prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — 203 ():Herr talman! Jag vill gärna börja med att kom-mentera den artikel som borgarråd iStockholm, , har haft införd i DagensNyheter. Den har diskuterats av tre andra partier, ochjag känner att jag kanske behöver göra några klarläg-ganden från sida om vad det handlar om.Det är inga nyheter. Det är inte alls någon ny po-litik från sida. Vi har till-baka föreslagit en check som de äldre skulle kunna haför att kunna öka valfriheten. Om man kallar detcheck eller ädrepeng kan vara en smaksak, men det äringen större skillnad.Folkpartiet har alltid bekämpat både privata ochoffentliga monopol. Det är ingen som helst nyhet i detheller. Det är kanske delvis en självkritisk artikel föratt man ska försöka reda ut de problem - det är bl.a.brister i upphandling och brister när det gäller förny-else och mångfald - som vi tycker råder i och med attvi ser att det blir privata monopol. Det blir då i ställetsvårigheter för de små entreprenörerna att verka. Mankan t.ex. inte få en F-skattsedel när man vill starta ettlitet vårdföretag.Nu ska jag övergå till dagens betänkande, herrtalman.För liberalerna är respekt, integritetoch valfrihet viktiga ledord när det gäller äldrepoliti-ken. Framtidens äldreomsorg får inte präglas av kri-ser, platsbrist och skandaler utan måste präglas av engod planering och en god kvalitet för att de äldre skakänna trygghet inför framtiden.Även attityderna till äldre måste förändras radi-kalt. Äldre ska inte ses som ett problem utan som enresurs. Genom att framställa äldre som ett hot motsamhällsekonomin lägger man grunden till genera-tionsmotsättningar och motvilja mot äldre. De äldrekan inte heller ses som en enhetlig grupp. De är indi-vider som lägger år till livet med olika förutsättningaroch på olika sätt. Det här behöver komma fram tydli-gare inom alla områden och vid alla tillfällen då äld-res situation belyses. liberalerna anser attregeringen bör ta initiativ till att utarbeta en plan förhur de äldres resurser och kunskaper ska kunna tas tillvara i arbetslivet och i samhällsarbetet i övrigt. I daghar vi faktiskt yrkesförbud för t.ex. läkare, tandläkareoch sjukgymnaster. De får inte fortsätta arbeta efter65 års ålder. Visserligen kan man i undantagsfall fåförlängt vårdavtal med , men det händersällan.Herr talman! I samhällets omsorg om de äldremed behov av olika insatser måste vi konstatera attdet finns brister . Det brister när det gäller möj-ligheten att välja boende. Även de som är i behov avsärskilt boende ska ha rätt att välja. Alla som bor påservicehus eller sjukhem ska ha rätt till ett eget rumom de så önskar. delar fortfarande tusentalsmänniskor rum med personer som de inte själva harvalt. hörde jag ett exempel från Göte-borg om att personer delar rum med enbart ett draperiemellan som något sorts tecken på avskildhet. Det ärinte acceptabelt. De extra statsbidrag som går tillkommuner och landsting måste åtminstone till en vissdel användas för att skyndsamt bygga bort den härbristen på rum.Herr talman! Närståendevården har ökat under desenaste åren och har en sådan omfattning att mannästan kan påstå att den offentliga vården utgör ettkomplement till närståendevården i stället för tvärt-om. anser att en bra uppföljning och kva-litetskontroll av den vård och omsorg som ges äroerhört viktig. Det här måste också gälla närstående-vården. Vi anser att det är angeläget att Socialstyrel-sen ägnar stor uppmärksamhet åt metodutveckling avhur en sådan uppföljning inom området sjukvård ihemmet kan ske med beaktande av de berörda perso-nernas integritet. Vi anser också att kommunernamåste öka sitt stöd till närståendevårdarna. Ett förstasteg för att underlätta för närståendevårdarna vore,enligt vår mening, att regeringen tog initiativ tillöverläggningar med de båda kommunförbunden föratt se över hur ett ökat stöd till dem som vårdar när-stående ska kunna ges.För att öka tryggheten för de äldre föreslår Folk-partiet liberalerna att en omsorgsgaranti ska införas.Den