prot · GN0953 · 2000-01-20 00:00:00 — Jag har sett offerter på51 , och för småföretagutanför städerna. Det är en ren diskriminering avlandsbygden.Min fråga är: Är regeringen beredd att se till attförsäljningen av kommer att delvis användas tillatt skapa en reell digital allemansrätt?Anf. 170 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tror att vi ska ta en fråga i taget.Först ska vi besluta hur vi ska förfara med . Dethär ser regeringen som en praktisk och en taktiskfråga, kan man säga, för det handlar om stora pengar.Vi ska naturligtvis förfara med så att vi får ut såmycket som möjligt av detta företag. Något beslut äralltså inte fattat om försäljning av ännu.Den andra delen av frågan är att vi håller på ochser över hela området med bredband och hur vi ska hadet med IT-tekniken. Det som har kallats digital al-lemansrätt är en väsentlig del i detta. Vi är naturligt-vis intresserade av en sådan infrastruktur att ocksåglesbygder kan begagna sig av den nya tekniken.Anf. 171 ():Fru talman! Det kommer att betyda otroligt myck-et. När man talar om pengar i det här fallet är kostna-den för avfolkningen av över 200 av landets kommu-ner, som det är fråga om, självklart väldigt storbåde för människorna som bor där och för statskas-san. Den här tekniken skulle ge en möjlighet att an-vända distansdiagnostik inom sjukvården, distansut-bildning för att skolbarnen ska kunna få läsa sammaspråk som i städerna.Därför blev jag ganska bestört när näringsminis-tern tidigare talade om att det förslag som fanns gällerbredbandskommunikation med en lina in i kommu-nen, i stort sett till kommunkontoret, men det är nå-gonting som marknaden redan har ordnat. Det viktigaär att man tar ett ansvar för ytterändarna i nätet.Jag tolkar vice statsministerns svar som att detfinns en beredskap för att ta ansvar för att ge de härbygderna en möjlighet att själva klara sin överlevnadgenom att de får tillgång till samma infrastruktur somandra.Anf. 172 Vice statsminister ():Fru talman! Vi vet att det alltid vad gäller gles-bygdsfrågor handlar om att hjälpa glesbygden medinfrastruktur. Det är i väldigt hög grad hjälp till själv-hjälp. Den synen har vi också när vi griper oss an dennya tekniken och de möjligheter som det ger för gles-bygd.Nu kommer hela det här frågesjoket att hanterasunder våren. Det bereds inom . Detkommer en proposition . Vi ska då se:Vad är statens roll, vad är det offentligas roll och vadär det kommersiellas roll? Jag vill inte föregripa deställningstaganden som ska göras senare i vår.Anf. 173 ():Fru talman! Det är en väldigt viktig signal till bå-de företag, landshövding och enskildamänniskor att regeringen har en viljeinriktning ochden förståelse för den här problematiken som svaretfaktiskt ger uttryck för som jag tycker är mycketpositivare formulerat än det som näringsministerntidigare givit. Därför skulle jag vilja tacka för svaret.VälfärdsbokslutetAnf. 174 ():Fru talman! presenteradeJoakim och hans medarbetare någonting somkallas välfärdsbokslut för 90-talet. På en fråga från enjournalist där han skulle sammanfatta det svarade hanatt först blev det mycket sämre, och har det blivitlite bättre. Det var sammanfattning.Då har jag en fråga till vice statsministern: statsministern några möjligheter att fortsätta attgöra det lite bättre utan att vi förtar oss? I så fall, vadvill vice statsministern sätta i första hand? Vad ska vigöra först om vi inte kan göra allt , och dettror jag inte att vi kan göra?Anf. 175 Vice statsminister ():Fru talman! Vi har fått ett väldigt bra dokumentsom underlag för vårt fortsatta arbete. Jag tycker attJoakim fångar situationen väldigt väl, att detnu håller på att bli bättre. Det är lite bättre ,men med den riktningen måste vi nu se till att det blirmycket bättre för de grupper som var de som fickbetala det högsta priset under saneringsåren.Vi har redan identifierat barnfamiljerna, inte minstensamstående mödrar. Det är därför barnbidragethöjs. Precis just kommer det nya barnbidragettill barnfamiljerna första gången. Barnfamiljernakommer