prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — Det här innebär ju att det kommer att blimycket dyrare för bolagen att erbjuda TV-tjänster ibredband om de, så fort de erbjuder en enda digitalTV-tjänst, också kommer att tvingas distribuera treanaloga TV-kanaler i samma bredband.Jag tycker att detta verkar onödigt krångligt, dumtoch byråkratiskt. Jag skulle vilja fråga statsrådet:Tycker statsrådet att detta är en bra modell för attstimulera utbyggnad av bredbandstjänster i landet? beredd att göra någonting åt detta?Vad gäller och krav på avkastning skullejag gärna vilja ställa frågan: Vilka krav på avkastningställer och statsrådet som ägare?Vilka krav på särredovisning ställer man? Av åretsredovisning går det inte att utläsa någonting av detta.När kommer de kraven att ställas, och vilka kravkommer statsrådet att ställa då, eller är det bara mun-väder som kommer?Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att det i digi-tal teknik inte finns någon must carry-skyldighetannat än för digitala sändningar, icke för analogasändningar. Jag ska högläsa ur första paragrafen iradio- och TV-lagen som reglerar vidaresändningar ikabelnät. Den lyder som följer:Var och en som äger eller annars förfogar över enanläggning för trådsändning där TV-program sändsvidare till allmänheten och varifrån sändningarna nårfler än tio bostäder ska se till att de boende i fastig-heten som är anslutna till anläggningen kan ta emotTV-sändningar som sker med tillstånd av regeringenoch som är avsedda att tas emot i området utan villkorom särskild betalning. Skyldigheten gäller endast försändningar för vilka sändningstillståndet har förenatsmed krav på opartiskhet och saklighet samt ett villkorom ett mångsidigt programutbud där det ska ingånyheter. Sändningar ska kunna tas emot på ett till-fredsställande sätt och utan kostnad för själva mot-tagningen. Ett program som har sänts ut enbart meddigital teknik behöver sändas vidare endast om detsänds andra program i anläggningen med digital tek-nik. Det behöver då sändas vidare endast digitalt.Det var detta jag försökte säga i mitt inledandesvar. Jag kan alltså inte se några problem. talar om kostnader. Jag talar om möjligheten föralla människor att fritt välja vad de ska få hemma iTV-apparaten och att det inte ska sitta några kabeldi-rektörer eller andra direktörer och bestämma vad somlönar sig bäst för dem att sända till hushållen.När det gäller har jag inte de exaktauppgifterna om avkastningskraven, men det är gängseavkastningskrav. Det är inget speciellt vad gällerTeracom. Det vi från statens sida, från ägarens sida,har markerat är att vi vill att de strävar efter en utdel-ning på i år.Anf. 13 ():Fru talman! Jag kan konstatera att det statsrådetläser upp ju reglerar hur ett program ska vidaresän-das, dvs. att sänder man ett TV-program digitalt finnsdet ingen skyldighet att omvandla det till analog sig-nal. Men must carry-skyldigheten gäller också ettantal analoga kanaler - , , . Det finnsingen begränsning. I varje fall har jag inte lyckats läsaut en sådan begränsning i radio- och TV-lagen somsäger att om man har ett digitalt nytt bredband är maninte skyldig att distribuera de analoga kanalerna.Något sådant har jag inte kunnat läsa ut. Det är möj-ligt att statsrådet kan förtydliga ytterligare på den härpunkten.Jag måste ändå konstatera att jag blir lite bekym-rad över statsrådets minne vad gäller ägardirektiven.Jag tror att det är mycket viktigt inom en konkur-rensutsatt verksamhet att det är klart att de statligaaktörer som vi har agerar på ett konkurrensneutraltsätt. Jag tror att en grundförutsättning för att detta skakunna ske är att man särredovisar de kostnader och deverksamheter som i det ena fallet handlar om ett mo-nopol och i det andra handlar om konkurrensutsattverksamhet. Men i årets verksamhetsberättelse kanman inte utläsa ett skvatt av detta.Statsrådet är ansvarig ägare i regeringen för Tera-com. Jag skulle vilja fråga: När kommer statsrådet attse till att det blir en särredovisning så att man faktisktkan utläsa om det är konkurrensneutralt eller inte?Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Ja, med anledning sistabombastiska utlägg här vill jag åter upprepa det jagsagt i olika sammanhang om denna fråga om Tera-com, att självfallet framställs i samband med bolags-stämman krav på om t.ex. avkastning påinsatt kapital och utdelning i s.k. ägardirektiv. I ägar-direktivet anges också att ska belysa för-hållandet mellan den konkurrensutsatta och den ickekonkurrensutsatta verksamheten. Vi begär alltså den-na särredovisning. Det är inte så att vi försöker be-handla på något annat sätt än alla andrabolag där staten är ägare.Reglerna för en kabeloperatör som enbart använ-der analog teknik innebär att must carry-skyldighetengäller , och , alltså de kanaler somså gott som alla i kan se utan kostnad med enindividuell antenn för analog mottagning. Om kabe-loperatören även sänder digitalt, då omfattar mustcarry-skyldigheten en av televisions bådadigitala kanaler, alltså eller den regionalakanalen.Den första situationen innebär att det befintligaanaloga kabel-TV-nätet byts ut mot en ny digitalanläggning. De boende kommer fortfarande att varahänvisade till denna anläggning för att få tillgång tillTV-program och nätinnehavaren är då skyldig att setill att alla boende kan ta emot must carry-kanalermed god kvalitet.Det andra fallet innebär att ett digitalt bredbands-nät installeras som komplement till ett analogt kabel-nät som redan finns. Då handlar det om att nätinneha-varen är skyldig att sända ut en av televi-sions digitala kanaler med digital teknik.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:411 omstatens medborgerliga ansvarAnf. 15 Statsrådet ():Fru talman! har frågat statsminis-tern om regeringen är beredd att samlat se över en radsamhällsfunktioner där statsmakten har ett särskiltansvar och som skulle kunna förbättra situationen vadbeträffar urbaniseringens våndor, ungdomens utan-förskap och upprättande av en rättstrygghet som in-kluderar rimliga krav på nära samhällsservice. Vidarehar han frågat om regeringen är beredd att stimuleranyföretagandet för särskilt de små företagen beträf-fande regler, riskkapital och en förändring som mot-verkar den svarta arbetsmarknaden.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen. Interpellationenberör ett mycket stort antal frågeställningar inomolika statsråds ansvarsområden. Med hänsyn till denkorta tid som står till mitt förfogande koncentrerar jagmig på att besvara de två huvudfrågor som ställs iinterpellationen.Elver frågar hur situationen kan förbättrasi de delar av landet där befolkningen minskar till följdav den ökade urbaniseringen. Jag vill poängtera attdiskussionen om urbaniseringen delvis är förenklad.Studier som har gjorts visar att främstmindre tätorter minskar sin befolkning, somdet faktiskt sker en ökning i främst tätortsnära lands-bygds- och vissa skärgårdsområden. Dessutom villjag påpeka att den befolkningsminskning som sker istora delar av inte enbart är en följd av ut-flyttning till storstadsregionerna.Andra faktorer som förklarar befolkningsminsk-ningen är det historiskt mycket låga födelsetalet ochden kraftigt minskade invandringen under andra hal-van av . När det gäller utflyttning från gles-bygd är det ungdomar som svarar för nästan helaökningen. Det beror framför allt på den kraftiga ök-ningen av antalet studerande.Regeringen har givit den regionalpolitiska utred-ningen i uppgift att bl.a. utarbeta en strategi för regi-onal balans samt att lämna förslag beträffandegrundläggande servicefrågor, både samhälleliga ochkommunala, i gles- och landsbygdsområden.Elver har också tagit upp frågan om rätt-stryggheten. En utgångspunkt för regeringens arbeteär att det samhällsproblem som brottsligheten utgörmåste - förstås - angripas utifrån en bred politiskansats. Det lokala brottsförebyggande arbetet harutvecklats i positiv riktning. Mer än hälften av landetskommuner har lokala brottsförebyggande rådeller