ska innehålla de delar som är väsentliga för attden enskilde äldre ska erbjudas en kvalitativt godomsorg med valfrihet. Vårt förslag till omsorgsga-ranti innehåller nio punkter och handlar bl.a. ommedicinsk kompetens, rätt till ett värdigt omhänder-tagande, rätt till en väl fungerande hemtjänst, rätt tillvalfrihet i boendet och rätt att flytta även för dem sombor i särskilt boende. Vi föreslår att Socialstyrelsenska utarbeta en skiss, och utifrån den ska kommuner-na fastställa en omsorgsgaranti.Herr talman! Kommunerna har rätt attsjälva sätta avgifter för service och kom-munalt boende för äldre och handikappade. Det härhar lett till en djungel av olika avgifter och även såhöga avgifter att det leder till att människor har fått enhelt ohållbar ekonomisk situation ilivet. Det handlar i vissa fall om en ren avgiftsterrormot de äldre. En del exempel på det kunde man se på TV-programmet . Människorhade utsatts för något som jag betecknar som en renekonomisk terror från hemkommunen. Deras liv hadefaktiskt mer eller mindre slagits i spillror.Socialstyrelsens framlagda rapport be-kräftar också de enorma problem som de orättvisaoch orimliga avgifterna leder till. Vi ska få en propo-sition angående avgifterna , och vi har i flera årfrån sida drivit frågan om avgifterna. Vihar även i den här motionen tagit upp våra förslag. Vivill bl.a. ha en miniminivå för förbehållsbeloppet ochett system som värnar kvarboende, och vi vill attendast den reella avkastningen på en eventuell för-mögenhet ska vara avgiftsgrundande och att avgiftenska vara avsevärt lägre än den beräknade kommunalasjälvkostnaden. kunde man på TV-programmet höra att en man skulle få betala mer än vad som motsvarade kommunenssjälvkostnad för den vård som han skulle behöva ha.Dessutom är det viktigt att eliminera konsekven-serna av höjningen av högkostnadsskyddet för läke-medel. Vi har från sida, ända sedan detnya högkostnadsskyddssystemet infördes, föreslagitett högkostnadsskydd på för läkemedel.Vi behöver se avgifterna som en helhet, och vitycker att det behövs en heltäckande konsekvensut-redning av hur de senaste årens politiska beslut harpåverkat levnadsvillkoren för gamla och funktions-hindrade. En sådan utredning behövs verkligen somen grund för kommande ekonomiska beslut. Det är ettkrav som vi delar med , talman! Många äldre upplever att de inte vetvart de ska vända sig när det gäller att protestera motmissförhållanden eller för att få svar på frågor. Detkan vara olika typer av frågor, inte minst kring dethär med avgifter som jag har talat om. Mångadrar sig för att vända sig till kommunen eller till densom ansvarar för boendet, tyvärr ofta av rädsla. Allt-för ofta kommer en anmälan om missförhållandenförst när den äldre har avlidit. Det är naturligtvisväldigt allvarligt. liberalerna anser därföratt kommunerna ska inrätta en äldreombudsman somska vara fristående från de myndigheter som admi-nistrerar äldreomsorgen i kommunen, om än anställdav kommunen.Ombudsmannen ska fungera som den instans ditäldre och deras anhöriga kan vända sig med frågoroch klagomål och få information. I harman infört en äldreombudsman. hörde 250 äldre eller anhörigaav sig. Men äldreombudsmannen konstate-rar i ett uttalande att man brukar utgå från att detbakom varje klagomål står 30-40 personer medsamma problem. Ett av de vanligaste problemenhandlar om att inte gör det den äldre harrätt till enligt beslut. Det finns väldigt många problemsom kanske är enkla att rätta till men som upplevssom väldigt stora för den enskilde. Jag tycker att denhär rapporten också bevisar att det behövs en äldre-ombudsman.Herr talman! Jag vill också understryka vikten aven god vård för de demenssjuka. Det är viktigt att deäldre med begynnande symtom på alzheimer ellerdemens får en korrekt diagnos. Många saknar i dagdiagnos, med den följden att de varken vet varför dehar problem av olika slag eller får korrekt behandling.Här har vi alltså en reservation.Herr talman! Avslutningsvis vill jag uttrycka mintillfredsställelse över att övriga partier i utskottet harställt sig bakom vår motion vad gäller äldre invandra-res behov. Det finns omkring 110 000 äldre iSverige som är födda i andra länder. För dem kan detibland vara nödvändigt med speciallösningar. Jagtycker att det är bra att utskottet har ställt sig bakomden här motionen och gör ett tillkännagivande tillregeringen med anledning av den.