att vara i fokus också fortsättningsvis. Menden andra gruppen, den specialgrupp som vi haridentifierat, är de pensionärer som har sämst ekono-mi. Det nämnde statsministern redan i sina intervjuerunder trettondagen.Anf. 176 ():Fru talman! Jag håller med vice statsministern omdet. Men jag vill ta upp en sak till.Vi börjar närma oss arbetslöshetstal som vi somhar hållit på med politiken något eller några decennierbrukar definiera som de svenska. Det går ganska bra,men det återstår fortfarande flera hundratusen sominte får göra vad de helst av allt vill, arbeta och för-sörja sig själva och sina närmaste. Är inte också detett område som vi, nu när det går lite bättre, bör satsapå för att det ska, hoppas jag, gå mycket bättre?Anf. 177 Vice statsminister ():Fru talman! Vi vet att det som har delat gruppernaoch individerna väldigt mycket i fråga om för vemdet har gått bättre eller sämre är arbetslösheten. I detperspektivet är det, för att återkomma till rättvisa ochtrygghet för den delen i samhället, viktigt att vi kanbekämpa arbetslösheten. Där måste vi konstatera attdet har gått bra . Det har varit väldigt viktigt att kunna kon-statera det. Men den är fortfarande för stor. Vi skagöra allt vad vi kan för att det mål som vi satt upp,nämligen att vi ska komma ned till 4 %arbetslöshet, också ska bli en realitet. Där behövs detalldeles klart ytterligare åtgärder.Forskning 2000Anf. 178 ():Fru talman! I den parlamentariska utredningenForskning 2000 blev alla partier överens om en nyprincip för forskningspolitiken. Vi skulle inte längreha några särskilda organ för ställföreträdarstyrdforskning, s.k. sektorsforskning, utan all statligt fi-nansierad forskning skulle föras över till de av fors-karna själva utsedda forskningsråden.Av tidningsuppgifter att döma verkar det nu somatt regeringen är på väg att överge denna överens-kommelse för att i stället gå in för den raka motsat-sen, en nedläggning av de nuvarande forskningsrådentill förmån för ett vetenskapsråd som utses av rege-ringen. De nuvarande forskningsråden underordnasämnesråd. Dessutom befäster man organisationen försektorsforskning.I en artikel under Brännpunkt i Svenska Dagbla-det verkar den nya uppläggningen varariggad för ett framtida utplånande av den fria forsk-ningen.Mina frågor till statsrådet blir därför: Var-för körs Forskning 2000 över? Vilka nya synpunkterhar tillkommit? Kräver inte detta en ny överenskom-melse med övriga partier och en fördjupad ytterligarediskussion i universitets- och forskningsvärlden?Anf. 179 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är en viktig fråga som LarsHjertén ställer. Det är synd att inte harföljt med i de forskningspolitiska initiativ som hartagits . Regeringen lade redan ivåras en proposition som var det första svaret påutredningen 2000, som näm-ner. Där slogs de viktiga grundprinciperna fast. Riks-dagens och regeringens huvudansvar är den friagrundforskningen.Det finns många finansiärer som är bereddaatt stötta den tillämpade, näringslivsnära forskningen.Den fria grundforskningen är och rege-ringens viktiga ansvar.Vi sade också där att regeringen, vilket har be-kräftats med riksdagsbeslut, tillskjuter uppemot800 miljoner nya kronor i resurser för att stärkagrundforskningen och forskarutbildningen. Det var enväldigt viktig signal till forskarvärlden.Nu ser vi över hur själva myndighetsorganisatio-nen ska se ut, och vi har en utredning gjord av rege-ringens vetenskaplige rådgivare , somhar föreslagit radikala förändringar. De går ut på attdels stärka grundforskningen i ett nytt vetenskapsråd,dels rensa upp i den flora av sektorsfinansiering-smyndigheter vi har , för att få dem att fungerabättre, med högre kvalitet, och kunna bidra till kraft-samlingarna.Grundforskningen, den fria forskningen, är denviktigaste prioriteten.Anf. 180 ():Fru talman! Jag tackar för det här svaret. Jag kansäga att jag via utbildningsutskottet följer den härfrågan mycket nära och där tar till mig all den infor-mation som vi får. Jag deltar också genom att lyssnatill debatter