prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Börjar man här i riksdagenatt nämna namn på enskilda personer som får tjänasom exempel är man ute i en grå sektor. Jag undrarhur detta ska tolkas, och jag är gärna beredd att un-derhand överlägga om detta. Jag tycker att det ärallvarligt om olika namn på personer ska figurera iriksdagsdebatten, även om det bara är exempel.Anf. 21 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäktom det känns som om jag har dragit in ett enskiltärende för att jag har velat debattera detta. Min avsiktvar att ge ett mänskligt exempel, men med tanke påden känslighet som frågan väcker när vi pratar ommänniskor och inte statistik vill jag gärna understrykaatt jag inte tänker upprepa detta och inte användanågra namn. Men jag kommer att prata med Gustafvon om detta i fortsättningen, så att inte etteventuellt misstag har begåtts.Anf. 22 (m) replik:Fru talman! Det är nog bra, tror jag, om vi obero-ende av de exakta formuleringarna och av hur frutalman tolkar dem, är överens om att vi inte ska kastaut enskilda fall och namnge dem i debatten. Jag harockså mängder av sådana som jag kan åberopa somexempel åt andra hållet i Utlännings-nämnden.Jag vet ju hur svårt och känsligt det är att diskute-ra sådana här saker offentligt eftersom det alltid finnsså mycket mer bakom de här ärendena än vad mankan läsa sig till i tidningar. Därför är det väldigt vik-tigt att man håller namn utanför. Jag tror att det är braom vi kan komma överens om det.Anf. 23 ():Fru talman! Ärade kamrater och åhörare! Miljö-partiets politik bygger på fyra solidariteter. En avdem är solidaritet med världens folk.Allra bäst vore det naturligtvis om människorslapp att fly. Men om man nu blir tvungen till det skavi ta emot med öppna armar och ge lika förmånersom för medborgare i även mansöker asyl.Ibland misstänker jag att syftet med att vara merrestriktiv vad gäller förmåner är att man tror att män-niskor ska återvända till sina länder lite fortare. Jagoch menar att det är precis tvärtom.Tar man emot med öppna armar, ger man möjlig-het att bearbeta traumatiska upplevelser, ger manutbildning så kan och vill människor återvända till sittursprungsland så snart det går att återvända. Denönskan är så stark att den överbryggar allt möjligtannat. Det såg vi efter Kosovo. Det var många somåtervände t.o.m. innan det hade sagts att det var säkertatt återvända. Man visste att det var minerat, menman återvände trots varningar. Så stark är önskan attåtervända. Jag tror att här kan man arbeta mycketförebyggande genom att inte vara restriktiv.Vi har råd med det i . Vi är ett rikt land.Det här är viktigt. Det är också en helhet att arbetautrikespolitiskt förebyggande.Jag tackar så mycket för att statsrådet är här. Jagkommer att ställa en fråga, men det gör jag i slutet avmitt anförande.I interpellationsdebatten häromdagen tog jag uppbegreppet humanitet och gör det nu igen. harGustaf gått från kammaren, men jag tänktepå vad han sade i sitt anförande om att man inte får geuppehållstillstånd på grund av att situationen är elän-dig utan att man måste använda sig av det juridiskabegreppet humanitet. Sedan är det fler som har pratatom det.Jag hade också tänkt ge ett exempel, men jag vetinte hur känsligt det är med exempel. Vi har ju gans-ka läst om ett exempel i en tidning där mananvänder begreppet humanitet mycket konstigt. Jagtycker också att det är lite ledsamt om vi inte ska fåanvända exempel. Då planar man ut debatten och denblir väldigt färglös och även mycketsvår att förstå. Kanske har man t.o.m. för avsikt, omman låter bli att nämna exempel, att skyla över sakeroch ting. Jag avstår från exempel, men jag tror att nialla förstår vad jag pratar om när jag menar en storfamilj som det stått mycket om i tidningarna.I samband med att jag tar upp begreppet humani-tet vill jag uppehålla mig vid begreppen återvandringoch återvändande som jag har tagit upp i min motion.Svenska myndigheter använder termen återvand-ring när det handlar om personer