prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Det är min fråga.Vidare står det: "När det gäller ett eventuellt för-bud för omyndiga att köpa eller använda laserpennortorde ett sådant allmänt förbud strida mot EG:s fri-handelsprinciper eftersom hälsorisker inte kan häv-das." "Torde" är ju ett ganska vagt begrepp. Manskulle kunna önska att vi från sida åt-minstone kunde pröva möjligheten att någon gångtesta EU:s, EG:s, frihandelsprinciper och se om detfaktiskt kan gå och finna gemensamma principer. Jagtror inte att det här är ett problem bara i . Jaghar nämligen sett samma sak upprepas i andra länderute i Europa.Som kulturpolitiker tycker jag inte att det är rim-ligt att det går att förstöra en konsert, förstöra enteaterupplevelse, på grund av att man inte har kontrollpå de här laserpennorna. Om någon satt på riksdagensläktare och pekade på oss som står här i talarstolenoch talar så tror jag att det skulle vidtas ganska snab-ba åtgärder för att lokalisera vem det var som pekadeoch se till att den personen kom ut ur lokalen. Pro-blemet är att det är väldigt svårt att se vem som pekar,framför allt om det är fråga om en stor publik. Då ärdet i princip omöjligt att se varifrån strålen kommer.Därför borde vi i första hand se till att det är vuxnamänniskor som har det här som ett hjälpredskap, t.ex.lärare och föreläsare, alltså att det i regel är vuxnapersoner som kan köpa och använda de här laserpe-karna och inte barn och ungdomar.Därför vill jag avsluta med att yrka bifall till re-servation 1 under moment 3.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )4 § revisorers årsredovisning för1999Föredrogsfinansutskottets betänkande 1999/2000:FiU22Riksdagens revisorers årsredovisning (re-dog. 1999/2000:RR1).Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 9 §. )5 § Migration och asylpolitikFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1999/2000:SfU11Migration och asylpolitik (skr. 1999/2000:3).Anf. 7 (m):Fru talman! Grundläggande för svenska demokra-tiska partier och för de flesta svenska medborgare äratt det finns en vilja och ett åtagande att sörja förskydd åt förföljda människor. En flyktingpolitik skautformas så att den ger skydd åt så många människorsom möjligt som behöver skydd och trygghet. Detsäger sig självt att inte kan ge alla världensskyddsbehövande uppehåll inom gränser.Flyktingpolitiken måste därför ha en vidare räckviddän den nationella asylpolitiken. Till kommerju ändå bara en minimal bråkdel av världens flykting-ar för att söka asyl, och av dessa har faktiskt bara enmindre del verkliga asylskäl. De flesta köper en resatill väst av en smugglare i hopp om att få bättre livrent allmänt, och det kan man ofta förstå.När jag nu läser de olika partiernas motioner ochyrkanden slås jag av de präglas av ett slags moralism.I reservation efter reservation krävs mer generositetoch mer humanism i alla möjliga sammanhang. Ingenriktig analys finns dock av vad detta egentligen inne-bär. En allmän godhet breder ut sig. Det är nästan såatt man t.o.m. känner att man bevittnar ett slagssvenskt mästerskap i humanism.Jag har all respekt för intentionerna och engage-manget. Det är tur de finns. Men jag frågar mig ändåom jag själv och vi i vårt parti, , är såinhumana och ogenerösa när vi inte håller med omalla dessa fina förslag som kommer från alla möjligahåll. Det blir faktiskt något av en moralisk fråga förmig personligen också. Är jag som moderat en mora-liskt sämre person än vad exempelvis en folkpartistär?Funderingar omkring detta kom upp när jag underpåsken vandrade runt i flyktingtältlägren i norra ,där jag efter bästa förmåga som ordförande i en bi-ståndsorganisation försöker medverka till att byggabostäder, ordna avlopp och rent vatten och rent all-mänt bidra till ett värdigt liv för dessa utsatta flyk-tingar. Är mina ställningstaganden i debatten omflykting- och asylfrågor förenliga med min uppfatt-ning om människans värdighet eller inte? Jag tror attvar och en av er skulle känna