och följa den tidningsdebatt som harförekommit nyligen.Jag vill säga att ingen förnyad kontakt har tagitsmed de partier som stod bakom uppgörelserna iForskning 2000. Regeringen svänger här, om det somman kan läsa i tidningarna är riktigt, ungefär180 grader, men utan någon form av remissbehand-ling.Vi i får inte veta vad de tusentals fors-karna ute på universitet och högskolor tycker, dvs. desom gör jobbet i praktiken. Risken är att byråkrateroch specialintressen tar över.Man kan förstås tala med olika personer, vilketstatsrådet har gjort, och låta tjänstemän på olika sek-retariat i utreda. Det kan vara aldrig såimponerande rektorer, men det är inte detsamma somatt få veta hur de arbetande forskarna bedömer ut-vecklingen, som går i rakt motsatt riktning i för-hållande till vad Forskning 2000 föreslog, i bredpartipolitisk enighet.Anf. 181 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är bra att följer medi forskningspolitiken. Men beskrivningen av rege-ringens forskningspolitik känner jag inte alls igen.Det är en mycket viktig och tydlig signal om attdet är den fria grundforskningen som är riksdagensoch regeringens främsta ansvar. Det är en ganskaskarp skillnad mot den forskningspolitik som fördesunder de år då bl.a. partivar ansvarigt för forskningspolitiken. Det är den vik-tiga prioriteten.Forskning 2000 hade precis det budskapet. De fö-reslog en myndighetsorganisation, som fick mycketskarp remisskritik av en mycket bred remissomgång,både från delar av forskarsamhället och från högsko-leföreträdare. Det gjorde att det fanns anledning att seöver frågan igen på djupet. Forskning 2000 hade interiktigt tittat på det här på det grundläggande sätt sombehövdes. Den utredningen är nu ute på remiss ochhar varit föremål för diskussion på en öppen hearing,och den kommer att resultera i en reaktion från rege-ringen.Vi kommer att reformera forskningsfinansiering-en. Dess huvudsträvan ska vara ökad satsning pågrundforskning, på den fria forskningen, färre myn-digheter för att förenkla forskningsfinansieringsorga-nisationen, att se till att vi kan upprätthålla kvalitets-kraven i all den forskning som bedrivs.Att vi sätter fri grundforskning som vårt främstaansvar innebär inte att vi kan säga att man tar undanpengar från annan typ av finansierad forskning. Jagtror inte att forskarvärlden skulle vilja ha det, och detskulle dra undan resurser från forskningspolitiken.TeliaAnf. 182 ():Fru talman! Jag skulle vilja fortsätta på Teliaspå-ret, som vi delvis har börjat på här i dag.Ett rykande färskt TT-telegram spekulerar i att ensnar börsintroduktion och utförsäljning av stårför dörren. Det är enligt vår mening i Folkpartietväldigt bra, vilket vi har argumenterat för länge.Jag skulle därför vilja fråga om dehär spekulationerna är sanna eller inte. Avser Nä-ringsdepartementet att komma med en proposition omen börsnotering och utförsäljning av redan nu ivår?Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inga andra kommentarer än desom vice statsminister hade tidi-gare till diskussionen om och en eventuell för-säljning.Dessutom är jag inte helt dum. Man kanske behö-ver fundera över i vilka former man diskuterar even-tuella försäljningar och när man meddelar det. Avomsorg om tänker jag nog behålla en sund synpå hur detta ska diskuteras. Det är skattebetalarnaspengar som vi i regeringen och här i nu hartill främsta syfte att bevaka och noga vårda.Jag har ingen kommentar till eventuella tidpunk-ter. Inga beslut är fattade ännu.Anf. 184 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att man ska varaaktsam om skattebetalarnas pengar, och det är detsom ligger till grund för vårt agerande i den här frå-gan. Jag förstår om biträdande näringsminister inte vill kommentera det här mer.Låt mig bara säga att det enligt vår mening är väl-digt noga och viktigt att man agerar snabbt och tyd-ligt i den här frågan, just för att inte riskera skattebe-talarnas pengar. Det har spekulerats i politikerrabat-ten i debatten om och tidigare: Hurmycket ska man sälja ut av statens tillgångar, och hurmycket ska man bevara?Låt mig då bara skicka med att just politikerra-batten och detta att behålla ett statligt majoritetsägan-de vore skadligt för , för och för skatte-betalarna. Låt regeringen diskutera det först, men låtoss gärna se ett snabbt och konkret resultat och enproposition om en utförsäljningoch börsintroduktion av . 