prot · GN09106 · 2000-05-10 00:00:00 — Här har industrin iSverige lättnader som innebär att de kan ha med and-ra företag konkurrensjämbördiga villkor. Miljö- ochkonkurrensdirektoraten har arbetat fram förslag tillriktlinjer för att sådana undantag och lättnader i prin-cip inte ska tillåtas. Från den svenska regeringenssida har man tagit upp frågan och bedömer att manska kunna förhindra att dessa riktlinjer genomförs.Frågan blir då för hur lång tid.Jag vill bara avslutningsvis säga att det intressantaär hur EU ser på konkurrensneutraliteten. harrelativt höga koldioxidskatter för miljöns skull, menEU koncentrerar sig enbart på vad som händer påinternationell nivå, inte på hur det ser ut jämfört medandra EU-länder.Anf. 66 () re-plik:Herr talman! tog upp vad hon kallarproblemet med det demokratiska underskottet i EU.Men det vore intressant att höra hennes funderingöver dem som är verkligt bekymrade över bristen påinflytande, och det är de västeuropeiska länder somstår utanför EU men som anpassar sig till EU, t.ex.via . Där finns en stor debatt om bristenpå inflytande därför att man inte är med i beslutsme-kanismerna. Likväl måste man förhandla fram mel-lanstatliga avtal som man inte har stor chans att på-verka. Jag tror att det vore bra för debatten att inse attett litet land som alltid i internationella sam-manhang kommer att ha ganska lite att säga till om.Men om vi skulle stå utanför samarbetet skulle vi fåett bekymmer med en nästan total brist på medbe-stämmande och inflytande.Anf. 67 () replik:Herr talman! När det gäller det demokratiska un-derskottet för dem som står utanför EU och har och ett mellanstatligt avtal är en chimär somofta framförs när man talar om att både vara med iEU och om att gå med i att man ska vara medoch påverka.De två exempel som jag tog upp visar ju faktisktpå vad realiteten är. Vi får säga vad vi tycker, men vihar ändå en majoritet som talar om hur vi ska göraoch hur vi ska implementera olika lagstiftningar somdet har fattats kvalificerade majoritetsbeslut om. Vårtinflytande i det här sammanhanget är alltså väldigtchimäriskt. Jag tycker att det vore klädsamt om ocksåModeraterna skulle kunna ta upp och problematiseradetta med överstatlighet och inte bara se till innehålletutan även till formen och hur det fungerar på natio-nell nivå.Anf. 68 () re-plik:Herr talman! Det är inte konstigt att man kan lidanederlag i voteringar i internationella sammanhang.Det gör vi även här i den svenska . Det är endel av demokratin att man inte alltid kan få majoritet.När man sitter i opposition vet man att så är fallet.Bekymret är att om man står utanför tvingas man idet internationella samarbetet ofta att anpassa sig utanatt ens ha en röst med, inte ens kunna lägga fram sinaståndpunkter, utan får passivt acceptera vad andrakommit överens om.Den situation som i stor utsträckning gäller för deländer som har valt att stå utanför EU i ärdensamma som i och som det är stor debattom. Där säger man: Vi använder oss av tvärs igenom nästan hela den inre marknaden,men vi kan inte påverka det för det gör de 15 länder-na inklusive som i många fall är med ochformar majoriteten.Låt mig också ta parallellen ,som fattar beslut vilka måste anpassa sig till.Vi sitter nästan aldrig med i . Vi hargjort det några korta perioder under FN:s historia.Det är en överstatlighet som är viktig för att säkravärldsfreden, och vi tycker att det är självklart att viska följa säkerhetsrådets beslut trots att vi inte enssitter med i det organet.Anf. 69 () replik:Herr talman! Jag ska börja med det som Lenn-marker tog upp här i slutet om . Närdet gäller överstatlighet så har jag förstått det så att desanktionsmöjligheter man har tangerar den form avöverstatlighet som EU har. I praktiken är det för-bundsstater, och så EU då, som ännu inte är en fede-ration, som har överstatlighet. Det förekommer miss-förstånd i de här frågorna. Det var därför jag i börjanhär framförde att det är viktigt att även de som rösta-de ja till EU tar och problematiserar det här demo-kratiska