prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — För att åtmins-tone skenbart få denna omöjliga ekvation att gå ihopkräver EU att man också beaktar sådant som livsme-delssäkerhet och konsumentinflytande.Detta är naturligtvis en svag förhandlingspositionför den som vill verka för frihandel på bred front. Föratt hålla liv i jordbruksbygder med svag konkurrens-kraft bör man rimligen använda regionalpolitiska ochinte protektionistiska metoder. En snabbare avveck-ling av regleringar och subventioner på jordbruksom-rådet blir dessutom nödvändig inom EU med hänsyntill den förestående utvidgningen till nya medlems-länder, där stödnivåerna är betydligt lägre.Striden inom EU om jordbrukspolitiken belysermotsättningen mellan frihandelsländer i norr och merregleringsivriga regeringar i söder. inträdesom medlem har i princip stärkt frihandelsvännernamen vårt renommé som motsträviga européer försva-gar möjligheterna att utnyttja detta. Den nuvaranderegeringen hämmas också av hänsyn till fackföre-ningsrörelsen och stödpartier till vänster. När detgäller t.ex. kravet på arbetsvillkor hamnar Socialde-mokraterna paradoxalt nog på sida, medan vimoderater intar samma hållning som utvecklingslän-derna.Arbetet i WTO inriktas nu på de uppdrag somkvarstår från Singaporemötet - jordbruk ochtjänster. Men det kommer inte att hända mycket förr-än efter det amerikanska presidentvalet mot slutet avåret. Då står inför sitt ordförandeskap i EU.Vi får svårt att utöva ledning inom det viktiga eko-nomiska området så länge vi står utanför när det gäl-ler euron. Men har sedan gammalt gott ryktenär det gäller att företräda frihandeln. Här ges etttillfälle att ta initiativ och driva ett angeläget ärende -först att samla ihop medlemsländerna och skapa för-handlingsvilja inom EU, sedan att skapa bättre han-delsrelationer till och slutligen att inta en meröppen attityd gentemot utvecklingsländerna. Då gäl-ler det också att ta debatten med de intressegruppersom gör anspråk på att företräda de fattiga gentemotde rika. Det är ju faktiskt så att de som säger sig vär-na sociala värden i fattiga länder genom att skyddadem mot globalisering och materialism bara bidrar tillatt där befästa svåra levnadsförhållanden.Fru talman! Detta skulle jag ha framhållit för enföreträdare för regeringen här i debatten - om dethade funnits någon!Anf. 118 HANS () replik:Fru talman! har, liksom arbetarrö-relsen i stort i vårt land, varit positiv till frihandel.Men det är en fri handel som måste ha sina restriktio-ner - socialt, fackligt, när det gäller mänskliga rättig-heter och vad avser miljön.Lars frågar varför det är så mycket kritikmot frihandeln. Jag tror att frihandel delvis har blivitnamnet för den politik som många människor mötervärlden över i form av stora transnationella företagsom är allt annat än marknadsinriktade, som är ettslags privata planmonopol på sina områden och somstyr, lobbar och utpressar regeringar. Det tror jag ären förklaring.Jag får senare återkomma till frågan om hävdan-det av mänskliga och sociala rättigheter i förhållandetill förtäckt protektionism. Det ligger en del i det somLars säger men man kan inte bara lämnaöver till marknadskrafterna och liksom abdikera frånden politiska tronen.Anf. 119 () replik:Fru talman! Hör inte hur motsä-gelsefullt det låter? Det ska alltså vara frihandel menmed restriktioner. Det är uppenbart att detta i sig ären motsägelse.Vi kan ta ett exempel från sen tid, nämligen de-monstrationerna och påtryckningarna för att förhindradet s.k. med riktlinjer för investeringar,gränsöverskridande. Då engagerade sig bl.a. det partisom företräder för att stoppa den härutvecklingen. Jag kan inte förstå det.För del måste det väl vara bra att manfår klara regler som kan tillåta kapital att komma in ilandet så att man där får till stånd de investeringarsom kan höja levnadsnivån.Anf. 120 HANS () replik:Fru talman! Jo, , det är bra ompengarna kommer in under rimliga villkor. MAIdrevs hårt från de transnationella