prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — Euron blir konfliktskapande i utrikesrela-tioner och inom euroland. Ekonomiska spänningarhar redan vuxit fram mellan , , och - som har överhettade ekono-mier - och och som har låg tillväxt.Men de är alla bundna till samma politik. En storlekska passa alla.Spänningar leder till konflikter. Konflikter kannaturligtvis i förlängningen skapa djupa motsättning-ar.Varför vill då kommissionärer som ,, och, den störste av alla, skapaen . Det finns olika skäl, men man kan intebortse från makt, status och pengar.Målet i en stat är klart för kommissionen och . Det uppnås steg för steg, men vägenkamouflerar man ofta. I arbetas detför en EU-straffrätt och en europeisk åklagarmyndig-het. Ett första steg är Eurojust som ska bekämpa nar-kotikahandel, terrorism, pengatvätt och bedrägerier.Jag har tänkt på det förut, och efter att ha hört de-batten, förstår jag att det är målkonflikter. Men det ärviktigare att upprätthålla nationalstraffrätt och hasamarbete så att man kan komma åt de otäcka effek-ter vi kan få när förhållandena är olika i olika länder.Man kan fråga sig om regeringen vill att vi ska bliöverstatliga. Det tror jag inte alls att man vill. Denrelevanta frågan är: Är regeringen beredd att säga nejtill alla de många små eller större beslut som leder tillöverstatlighet? Är regeringen t.o.m. beredd att använ-da sitt veto? Är man beredd att i använda sittveto för att vi ska få behålla vetot och enhälliga be-slut?Jag tror att man ska lyssna på oss svenskar för vivill behålla vår suveränitet. Jag vill därför fråga: Ärregeringen beredd att med veto försvara vår själv-ständighet och vår suveränitet?Anf. 123 ():Fru talman! I början av den här debatten sadeLennart att vi måste söka unionens rötter föratt kunna förstå den. Det tror jag är alldeles rätt. Detmåste man göra.Då ska man gå tillbaka och se på vilka övervä-ganden som låg bakom Schumandeklarationen. Detvar som gjorde utkastet till Schuman-deklarationen som sedan ledde till Kol- och stålunio-nen. hade arbetat med att samordnatransporterna under mellan dekrigförande länderna. Han visste att det inte var lättatt få en mellanstatlig samordning.Han ansåg att befann sig i kris. Det gjordenaturligtvis direkt efter andra världskriget.Hans erfarenhet sade honom att för att Kol- och stå-lunionen och dess förlängning skulle fungera måsteden bygga på odemokratisk överstatlighet. Man måstebygga ett system som i sig självt gick framåt i denriktning som man en gång angav. Man måste ha ettsystem som såg till att konstruktionen inte föll pågrund av ett beslut som någon av statscheferna fattadeen när han var på dåligt humör.Den här konstruktionen och tanken lever kvar iEU-konstruktionen än . Kommissionen är fak-tiskt grundbulten i denna odemokratiska överstat. Detska vi beakta när vi diskuterar EU-systemet och de-mokratiseringen.Alf sade att vi var tvungna att finna vä-gar för internationell samverkan, och att om inte EUfunnits hade vi varit tvungna att uppfinna det.Som jag ser det fann vi inte EU efter debatt ochanalys av vilken form av internationellt samarbete vibehövde. Vi flydde in i EU när vi inte trodde på våregen förmåga att lösa de problem vi hade vid dentidpunkten. Vi hade mycket stora allvarliga problem,och vi trodde inte att vi kunde lösa dem själva. Därförflydde vi in i EU-medlemskapet.Det är naturligtvis fel sätt att närma sig och gå in iett unionssamarbete. Det är kanske den ursprungligaorsaken till EU-systemets dåliga legitimitet här ilandet. Det är ingen tvekan om att EU är en demo-kratiförlust.De som har läst har sett attutredningen sätter 14 stora frågetecken för demokra-tin i EU-systemet. Det gör man trots att man inte överhuvud taget tar upp EMU och ECB. De två förkort-ningarna