underskottet.Sedan gäller det detta med att stå utanför eller va-ra inne. Du har fortfarande en möjlighet. Alla besluthar ju vissa begränsningar, men du har en nationellsuveränitet att kunna fatta beslut och ändå göra sakeroch ting som du inte kan göra när majoritetsbeslutenska verka. Dessutom kan man inte avkräva ett demo-kratiskt ansvar om det t.ex. är andra länder än Sverigesom har fattat besluten.Anf. 70 ():Herr talman! Jag vill koncentrera mig på en del.Den är praktisk och nära, liten men mycket viktigt.Jag skulle nämligen vilja lyfta fram vikten av attytterligare stimulera utbildningsprogrammen. Jagtänker då på ungdomars möjligheter att delta i pro-grammen , och och påvuxnas möjlighet i Grundtvig-programmen. Detta ärfaktiskt en mycket viktig dörr till Europasamarbetetsom är alltför okänd och som fortfarandeinte är tillgänglig för alla. Det är ett sätt att faktisktavslöja och utveckla den hydra som har förts in idebatten i dag.En tiondel av svenska skolor har varit medi europeiska utbytesprogram. Ungdomars studier iandra länder har betydelse för respekt och förståelseoch ytterst för fred. Det här kan också leda till enhögre tillit till det europeiska samarbetet. Internatio-naliseringen knyter samman nationer, språk och kul-turer.I broschyren för , och Ungdompresenteras att mer än en miljon deltagit i verksamhetinom dessa program . Det hade dock varittydligare och inte lika imponerande att ange per år.Programmen fortsätter i ny tappning med större bud-get och fler deltagande länder. Den nya programperi-oden löper . Regeringen verkardock ganska lam i den här frågan.Det skulle ju vara ytterst naturligt att alla skolorhade studieprogram för eleverna om dessa möjlighe-ter under vårt ordförandeskap . Detta skullegivetvis ha varit klart till höstterminens start ochfunnits ute på skolorna . Det brådskar.Skolorna borde vara den viktigaste basen undervårt EU-ordförandeskap. Vad har skolminister och utbildningsminister kommit fram med inom detta område?Jag känner bara till utbildnings- och forskningsmi-nistrarnas informella ministermöte i Uppsalaoch ett möte om kvalitet i utbildningssystemet i Karl-stad i april.Utbildningscheferna i landet får en internutbild-ning i statsförvaltningen i EU-länderna i iapril, men hur nås den breda massan i skolorna? Iapril är snart hela ordförandeskapsperiodenöver. Om reklamen från det internationella program-kontoret Öppen dörr till gränslös kunskap verkligenska gälla måste regeringen snabbt öppna dörren förtvärdrag genom landet.Herr talman! Utbildningspolitik och forsknings-politik betyder alltmer för ett lands utveckling. Under90-talet har andelen studiemedel för att studera ut-omlands ökat väsentligt. CSN hade 1999 omkring30 000 ansökningar. Det är viktigt att uppmuntraungdomar att studera utanför Sverige.Fortfarande har dock flera studenter kommit tillSverige genom Erasmusprogrammet än vad svenskaungdomar studerat i annat land. Dessa ungdomar kanbli ambassadörer för i sina hemländer om dehar upplevt som positivt. Vi måste ocksåkomma längre i att validera utbildningar länderemellan.Det har visat sig att det viktigaste argumentet föratt studera utomlands har varit att träna språket ochlära känna kulturen. Med alltmer erfarenhet vill mannu sätta de akademiska målen högre. Man söker på ettannat sätt kurser och lärare.Min kritik mot regeringen är att EU-diskussioneni så mycket handlat om ekonomi. Man skulleha startat mycket mer med en kulturdiskussion för attta vara på varandras erfarenheter. Vi har även pro-blemet med den byråkrati som upplevs runt en ansö-kan för ett EU-program. har lyckatsbygga upp ett institutionellt kontrakt med kommis-sionen för att underlätta detta.Det finns mycket att säga. En målsättning är attalla skolor inom EU ska vara uppkopplade på Internetår 2001. Fram för att utveckla utbildningspolitiken!Anf. 71 ():Herr talman! Här står vi i riksdag ochtalar om EU, om kommande ordförandeskapoch om hur vi som ledamöter och partier ser på EU:sutveckling. Väldigt få talare har berört