sig något tudelad om niförberedde en migrationspolitisk debatt i iett flyktingsläger i norra finns perspektivet på helheten i debatten härhemma? Vad är möjligt? Vad är rimligt? Hur använder vi resurserna för flyk-tingarbetet sett i ett större sammanhang? För mig ärasylpolitiken mycket viktig, men än viktigare är in-satserna för flyktingarna där dessa faktiskt finns.Endast en bråkdel kan köpa sig en transport till väst.Hjälp och skydd måste ändå huvudsakligen ges påplats eller i närområdena, och måste bidra.Efter denna lätt personliga utvikning vill jag un-derstryka att det för oss moderater är viktigt att asyl-rätten inte urholkas eller missbrukas. Därför måste enasylprocess vara effektiv och rättssäker. De som intelämnar landet uppehåller sig här illegalt om de fåravslag på sin ansökan. Det är SIV:s, dvs. , och ytterst polisens uppgift att tillse att av-visning sker. Jag vågar påstå att polisen inte alltidprioriterar detta arbete tillräckligt och att , , inte alltid följer upp att avvisningarsker.Vi har problem med långa handläggningstider. och personal görett mycket bra arbete, professionellt och engagerat.Vi moderater har stort förtroende för dem, och jaghoppas att statsrådet har detsamma. Det vore bra omhon uttryckte en sådan åsikt. Men åtgärder för attförkorta asylprocessen ytterligare skulle behövas. Detuppstår nämligen ofta humanitära skäl under hand-läggningstiden, och i slutändan är det andra faktorerän åberopade asylskäl som blir föremål för övervä-ganden.Var och en som är ledamot i ,och det är jag själv, vet att varje enskilt fall är unikt.Ofta är det mycket svåra och miserabla livsöden somrullas upp. Elände i sig är dock inte asylgrundande,och humanitära skäl i lagens mening är det inte alltidheller. Det förekommer då och då fall där myndighe-terna utsätts för en formlig utpressning. Föräldraröverger sina barn, och präster eller andra lånar sig tillatt indirekt eller direkt medverka till detta. Jag kanrespektera engagemang, men man måste handskasvarsamt med detta.Fru talman! överlämnadesett betänkande om ny processordning m.m. till förrainvandrarministern. , som den komatt kallas, arbetades fram under stor tidspress, ochpartierna var överens om att processordningen be-hövde förnyas för att rättssäkerheten skulle öka. Detfinns i utredningen ett tydligt majoritetsförslag frånSocialdemokraterna, tidspress tycks dock inte råda i Rege-ringskansliet. Är det så att regeringen inte tyckte attNIPU:s förslag var bra utan att man försöker förbere-da något bättre förslag? Var då vänlig och informeraoss om detta, fru statsråd.Om alternativet med specialdomstol med två in-stanser i stället för NIPU:s tre övervägs inom depar-tementet kom då fram med detta. Vi moderater kanstudera det också om det kan bidra till en snabbarehandläggning och förbättrad rättssäkerhet jämförtmed nuläget. Att en tvåpartsprocess är att önska tycksju alla vara överens om.Fru talman! Den migrationspolitik som trädde ikraft antogs av en bred majoritet, återigen be-stående av , och Mode-raterna. Därefter har kompletteringar gjorts som harstötts av oss moderater, ofta efter parlamentariskautredningar. Huvudsakligen anser vi att dagens lag-stiftning är bra, men inget tillstånd är statiskt utan kanutvecklas och förändras.Bland de saker som bör undersökas och utre-das ytterligare är frågor om arrangerade äktenskap,vissa anknytningsfrågor och till detta också knutetfrågan om försörjningsansvar. Försörjningsansvaretfinns i rader av andra länder, och det är helt naturligtatt vi diskuterar ett sådant även i Sverige.I mars förra året stod här i ta-larstolen och framförde mycket tydligt socialdemo-kraternas åsikt här i om att en parlamenta-risk utredning skulle få i uppdrag att utreda frågan omförsörjningsansvar och om en utvärdering och över-syn av anknytningsreglerna.Så sent som för ett par veckor sedan ställde jagfrågan särskilt i utskottet med anledning av ett mo-tionsyrkande från om den länge avisera-de utredningen snart skulle