som har uppehålls-tillstånd i och som väljer att flytta tillbaka tillhemlandet. All annan flytt tillbaka till hemlandetkallas återvändande vare sig det är frivilligt eller inte,dvs. även när det gäller personer som nekas asyl elleruppehållstillstånd. Vi vill lyfta fram och uppmärk-samma det här språkbruket.Slutsatsen blir att om inte den avvisade går underjorden eller tar till våldsamt motstånd betraktas detsom om personen frivilligt har återvänt, oavsett defaktiska omständigheterna.Invandrarverket har under det första halvåret 1999utvecklat former för att i samarbete med internatio-nella organisationer och humanitära enskilda organi-sationer etablera integrerade program för dem somåtervänder självmant.Vi tycker att man måste vara försiktig så att pro-grammen inte innehåller moment av övertalning ellerhot.Jag vill också nämna frågan om återtagande. Detkan vara svårt att återvända till vissa länder, både förländernas egna medborgare och för tredjelandsmed-borgare. Det kan handla om praktiska hinder ochproblem med att indentifiera personer och att få rese-handlingar utfärdade. Det kan också handla om enmedveten strategi från vissa länder att vägra återtaegna medborgare.I syfte att lösa sådana svårigheter för Utrikesde-partementet givetvis en aktiv dialog eller ingår återta-gandeavtal med andra länder. Det är väldigt viktigt.Vi vill påpeka vikten av att Utrikesdepartementetnoga tar reda på vilka förhållanden den enskilda per-sonen återvänder till.På grund av detta vill jag yrka bifall till vår reser-vation nr 30.Den hänger ihop med reservation 21. Den be-handlar just frågan om vad det är flyktingar återvän-der till. Här kommer den fråga som jag förut ställ-de till statsrådet i interpellationsdebatten. Jag fick intedirekt något svar då. Jag fick svaret att man har dia-log med flyktingarna här i innan de åker hem.Men jag undrar hur man följer upp och tar reda på hurdet går för dem som säger: Jag törs inte åka hem. Jagär rädd att bli förföljd. Jag kan bli torterad. Jag kanbli dödad.Hur mycket tar man reda på vad som egentligenhänder och har hänt?Jag vet att har en person anställd iKosovo för att följa upp förhållandena. Det är bra,men det är väldigt lite. Jag tycker att det här är en storfråga. Det handlar inte bara om Kosovo, utan upp-följningen är mycket viktig även för kommande be-slut av mänskliga skäl.Jag vill också ta upp frågan om de ryska judarna.Vi har här ett särskilt yttrande.Sedan 1994 har antalet judiska flyktingar frånRyssland som beviljats asyl i minskat. I vårtutskott hade vi besök av judiska församlingen. Detvisade sig att det är en ganska stark förföljelse iRyssland.Det sorgliga är att man här i säger att detär svårt att gör något åt detta eftersom ryska stateninte officiellt stöder och sanktionerar förföljelse avjudar. säger man att samhället är i starkupplösning. Man kan då undra hur de över huvudtaget ska kunna ge något skydd.Jag reagerade också över att man frågade varfördet inte var anmält till polisen. Det är en konstig frågaeftersom man helt enkelt inte vågar anmäla till poli-sen. Detta har vi ett särskilt yttrande om.Allra sist kan jag inte låta bli att yrka bifall till vårreservation som handlar om . Det ärett måste, som absolut ska vara med i alla samman-hang. Det är reservation nr 28.Avslutningsvis vill jag berätta en sannberättelse,vilket jag hoppas inte ska vara förbjudet.Jag bor i . Där hände en väldig tågolyckahäromsistens. blev den inte så väldig på grund avskickligt arbete och en stor portion tur. Det var ettgasoltåg som spårade ur.Det område där jag bor blev evakuerat. Jag flytta-des till ett icke evakuerat område efter några dagar.Det var ändå så farligt att vi inte fick någon post ellertidningar, eftersom varken post- eller tidningsbudvågade gå in i området.Av dem som blev evakuerade har jag hört mångasäga: Det här var nyttigt. Är det kanske lite åt det härhållet det kan vara att vara flykting? Många sade: Dethär var i alla fall väldigt mycket bättre. Jag hade vänner kvar. Allting var ändå siglikt. Jag hade tid att välja ut saker att ta med mig.Det var bra att många tänkte så. Det kanske kanvara lite åt det här hållet det känns att plötsligt varatvungen att lämna det som är mitt.Tack!Anf. 24 ():Fru talman! I den skrivelse som regeringen nulämnat till beskrivs utförligt inter-nationella flyktingpolitiska arbete och migrationspo-litiken i EU-samarbetet.EU:s länder har ju ännu ingen gemensam migra-tionspolitik. Men det extra toppmötet i ioktober 1999 då EU:s stats- och regeringschefer förförsta gången diskuterade asyl- och migrationsfrågorvar uppenbarligen ett genombrott. Ett gemensamteuropeiskt asylsystem ska upprättas, grundat på denabsoluta respekten för Genèvekonventionen.Sverige ska naturligtvis fortsätta sitt arbete medatt värna asylpolitiken och respekten för de mänskligarättigheterna som också utgör grunden för en framtidagemensam migrationspolitik. åtnjuter storrespekt i för sin migrationspolitik och är ochska vara pådrivande i arbetet för en human, solidariskoch konsekvent flyktingpolitik i länder. Deninformation som socialförsäkringsutskottet fortlöpan-de får från UD visar också att ligger i frontennär det gäller arbetet med de migrationspolitiskafrågorna inom EU.Fru talman! Det pågår två slags flyktingpolitiskadebatter i vårt land. Den ena förs i massmedierna påledarsidor av etablerade debattörer och vissa politiskapartier och organisationer. Där hävdas det att Sverigeför en hårdnande flyktingpolitik.Den andra debatten förs ute i landet på möten, påarbetsplatser och på insändarsidorna. Där hävdas detmotsatta, dvs. att har en alltför generös flyk-tingpolitik.De här debatterna ställer framför allt två krav påflyktingpolitiken.Den ska för det första vara generös och humanoch vara ett uttryck för att det är en mänsklig rättighetatt söka asyl.Den måste för det andra vara tydlig och konsek-vent. Politiken måste vara trovärdig och legitim an-nars riskerar vi att solidariteten, som är den humanaflyktingpolitikens förutsättning, urholkas.Den nuvarande svenska migrationspolitiken in-fördes . Från det datumet gällerockså en vidare tolkning än tidigare av Genèvekon-ventionen, och vägledning för den svenska tillämp-ningen kan hämtas från UNHCR:s handbok.Lagen ändrades också så att bl.a. begreppen defacto-flykting och krigsvägrare togs bort och ersattesav mer preciserade regler för vilka utöver konven-tionsflyktingar som har rätt till skydd.Förutom flyktingar enligt Genèvekonventionenkan uppehållstillstånd ges till personer som riskerardödsstraff, kroppsstraff, tortyr eller annan omänskligbehandling, personer som flyr på grund av väpnadkonflikt eller miljökatastrof samt personer som för-följs på grund av kön eller homosexualitet.Utlänningslagen kompletterades också med enportalparagraf som säger att vid prövning av uppe-hållstillstånd ska hänsyn tas till barns hälsa och ut-veckling och barnets bästa, vilket inte är detsammasom att alla barn ska stanna i Sverige.Människor som har behov av skydd och som sö-ker asyl i vårt land ska veta att de får det enligt vårlagstiftning och enligt de konventioner som Sverigehar anslutit sig till. Människor som inte har behov avskydd ska också veta att de inte kan tas emot ochvarför och också respektera våra lagar och lämnalandet.Om vår lagstiftning är otydlig kan det leda till attmänniskor som inte har tillräckliga asylskäl lockas tillSverige. Den nuvarande lagstiftningen har funnits icirka och det förekommer en del utredningaroch utvärderingar. Detta beror inte på att lagen ärdålig, men det fanns ett antal frågor från som krävde vidare beredning. Där-för tillkom eller Kommittén om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden, somden egentligen heter.NIPU-utredningen överlämnade fördrygt sitt slutbetänkande Ökad säkerhet irättsprocessen till regeringen. I den utredningen före-slogs bl.a. en ny instansordning för att, som framgårav betänkandets titel, ytterligare stärka rättssäkerhe-ten. Det beslut som fattade angåen-de anknytning genom äktenskap eller