motsvarande organisation. I vårpropositionenhar regeringen tillfört rättsväsendet ett tillskott på 1miljard kronor för och ytterligare ca 1,5 mil-jarder kronor för vardera . Polisenges en resursförstärkning för innevarande årpå 200 miljoner kronor.När det gäller frågan om situationen för ungdomarhar statsrådet besva-rat en interpellation från om Ungdo-mars livschanser. Jag vill särskilt lyfta fram den del iinterpellationssvaret som gäller vikten av ungdomarsökade entreprenörsanda. En nationell handlingsplanför främjande av ungt företagande utarbetas för när-varande av NUTEK.I interpellationens andra fråga efterfrågas rege-ringens inställning till fortsatta insatser för att stimu-lera de små och medelstora företagen. Regeringenslinje ligger i detta fall fast och vi avser att med högprioritet fortsätta arbetet med att förbättra villkorenför företagande och sysselsättning. Regeringen harunder det gångna året genomfört lättnader på före-tagsskatteområdet och många av åtgärderna har varitsärskilt riktade till små och medelstora företag.Regeringen anser att arbetet med att motarbetaoch begränsa den svarta marknaden är ett mycketprioriterat område. Det handlar emellertid inte baraom att eventuellt sänka skatter utan också om attpåverka attityder, göra det enklare att redovisa ochbetala skatt på ett riktigt sätt och att förbättra möjlig-heterna till kontroll. I detta sammanhang kan nämnasatt regeringen i vårpropositionen föreslagit att skatte-förvaltningen bör tillföras ett varaktigt tillskott på 125miljoner kronor för att bl.a. upprätthålla kontrollin-tensiteten på en önskvärd nivå.Anf. 16 ():Fru talman! Tack, statsrådet, för svaret. Jag har iett antal interpellationer tagit upp statens ansvar förden kärnverksamhet som på många områden harurholkats. Därför har jag haft debat-ter med departementscheferna inom Finans-, Närings-och Justitiedepartementen samt dessutom med stats-råden och reste jag frågan till statsministern om hurhan sammantaget såg på statens medborgerliga ansvarnär det gäller en rad samhällsfunktioner där stats-makten har ett särskilt ansvar och på vad som skullekunna förändra situationen till det bättre när det gällerurbaniseringens avigsidor, ungdomens utanförskap,rättstryggheten som urholkas och hur man stimulerarnyföretagande för de små företagen i fråga om bl.a.regler, riskkapital och hur man kommer till rätta medden s.k. svarta arbetsmarknaden.Nu har frågan delegerats till biträdande närings-ministern och jag är självfallet angelägen att få dis-kutera den med statsrådet, men jag hade - låt migerkänna det - förväntat mig ett mera djupgående svarfrån regeringen än vad som ryms på en A4-sida.Statsrådet synes ta lätt på den obalans som råder ilandet. Att hänvisa urbaniseringens stora problem tillatt det skulle handla om att vi har för få invandrareeller att det föds för få barn är att se alltför lättvindigtpå saken. Vi har en urbaniseringsvåg som i sin styrkaär långt värre än 1960-talets s.k. flyttlasspolitik.Mer än 200 kommuner minskar i befolkningstal,mindre än 80 kommuner växer. Hela befolkningstill-växten sker på några få orter i landet. in-land, Bergslagen, , och sydöstraSverige töms på invånare i aktiv ålder, och sysselsätt-ningsökningen i dessa områden är praktiskt tagetobefintlig. Norr om är det endast en kom-mun som växer. Vid sidan av de tre storstadslänen ärdet bara två län som ökar i befolkning medan befolk-ningen minskar i 17 län.I skogslänen bor av landets invånare. Likastor andel - - bor i , men avden sysselsättningsökning som sker hamnar iStockholm medan skogslänen endast får av denya jobben. De norrländska inlandskommunerna fården minsta andelen av tillväxten, och den utarmning-en går från i norr ned till hänvisar statsrådet till den regionalpolitiskautredningen. Men det vore fel att skriva ut en växel iförväg och tro lösningen skulle vara klar med det.Den våldsamma nedrustningen av vårt vägnät, denhavererade närpolisreformen, tingsrätternas urgles-ning och en förväntad försämring när det gäller pos-tens service på kassaområdet är alarmerande. Att dåhänvisa till en statlig utredning som ännu inte är klar,långt mindre remissbehandlad och vars effekter liggerflera år framåt i tiden är som att se gräset växa medankon dör.Min fråga om rättstryggheten har fog för sig. Jaghar inga invändningar mot statsrådets synpunkt att detbehövs en bred politisk insats. Det kan skönjas posi-tiva signaler i det brottsförebyggande arbetet, men detbehövs också en polisorganisation som följer upp ochär på plats. Att kunna upprätthålla ordning medelstservice och lokalkännedom är ytterst angeläget. Detär dags att låta närpolisreformen få ett reellt innehåll.Mitt påstående att ungdomar hamnar i ett utanför-skap som vi knappast har varit med om ärtyvärr riktigt - detta trots att vi i rent ekonomiskatermer kanske aldrig har haft en så påkostad ung-domsgeneration.Min slutsats är att staten har misskött sin kärn-verksamhet. Den medborgerliga servicen är inte till-räcklig. Fältropet Hela ska leva! måste blimer än högtidstal. Bredband är naturligtvis bra, mendet är makabert att den mest publika statliga satsning-en är fler systembolag ochstatliga kasinon. Jag tror att det vill till betydligt merkonstruktiva och positiva inslag i regional- och ar-betsmarknadspolitiken.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte göra något åt besvikelsenöver att det inte är statsministern som står här, utanElver får nöja sig med min enkla person.Det samlade svaret, med tanke på att det var väl-digt många områden som ställde frågorom och tiden för att svara i en interpellationsdebatt ärbegränsad, är att det självfallet finns väldigt mycketmer som regeringen har gjort och som pågår påmånga håll i departementen. Jag tycker att jag i inter-pellationssvaret har visat det allvar som regeringenfäster vid denna fråga och på ett antal av de åtgärdersom vidtas, och jag kan givetvis fylla på medmer.Jag vill också säga att det är en viktig debatt somElver för och som jag har kunnat följa underen . Jag har respekt för den. Det finns en stororo ute i landet, och det finns väldigt mycket somstaten, både riksdag och regering men också myndig-heterna, måste göra för att kunna upprätthålla enrimlig servicenivå i alla delar av landet. Den debattenär viktig och jag hyser all respekt för den.Men när säger att jag tar det här vällättvindigt, blir jag ändå lite irriterad när själv säger att nu töms landsbygden på invånare iaktiv ålder. Vi kan väl ändå försöka att se med literim och reson på vad som faktiskt har hänt de senasteåren.En viktig orsak till den minskade befolkningsut-vecklingen i delar av landet - och det är inte lättvin-digt att säga det, - beror dels på att detföds färre barn, dels på att invandringen har minskatså drastiskt . Totalt sett stodfaktiskt invandringen för mer än halva befolkning-sökningen i under den första halvan av 90-talet. Detta är inte lättvindigt, utan det är fakta.Jag tror att och jag är överens omatt det är fantastiskt att fler ungdomar får möj-lighet att studera och att de studieorter som dessaungdomar kan flytta till för att få sin välbehöv-liga utbildning finns på flera håll i landet och intebara i storstadsområdena. Jag tycker att någontingsom vi ska poängtera är att ungdomarsökade rörlighet inte är något problem utan en fantas-tisk tillgång och något nödvändigt och viktigt: att fåröra på sig, få intryck, erfarenheter och utbildning.Men det som vi ska diskutera är hur vi kan göra så attmiljön i hela landet är sådan att man sedan vill ochska ha möjlighet att återvända med den nya kunskapoch erfarenhet som man har skaffat sig. Då är servi-cen, kulturen, jobben, entreprenörsklimatet - precisdet som pekar på - helt avgörande.Jag vill till detta bara lägga dels arbetet med deregionala tillväxtavtalen, som ju också visar på denväldiga anda som finns ute i länen för att skapa nyaförutsättningar runtom i landet, dels statens arbete föratt flytta både resurser och makt ut till regionerna, såatt man där kan skapa sig en annan framtid och ocksåfå ett annat innehåll i sin arbetsmarknad.Jag vill också igen betona att tillgången till ser-vice i gles- och landsbygdsområdena är avgörande.Därför har också den regionalpolitiska utredningenfått i uppdrag att komma med förslag om hur dettaska förändras. Det finns också många projekt i gångsom handlar om att hitta nya samlade servicelösning-ar för glesbygden.Polisen kommer att beröras på många sätt. Rege-ringen kommer att tillsätta en utredningför att se över vilka möjligheter det finns att komp-lettera polisens resurser i glesbygdsområdena och hurtryggheten i dessa delar av landet kan öka.Det pågår alltså mycket. Oron är befogad. Mengör inte den överdrivna beskrivningen att landsbyg-den totalt töms på aktiva invånare, för riktigt så illa ärdet inte.Anf. 18 ():Fru talman! Vi är ändå överens om att det kan va-ra befogat med oro. Men sedan backar statsrådetmycket snabbt igen och säger att hon inte tar det härlättvindigt.Att de senaste årens befolkningsminskning berorpå en svagare invandring och att färre barn föds är ettriktigt konstaterande. Men obalansen har ändå förvär-rats, för storstadslänen har ju inte fått reduktioner avatt det har fötts färre barn och att antalet invandrarehar minskat. Vi har alltså fått en obalans som harstärkts av att det faktiskt går flyttlass från Norrlandsinland. Problemet är att befolkningen minskar från enlägre nivå än tidigare.Sedan tycker jag ändå att man kan säga att det ärdystert att vi i en god konjunktur med en tillväxt på3-4 % - det är fantastiskt roligt att det är möjligt -ändå inte har kommit upp i de sysselsättningstal somhar varit gängse , undertidigare decennier.Jag tycker att det är viktigt att vi hinner byta någraord om min fråga om hur nyföretagandet kan stimule-ras genom regelförbättringar, hur tillgången till risk-kapital kan öka och hur man kan gynna framför alltkvinnors entreprenörsanda. Jag menar att det är heltotillräckligt att hänvisa till en nationell handlingsplan.Vi har haft för mycket planer och för litehandling.Det är bra att regeringen bejakar nödvändighetenatt förbättra villkoren för företagare och sysselsätt-ning. Men de påstådda lättnaderna på skatteområdetär ju så begränsade och dessutom neutraliserade ge-nom andra avgifter och skattehöjningar att de, enligtmitt sätt att se det, är helt otillräckliga.Jag har tidigare här med statsrådet tagitupp de s.k. hushållsnära tjänsterna. Det finns ett antalföretag som har startat trots ogynnsamma förutsätt-ningar och de är i snabbt växande. Men det finns ettproblem, och det är att skatter och avgifter gör att desom vi kan kalla för vanliga inkomsttagare inte harråd att efterfråga sådana tjänster. Att sådana företagofta har kvinnor i ledningen gör inte saken mindrebesvärande, vare sig för mig eller, tror jag, för dentidigare jämställdhetsministern.Återigen har en snabb förändring hindrats, tyckerjag, av den splittring som är tydlig inom regeringen.Den har ofta hindrat kvinnliga entreprenörer att ut-veckla företag som det nu visar sig att de har kunnathantera med stor professionalitet. Reformen, somuteblivit, får ett allt starkare stöd, inte minst fråntidigare socialdemokratiskt aktiva människor som nufinns på andra håll där man ser behovet av och villgöra det möjligt att efterfråga sådana tjänster. Jag troratt det är viktigt att få reformen sjösatt, och då gällerdet inte att få en flerårig utredning som ser över skat-tesystem i största allmänhet, för jag tror att den köptamarkservicen, som skulle möjliggöra en satsning påkvinnors och mäns egen yrkesutveckling, är väldigtangelägen. Det skulle dessutom, och det har vi talatom förut, faktiskt bromsa en växande svart arbets-marknad med lågbetalda människor utan sjukförsäk-ringsskydd eller möjlighet att samla ATP-poäng.T.ex. säger chef att det är en verk-samhet som är på väg att bli ohållbar. Han talar om30-50 miljarder kronor i uteblivna statsinkomster,dvs. mer än en svensk försvarsbudget.Jag tror att vi måste gripa oss an detta område bå-de för att få en vit arbetsmarknad och för att göra detmöjligt för unga människor att förena sin egen yrkes-karriär med ett gott familjeliv.Anf. 19 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill igen betona att vare sig jageller någon annan ledamot i regeringen tar befolk-ningsutvecklingen lättvindigt. Det kan ändå inte varalättvindigt att hänvisa till de två enskilt absolut störstaförklaringarna, som är födelsetalen och den drastisktminskade invandringen. När vi för resonemanget omvad det är som måste ske i politiken för att göra till-växtmöjligheterna och entreprenörsmöjligheternastarkare i hela landet, har vi därmed också sagt att vihar ett problem, som förtjänstfulltpåpekat både nu och tidigare. Det somvi koncentrerar arbetet på är att föra ut makt ochresurser till regionerna, för det är där man bäst kanbygga upp den nya tillväxten. Det handlar om servi-cenivån, och det handlar om tryggheten, precis deområden som interpellationen berör.När det gäller entreprenörsandan måste jag ocksåfå säga, med risk för att bli beskylld för att vara lätt-vindig igen, att vi har rekordhöga nivåer på nyföreta-gande i . Det är fantastiskt, och det är viktigt.Företagen måste bli ännu fler, det måste bli ännuenklare och det måste bli ännu bättre anpassade reglerför de små företagen. Men man måste ha två ögon attse med, . Se inte bara det svarta, utan seockså de förändringar som sker när det handlar omvillkoren för de små och nya företagen.Regeringen kommer att fortsätta sitt arbete medatt göra tillgången till riskkapital större för de småföretagen. Vi gör om myndighetsstrukturen så att detska bli lättare och enklare att ge service åt de små ochmedelstora företagen. Regelverket ska också ännumer vara anpassat efter de mycket olika villkor somgäller för små företagare.När det gäller de hushållsnära tjänsterna har visom själv sade diskuterat det ett antalgånger. Den frågeställningen förs ju nu in i diskus-sionen om den samlade synen på skattepolitiken somska föras . Jag vill bara lägga till det somjag också nämnde i mitt svar, att det är viktigt nog attdiskutera nivån på skatterna. Men minst lika viktigt äratt förändra attityden till de tjänsteföretag vi nu pratarom. De är ett viktigt bidrag till sysselsättningen iSverige och skulle kunna vara det i ännu högre grad.Anf. 20 ():Fru talman! När det gäller befolkningsutveckling-en och den obalans som råder och som jag påtalade ärdet så att den stora majoriteten av län harminussiffror i sina befolkningstal. Det räcker inte attkonstatera, menar jag, att det föds färre barn - det är ioch för sig mycket beklagligt - och att det kommerfärre invandrare som påverkar befolkningsutveck-lingen. Men det som statsrådet inte lade lika stor viktvid är att de flyttströmmarna går olyckligt och oftaståt fel håll.Jag delar uppfattning att självfalletska ungdomar röra på sig och få nyttiga studie- ochyrkeserfarenheter på annat håll. Men jag tror att det ärviktigt att vi också kan få en återström. Det jag hartagit upp i flera interpellationer och även nu i densenaste sammankopplat - för det hänger ju ihop - äratt det inte finns den servicenivå som statsrådet be-känner sig till och menar att vi ska ha. Det har skettstora missgrepp. Det gäller t.ex. den nedrustning avvägnätet och den uttunning av tingsrätter och annanrättsservice som har skett. Det gäller t.ex. också dettaatt det helstatliga inte kommer att erbjudasamma goda service framöver som man har haft.Det är sådana brister som jag tror spelar in närfolk funderar på att återvända till landsbygdsområdenutanför storstadsområdena. Därför tror jag att vi be-höver se över det, och det är bråttom.Till sist bara de hushållsnära tjänsterna. Jag kän-ner i luften att statsrådet bejakar mycket av min hetaönskan om att det snabbt ska bli en reform. Men jagtror tyvärr att det är krafter som bromsar. I den delenfår jag väl bara önska statsrådet godlycka när det gäller att kämpa ned en del motstånd iden egna partikretsen, för jag tror att det finns.