komma till stånd. Svaretfrån var, med reservation för vadregeringen planerar, att en sådan utredning var attvänta.I betänkandet står det också: "Enligt vad utskotteterfarit kommer frågan om försörjningsansvar föranhöriga att närmare analyseras i den nämnda utred-ningen om anhöriginvandringen." Är det fel eller rätt,?Det har gått , och inget har hänt, ochjag tycker att det är anmärkningsvärt. Trots en glas-klar begäran för från , som ju ändå uppfattas som socialdemokrater-nas ansvarige här i , händer det ingenting.För oss är det självklart att fundera på vem somska försörja gamla mamma om barnen hett önskar atthon ska få komma till och bo hos dem. Är detverkligen kommunens ansvar? I de flesta länder finnsockså villkor om att den som vill gifta sig med någonfrån det egna hemlandet ska ha bostad och arbeteordnade.Vi vill bara att dessa frågor ska belysas och penet-reras, och det finns säkert olika lösningar, och vi äröppna för att diskutera olika lösningar.Den förda invandringspolitiken är till stor del ettresultat av en samsyn mellan moderater och social-demokrater. Och det är inte så konstigt egentligen.Det var ju mycket tydligt när migrationspropositionendiskuterades och beslutades ochockså vid senare tillfällen. har t.ex.endast en reservation som rör en större öppenhet förarbetskraftsinvandring.Jag börjar dock ana att invandrarministern kännersig obekväm med dessa sakers tillstånd. Hon och jagtillhör i och för sig stora partier som mer än andra kanta ansvar och har styrka att också fatta svåra beslutför att helheten ska fungera. Men undrar jag ominte regeringen är på väg att byta fot och kanske in-ordna även flykting- och invandringspolitiken inomde områden där man ska samarbeta med Vänsterpar-tiet och . I så fall har ju invandrarminis-tern chans att titta på 52 yrkanden.Fru talman! Jag har haft god anledning att följadebatten om amnesti för gömda flyktingar som ettvisst ungdomsförbund drivit. Det finns också ett yr-kande från om amnesti för gömda barn-familjer.Amnesti är ingen bra idé. Det skulle innebära heltfel signaler och skulle urholka och devalvera asylpro-cessens legitimitet. De som fått avvisningsbeslut skalämna landet. Något annat kan inte gälla. Om detfinns avvisningshinder ska verkställighet inte ske,men det får bedömas från fall till fall.En amnesti skulle föda förhoppningar om fleraamnestier längre fram och skulle fungera som enmagnet för flera asylsökande till och därmedöka smugglarnas aktiviteter. Att tala om amnesti är enfalsk och kortsiktig humanism. Långt viktigare är attInvandrarverket och snabbarekan hantera ansökningarna så att ledtiderna förkortas.I länder med en ineffektiv och krånglig asylpro-cess eller där kontrollen över illegal invandring ärdålig har amnesti getts för att lösa akuta problem.Fru talman! är inte på och tid. Fri invandring skulle krävaatt våra trygghetssystem måste avvecklas. Jag tarklart avstånd från sådana tankar, och det gör också deflesta i vårt parti. Visst önskar vi mindre av omhän-dertagande och mer av personligt ansvar och maktöver våra liv, men de sociala trygghetssystemenmåste finnas i botten som garant för anständighet ochett värdigt liv. De som ägnar sig åt radikalliberalavisioner och utopier i syfte att välta välfärdsstaten fåringa stora massor med sig.Vår invandringspolitik ska vara reglerad ochgrundas på humanism och rätten till skydd. Familje-återförening och anknytningsinvandring ska självfal-let vara en grundbult i vår politik.