företagens intresse-sfär. Det fanns inte tillräckligt med demokrati i denprocessen. Men vi måste ha demokrati, för annars blirdet sådan fri handel som det blev i som kol-lapsade. I var det för lite demokrati.Vidare har vi rövarkapitalismen i . Manmåste ha en balanserad utveckling. Men däri finns detmotsägelser. Ja, det här är verkligen inte några enklasamband.Man måste, , gå på två ben. Ni gårväl på ett men ni blir enbenta. Man måste ha två ben.Det gäller alltså att ha effektiva marknadskrafter igång inom ramen för en demokratisk infrastrukturmed respekt för fackliga och mänskliga rättigheter.Anf. 121 () replik:Fru talman! Det är alldeles uppenbart att demo-krati underlättar frihandel och därmed också en för-bättring av välståndet i sämre utvecklade länder. Mendet är ju demokrati som det parti som Hans Anders-son företräder har motsatt sig och bekämpat de gång-er som hans politik har fått genomslag.Man kan inte anklaga WTO t.ex. för bristandedemokrati. Det kan sägas vara överdrivet i och medatt man förutsätter att det ska vara enhällighet vid allabeslut. Där kan det finnas anledning att överväga denhär organisationen.Som jag sagt tror jag att vi måste ha enstörre öppenhet i frihandelsförhandlingarna. Där harman gått en väg som jag tycker visar sig misslyckas -alltså försöka engagera olika påtryckningsgrupper försärintressen. Mitt recept är att man i stället satsar påatt bygga upp en parlamentarisk församling, som manju har gjort i andra mellanstatliga organisationer, föratt förankra detta arbete och väcka en ökad förståelseför det. Kanske kan vi samarbeta om att driva denlinjen i fortsättningen.Anf. 122 () replik:Fru talman! talar sig varm för enfrihandel utan restriktioner. Då undrar jag: Finns detnågon fråga som kan vara överordnad frihandeln?Finns det några miljöhänsyn som anserär viktigare än total frihandel? Finns det någramänskliga rättigheter som är värda att värna utöverfrihandeln? Finns det några demokratiska krav somkan sätta någon som helst restriktion på den frihandelsom förespråkar?Anf. 123 () replik:Fru talman! Miljön har utvecklats bättre i de län-der som präglas av demokrati och där frihandel före-kommer än i länder som ägnar sig åt den planekono-mi som är målet för verksamhet.Jag ska ändå säga att jag var intresserad av det an-förande som tidigare höll här. Han hade ettanslag som påminner om mitt, nämligen att frihandelär det mest effektiva biståndet. Man ska arbeta i denriktningen om man är mån om utvecklingen i de fatti-ga länderna.Jag var angenämt överraskad över att tar av-stånd från den vanliga vänsteragitationen när hanbeklagar misslyckandet i och kritiserar denlinje som demonstranterna drev. Han vill inte riva nedWTO utan tvärtom reformera det. Det vill jag ocksågöra.Jag frågar återigen: Hur ser på förslagetom att förankra frihandelsförhandlingarna i en parla-mentarisk församling som kan ge den öppenhet somsaknades i samband med ?Anf. 124 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för attvara en av de första i den här debatten som seriöst harlyssnat på ett inlägg och förstått vad det innehåller.Problemet med den argumentation som Tobissonför är att han inte alls hamnar på samma sida som , medan vi hamnar på samma sida som USA.Tobisson hamnar på samma sida som de som villfortsätta att exploatera naturen, som fortsatt vill kun-na suga ut människor och som fortsatt vill kunnaförhindra fackliga rättigheter från att spridas överjordklotet. En frihandel utan restriktioner leder dit,!Anf. 125 () replik:Fru talman! Det är väl alldeles klart för är emot arbetsvillkor och motsätter sigkrav på att det ska tas miljöhänsyn i deras länder sominte har tagits vid uppbyggnaden i de industriländersom nu finns och som är fallet i . Jag menaratt vi ska arbeta för att förbättra både arbetsvillkoroch miljösituationen i länderna men det ska göras ibehöriga organ. Där har vi och där har vi ettarbete kring internationell miljövård som ska lösadetta. Genom att dra in det i handelsförhandlingarnafår man ett stopp på utvecklingen mot frihandel ochdet är inte till gagn för u-länderna.Jag ska inte gå till överdrift i mitt beröm här, föräven kom ju med det här uttrycket - alltsåinte frihandel med restriktioner utan en reglerad fri-handel. Förstår inte att detta är en motsä-gelse i sig? Har man frihandel kan man inte ha regle-ringar som styr den, framför allt inte så att det mot-verkar intressen.Anf. 126 ()replik:Fru talman! Jag tycker att det var ett intressantinlägg som hade om frihandeln ochom den moderata synen på frihandeln. Jag är liteintresserad av att få veta lite mer kring jordbrukspoli-tiken. klassade jordbrukarna somvänsterrörelse i samband med , vilketförvånade mig något eftersom jag normalt inte alltiduppfattar det så.Jag har suttit med vid åtskilliga jordbrukspolitiskadebatter i . Om några i de debatterna har vär-nat protektionismen inom jordbruket har det varitmoderaterna, som till varje pris vill tillmötesgå jord-brukarnas krav. Det är lite förvånande att det nu är etthelt annat ljud i skällan.Jag vet inte riktigt var faktiskt stårnär det gäller jordbrukspolitiken. Själv tycker jag attdet är viktigt att se till att vi har en handel som tarhänsyn till miljön och de sociala aspekterna ochframför allt till behov.Anf. 127 () replik:Fru talman! Det är helt fel att jordbrukarna till-hörde de grupper som demonstrerade i . Tvärt-om vill de amerikanska jordbrukarna genomförafrihandel. Detta står i opposition mot protektionistis-ka strävanden inom EU. Jag har därför aldrig talat omjordbrukare som någon vänsterkraft. Det är helt gripetur luften.Vad gäller den moderata synen på detta anser viatt jordbrukspolitiken inom EU måste reformeras. Detkan inte göras på en gång, men det ska ske en mark-nadsanpassning och avreglering av jordbrukspolitikensom är betydligt mera långtgående än vad man komfram till i den uppgörelse som träffades om Agenda2000 på toppmötet i i våras.Man har inom EU sagt att vi inte ska gå hän-delserna i förväg utan avvakta att vi ändå får mötadessa krav i WTO-förhandlingarna. Jag beklagar deninställningen. Jag tror att vi i måste ta chan-sen att driva på i det här avseendet för att få till stånden utveckling mot frihandel vilken, som jag sagt, ärtill gagn för alla, även för olika yrkesgrupper inomden europeiska unionen.Anf. 128 ()replik:Fru talman! När det gäller frihandel tycker ocksåjag att det är viktigt att inte bara få en helt fri handelutan också ett regelsystem som gör att miljön inteförstörs och att sociala villkor blir någorlunda rimli-ga. Vi måste klara det långsiktiga målet, en ekolo-giskt hållbar fortsättning av vår värld. Jag tror att LarsTobisson i sitt ivrande för frihandel inte riktigt harförstått vad som händer om man inte har något somhelst regelsystem.Barnarbete är t.ex. en del av detta. En annan del ärutnyttjande av naturresurser på ett sätt som gör att detpå sikt inte finns några naturresurser kvar att användaför kommande generationer. Detta är mycket allvar-ligt och måste naturligtvis finnas med.En annan sak som tog upp och somjag tycker är väldigt angelägen är att få en ökad öp-penhet. Det gäller en organisation som vi verkligenbehöver få insyn i, inte minst från miljö- och konsu-mentorganisationer.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag är ganska nöjd med utfallet avden här lilla debatten i debatten. Det har här frånpartier som normalt sett har varit kritiska mot frihan-del - inte minst har intagit den positionen- uttalats viss förståelse för frihandel. Man går dockinte hela vägen ut utan säger att handeln måste varareglerad och att det måste finnas restriktioner.Självklart ska det finnas ett regelsystem, såsomMarianne efterlyste. Det är också jag för.Hela tanken på en ny stor förhandlingsrunda syftar tillatt skapa ett regelsystem som inte begränsar sig baratill handel med varor utan som är breddat till tjänster,investeringar och en lång rad andra förhållanden.Men regelsystemet ska gå ut på att förhindra ingri-panden och stopp för handel. Meningen är att det skaunderlätta handel. Det måste vara lite besvärligt förMiljöpartiets och företrädare att finnaatt deras argumentation går emot de önskemål somframförts av företrädare för de sämre utveckladeländerna i världen.Anf. 130 HANS ():Fru talman! Till : Varje marknad ärreglerad på ett eller annat sätt. Det behövs ett regel-verk. Det är viktigt att veta vem som sätter regelver-ket. Det är en maktfråga. Det är också viktigt hurregelverket är utformat. Vi är för en fri handel - ävenom det kanske överraskar - men detmåste självklart följa de regler som allmänmänskliga,sociala och miljömässiga hänsyn kräver.Lennmarker! Ta gärna en replik om Kyoto, så skavi klara ut den frågan.Internationaliserings- och globaliseringsprocessengår fort, och det är inte lätt att få grepp om den. Ota-liga rapporter kommer. Många är negativa, ochmånga är positiva. Det är inte alldeles klart vad viegentligen talar om. Teknik spelar stor roll. Ocksåinformationsteknik, avreglering av kapital- och kre-ditmarknader och stora privata kapitalansamlingarspelar en stor roll.Globaliseringen kan ses i den våldsamma expan-sionen av handel, direktinvesteringar och fusioner påglobal nivå, kapitalrörelser, transnationalisering avföretag, teknik, information och kommunikation. Detransnationella företagen dominerar stort utveckling-en i de västliga centrumen , och . MAI-processen dominerades likaså av de transnationellaföretagen. De är mycket starka inom ramen för EU,och de kan därmed effektivt främja den kraftfullaprotektionism som vi tyvärr möter inom EU:s ram.Vänsterpartiet vill, , utveckla en fri-are handel, men vi tror inte att man gör det bara ge-nom att applådera marknadskrafterna. Det måstefinnas sociala mål och miljömål. Detta kallar jag förreglering, och det kan kallas för restriktioner.Vad som händer är en form av det som bru-kar kallas race to the bottom. Orter, länder och regio-ner konkurrerar med varandra med underbud vadgäller löner, arbetsvillkor och skatter. Det hotar väl-färdssystem och demokratiska rättigheter. Starkakapitalgrupper utnyttjar de friare marknadskrafternatill att sätta press på folkrörelser, fackföreningar ochkanske framför allt regeringar för att överge de de-mokratiska mandat som man har erhållit från sinamedborgare. De demokratiska institutionerna är juformerade för nationalstaterna och inom nationalsta-tens ram. Utanför grinar marknadsvälde eller över-statlighet med betydande demokratiska underskott.Det här är ett problem för mig. Jag håller medMartin . Jag ser inte några enkla lösningar.Jag är demokrat och vill hävda de demokratiska vär-deringarna och processerna, men jag kan inte barahålla för ögonen och inte se vad som pågår när eko-nomin har brutit igenom nationalstatens begränsning-ar. Jag är mycket förvånad över dem som bara applå-derar marknadskrafterna och inte ser problemen.Det har hänt något nytt i världen, men jag tror inteatt det är något radikalt annorlunda som har inträffat,som sade. Vårt ömsesidiga beroen-de har ökat liksom vårt gemensamma ansvar. Närmarknaden expanderar och kapitalister frigör sig frånpolitisk kontroll måste också demokratin hitta nyaformer för att försvara sig och kunna verka solida-riskt. Även politiken måste expandera.Jag tycker att högern står vid sidan om och mesthurrar och applåderar när marknadskrafterna vinnerterräng. Men var är ansvaret? Vem ska ta ansvar förmassarbetslöshet? Vem ska ta ansvaret för demokra-tins principer, som har utvecklats under ?Vem ska ta ansvar för miljön? Vem ska ta ansvar fördet som jag kallar det demokratiska mandatet? Detkan gälla , och det gäller världen.Det sker stora förändringar, men det är ändåsamma motsättningar som råder, om också i störreskala, med massfattigdom som internatio-nella eliter utan större nationella bindningar bildar ettslags global överklass. Pengarnas makt i jakten påhögsta kortsiktiga avkastning skakar nationella eko-nomier och företag och människors välfärd.Hoten