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 19men står naturligtvis bakom även våra övriga reser-vationer.Anf. 204 () replik:Herr talman! refererar ocksåtill den här artikeln. Jag vill bara tala om för Folkpar-tiet att jag tycker att ni har varit tuffa som vågat göradet här. Med tanke på de partier man jobbar tillsam-mans med har man aldrig låtit höra något negativt omdet här med privatiseringar. har man kommit framtill att vi när det gäller besparingar har nått vägs ände.Man har kommit till en vändpunkt i fråga om attupphandlingen måste omprövas.Kerstin säger att det här har varitFolkpartiets politik. Men jag tycker ändå att det här,om man jämför med andra partier, visar på en litenreträtt när det gäller nödvändigheten av att konkur-rensutsätta. Kanske kunde man inte tjäna så mycketpengar som man skulle. Det har ju framgått fleragånger. Detta skulle jag vilja höra en liten kommentartill.Men tufft gjort var det.Anf. 205 () re-plik:Herr talman! Det är ju roligt om att är tufft. Jag ser det bara som attFolkpartiet har en fast politik när det gäller de härfrågorna. Vi ingår i en koalition med andra partier,och vad jag förstår brukar också i sittsamarbete med Socialdemokraterna hävda att man ärett självständigt parti och kritisera Socialdemokrater-na. Jag tycker inte att det är något märkligt eller spe-ciellt tufft om ett parti står för sin politik och för framden.Den här artikeln uppfattar inte jag på något vissom kritisk mot mångfald eller mot att ha olika typerav verksamhet. Tvärtom talas det i artikeln för ytter-ligare mångfald genom att vi ser till att göra det möj-ligt för betydligt fler att driva verksamheter. Jag talardå om personalkooperativ; jag talar om sjuksköter-skor och barnmorskor som har möjlighet att öppnaeget, vilket är näst intill omöjligt i . Detär en fara med offentliga monopol, som jag sadetidigare.Vi vill ha ökad mångfald. Det handlar inte alls omatt det ska vara färre utan snarare om att det ska varabetydligt fler på den privata sidan - om man nu skakalla den privat, eftersom vi ska komma ihåg att detfortfarande handlar om offentligt finansierad verk-samhet som är uppköpt av eller kommu-nen.Anf. 206 () replik:Herr talman! Ni kör med er mångfald. Man kanbara konstatera att det väl är bristen på mångfald somär problemet i och med att det blir vissa stora bolagsom kör det här i vinstsyfte.Kerstin säger också ofta att det här äroffentligt finansierat. Men när vi kör det i offentligregi har vi ju en större kontroll över de pengar visläpper till kvalitetsutveckling och kompetensutveck-ling hos personalen. Den kollen har man inte nu.Vi vet att det finns problem med att skriva de häravtalen. Vi kan titta på det som hände ,där man på punkt efter punkt inte kan följa det somman har lovat från ett företag.Men just det där med att ni var tuffa måste jag po-ängtera ännu en gång.Anf. 207 () re-plik:Herr talman! När det gäller att följa upp är detnaturligtvis viktigt att man skriver avtal där man klarthar utsagt vad det är man förväntar sig. Det tycker jagatt man ska ha i all verksamhet, inte bara i den priva-ta.Men sedan har vi ett område där det kanske harfelats ännu mer, och det är att politikerna inte har följtupp hur det fungerar. Varken politiker eller tjänste-män har följt upp. Jag tror att det är en stor orsak tillde s.k. vårdskandaler vi har haft inom både offentligoch privat verksamhet.Går jag in i en affär och väljer ut en röd kjol, föratt nu smickra , blir jag väldigt missnöjdom jag kommer hem och har en blå kjol i påsen. Dågår jag tillbaka och klagar. Jag har bett att få en varaoch har fått en annan. Jag tycker att det är precis såsom