Även i ett läge med reglerad invandring och meden fri arbetskraftsinvandring inom EU finns utrymmeför en större öppenhet vad gäller medborgare frånandra länder i världen att få arbets- och uppehållstill-stånd. är myndigheterna ytterst snåla med såda-na arbetstillstånd.Sverige behöver fler som arbetar, och detär nu läge att tillåta fler att komma om arbetserbju-dandena är seriösa och om ansökningarna också ärseriösa. Ett ökat intresse finns hos arbetsgivaren.Sveriges demografiska profil är sådan att flera syssel-satta är en välfärdsfråga.Att fler får komma hit och arbeta är inte i motsätt-ning till att fler flyktinginvandrare också får jobb. Detär ett både och.Fru talman! Jag yrkar därför bifall till reservation19 under mom. 17 i denna fråga.I regeringens skrivelse beskrivs det internationellaarbetet för flyktingar som sker och där ocksådeltar. Det internationella arbetet är avgörande förflyktingarnas värdighet och möjlighet till skydd ochtrygghet. Och gör insatser, och vi stöderregeringens arbete i detta hänseende.De insatser som görs i flyktinglägren i norra finansierade av den svenska regeringen.Vi står bakom de principer som lades fast 1996 iden migrationspolitiska propositionen och som riks-dagen har fattat beslut om.Det är viktigt att en asyl- och invandringspolitikhar ett brett folkligt stöd. Basala humanitära principeroch internationella åtaganden är väl förankrade hosmänniskor i . Vi har inget populistisktparti i som på allvar kan rida på missnöje ochfördomar. Vi tog fajten med Ny demokrati, och detpartiet blev gud ske lov bara en sommarsvala.Helheten måste upplevas som rimlig och schyst.Vi i kan inte profilera oss markant jämförtmed andra europeiska länder. Vi ligger redan i tydligframkant. I EU kan vi påverka och ska också göradet.Vanliga medborgare har dock anledning att bliupprörda om handläggningstider blir orimligt långaoch om det därvid uppstår humanitära tragedier. Där-för är det regeringens ansvar att ges bra arbetsmöjligheter så attärendena i full rättssäkerhet kan avgöras snabbare.Det går att förena humanitet och rättssäkerhet medeffektivitet, ordning och reda.Jag har avslutningsvis ett par frågor till fru stats-rådet, men jag avser att leverera dessa frågor i replik-skiftet, eftersom jag ser att tiden har runnit i väg, ochjag ska be att få tacka för mig för denna gång.nf. 8 ():Fru talman! Låt mig först säga att arbetet inomVänsterpartiet är så fördelat att jag talar över-gripande och om den svenska flyktingpolitiken, ochSven-Erik talar om EU och flyktingpoliti-ken.Låt mig också säga att jag uppskattar att ansvarigminister, statsrådet , närvarar och deltar idagens debatt som handlar om dels regeringensmigrations- och asylpolitiska skrivelse, dels de mo-tioner i ämnet som ledamöterna lade fram under all-männa motionstiden.I skrivelsen säger regeringen att den svenskamigrationspolitiken bör ses i en helhet som omfattarflykting-, invandrings-, integrations- och återvändan-depolitik och i sin tur ingår i utrikes-, säkerhets-,handels- och biståndspolitiken. Detta reser förståsnågra funderingar hos den som läser detta - åtminsto-ne hos mig.Hur kan t.ex. migrationspolitik ha med integra-tionspolitik att göra? Integrationspolitiken handlar omhur väl svenskar och utländskt födda integreras medvarandra här i , dvs. de människor som är här iSverige med uppehållstillstånd eller medborgarskap.Regeringen menar väl inte att artikel 14 i deklaratio-nen om mänskliga rättigheter är beroende av hurintegrationspolitiken i lyckas.I en interpellationsdebatt med StenAndersson i , som sin vana trogen ville ha svarpå vad integrations- och flyktingpolitiken kostar,svarade statsrådet att hon inte vill sättanågon prislapp på människor. Om det är så att vi inteska sätta prislappar på människor, på vilket sätt är dåintegrationspolitiken kopplad till migrationspolitiken?Och om vi inte ska sätta prislappar på människor,varför står det då i förarbetena till utlänningslagen attbarnets bästa inte generellt kan ta över samhällsin-tresset av att reglera invandringen av t.ex. ekonomis-ka skäl? Sätter vi inte då prislappar på barn?Jag förstår faktiskt inte på vilket sätt integrations-politiken har något samband med migrationspolitiken,som handlar om människor i rörelse - dvs. människorsom flyr, kommer hit för att arbeta eller förenas medsin familj eller människor som varit här ett slag ochvill återvända till sitt hemland. Det vore bra om före-trädarna för regeringspartiet kunde förklara detta.Migrationspolitiken ingår i