är omfattande inte bara mot stater och motdemokratin utan naturligtvis också mot fackföre-ningsrörelsen, som ska hävda löntagarna men ocksåde arbetslösa och socialt marginaliserade. Mil-jöproblemen är globalt alarmerande. Klimathoten kankanske vara det tydligaste exemplet. Utsläppen ochresursskövlingen kräver politisk handling och därmedmed min terminologi reglering av marknader.En ohållbar livssyn sprids med hjälp av mycketstarka marknadskrafter över världen. Det finns storafördelar i det här. Man får ut bättre effektivitet. Mankan få gemensamma konsumentkrav över gränserna.Man kan hantera miljöeffekter på ett kompetent sättoberoende av nationella gränser. Men vi ser ocksåarbetslöshet, elitism, oerhörda klyftor och attackermot anställningskontrakt, a-kassesystem, kollekti-vavtal och fackligt inflytande. Vi ser det också pånära håll. När Stora gjorde upp med för-svann styrelserepresentationen. Var det bra?Det är mycket lättare och billigare att säga uppfolk i , för vi har ett sådant system, än att göradet i eller på andra håll. Är det bra, när sam-ma transnationella företag kan fatta sitt beslut och harsina uppsägningsmöjligheter i olika länder?Det är därför vi från lade fram motion under allmänna motionstiden som heterEn solidarisk världsordning. Vi har sagt att manbehöver hävda demokratiska spelregler. Jag tror inteatt det är kontroversiellt. Se vad som hände i Ryss-land, en del sydostasiatiska stater och . Hurmånga var det inte som hurrade över rekordtillväxteni , men den skedde på osund grund. Man glöm-de den demokratiska aspekten.Internationella institutioner saknas på många håll.Vi menar att det inom FN:s ram måste finnas ett re-gelverk för internationella finansmarknader. Det ärinte möjligt att ska kunnaströmma ut över gränserna fram och tillbaka. Detmesta av det - nio tiondelar eller mer - har ingenrelation till real ekonomi eller handel. Det ger alltförstort utrymme för spekulation. Varför ska man för-svara det?En s.k. Tobinskatt skulle kanske vara ett medel.Det är inte lätt att åstadkomma, men vi tycker att detär bra. Vi för fram idén. Varför för högern aldrig framen idé som försöker ta fasta på de här problemen? Viönskar en penningpolitik som orienteras mot syssel-sättning, ett rättvist regelverk för handel som tillåterfri handel men också investeringsverksamhet, meninte bara på de transnationella företagens villkor. Jaghar sett effekterna, hur det kan gå, i Latinamerika.Kanske skulle det finnas en FN-miljödomstol somkan ta hand om vissa frågor? Man borde ta fram mil-jömässiga konventioner av Kyototyp; det vore myck-et bra. Låt oss ha det på många områden! Vi lyckadesganska bra med freonet. Vi vill verka för fattigdoms-bekämpning och skuldavskrivning inom ramen förbättre bistånd. Gör om IMF:s strukturomvandlings-program! Där är man på god väg själv, och ävenVärldsbanken.Det blir omvärldseffekter av vår nationella politik.Se upp! Gröna nyckeltal; den vägen ska vi gå. Och viska skaffa mer av arbetsrätt, fackligt inflytande ochdemokratiskt ägaransvar i de riktigt stora företagen,som kommer att spela en stor roll i världen vare sigVänsterpartiet styr eller inte.Anf. 131 () replik:Fru talman! Jag är demokrat, sade Hans Anders-son. Det finns ett alldeles tydligt samband mellanmarknadsekonomi och demokrati. Demokrati förut-sätter enligt min mening marknadsekonomi. Det ärsvårt att finna någon annan kombination. Men plane-konomi förutsätter begränsningar i demokratin och ettmer eller mindre diktatoriskt styrelseskick. Det ärförutsättningen för att man som i en gång skakunna upprätta Gosplan.Nu vill jag fråga : Är Hans An-dersson och andra företrädare för förmarknadsekonomi eller för planekonomi?Anf. 132 HANS () replik:Fru talman! Vi är för en socialt och miljömässigtreglerad marknadsekonomi. Vi är för en marknadse-konomi.Jag sade i mitt inlägg att det finns mycket starkainslag av monopolistisk planekonomi inom de riktigtstora företagen. Jag har själv sett det inifrån. Detfinns mycket