185 Statsrådet ():Fru talman! Om förstår varför jagsvarade som jag gjorde, tycker jag att frågan inte ensborde ha ställts.Fisket i ÖstersjönAnf. 186 ():Fru talman! Jag har en fråga till jordbruksministerMargareta , och den handlar om resursenfisk, som vi ska vårda.Det finns problem i , där många rappor-ter säger att bestånden av torsk, sill och skarpsillfiskas ut, de s.k. säkra bestånden. Det här är förståsett problem, och det finns anledning att tro att dethänger ihop, eftersom torsken livnär sig rätt mycketpå skarpsill. Det finns en diskussion om det ökadefisket efter skarpsill, och den diskussionen är känd.Det jag skulle vilja fråga är om jordbruksminis-tern är beredd att medverka till att man begränsareller sätter stopp för skarpsillfisket om det visar sigatt det påverkar möjligheten att få säkra, hållbarabestånd av torsk.Anf. 187 Jordbruksminister ():Fru talman! Mitt svar på den frågan är ja. menhittills har vi inte fått fram sådana belägg. Mitt be-sked till bl.a. har varit att man med storprecision ska använda försiktighetsprincipen när manutarbetar riktlinjer för fisket. Det är också det som gårut till de tjänstemän som förhandlar om kvoterna förfisket i . Jag vet att nu ocksåtittar på den här frågan, men jag har ännu inte fåttnågra andra besked än de tidigare.Anf. 188 ():Fru talman! Jag tycker att det var ett väldigt posi-tivt svar, och jag tackar för det.Det finns också en diskussion om att det fiske somhar skett efter skarpsill kallas industrifiske, även omdet egentligen inte finns någon formell sådan benäm-ning. Man vet att merparten av det fisket inte går tillhumankonsumtion utan snarare används för att till-verka fiskmjöl och andra typer av produkter.Jag ser det som positivt att jordbruksministern nusäger att det är viktigt att man tillämpar försiktighets-principen. Jag tolkar det så att man måste sätta stoppför det fiske som sker på ett sätt som åtminstonemånga biologer anser ohållbart.Anf. 189 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har inga andra kommentarer än dejag hade förut. När det gäller industrifisket vet jag attFiskeriverket särskilt har ögonen på detta, i enlighetmed våra diskussioner.Guinea-BissauAnf. 190 ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Det finns ett litet, mycket fattigt land i somheter . har en lång tradition avsamarbete med det landet, men det har minskat dras-tiskt . Vi i har protesteratmot detta, därför att vi tycker att det är fel signaler iett känsligt läge.I söndags var det presidentval där, demokratisktgenomfört, såvitt jag kan förstå. valdes, medmycket starkt folkligt stöd, en oppositionspolitiker,Kumba Yala, till ny president. Bättre förutsättningarför demokratisk utveckling har väl aldrig funnits i detlandet.Vad man nu behöver är stöd för att bygga demo-kratin och stöd för ekonomisk utveckling, eftersomdet är ett mycket fattigt land.Då vill jag fråga: Är utrikesministern nu bereddatt ompröva de nedskärningar som har gjorts både närdet gäller bistånd och när det gäller diplomati, så attvi kan stödja utvecklingen i i fortsätt-ningen?Anf. 191 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan börja med att instämma i attdet är en glädjande process som vi har sett så härlångt. Det tycker vi naturligtvis alla är mycket posi-tivt.Nu får vi först se vad det blir för regering. Vihoppas att vi kommer att fortsätta att se en stabilpolitisk utveckling. När det sedan gäller själva bi-ståndet och biståndets utformning tror jag att Marian-ne bör återkomma till att fortsätta den diskussionen efter det att vi harsett att den positiva utvecklingen fortsätter.Anf. 192 ():Fru talman! Självklart ska jag tala med Maj-IngerKlingvall om denna fråga. Det kommer