utrikes-, säkerhets-,handels- och biståndspolitiken, säger regeringen vida-re. Då undrar jag förstås om kanförhandlas bort för ett bra handelsavtal med t.ex.Peru. Kan läggas i ena vågskå-len för ett bra handelsavtal med t.ex. i denandra, för att de ska förhindra att flyktingar tar sig tillEU? Jag undrar vad det är för regler som gäller iförhållandet mellan migrationspolitiken och utrikes-politiken.Sverige anser att vi ska ha ett utbyte och associa-tionsavtal med för att övertyga de styrandeom att de måste arbeta med bl.a. kurdernas mänskligarättigheter, som EU har planer på att betalaflyktingläger för iranier m.fl. för att de inte ska kunnata sig vidare till och EU-länderna. Samtidigtstöder vi t.ex. sanktionerna mot och ?Varför tror vi att de oppositionella i har lättare attstörta om de inte får medicin tillbarnen när vi för en annan politik mot t.ex. ?Hur tror vi att de oppositionella i ska få kraftatt störta om de inte får hjälp eller stöd frånomvärlden? Det skulle vara intressant att få höra hurregeringen tänkt när den kopplar ihop migrationspo-litiken med utrikespolitiken i dessa tre fall - ,och Serbien.Fru talman! Det är ytterligare en fråga som jagskulle vilja belysa innan jag lämnar den koppling somregeringen gör mellan migrationspolitiken och utri-kes- och säkerhetspolitiken - eller handlar det kanskei dessa fall om invandringspolitiken? I finns ett antal flyktingar från olika länder som antingenbeviljas tillfälliga uppehållstillstånd, som somalierna,eller som väntat på besked från Invandrarver-ket, som t.ex. flyktingar från Afghanistan.I har det pågått ett krig under två de-cennier - ett krig som har lett till etniska konflikter,terror och massavrättningar, och över 2 miljonermänniskor har fallit offer för kriget och många män-niskor har tvingats fly till andra länder för att överle-va.1996 vid ett besök i fick vi i säkerhetsrådethöra en rapport från talibanernas framfart. Det somskakade mig mest - det kan synas som en detalj, medtanke på allt som hänt i detta land, men för mig vardet inte svårt att identifiera mig - var en liten tioårigflicka som fick sitt ena lillfinger avhugget av taliba-nerna därför att hon hade nagellack på nageln.En del av de afghaner som flytt landet har sökt enfristad i . De har varit här i ungefär ochväntar fortfarande på besked. kan de inteförenas med sina familjer. De kan inte leva ett nor-malt liv. Deras ansökningar om uppehållstillståndläggs på hög på . Kunskapen omsituationen i finns. Den finns hos FN,och medier rapporterar om den. Varför läggs dessaärenden på hög? Vad är det väntarpå? Är det att situationen i ska stabilise-ras?Den 30 mars antog en resolutionom de handlingsplaner för ursprungs- och transitlän-der för asylsökande och migranter som högnivågrup-pen Asyl och migration utfärdat.Vad gäller säger isin resolution: "Parlamentet anser att det är omöjligtatt genomföra handlingsplanen för ochatt det strider mot de grundläggande principer somunionen baseras på liksom mot de principer som skallstyra EU:s utrikespolitik, eftersom det inte finns nå-gon laglig regering i landet och styrmed mycket allvarliga och kontinuerliga kränkningarav de mänskliga rättigheterna, och eftersom försökentill samarbete med denna regim har varit fruktlösaoch UNDCP:s politik som finansierats av medlems-staterna för att ersätta opiumodlingarna har misslyck-ats, och uppmanar därför medlemsstaterna och rådetatt mot bakgrund av detta radikalt ompröva sin poli-tik. "Denna resolution kom till denna kammare den13 april . Är det så här migrationspolitiken kopp-las ihop med invandringspolitiken i den svenskaflyktingpolitiken?Vi har tidigare diskuterat i denna kammare om detfinns ett pris på . Det är ju inteutan att det kan förefalla så när regeringen kopplarihop migrationspolitiken med invandringspolitikenoch utrikes-, säkerhets-, handels- och biståndspoliti-ken.Fru talman! Detta för mig in på det som kontinu-erligt upprepas som ett mantra i vartenda migrations-politiskt betänkande: "Den svenska