samboförhål-lande var en del av NIPU:s arbete. Det som återstårför regeringen att ta ställning till är instans- och pro-cessordningen. har tidigare beslutat om enutredning om anhöriginvandringen.Statens invandrarverk har numera övertagit ansva-ret för förvarsverksamheten och även huvudansvaretför återvändande och verkställigheter, vilket har visatsig vara mycket bra för verksamheten. Verket harnoggrant planerat och genomfört hemresorna på ettför utlänningen humant och bra sätt. Betydligt fler äntidigare har valt att lämna landet självmant. Antaletärenden som har överlämnats till polisen och därpolisen verkställt avvisningsbesluten har också mins-kat.Fru talman! Till betänkandet har fogats 30 reser-vationer och 2 särskilda yttranden. Jag ska kommen-tera några av dem, och jag ska också ställa någrafrågor med anledning av reservationerna.Folkpartiet, och Miljöpartietpåstår i en gemensam reservation att den lagstiftningsom trädde i kraft inneburit storainskränkningar i den svenska lagstiftningen. Minfråga är: Vad är det för stora inskränkningar?I samma reservation kräver ni "en samlad översynav svensk flyktingpolitik, som kan möta kraven på engenerös, solidarisk och human svensk flyktingpolitiki ". Menar att har enogenerös, osolidarisk och inhuman flyktingpolitik?Menar att har en ogene-rös, osolidarisk och inhuman flyktingpolitik? MenarMiljöpartiet att har en ogenerös, osoli-darisk och inhuman flyktingpolitik?Fru talman! Det finns många myter om svenskflyktingpolitik. En sådan gäller viseringen. Vise-ringshantering är inte någon enkel fråga.Beslut om förändringar i viseringsregler innefattar enrad olika avvägningar av utrikespolitisk, inrikespoli-tisk, handelspolitisk och turistpolitisk karaktär. , som har ansvaret, diskuterar fortlöpandeviseringspraxis för olika länder.Utgångspunkten när det gäller viseringsansök-ningar är att de ska prövas i generös och positiv andaoch inte i onödan ska hindra människor från att besö-ka varandra.Det övergripande målet ska vara att skapa så storfrihet för rörelse över gränserna som möjligt.Men mot önskemålet om fri rörlighet måste ställasnödvändigheten av en reglerad invandring. De rikt-linjer som utvecklats genom praxis innebär i huvud-sak att det är den sökande som ska göra troligt attsyftet med resan är ett besök och ingenting annat.När det gäller att besöka en nära anhörig som ärsvårt sjuk beviljas visering regelmässigt, likaså närdet gäller att närvara vid en nära anhörigs begravning.Svåra ärenden att avgöra är naturligtvis sådana därden sökande kommer från ett land som man av erfa-renhet vet att man har en synnerligen hög frekvens avavhopp från och där det finns starka huma-nitära skäl för ett släktbesök.Men de riktlinjer som gäller är att hantering-en ska vara generös och att visering ska beviljas ävenför s.k. högriskgrupper om det finns starka humanitä-ra skäl, t.ex. svår sjukdom, dödsfall inom familjeneller liknande skäl. beviljas ca 85 %av alla visumansökningar.I reservation nr 20 av , , , och påståsatt om viseringspraxis för släktbesök var mer humanoch generös, skulle många anhöriga inte ansöka omuppehållstillstånd när de egentligen bara vill hälsa på.Detta påstående är inte sant. Situationen i världenär sådan att många vill lämna sina hemorter föratt skapa sig en bättre tillvaro i eller västvärl-den i övrigt, av såväl politiska och sociala som eko-nomiska skäl. En del använder sin visering för attefter inresa ansöka om uppehållstillstånd. I verklig-heten är det så att många först ansöker om uppehålls-tillstånd och får nej därför att de inte har tillräckligaskäl för ett uppehållstillstånd. Då söker man i ställetvisum för besök. Om man får det och kommer tillSverige så hoppar man av.I reservation nr 17 från , Vänstern ochMiljöpartiet påstår man att den skyddsparagraf sominfördes och som gäller rätt till skydd för densom på grund av kön eller homosexualitet kännervälgrundad fruktan för förföljelse är en särlösningsom inte haft några positiva effekter. Vilka är då denegativa