detfaktum att den folkliga delaktigheten och förankring-en i EU-arbetet är mycket svag, för att inte säga brist-fällig. Svenska folket är helt enkelt ganska skeptiskt,för att inte säga kritiskt, till EU-medlemskapet - ochpå goda grunder kan man väl tillägga. Man kan ju föröppen ridå se hur miljarder försvinner ned i svartahål, hur korruption och svågerpolitik har brett ut siginom EU-byråkratin, att EU:s eget informationskon-tor här i bär sig åt som de har gjort och attsvenska bönder får sina kor ihjälskjutna för att dessasaknar öronmärken.Det är klart att då växer inte förtroendet för EUoch dess institutioner och regelverk. Det borde varaytterligare en prioriterad uppgift inför det svenskaordförandeskapet att försöka bidra till att EU får enbättre och effektivare organisation.Det är också viktigt att driva frågor som är ange-lägna och väl förankrade hos svenska folket. Då ärmiljöfrågan ett gott exempel. Jag hoppas verkligen attregeringen prioriterar den kraftfullt och starkt infördetta arbete.Men att skynda vidare in i nya projekt som intehar någon förankring hos svenska folket, t.ex. att gåvidare mot en författning med överstatlighet ochinriktning på ett eller att försö-ka baxa in oss i en gemensam europeisk valuta,kommer bara att förstärka den skepsis som svenskafolket har inför EU-medlemskapet.Jag säger detta som en inledning. Andra medver-kande från har i den här debatten ut-vecklat, och kommer senare i debatten att ytterligareutveckla, olika aspekter på EU-frågan. Jag vill säganågra ord om EMU-frågan.Den 1 januari 1999 inleddes den tredje etappen avEMU. Den gemensamma valutan, euron, infördes i 11av EU:s 15 medlemsstater. har beslutat attSverige ska stå utanför den tredje etappen och dengemensamma valutan. bejakar dettabeslut, och vi står kvar vid vår ståndpunkt att det ärklokt och riktigt av att inte överge kronan ochvår egen riksbank till förmån för den europeiska cent-ralbanken och euron.Med sunda statsfinanser, fortsatt rörlig men stabilväxelkurs och ett klart inflationsmål, en självständigriksbank, fortsatt reformering av arbetsmarknadenoch ett gynnsamt företagsklimat skapar vi goda förut-sättningar för produktion och hållbar utveckling iSverige. Det är endast på denna grund som Sverigekan bedriva en stark och trovärdig ekonomisk politik,och därmed också långsiktigt stå utanför EMU.Det har tidigare i debatten pratats om att det fannsfarhågor om att den svenska kronan skulle bli enskvalpvaluta när euron växte sig stor och stark. Ut-vecklingen under de somhar gått visar ju att vi kan klara det här väldigt bramed en stark krona om vi sköter vår ekonomi.I EMU-debatten är det enligt min mening alltförmånga som väljer att göra frågan om anslutning väl-digt svartvit. Men för den som vill och vågar se verk-ligheten är det uppenbart att det finns både för- ochnackdelar för människor och företag.Vi i anser att det är viktigt att föraett nyanserat samtal om relation till EMU.Likaväl som ett svenskt deltagande skulle innebärapositiva möjligheter skulle det också innebära uppen-bara risker för människor och företag.Jag hinner inte här och utveckla de för- ochnackdelar som ett EMU-medlemskap skulle innebära.Men låt mig säga att vi har en stark förhoppning iCenterpartiet, och vi tänker bidra efter vår förmågatill att föra detta nyanserade samtal.Herr talman! Jag hoppas avslutningsvis att flerapartier ska vinnlägga sig om att i den opinionsbild-ning som föregår den folkomröstning som ska skeförsöka ta fram dessa nyanser som gör att svenskafolket får en rimlig chans att sätta sig in i frågan införden folkomröstning som ska äga rum.Anf. 72 ():Herr talman! Det är intressant att fundera över vadsyftet med EU är. Det är väl på handlingarna somman ser det, inte på orden, kan jag tänka mig. Närman ser på vad EU åstadkommer är det rätt överty-gande klargjort att syftet med EU är fri handel ochökad handel. Syftet med EU är att företagen ska få enmarknad. Detta kan väl vara gott och väl. Ökad kon-kurrens ger oss billigare varor. Det kan vara bra