asylpolitikenpräglas av humanitet och generositet." När vi ser påomfattningen av och antalet reservationer ser vi attdet enda parti som regeringen har helhjärtat stöd fråni uppfattningen att den svenska flyktingpolitikenpräglas av humanitet och generositet är just Modera-terna. Med tanke på den kampanj som nu driver om permanent uppe-hållstillstånd för de ca 2 000 gömda flyktingarna iSverige kan man ju undra hur det är beställt medmantrat.Samtidigt som regeringen lade fram sin migra-tionspolitiska proposition, som ledde till nuvarandeutlänningslag, offentliggjorde Human Rights Watchen 34-sidig rapport med utomordentligt allvarligkritik av den svenska asylpolitiken. Med nuvarandelagstiftning har fällts för upprepade brott motFN:s tortyrkonvention - vi innehar det föga hedrandevärldsrekordet i antalet fällningar.Den nya utlänningslagen innebar också skärptaregler för anhöriginvandringen, vilket lett till att fa-miljer har splittrats och barn vars förälder i hemlandetavlidit nekas återförening med den förälder som ärbosatt i . Jag uppskattar därför verkligen attstatsrådet i tisdagens interpellationsdebattom familjåterförening aviserade att direktiven tillutredningen om anhöriginvandringen inom kortkommer att tas av regeringen.I utlänningslagstiftningen infördes den 1 januari1997 en ny bestämmelse om rätt till skydd för densom "på grund av sitt kön eller homosexualitet kännervälgrundad fruktan för förföljelse". Införandet före-gicks av en diskussion om huruvida skullebredda tolkningen av flykting-begrepp så att den också innefattar förföljelse pågrund av kön eller homosexualitet. En sådan tolkningstöds av och är etablerad iett antal länder.Anledningen till att dåvarande flyktingministerSchori inte ville bredda flyktingbegreppet var att haninte ansåg att kvinnor som grupp inte kan tillhöra detsom i utlänningslagen kallas "tillhörighet till en visssamhällsgrupp". Mot detta argumenterar jag, ochgjorde det också då, att kvinnor som förföljs därför attde vägrar bära slöja faktiskt tillhör en viss samhälls-grupp, nämligen samhällsgruppen "kvinnor som väg-rar bära slöja".I en artikel 1998 i nr 4 av ofRefugee riktar två rättsvetenskapliga forskare,och stark kritik mot3 kap. 3 § första stycket 3 i utlänningslagen. De häv-dar att kvinnor som fruktar förföljelse på grund av attde överskridit sociala normer, t.ex. vägrar bära slöja,inte förföljs på grund av att de är kvinnor utan pågrund av att de vägrar vara "riktiga" kvinnor, dvs.motsvara den kvinnobild som samhället ställt upp.Jag vill här också påpeka att det korrekta uttrycketinte är "kön" utan genus - dvs. det är inte kvinnorsbiologiska kön som orsakar förföljelse utan det soci-ala och konstruerade kön som bestäms av rådandesamhällsvärderingar.De båda forskarna hävdar vidare att även om för-följelsen är genusrelaterad har orsaken ofta sin grundi . Om en kvinna protesterar motdiskriminering av kvinnor, som t.ex. i därkvinnorna protesterar mot hedersmorden, eller vägrarfölja sociala normer i samhället, som t.ex. kvinnor iIran som vägrar bära slöja, är detta ett uttryck för enpolitisk åsikt som kan leda till en sådan förföljelsesom avses i Genèvekonventionen.Den som erkänts som flykting enligt Genèvekon-ventionen har i flera avseenden en mer förmånligställning än den som beviljats stöd av t.ex. 3 kap. 3 §första stycket 3. Det gäller rätten till familjeåterföre-ning enligt , krav på kortarehemvisttid i som villkor för att erhållasvenskt medborgarskap och rätt till resedokumentenligt Genèvekonventionen.Utifrån detta argumenterar forskarna att genom attvi placerar förföljda kvinnor i en särskild skyddskate-gori, där skyddet och förmånerna är sämre än deregler som förföljda män i allmänhet beviljas skyddav, så är det en faktisk diskriminering av kvinnor. Jagbehöver väl inte säga att delar forskar-nas uppfattning?Sverige har undertecknat ett antal internationellakonventioner i detta ämne, bl.a. konventionen omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor.