här systemet med indivi-duella program ska utvecklas än mer för att få in ännufler på de nationella programmen, kan en möjlighetvara att man faktiskt får rätt att välja en friståendeskola?Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Regeringen har precis tillsatt en gym-nasiekommitté där alla partier finns representerade.Utvecklingen av den nya gymnasieskolan är att manska ha bredare ingångar och ha fler utgångar. Att sepå det individuella programmet är också en uppgiftför kommittén.När det gäller de fristående gymnasieskolorna på-går en utredning under ledning av . Det finns flera direktiv till kommittén. Mycketgäller att titta på vad som är skillnaderna mellan deoffentliga och de fristående gymnasieskolorna. Ensådan fråga är t.ex. riksrekrytering.Båda dessa utredningar har många månader fram-för sig i sitt arbete, så jag kan inte exakt tala omhur det kommer att bli just med det individuella pro-grammet, utan vi måste avvakta båda utredningarna.Vård av dementaAnf. 80 ():Fru talman! Jag deltog i går i en debatt om de-menssjukdom. Det är en mycket svår och komplice-rad sjukdom som är så tung för den som drabbas ochinte minst för de anhöriga. Vi diskuterade bl.a. beho-vet av ökade kunskaper och mer tid och resurser föratt personer med demens ska ges förutsättningar förett värdigt liv och att vårdpersonal och anhöriga skafå förutsättningar att göra det de ska göra. En frågasom blev uppenbar i går, åtminstone för mig, varbristen och i vissa avseenden avsaknaden av rätts-skydd för personer med demens. Det togs upp avDemensförbundet, ledande jurister och dessutom avSocialstyrelsens representant.Jag vill fråga socialministern: När kommer rege-ringen med förslag för att stärka just rättsskyddet förpersoner med demens?Anf. 81 Socialminister ():Fru talman! Jag delar upp-fattning. Det finns två stora frågor när det gäller de-mensvården. Den ena är den fråga som vi alltid mö-ter, nämligen om resurserna är tillräckliga. Den rap-port - som jag tyvärr bara fick del av i tidningarnaeftersom den inte har sänts till ,men jag läser ju tidningarna - som presenteras i går ärmycket oroande. Man har inte tillräckligt med perso-nalresurser utan, så som förbundet visar, det är tydli-gen flera kommuner, 25 kommuner, som låser indementa. Det är oacceptabelt.Det andra problemet, som hänger ihop med detta,är frågan om rättssäkerheten. överlämnade Social-styrelsen en rapport till departementet. Den bereds nuoch ska bli föremål för förslag. Jag kan inte ange hurlångt vi har kommit eller när förslaget kommer, mendet kommer ett förslag med anledningav rapport.Anf. 82 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Vi är heltöverens om att det är mycket som behöver göras pådetta område. Det var väldigt bra, tycker jag, att denhär debatten kom och att frågan blev aktualiserad.Det handlar om resurser i form av tid, i form av per-sonella resurser. Dessutom behöver rättstrygghetenstärkas.Den 15 december lämnade till re-geringen ett förslag till en utredning som just skullereda ut en hel del av problemen om ställföreträdar-skapet, om att det inte är överensstämmande medEuroparådets konvention på området, skyddslagstift-ning m.m.Jag respekterar att inte socialministern just nu kange besked om när förslaget kommer, men jag villdirekt uppmana socialministern att sätta högsta fart;behovet är uppenbart.Hushållsnära tjänsterAnf. 83 ():Fru talman! Biträdande näringsminister har under en följd av år och i många olikasammanhang pratat sig varm för att göra något för atthushållsnära tjänster ska bli vita, för att man ska höjastatusen osv.Då är min fråga: Är propositionen Förenkladskattedeklaration allt regeringen har att komma medpå det här området?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Frågeställaren och jag har haft mångadiskussioner om den här frågan. Jag har inte ändratuppfattningen i grunden, att det är tjänstesektorn somväxer, att där finns det många möjligheter att bådeskapa fler jobb och öka statusen på de jobb sommånga människor skulle behöva ha utförda. Sedan ärdet en annan sak att vi måste prioritera vad och näroch vilka skattesänkningar för vilka grupper som ärviktigast . Jag sitter i en regering som inte tänkergöra som de tidigare borgerliga regeringarna hargjort, att man sänker skatterna utan att ha de ekono-miska förutsättningarna för det. Då blir resultatet detsämsta möjliga just för de personer som det här för-slaget faktiskt handlar om.Jag utgår från att detta inte är det enda regeringenvare sig har gjort eller kommer att göra när det hand-lar om att uppvärdera tjänstejobben och skapa förut-sättningar också för att de ska kunna öka och få högrestatus.Anf. 85 ():Fru talman! Det är riktigt att biträdande närings-ministern och jag har haft ett antal debatter om detta.Då har alltid hänvisat till skattesamta-len, och då skulle allting lösas. De finns ,så nu ligger det i regeringens knä att hitta en lösningpå frågan.I förteckningen över vilka propositioner som skakomma finns det inget som tyder på att det ska kom-ma någonting mer. har Riksskatteverketsagt att man kanske på försök ville sänka skatten påde här tjänsterna. Man vet att ungefär 60 miljarderkronor eller mer finns i oredovisade skatter. Störredelen kommer just från den här tjänstesektorn. Fråganär om man egentligen inte kan få in mer pengar omman gör någonting.Jag kommer att fortsätta att fråga. Jag har frågatsedan 1999 om detta, och fortfarande har det inte häntmycket, förutom propositionen om förenklad skatte-deklaration, som jag inte säger är dålig. Det är bra förenklar. Men nog måste regeringen ha kunnatåstadkomma mer under de år man har suttit.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Frågeställaren får fortsätta att fråga.Det är inte så mycket att ha frågat ; manfår kämpa ibland lite längre för att uppnå det man villi politiken. Men fortsätt att diskutera skattepolitiken,där är jag gärna med.Det finns många saker som är väsentliga när detgäller att se på möjligheterna att uppvärdera olikayrken. Skattesidan är bara en. Det finns många andrasom sällan tar upp och diskuterar. frågeställaren tala skattefrågor mera konkret fårhon vända sig till skatteministern.Försäljning av tortyrredskapAnf. 87 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga om tortyr tillstatsrådet går hade jag förmånen att få närvara på SergelsTorg när Amnesty startade en stor tortyrkampanj. Detär den tredje kampanjen mot tortyr runtom på vårjord. Vi vet att det är mycket små framsteg som hargjorts under de två tidigare kampanjerna. Vi hoppasatt man ska kunna nå ytterligare framsteg under startade kampanjen.Det jag vill ta upp med utrikeshandelsministern ärväldigt konkret. Vi vet att det, för att utöva tortyr,används redskap som säljs. Även europeiska företagsäljer dessa grymma verktyg som är en förutsättningför en del av den tortyr som utövas. Jag tycker att dethär inte bara är en utrikespolitisk fråga för utrikesmi-nister och biståndsminister utan också en handelsfrå-ga. De som säljer dessa fruktansvärda avskyvärdaredskap borde synliggöras, och det borde vara enfråga för statsrådet vill jag ställa frågan om statsrådet har föravsikt att också synliggöra och ta itu med den härfrågan.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är relevant att ställaden frågan också till den som är ansvarig för handels-frågorna och för frågor om krigsmaterielexport. Sve-rige har inte någon produktion eller någon export avden här typen av obehagligheter. Men det finns andraländer inom EU som har det. har under arbe-tet med den uppförandekod för vapenexport, som vigemensamt har utarbetat och enats omi EU-kretsen, drivit att den skulle göras bredare ochtäcka en bredare grupp av varor än bara traditionellakulor, krut, kanoner, gevär och annat sådant.Det finns skäl att återkomma till det och se omman kan få större framgång ochfå bredare stöd och få med också dessa produkter pålistor över varor som vi ska vara särskilt försiktigamed när vi exporterar. De ska vi bara sälja undersärskilt kontrollerade former och till sådana länderdär vi vet att de inte kommer att behöva användas.Anf. 89 ():Fru talman! Jag känner mig väldigt nöjd med attstatsrådet är beredd att jobba med den härfrågan. Det är som vi här fick förklarat. ärinte ett av de länder där vi har kunnat se att det före-kommer den här typen av export. Men vi är ändå endel av EU, och EU hör till dem som pekas ut av Am-nesty och har ett ansvar för en del av exporten. Detgäller elbatonger och annat.Det som också slog mig och var något av en nyhetför mig var att vidden av tortyr var så tydligt riktadmot kvinnor. Att det var så mycket av könsperspektivi den här frågan var ett inslag som överraskade mig.Det visar att vi kanske måste se på den här fråganmed lite andra ögon. På vilket sätt skulle man kunnata upp det konkret i EU-sammanhang?Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! Vi var väldigt glada att det var möj-ligt att åstadkomma en uppförandekod för vapenex-port under det engelska ordförandeskapet för några årsedan. Det var faktiskt en överraskning. Vi trodde attmotsättningarna inom EU var större och att möjlig-heterna att nå en samsyn var små. Vi blev positivtöverraskade. Men så långt som att få den riktigt hel-täckande, såsom vi hade önskat, gick det inte attkomma då.Jag tycker att det finns skäl att näruppförandekoden ska förnyas och förändras försökaatt göra den bredare och också mer effektiv när detgäller att hålla tillbaka handel med fel varor till felmottagare.Avgifterna inom äldreomsorgenAnf. 91 ():Fru talman!