jag visst attgöra. Men det är också en politisk bedömning somjag tror att utrikesministern har del i när det gällerutvecklingen i landet.Det talas mycket om konflikthantering och stödför demokratibyggen och om att vi ska reagera tidiga-re, osv., och då tycker jag att det är väldigt viktigt attvi agerar i strategiska lägen då vi har chans att verkli-gen ändra utvecklingen och få en effekt av våra insat-ser. Detta är precis ett sådant tillfälle som vi oftadiskuterar, och då tycker jag att också ska taden chansen. Då visar vi att vi menar allvar när vitalar om konflikthantering. Därför tycker jag också attdet är en fråga för utrikesministern.Anf. 193 Utrikesminister ():Fru talman! Naturligtvis kommer vi att reageramycket positivt på att vi ser ett demokratiskt val ochpå att vi också ser en positiv utveckling. Där kommerGuinea-Bissau att kunna få allt stöd av i sittfortsatta arbete.DinehindianernaAnf. 194 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Mänskliga rättigheter förtrampas runtom i världendag och natt. Det är fruktansvärda saker som skerständigt och jämt. Vi diskuterade bl.a. detta i går iden allmänpolitiska debatten.Jag skulle vilja ta upp ett särskilt fall av grovtbrott mot mänskliga rättigheter. Det handlar om Di-nehindianerna i amerikanska staten , som nutvångsförflyttas från sitt ursprungsområde i Big Mo-untain. Detta är en rest av indianer på kanske 200som tvångsförflyttas på grund av en kolfyndighet somregeringen är intresserad av.Nu vet jag att utrikesministern har fått lite infor-mation om detta. Jag skulle vilja höra om utrikesmi-nistern på något sätt tänker agera i denna fråga. Det ären symbolfråga. Det handlar om ursprungsfolk, bl.a.Anf. 195 Utrikesminister ():Fru talman! Jag måste erkänna att jag inte har fåttinformation om detta exempel. Jag återkommer gär-na, men jag vill nog sätta mig in i frågan lite närmareinnan jag ger något svar på frågan om ett eventuelltagerande och en uppfattning.Rapport om bintjepotatisenAnf. 196 ():Fru talman! För någon vecka sedan kom en larm-rapport om potatis som innehöll kadmium. Det äralldeles uppenbart att rapporten var felaktig och vil-seledande. har försökt tillrättaläggafelaktigheterna i rapporten. Skadan är dock redanskedd. Potatisproducenter med stora lager av justbintjepotatis - det rör sig om - har svårtatt sälja dessa partier.Är jordbruksministern beredd att i positiv andastryka under vad sagt i frågan ochdärmed stärka tillrättaläggandet?Anf. 197 Jordbruksminister ():Fru talman! Om jag minns saken rätt var dett.o.m. så att det var ett företag som sålde en pota-tissort som konkurrerade med potatissorten bintjesom gick ut med denna rapport. Det gör inte sakenbättre. Det är ett väldigt fult sätt att konkurrera.Livsmedelsverket är den expertmyndighet somhar att bedöma sådana här frågor och därmed ocksåuttala sig i dem. Man har bedömt situationen, uttalatsig och konstaterat att detta inte var korrekt. Detfanns ingen sådan skada på dessa potatisar. Kan dethjälpa att jag understryker vad harsagt gör jag gärna det.Anf. 198 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag delar upp-fattningen att det är väldigt olyckligt när ett konkurre-rande företag gör ett sådant utspel. Jag är också avden uppfattningen att det är bra att Livsmedelsverketvar på bettet, men det förhindrar inte, vilket jag ärglad att jordbruksministern håller med om, att ocksåstatsrådet på området hjälper till dels för att tillrätta-lägga och styrka detta, dels för att sådana saker inteska upprepas i framtiden.Anf. 199 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är absolut så. Jag kan säga häroch att det inte finns något kadmium i enligtLivsmedelsverkets bedömning.Kvinnoorganisationerna och SamsAnf. 