förkonsumenterna. Men om man vänder på myntet,vilket man måste göra, så är den andra sidan katastro-fal. Den handlar om ökade transporter.I stället för att minska våra energiutsläpp och kol-dioxidutsläpp , som vi har lovat, kommer vialltså att öka dem katastrofalt framöver. Att detta inteföranleder att man ser över och omvärderar vad det ärsom man håller på med visar att syftet med EU fak-tiskt inte är överlevnad. Syftet är handel. Och för attnå syftet med ökad handel måste man alltså harmoni-sera en väldig massa regler för att det ska fungera.Det har visat sig att vissa regler går bra att harmo-nisera. Andra regler går inte bra att harmonisera. Detär intressant att se vad som går och vad som inte gåratt harmonisera. Och det stämmer rätt väl överensmed den bild som jag har gett . Vad som integår att harmonisera är t.ex. energiskatter och koldi-oxidskatter, sådant som har med människors hälsaoch överlevnad att göra. Det är omöjligt för EU attåstadkomma. Det går jättetrögt, och det finns ingenvilja. Alla som jobbar inom energiområdet vittnar omatt det inte finns någon vilja inom EU att fixa detta.Det tycker jag är oerhört allvarligt.Sedan finns det vissa saker som går att fixa, därEU verkligen visar musklerna och visar att man kankraftsamla och harmonisera vissa saker. Där har vit.ex. att enskilda länder inte får gå före och ha bättremiljöregler än andra länder. Man får alltså inte gåföre och vara föregångare när det gäller bra miljö-regler. Detta går att harmonisera.Ett annat exempel på att det går att harmonisera äratt vi inom - trots att vi är udda i EU genomatt vi har otroligt höga arbetsgivaravgifter, högst i EUoch rätt mycket högre än någon annan - inte får sänkavåra arbetsgivaravgifter i glesbygden, trotsatt det är en mycket viktig fråga för glesbygdensöverlevnad. Resultatet av detta kan vi redan se -företag i glesbygden börjar läggas ned av detta skäl.Sådana saker går att harmonisera.En annan sak som har gått att harmoniseraoch som vi har sett gäller att när t.ex. tåget i Norrlandkör på älg eller ren får man inte lyfta bort kroppenfrån spåret. Jag kan tänka mig att detta är en bra regeli ett tättbefolkat område. Kroppen ska veterinärbesik-tigas och destrueras. Men i inland innebärdetta att kroppen ligger kvar och örnar och andrarovdjur tar sig dit och blir påkörda i sin tur. Sådantkan man harmonisera.Anf. 73 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det är lite tragiskt inte kan se vad EU gör på miljöområdet. En avde väldigt viktiga saker som sker är att man ge-nomför en gemensam marknad när det gäller tågtra-fik. Traditionellt har varje land i haft tågtrafikmed nationella monopol. Följden har blivit att tågethar tappat i konkurrenskraft. Allt mindre trafik skermed tåg. Allt större godsmängder transporteras medbil. Man har haft nationella system och inte kunnatsamarbeta.Nu är vi på gång med att skapa en gemensammarknad för järnvägstrafik, som inte ens sågs som enmarknad . Det är den enda möjligheten attöver huvud taget kunna öka den spårbundna trafikennär det gäller godstransporter. Det skulle aldrig kunnaklaras av utan EU, därför att den nationella protektio-nismen är så stor.EU medverkar till en gemensam elmarknad, vilkethar inneburit dramatiska förändringar när det gällerelproduktion. Väldigt mycket dålig elproduktion kanmönstras ut.EU medverkar till nästan en utradering av enmiljöförstörande industri i Central- och Östeuropasom stod där och pumpade ut gifter fram till långt inpå . Detta måste väl ändå erkännas? Det ärviktigt och riktigt. Och ingen gör en större insats förden europeiska miljön än EU.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Jag hoppas verkligen att EU gör nå-got för miljön. Men jag tycker att den bild som du gerär väldigt idylliserad. Ursäkta, man får inte säga du.Göran Lennmarker nämnde energiområdet. Det är ettområde där EU visar sig helt inkompetent att åstad-komma gemensamma regler. Och på en gemensammarknad för el, när priserna går ned, är ju risken att viinte går mot bättre producerad el utan mot sämreproducerad el.Anf. 75 () re-plik:Herr talman! Det är säkert bekymmer om EU intelyckas genomföra sina ansatser. Det är ofta starkanationella protektionistiska krafter som hindrar detta.Men då är bekymret att EU inte lyckas utan att manpå nationell nivå med miljöpartier och andra hålleremot. Den stora risken för den europeiska luftförore-ningen är att de europeiska miljöpartierna får igenomsina krav på att stänga av kärnkraften i . Det ären global miljökatastrof.Anf. 76 () re-plik:Herr talman! Det handlar om prioriteringar. Detvar det som jag var ute efter i mitt lilla anförande. EUmåste prioritera vad som är viktigt, och det gör maninte. Man prioriterar handel. Det kommer i förstarummet. Miljö kommer i andra rummet. Och blirmiljön lidande.Att nedläggningen av skulle ha en ne-gativ inverkan på miljön i är faktiskt groteskt.Sverige utnyttjar inte ens den kapacitet på kärnkrafts-området som vi har, och vi utnyttjar inte ens hälftenav kapaciteten på biobränsleområdet. Man kan alltsåinte göra den tolkning som gör.Anf. 77 HANS ():Herr talman! Jag ska på denna korta tid säga nå-gonting om löntagarnas situation i ett Europapers-pektiv. Sysselsättningsfrågorna har blivit en huvud-fråga i EU. Och det är framför allt vi socialdemokra-ter som har drivit fram detta. Och det är naturligt attlöntagarnas parti nationellt vill driva en löntagarpoli-tik också på europeisk nivå.Från framför allt moderat håll gisslades vi i de-batten när vi först förde fram idén om en sysselsätt-ningsunion men visade det sig att detmed politiskt arbete var möjligt att ändra tingensordning. Det finns anledning för oss socialdemokrateratt vara stolta över detta men också att vara ödmjukainför uppgiften att åstadkomma en politik som skaparförutsättningar för full sysselsättning i hela Europa.Moderater och andra borgerliga företrädare talarofta om att EU ska bli ännu mer marknad, ännu meravreglerat. Detta leder naturligtvis till att löntagarnasoch de fackliga organisationernas ställning och infly-tande begränsas. Det kan vi socialdemokrater inteacceptera. Försämrad trygghet för arbetare och tjäns-temän, urholkad arbetsrätt och försvagade kollekti-vavtal ställer vi inte upp på.Vi socialdemokrater vill inte ha ett medökade inkomstskillnader, sociala klyftor, otrygghet iarbetslivet och skärpta konflikter mellan olikagrupper i samhället. Fler låglönejobb, ökade klyftoroch rättslöshet för de anställda kan inte göra Europatill en framtidskontinent. Därför står jag på sammasida som den europeiska fackföreningsrörelsen närdet gäller ambitionen att föra in fackliga rättigheter iEU:s fördrag.Löntagare i olika länder ska inte ställas mot var-andra. Genom samarbete och fackliga rättigheter övergränserna ökar rättvisan och välfärden.Herr talman! Det måste till en europeisk satsningpå utbildning och kompetensutveckling och på enökad efterfrågan som kan bidra till det lyft i tillväxtoch kompetens som kan leda till full sysselsättning.EU ska inte innebära att länder tvingas konkurreramed varandra genom ständiga nedskärningar i välfär-den och försämrade rättigheter för de anställda. Istället ska vi ha ett gemensamt agerande med tillväxtoch rättvisa som ledstjärnor, för med dagens ekono-miska integration är det i praktiken omöjligt för ettenskilt land att föra en helt självständig ekonomiskpolitik.Herr talman! I detta sammanhang ser jag ettsvenskt deltagande i . Jag ska på den kortatalartid som står till förfogande nöja mig med att pekapå en omständighet som talar starkt för detta.Ett svenskt EU-medlemskap ligger i löntagarnasintresse. De multinationella företagen bestämmeralltmer. De spelar ut länder, företag och fackföre-ningar mot varandra. De dumpar de sociala och fack-liga villkoren. Det har blivit helt nödvändigt medgränsöverskridande fackligt arbete för att skapa enmotvikt till de multinationella företagens starka ställ-ning. I detta fördjupade fackliga och politiska samar-bete är EMU en viktig del - men inte så mycket förvad den gemensamma valutan och Centralbankenförmår