kommunerna och landstingen ska följa upp detde handlar upp med avseende på t.ex. kvaliteten. Härkan man också lägga in sådana saker som personalut-bildningen. Jag tycker att det är ganska självklart i ett avtal tar med sådana saker. All personalbehöver få utbildning och vidareutbildning. Det äringa konstigheter.Jag tycker att vi politiker är de stora bovarna isammanhanget som inte riktigt har klarat av det här.Det är det jag menar att visar på. Härbehövs det en skärpning för att vi ska få den mång-fald och den goda vård som vi vill ge bl.a. våra äldre.Anf. 208 ():Herr talman! Eftersom är sjukskri-ven ska jag mycket kort säga någonting om Miljöpar-tiets syn på äldrepolitiken.Jag vill börja med att yrka bifall till reservation 7,men naturligtvis står bakom alla reserva-tioner där vi finns med i betänkandet.Det är intressant att vi diskuterar äldreomsorgenäven här i kammare, då ju många av defrågor som diskuteras här är kommunala. Vi kan semycket stora skillnader inom äldreomsorgen i olikakommuner. Det finns många kommuner där det fun-gerar mycket bra, både hemtjänst, olika former aväldreboende samt service och omsorg. Jag kan t.ex.nämna , som jag har personlig erfarenhet av,där det inte finns något i övrigt att önska. Man har enoerhört bra service.Det här betyder att det måste finnas kommunpoli-tiker som verkligen känner för det här, som verkligentar det här på allvar och satsar pengar på det. För detär ju så: Ska vi få en bra äldreomsorg och äldrevårdmåste det till pengar. Det måste till medel. Jag hoppasverkligen, nu när de kommunala skatteintäkternaökar, att politiker i olika kommuner känner att det ärpå detta område man ska satsa resurser.Från sida menar vi att det saknasmänniskor i vården. Vi kan se exempel på kommunerdär det inte fungerar. Det som oftast fallerar där är attde som jobbar i äldreomsorgen inte har tid eller heltenkelt inte kommer. Det betyder att det saknas resur-ser. I många kommuner fungerar det mycket dåligt.Vi vet t.ex. att många äldre äter dåligt. Det gör manmycket därför att man får en mat som man inte allsvill ha. Man känner inte för den maten. I andra fallberor det på att de som ska se till att man får mat heltenkelt uteblir eller kommer . I min kommunhar vi haft exempel där en äldreomsorg som var ut-lagd på entreprenad inte fungerade just vad avsågmaten.Från sida menar vi att vi naturligtvisvill se många blommor blomma även när det gälleräldreomsorgen. Men det blir väldigt cyniskt när mansom kd säger att det här reglerar sig självt så små-ningom. Ja, det gör det - efter det att ett antal äldremänniskor har farit mycket illa, och det är inte ac-ceptabelt. Den typen av experiment tycker vi i Miljö-partiet inte att vi ska utsätta våra äldre för. Jag ärförvånad över den cyniska kommentaren att dettareglerar sig självt.Nej, ska det vara en upphandling av äldreomsor-gen ska den ske på ett mycket professionellt sätt, ochkraven ska vara höga. Ska vi vara ärliga har denkommunala verksamheten effektiviserats såpass mycket att läggs den ut på privata händer finnsdet liksom ingen vinst att ta hem. Ska man ta hem envinst får det ske på bekostnad av vården. Det anser vifrån sida inte är acceptabelt.Vi är ett rikt land. Faktum är att vi är det rikastelandet i EU. Vi betalar per capita den högsta med-lemsavgiften. I ett sådant land är det inte en rättighet,det är en heder att se till att de äldre får en god vård.Samtidigt kan vi se att många som jobbar inomäldreomsorgen blir utbrända . Det här är en yr-kesgrupp som har tuffa uppgifter. Sjukskrivningarnainom offentlig sektor ökar, även långtidssjukskriv-ningarna. Det är många som jobbar just inom äldre-omsorgen som inte mäktar med längre.Från sida menar vi att det här kanskeär en grupp som mer än de flesta behöver arbetstids-förkortning, behöver lite lagom tid att jobba heltid,behöver möjlighet till lugn och ro att tänka efter. Detär ett krävande arbete att vårda äldre. Man måste varamed med både kropp och själ. Man måste finns där.Man måste kunna engagera sig. Att