200 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksminister . Det pågår enkonferens i som arrangeras av EconomicCommission for Europe. Jag var där ochtisdags med NGO-organisationerna. Vi följde uppfrågor från och förberedde + 5 i NewYork, och det föreslogs också en stor kvinnokonfe-rens år 2005.I har vi en paraplyor-ganisation - Sams - som har arbetat med och följerupp de prioriterade områdena kvinnors livssituationoch kvinnors inflytande. Det vet är att höja kvinnors status, stärka deras hand-lingsförmåga och få bort diskriminering av kvinnorpå alla områden i samhället.Problemet som denna paraplyorganisation har äratt man inte har pengar. Man har inte råd med medar-betare. Man har inget kansli. Vi förstår på kvinnoor-ganisationerna att de har upplevt att regeringenegentligen ville ha denna typ av samarbetsorganisa-tion som en kontakt direkt gentemot EU. Därför und-rar jag om det finns några tankar på att förbättra situ-ationen för Sams.Anf. 201 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig först säga några ord om Ge-nève. Det är en väldigt viktig konferens - en förbere-delsekonferens till det stora mötet i -+ 5. Det är också mycket bra att Sams ochandra har kunnat åka dit och delta i detta förberedel-searbete. Sams är nu inte en organisation som funge-rar som samtalspartner visavi EU, utan den arbetarmed alla frågor som rör detta område. Det är lättareatt tala med en part som alla kvinnoorganisationer hartalat sig samman om än att tala med alla organisatio-ner för sig.Däremot kan regeringen inte ge ett kontinuerligtverksamhetsbidrag till en sådan paraplyorganisation.Verksamhetsbidragen ges till de enskilda organisatio-nerna. Vi har gjort det . Vi funderar nu på hurdet ska gå till i fortsättningen. Min uppfattning är attdet inför vårt ordförandeskap i EU, där jämställdhets-frågorna kommer att vara viktiga och betydelsefulla,är väldigt viktigt att Sams kan spela en roll. Minuppfattning är att man kan få ett ekonomiskt stöd tilldet.Anf. 202 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! Jag förstår intentionen, men kvinno-organisationer över huvud taget får väldigt lite stödgemensamt. Reglerna är så krångliga att det inte ärmånga kvinnoorganisationer som arbetar på det sätteti dag. Det råder en strikt ordning i regelsystemet.Man vill arbeta lite mera fritt och i nätverk. Det blirväldigt problematiskt att tigga sig fram år för år.Det är samma problem som många unga kvinnorupplever när de ska ut i arbetslivet. Vi såg i en rap-port som DN har tagit upp att av efter inte studerar och inte är ute iarbetslivet. Det har funnits en missuppfattning om attunga kvinnor gärna jobbar med projekt och liksomtigger sig fram. Det är det jag undrar om. Långsiktig-heten är viktig.Anf. 203 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag förstår det här. Men problemethandlar ju om vad kvinnoorganisationerna själva skagöra och vad Sams ska göra. Vem ska finansiera detena, och vem ska finansiera det andra?Kvinnoorganisationerna och organisationer somarbetar med jämställdhet har verksamhetsbidrag.Sams har haft det från vissa särskilda medel som jagsom jämställdhetsminister har hand om. Men lång-siktigt måste detta få en lösning på ett annat sätt.Men, som jag sade, inför det viktiga första halvåretnästa år tror jag att Sams kan spela en roll. Samsbestår ju av alla dessa organisationer. Därför ser jagfram emot diskussionen om vad Sams kan göra då.Och jag är beredd att bidra ekonomiskt om det är enbra verksamhet.VälfärdsbokslutetAnf. 204 ():Fru talman! Jag vill också ta upp när det gäller välfärdsbokslutet över 90-talet.Det är ju inte bara ensamma mammor och fattig-pensionärer som har fått det sämre. Stora grupperungdomar och invandrare och inte minst barnen hardrabbats. T.ex. har dagisgruppernas storlek ökat med30 % utan någon personalförstärkning. Vart sjätteförskolebarn finns i familjer som lever under social-bidragsnormen.En lång rad försämringar räknas upp i den här ut-redningen. Det gäller trygghetssystem och väl-färdstjänster. Kommittén konstaterar att detfinns stora kunskapsluckor när det gäller hur de härförsämringarna påverkar de drabbade och vilka kon-sekvenser det får för samhället.Mina frågor till blir då: Hurkommer regeringen att följa upp den här kommitténsarbete? Och vad drar man för lärdom av kommitténsutvärdering och slutsatser?Anf.