förekommer över huvud taget inte i betänkande.Bo Lundgren försvarade EMU-medlemskapet ochvill driva på EMU-medlemskapet med samma frejdi-ga mod som han och vi övriga visade när vi satt iriksdagen och bedrev EMU-politik . När vi knöt kronan till ecun gjorde viinget annat än utövade EMU-politik. Det gick tillfullständigt kaos. Ur detta kaos försökte vi resa ossgenom att gå med i EU.En beklaglig följd av detta var att på resan in i EUbytte den svenska samhällseliten definition av demo-kratibegreppet. Det gick inte att hålla fast vid detklassiska demokratibegreppet som hade varit en storgemensam nämnare i svensk politik i ganska mångaår.Det gjorde man utan att redovisa, utan debatt ochutan analys.Jag har full förståelse för alla dem som framhålleratt EU är ett fredsprojekt. Men jag tror att det barafinns en sak som är den verkliga garanten för fred.Det är demokrati och ingenting annat. 124 ():Fru talman! Ordförandeskapet i EU är ett lysandetillfälle att ta upp frågan om barnarbete.EU:s möjligheter att bekämpa barnarbete i världenligger framför allt på två nivåer. Den första handlarom att driva på inom FN, självklart i samarbete medde länder där detta förekommer. Målet är naturligtvisatt begränsa omfattningen och skadeverkningen avbarnarbete.Den andra vägen handlar om att utnyttja EU:smarknad för att driva på de länder som tillämparbarnarbete. EU:s marknad är av sådan omfattning faktiskt kan påverka berörda handelspartner iden här frågan. Självfallet även här gärna i samarbetemed FN. Jag tror att det går snabbare med EU. InomFN kommer det ju att röra sig om frivillighet medanEU kan ställa bindande krav.I det här sammanhanget får vi inte glömma bortatt många av barnen är beroende av de inkomster somderas arbete ger. Det är inte heller ovanligt att barnenhar ett familjeförsörjningsansvar där barnens in-komster ska försörja en hel familj. Det är viktigt attbarnen inte försätts i en ännu svårare situation än densom de redan befinner sig i. Det är nämligen risk föratt som man minskar barnarbetet ökar manantalet gatubarn.Ett mycket tragiskt exempel på detta var McDo-nalds Happy Meal. Man lät asiatiska barn tillverkaleksaker till Happy Meal, och när uppgifter om dettaträngde fram till offentligheten avskedades alla dessabarn, som i stället hamnade på gatan.Detta måste motverkas. Det handlar i första handom att begränsa den tid och veckan sombarnen ska behöva arbeta och att se till att arbetetförenas med skolgång och möjligheter att träffa fa-miljen. Man ska självklart också se till att de skadli-gaste formerna av barnarbete helt försvinner.Vi måste alltså gå försiktigt fram för att inte för-värra situationen för de utsatta barnen. Men det finnsen form av barnarbete som vi inte ska gå försiktigtfram med. Det handlar om de fall när det inte är frågaom att barn tillverkar varor för försäljning utan därbarnen själva har förvandlats till varor. Jag talar dåom sexturismen. En del européer, framför allt män,åker till fattiga länder och utnyttjar barn där. Detförekommer även att barn importeras som sexslavartill europeiska bordeller.Självfallet ska vi gå hårt fram i dessa samman-hang. har redan tagit upp denna fråga på EU:sdagordning, men det får inte stanna vid fina deklara-tioner, utan det måste ställas konkreta krav. Ett viktigtkrav är att man försöker se till att den här typen avbrottslighet jämställs med knarkbrottslighet. Det är så att vinsterna inom den här branschen kan jäm-ställas med vinsterna inom knarkbrottsligheten, menstraffen är inte jämförbara. Risken för att åka fast ärbara en bråkdel så stor för dem som jobbar inomsexbranschen jämfört med vad som gäller för demsom jobbar inom knarkbranschen. Straffskalan täckerdessutom bara en bråkdel av motsvarigheten förknarkbrotten.Jag tror att en viktig väg att bekämpa de skändlig-heter som förekommer är att föra upp strängare straffpå dagordningen. Jag tror inte på någon gemensamåklagarmyndighet. Då kommer vi verkligen in i ettöverstatligt system. Vi måste gå fram i takt med attprocessen mognar fram och i takt med vad medbor-garna är redo att acceptera. Däremot tror jag att mankan rekommendera att ljuset sätts på att fånga in demsom håller på med det här och även att vi ser till attde får straff som kan jämföras med straffen förknarklangare osv.Överläggningen var härmed avslutad.3 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:40 Penningförfalskning m.m.Motionermed anledning av prop. 2000/01:34 Talerätt för vissautländska konsumentmyndigheter och konsu-mentorganisationer2000/01:L1 av m.fl. (m)2000/01:L2 av m.fl. (fp)med anledning av skr. 2000/01:2 Att förebygga väp-nade konflikter2000/01:U4 av m.fl. (v)2000/01:U5 av m.fl. (m)med anledning av förs. 2000/01:RB3 Fullmäktiges iRiksbanken förslag om ändring i lagen(1988:1385) om riksbank2000/01:Fi1 av ()2000/01:Fi2 av m.fl. (fp)2000/01:Fi3 av m.fl. (c)2000/01:Fi4 av m.fl. (m)4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 9 november2000/01:98 av () till kulturministerMarita UlvskogTaltidningstjänster via Internet2000/01:99 av de () tillnäringsminister 732000/01:100 av () till näringsmi-nister /01:101 av de () tillfinansminister och välfärd2000/01:102 av () till finansmi-nister eller skatteharmonisering2000/01:103 av () till finansmi-nister /01:104 av () till finansmi-nister på riskkapitalInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 14 november.5 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 november2000/01:180 av () till statsrådet att hålla kommunen ansvarig vid mobbning2000/01:181 av () till statsrådet ansvar för skolans arbete mot mobb-ning2000/01:182 av () till social-minister till psykiskt sjuka missbrukare2000/01:183 av () till miljö-minister av förskolor och skolor2000/01:184 av () till miljömi-nister av legionellabakterier2000/01:185 av () till justitie-minister och varumärkesintrång2000/01:186 av () tillutbildningsminister vid teckentolkutbildning2000/01:187 av () till försvarsmi-nister vid dammar2000/01:188 av () till miljömi-nister på torvFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 14 november.6 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 9 november2000/01:103 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonInfrastruktursatsningar i Skåne2000/01:105 av () till näringsmi-nister om Arlanda2000/01:106 av () till närings-minister /01:110 av () till närings-minister lotsavgifter2000/01:111 av () till näringsministerBjörn RosengrenStrukturarbetslösheten2000/01:119 av tredje vice talman () till utrikesminister till västafrikanska Guinea2000/01:122 av () till utrikes-minister till hiv/aids i Sydafrika2000/01:129 av () till näringsministerBjörn RosengrenNedsatta sociala avgifter2000/01:136 av () till näringsmi-nister partnership-modellen2000/01:138 av () till mil-jöminister för gamla dammar2000/01:149 av () till näringsminis-ter förslag2000/01:150 av () till näringsmi-nister /01:157 av () till nä-ringsminister i 4-procentsmålet2000/01:158 av () till näringsmi-nister (airbag)2000/01:162 av () till miljöministerKjell LarssonFarliga sjötransporter2000/01:163 av () till statsrådetBritta LejonBetalningsanmärkning efter skuldsanering2000/01:164 av () till statsrådet och pensionerSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 14 november.7 § Kammaren åtskildes kl. 16.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2 §anf. 34 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf. 104 (del-vis) ochav andre vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.Innehållsförteckning1