av förhandlingsekonomi, där stora jätte-företag förhandlar och pressar regeringar. Det finnsoerhört mycket av lobbyism från storföretagens sida iEU-systemet, och det vet om, och detfinns väldigt mycket av internprissättning och avosund konkurrens från de stora jättarnas sida, somstör en sund marknadsekonomi. Det är det vill vi ha.Anf. 133 () replik:Fru talman! Det är ett framsteg. Hans Anderssonsäger att vänsterpartisterna är för en socialt och mil-jömässigt reglerad marknadsekonomi. De är alltså ialla fall för marknadsekonomi, även om de omger sigmed de här begränsningarna. Jag vill säga att det ärett steg de har tagit.Det är bara det att min uppfattning är - och detkan vänsterpartisterna fundera på - att marknadseko-nomi i sig verkar för bättre sociala och miljömässigavillkor. Det går lätt att påvisa att den bästa och högstalevnadsnivån, de bästa förutsättningarna och destörsta möjligheterna att reparera miljömässiga ska-dor har förekommit i marknadsekonomier, helt enkeltdärför att man där har resurser både för att föda be-folkningen och för att se till att skapa sådana villkoratt miljön inte försämras.Anf. 134 HANS () replik:Fru talman! Det finns inga enkla samband mellanmarknadsekonomi och demokrati, men det finnssamband. Jag tror egentligen att de förutsätter varand-ra ganska mycket. Så långt kan vi vara överens. Detfinns heller inga enkla samband mellan marknadse-konomi, i alla fall inte på kort sikt, och miljöhänsyn.Det finns otaliga exempel på detta.Men jag tror att en god poäng är att utveckla de-mokratiska strukturer, inklusive fackliga rättigheter,för att ernå effektivitet i ekonomin, och jag tror attdemokrati nästan är en förutsättning för att det ska blinågon mening med den effektiva ekonomi som fårmänniskors acceptans, nämligen att den verkligenleder till ökad välfärd inklusive en bra livsmiljö.Men det är den ohämmade kapitalismen och pro-fitjakten vi är emot, ; inte marknadse-konomin. Den är sund.Anf. 135 () replik:Fru talman! Låt mig först ansluta till mycket avHans Anderssons problembeskrivning i anförandet.Jag tycker att det var en verbalt bra beskrivning.Jag vill återkomma till den diskussion som jagsjälv var lite inne på i mitt anförande som handlar omden globalisering som finns och vilka demokratiskamotkrafter som finns där. Det är riktigt att många avde här frågorna är globala och svåra att lösa även påregional nivå. Det är uppenbart att det som jag prata-de om tidigare, EU-samarbetet, självklart inte löseralla problem som finns.Likväl tror jag att vi måste ta en sådan diskussion,och jag skulle vilja höra lite om synpå hur vi kan skifta debatt och kommafrån den debatt som handlar om ja eller nej till endebatt om hur vi kan få de demokratiska instrumentsom vi faktiskt har att bli effektivare vad gäller att geen demokratisk motkraft till det kapital som finns.Där kommer också EU-samarbetet in. Hur ska vi fådiskussionen att bli tydligare och gå vidare från där viär ?Anf. 136 HANS () replik:Fru talman! Jag tycker att man ska erkänna att vihar fått en väldig skevhet i utvecklingen. Efter attmarknadskrafterna har expanderat så starkt krävs detatt politiken expanderar starkt. Då stöter den på hin-der, därför att den slår näsan i nationsgränser oav-brutet. Då ser jag möjligheter till att ambitiöst jobbamellanstatligt. Det gjorde man när det gällde konven-tionen om freonet. Kyotokonventionen har sammakaraktär vad gäller koldioxid. Alldeles för kort bitkom vi, men vi kom någon vart.På samma sätt finns det goda möjligheter inomILO:s ram att ta sig vidare. Vi är rädda för den över-statlighet som följer av dagens EU-system, men vimåste framåt, och vi måste framåt snabbt, annarsklarar vi inte skattedumpning, arbetsrättslig dump-ning och kollektivavtalsdumpning. Jag är den försteatt erkänna att där har Vänstern en rejäl bevisbördaoch en jättelik uppgift att lösa.Anf. 137 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja den här utblick-en på ett kanske något annorlunda sätt.