effekterna?Reservanterna vill att flyk-tingbegrepp vidgas så att det omfattar också förföljel-se på grund av kön eller homosexualitet.Sedan gammalt har gett en åt per-soner som riskerar allvarligt straff eller förföljelse pågrund av kön eller homosexualitet. Uppehållstillståndgavs tidigare av humanitära skäl.Regeringen gör eller gjorde den bedömningen attde inte kan rymmas inom flyktingkonventionen där-för att dessa personer inte kan bedömas som tillhöri-ga viss folkgrupp men att de ändå bör ha ett starktskydd, och därför finns den särskilda skyddsregeln.Men är det så att många kvinnor och homo-sexuella som kan komma i fråga under den här para-grafen också faller under flyktingkonventionen ochfår uppehållstillstånd som konventionsflyktingar. Defår då flyktingstatus och ett bättre skydd än om uppe-håll beviljats enligt könsparagrafen och syns därmedinte i statistiken över sådana uppehåll.Man har med andra ord ett dubbelt skyddsnät.Många kvinnor vill dessutom inte att det ska bli käntatt de har blivit utsatta för sexuellt våld, och därförvill de inte att könsparagrafen ska ligga till grund föruppehållstillstånd.Fru talman! I frågan om avvisning-utvisning be-gär och att svenskamyndigheter ska kontrollera vilka förhållanden enasylsökande som fått avslag återvänder till, så att denåtervändande inte automatiskt överlämnas till pass-polisen i hemlandet.Invandrarverket beaktar i allra högsta grad de sö-kandes integritet när de gör efterforskningar i hem-landet, och man är också mycket medveten om attmånga inte vill väcka uppmärksamhet vid hemkoms-ten. Bl.a. därför är den normala rutinen numera vidavvisning-utvisning att personen eller personernareser tillbaka på egen hand.Eskort följer med när myndigheterna inte litar påatt personen faktiskt åker ända hem eller om trans-portföretaget kräver att eskort medföljer eller erfaren-heten visar att det krävs en myndighetsperson för atthjälpa den avvisade vid gränskontrollen.Jag bör kanske också påpeka att enligt vår lag-stiftning får ingen skickas hem som riskerar döds-straff, orimliga fängelsestraff, tortyr eller annanomänsklig behandling vid hemkomsten.Fru talman! Jag vill avsluta med att påstå, trotseller kanske på grund av 30 reservationer, att Sverigehar en human flyktingpolitik med en helhetssyn därasylrätten är en viktig del. Jag yrkar härmed bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 25 (m) replik:Herr talman! Jag vill först och främst biträdaMaud Björnemalms resonemang om viseringsfrågor-na. Jag har samma uppfattning som hon i det sam-manhanget.Sedan vill jag återkomma till mitt anförande. Jagnämnde att i talar-stolen krävde, eller framförde ett starkt önskemål om,att en kommande utredning om anknytnings- ochanhöriginvandring också skulle ta upp frågan omförsörjningsansvar. Det uttalandet var klockrent ochtydligt. Vi väntar nu efter 13, 14 månader på dennautredning.Jag vill fråga om hon fortfa-rande står fast vid kravet att en kommande utredningockså tar upp försörjningsansvarsfrågan på det sätthon krävde . Det har sedan också varit ut-gångspunkt för utskottets ställningstagande i det be-tänkande som vi diskuterar.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det är riktigt som . Det var när utskottet i kamma-ren behandlade det årets skrivelse. Utskottet gjorde dåett tillkännagivande när det gällde anhöriginvand-ringen.Jag framförde då synpunkter på att det skulle varaen parlamentarisk kommitté, därför att jag ansåg attfrågorna var så svåra och så känsliga att de behövdesdiskuteras med samtliga partier. Jag tyckerockså att man i det sammanhanget förutsättningslöstskulle utreda frågan om försörjningsansvaret.Min bakgrund till det var att alltfler EU-länder harett försörjningsansvar. hade infört ett för-sörjningsansvar. Jag tyckte då, och tycker, att det varbättre att vi själva kunde förutsättningslöst diskuterahur vi vill ha det och hur vi såg på frågan om försörj-ningsansvar, och om det var förenligt med svensksamhällssyn.När det gällde frågan från i ut-skottet svarade jag att frågan processades i Rege-ringskansliet, och jag kunde inte garantera resultatet,men vad jag hade erfarit fanns frågan om försörj-ningsansvar med i processen. Det är Regeringskansli-et som fortfarande äger frågan.Anf. 27 (m) replik:Herr talman! Det är hedervärt av att vara schyst och stå fast vid det uttalandetfrån . Då får vi bara avvakta och se om honblir överkörd av regeringen.Anf. 28 () replik:Herr talman! påstår att vikristdemokrater tycker att intehar en human flyktingpolitik. Vi påstår fortfarande attsedan år 1997 är det en försämring i jämförelse medtidigare bestämmelser. Bestämmelsen om den s.k.sista länken togs bort, vilket vi kristdemokrater mot-satte oss.Den bestämmelsen gav t.ex. gamla föräldrar möj-lighet att kunna besöka eller återförenas med sinabarn. Av den anledningen tycker vi att man inskränktlagen, dvs. bestämmelsen om sista länken togs bort.Anf. 29 () replik:Herr talman! I den flyktingpolitiska kommitténsarbete ingick att se över frågan om anhöriginvand-ring. Man ska komma ihåg hur det var vid den tid-punkten. befann sig i en ekonomisk kris, ochvi hade en oerhört stor anhöriginvandring.Då handlade det inte bara om sista länken. Dethandlade om att t.ex. båda föräldraparen kunde fåkomma även om de hade barn kvar i hemlandet ochsin försörjning ordnad i hemlandet. Även om de kan-ske hade barn i något annat land och barn i Sverigevar det upp till föräldrarna att själva välja var de villebo. Det kan man tolka på vilket sätt man vill. Mer-parten av föräldraparen kom till Sverige.I vårt arbete beslöt vi att stänga till dörren. Vi hade kanske inte tänkt att stängadörren helt, men i varje fall att dra till dörren lite merpå glänt. har vi sett resultatet av den åtstramningsom gjordes. Både jag och andra har fått telefonsam-tal. Det har gjort att utskottet begärde en utredning föratt se hur verkligheten såg ut och inte bara göra denbedömningen utifrån stora tidningsrubriker.Det var ett enigt utskott som begärde den utred-ningen av regeringen. Vi får väl vänta och se hur detverkligen ser ut.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag förstår precis vad menar. Jag undrar om tän-ker verka för att regeringen ska kunna öppna dörrenlite mer på glänt. Den var uppenbarligen på glänt,men kommer att verka för attkunna öppna dörren lite mer?Maud Björnemalm nämnde i anförandet släktbe-sök och visum. Jag tycker själv att det är konstigt påstår att de som skulle vilja komma hit först harsökt asyl eller uppehållstillstånd och har nekats. Se-dan kommer de tillbaka till sina hemländer och sökervisum, och så nekas de visum. Det är faktiskt väldigtmånga som nekas direkt från första gången när desöker visum från sina hemländer.Jag har väldigt svårt att förstå detta. Vi vet attkonsekvensen av att länder drabbas av krig är att detblir många som söker asyl här. Från de länderna harman väldigt svårt att komma hit och besöka sina barnsom redan finns här. Jag undrar om man kan jobbalite mer för att föräldrar eller släktingar även frånkrigshärjade länder ska kunna komma hit och hälsapå, fast de inte har för avsikt att hoppa av.Anf. 31 () replik:Herr talman! Jag vill fortsätta där jag slutade.Magda talar om stora inskränkningar i flyk-tingpolitiken. Jag tycker kanske att det är att ta till välstora ord att tala om att stora inskränkningar hargjorts i svensk flyktingpolitik om det gäller det somföranledde att utskottet begärde en anhörigutredning.Dessutom har inte svarat på min frågaom anser att för en ogenerösoch inhuman flyktingpolitik.Sedan har jag alldeles redogjort för vadsom gäller för viseringar. Jag ser därför ingen anled-ning att återupprepa det. Man söker uppehållstillståndfrån sitt hemland. Får man då avslag på uppehållstill-ståndet begär man visum för att besöka , ochtyvärr hoppar många av.Anf. 32 ()replik:Herr talman! Jag vill svara attjag tycker att invandrings- och flyktingspolitiken inteär alldeles generös, inte alldeles solidarisk och intealldeles human.En av våra reservationer handlar t.ex. om .