göra i sig som genom det ekonomiska samar-bete som den leder till.Genom en gemensam valuta och ekonomisktsamarbete kan vi minska kapitalets makt, minskaarbetslösheten och stärka löntagarnas makt. Enskildaländer står sig tyvärr slätt mot den enorma ekonomis-ka makt som det internationella kapitalet och de mul-tinationella företagen besitter. Det kan EMU motver-ka. väljer nu elva länder att på ettavgörande område samordna sin politik för att uppnågemensamma mål. Då kan, herr talman och kamma-rens ledamöter, löntagare inte stå utanfördetta samarbete.Anf. 78 () re-plik:Herr talman! Jag skulle vilja fråga kring jäm-ställdhetsaspekterna här. är ett mycket köns-segregerat land vad gäller arbetsmarknaden - kvinnorinom den offentliga sektorn och män inom den pri-vata sektorn. Av svenska kvinnor i åldern 15-64 årfinns i förvärvslivet. I är det ännubättre, . Genomsnittet i EU är . EU har i25 år haft ett direktiv om lika lön för likvärdigt arbe-te. Men visar att kvinnor hade 25 %mindre i lön än männen för heltidsarbete, så inteheller vi i kan slå oss för bröstet. Hur kom-mer att se till detta när skavara föregångare för sysselsättningspolitiken?Anf. 79 HANS () replik:Herr talman! Jämställdhetsfrågorna är självklarten oerhört viktig del när det gäller att uppnå rättvisaoch jämlikhet. Det är klart att vi fortfarande har en bitväg att vandra. Jag tror inte att det finns någon svenskföreträdare som sagt att vi är vid målet när det gällerjämställdheten, när det gäller att behandla kvinnoroch män lika. Snarare har vi ganska mycket kvar attgöra.Det går dock heller inte, , attförneka att vi jämförelsevis faktiskt har kommit enbra bit på vägen och att när det gäller kvin-nors deltagande på arbetsmarknaden har kommitlängre än de flesta andra länder och att löneskillna-derna inte är så stora som de är på många andra håll ivärlden. Men vi har, som sagt, en lång väg att vandra.Anf. 80 () re-plik:Herr talman! Såvitt jag förstår vilar den europeis-ka sysselsättningspolitiken på fyra pelare: anställbar-het, företagande, anpassningsförmåga och jämställd-het. till den loja hållning tillföretagare och detta med att starta egna företag, tillsmåföretagare och detta med att bygga ut sina företagosv. skulle jag vilja fråga: Hur ska kunnavara föregångare i sammanhanget och visa att vi haren bra politik för att hjälpa andra EU-länder?Anf. 81 HANS () replik:Herr talman! Jag håller definitivt inte med om denbeskrivningen utan tycker att vi i snarare haren väldigt generös inställning till nyföretagande. Vihar många stödformer, utbildningsinsatser och olikalokala, regionala och också nationella organ somstöder nya företag.Man kan kanske säga att det finns anledning attfundera kring det regelverk som styr en del av företa-garnas villkor. Men ska vi vara medvetnaom att inte byggdes . Vi klarar hellerinte av att ändra regelsystem så snabbt som iblandvore önskvärt därför att väldigt mycket hör samman.Om man gör något på ett område påverkar det påandra områden. Därför måste man noga analyserakonsekvenserna av den ena eller den andra åtgärden.Det finns förvisso en del att göra för att underlättanyföretagande på det sättet men jag vänder mig defi-nitivt mot beskrivningen att den svenska regeringenskulle motarbeta eller ha en loj inställning till nyfö-retagande, för det är en direkt felaktig beskrivning.Anf. 82 ():Herr talman! Den gränsöverskridande kriminali-teten är ett problem i dagens värld. För ett befolk-ningsmässigt litet land är det svårt att ensamt klara avbekämpningen av denna ofta mycket kvalificeradeoch välorganiserade brottslighet. Ett land som Sveri-ge har inte möjlighet att bygga upp vare sig den kom-petens eller de resurser i övrigt som krävs. Genomvårt medlemskap i och den förtrolighet som ge-menskapen bygger på har våra möjligheter till fram-gång i kampen ökat.Under de år vi varit medlemmar har mycketkommit i gång. Europolkonventionen har antagits,och åtskilliga av de stora narkotikakap som vi settunder senare år hade inte kunnat genomföras utanEuropol.