göra det 40 tim-mar i ett yrke som dessutom ofta är tungtkan vara näst intill omöjligt.Där menar vi också att det behövs medel. Det be-hövs pengar. Det behövs engagemang. Det behövskommunpolitiker som inser det svåra i äldreomsor-gen. Från sida anser vi att det inte ärnågot egenvärde i vem som utför arbetet, men detmåste ske på ett bra sätt.Vi har egentligen inga egna motioner i det härbetänkandet. Men vi har ställt oss bakom många avde tankar som finns. Jag vill säga någonting om detta.Det är alltså viktigt för oss att detta fortfarande ären angelägenhet. Men naturligtvis måstedet finnas statliga regler, dvs. det ska finnas minimi-krav på vad som ska ske, vad som anses vara sådantsom alla äldre måste kunna åtnjuta i det här landet.Det uttrycks i reservation 18, och vi anser att det ärmycket viktigt.Vi anser att den äldreberedning som finns börfå tilläggsdirektiv för att just utarbeta minimikrav påkvalitet inom vård och omsorg för äldre. Vi menar attdet är en statlig uppgift och skulle kunna vara enryggrad och en hjälp för kommuner när man funderarpå omfattningen av de medel man ska anslå.Med detta ställer vi oss bakom de reservationersom avgetts, och jag yrkar bifall till reservation 7.Anf. 209 () replik:Herr talman! nämnde en reser-vation nr 18 men inte en reservation nr 7, som heterInriktningen av äldrepolitiken och som Miljöpartiethar skrivit. Där anser man att det borde stå så här ibetänkandet: Utskottet anser att möjligheten att självfå välja hemtjänstpersonal, dagverksamhet och sär-skilda boendeformer bör regleras i lag. När den en-skildes behov dokumenterats ska den enskilde självha rätt att inom ramen för tilldelade resurser väljavårdgivare.Herr talman! Detta är precis vad vi moderater me-nar med vår äldrepeng. Vi tycker inte om monopol,även om en del försöker få oss att säga det. Vi tyckerom mångfald. Därför är äldrepengen vår lösning. Dålägger vi i händerna på den enskilde personen enmöjlighet att själv avgöra utifrån det vårdbehov somfinns.Det är stor skillnad på dagens sätt att finansieraäldreomsorgen och äldrepeng. Det ärnämligen så att ju större vårdbehovet och ju störrevårdtyngden är hos den enskilde, desto mer ökaräldrepengen. Därför anser vi att detta är en mycketstor humanistisk reform.Jag ser till min glädje, herr talman, att GudrunLindvall med den här reservationen också närmar sigdetta, att själv kunna få välja hemtjänstpersonal, attsjälv kunna få välja äldreboende, att själv kunna fåvälja dagverksamhet. Vad är det för skillnad, GudrunLindvall?Anf. 210 () re-plik:Herr talman! tog upp det jag sagtom att det reglerar sig självt. är det så här att deföretag som inte har orkat med att vara kvar somalternativ i vården är ofta de som har gett för mycketoch inte för lite.De skandaler inom äldreomsorg som vi har settunder de senaste fem sex sju åren har inte haft medhuvudmannaskapet att göra. Det har skett felaktighe-ter under vård eller frånvaro av vård inom olika vård-former. Jag beklagar alla människor som drabbats avdetta. Men vi ska ha klart för oss att det också harskett inom den offentliga vården, tyvärr.Anf. 211 () re-plik:Herr talman! Jag håller med om att det finns skill-nader inom landet. Det var det jag sade. Hur bra enäldreomsorg är handlar mycket om vilken majoritetsom sitter i kommunen, hur stort engagemanget äreller vad man egentligen tycker att man ska läggapengarna på.Vi har skillnader i landet. Det är det som är detkommunala självstyret. Det ska accepteras skillnaderi landet. Sedan är det upp till väljarna att välja departier som prioriterar det som man själv prioriterar.Det innebär naturligtvis att det finns kommunalaverksamheter som har varit dåliga. Det är så. Det ärockså därför vi från sida säger att detska finnas någon sorts minimikrav på vad som börvara god äldrevård. Men många av de privata alter-nativen har inte heller varit goda.Jag tror att detta lite grann hänger ihop med denallmänna uppfattningen om hur offentlig vård be-drivs. Man tror inte att den är effektiv, så man tror attdet finns stora vinster att göra, att det finns mycketeffektivisering kvar. Men vi som jobbar mycketkommunalt vet att tittar man närmare på den offentli-ga vården finner man att den är oerhört effektiv iSverige . Man har i många fall skrapat den inpåbenen, så att säga. Det finns inte så mycket mer att ta.Det finns inte mer effektivisering att göra.Jag tror att det är ett av skälen till att många av deverksamheter som har dragits i gång i privat regi harhamnat lite snett. Man har trott att det gått att göraverksamheten ännu mer effektiv och tyvärr kan vi seatt det inte har gått. Jag har ett sådant exempel frånmin kommun, där ett privat alternativ inte klarade avatt få ut maten under julhelgen. Där tvingades kom-munen att gå in med service akut. Javisst, det var ettprivat initiativ som misslyckades. Jag är övertygadom att även de kanske lär sig att kom-munal verksamhet är oerhört effektiv och oer-hört bra i många fall.Anf. 212 () re-plik:Herr talman! Det som kännetecknar svensk vårdoch omsorg, vårdpersonal, läkare och sjuksköterskorpå olika nivåer, är också att många inte gör de upp-gifter som de verkligen är utbildade för. De får enmängd andra uppgifter. Många läkare sitter t.ex. merän halva tiden vid skrivbordet och vid datorn.Det handlar också om att ha snabba beslutsvägar -jag tittar nu specifikt på den personal som vårdaräldre - så att inte personal på olika nivåer i alltför höggrad sitter vid ett skrivbord, utan att man verkligenfinns nära den vårdtagare, den människa som behöverhjälpen. Där tror jag fortfarande att det finns mycketatt göra inom den offentligt drivna vården.Vi kan jämföra med andra länder. Om vi tittarnärmare på läkarnas arbetsuppgifter finner vi att detär oerhört ovanligt att man som utbildad läkare har såmycket pappersarbete som man har i . Påpapperet kan man se att vi har det bra ställt med an-talet läkare och antalet sjuksköterskor. Men det somär intressant för patienten är vilka arbetsuppgifterman utför. Vad är det som fyller dagens almanacka?Är det mötet med de människor som man är utbildadför att ta hand om eller är det andra arbetsuppgifter?Anf. 213 () re-plik:Herr talman! Även här tror jag att det skiljer oer-hört mycket mellan kommunerna. I mitt fall vet jagatt det t.o.m. kan skilja mellan kommundelar.Det handlar ofta om att det finns duktiga männi-skor i äldreomsorgen som kan organisera detta på ettbra sätt. Jag tror, som jag har sagt tidigare, att de somjobbar inom äldreomsorgen måste få ett större infly-tande på sin arbetssituation. Jag tror att de mångagånger har kunskapen om hur man kan göra det bätt-re.I de fall där man haft en chans att tillsammansskapa vården har den kunnat bli bra. Det kräver na-turligtvis också att det är en kommun som faktiskt sertill att det finns tillräckliga resurser för äldreomsor-gen. Egentligen är det kanske det som det till syvendeoch sist handlar om, att det ska finnas tillräckligt medresurser. Det är ofta inte helt möjligt att reglera exaktvilken tid det tar, eftersom det faktiskt handlar ommänniskor. Äldre människor kan inte förutses såmycket alla gånger. Det måste finnas utrymme förförändringar i ett arbetsschema.Ädelreformen är inte så gammal, men jag tror i många kommuner börjar att lära sig och släpperin dem som aktivt bedriver vård och får en bra orga-nisationsform. När det sker kommer vi att få en alltbättre äldreomsorg. Jag är glad att står kvar vid att detta ska reglera sig självt. Detinnebär att de äldre hamnar i ett ganska prekärt läge.Jag hoppas också att nu när skatteintäkterna ökar förkommunerna att man satsar dem på äldreomsorgen.Det är oerhört viktigt.Anf. 214 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkande SoU8. Betänkandet omfattaren rad motioner från allmänna motionstiden.Jag vill faktiskt påstå att är man gammal är Sveri-ge på det hela taget ett bra land att leva i! En orsak tilldet är att vi ända faktiskt har arbetatmed den ena utredningen efter den andra. Under enlång följd av år har sten på sten byggts på vårt äldre-omsorgsbygge.