prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — Det tycker jag är enviktig fråga.Här kan man också konstatera att utskottet ärenigt. Den oberoende utvärderingen bör påskyndas,eftersom det är väldigt viktigt. Vi har redan initieratdetta, så frågan är inte ny. Det finns all anledning attta tag i det. Även resultatet av ,som jag tidigare redovisade, bör påskyndas. 29 ():Fru talman! Det var intressant att höra de sista or-den som sade i sitt inlägg när hanlämnade talarstolen. Han brukar aldrig säga någon-ting när vi finner varandra i olika samarbeten, mendet finner han tydligen mer naturligt.Därmed vill jag också ha sagt att vi här har ettbetänkandet där vi moderater står helt bakom majo-ritetsskrivningen. Det kanske inte är så ofta i och försig. Oppositionens uppgift är å andra sidan att oppo-nera. Skulle det vara så att majoriteten fårsamma goda idéer som oppositionen är det inte någotfel i det.Arkiven är väldigt viktiga som samhällets minne.Ett samhälle utan museer och arkiv får minnesförlust,och då görs det väldigt allvarliga misstag. Förutom inte kan lära sig av de tidigare begångna missta-gen vet vi faktiskt att våra arkiv haft stor betydelseför t.ex. rättsprocesser in i föregående sekel somemanerade i förhållanden på 1600-talet.Vi kan bara tänka på Skattefjällsmålet mellansvenska staten och samerna som byggde på de över-enskommelser som hade brutits och som var gjorda imitten . Då var det väldigt viktigt kunde gå tillbaka och finna de orginalhandlingarsom avgjorde det målet. Det är alltså viktigt att män-niskor som har rätt också kan få sin rätt. Det är kan-ske inte det vi ofta tänker på när vi talar om arkiv.Vi vill gärna skicka med från vår sida ett par var-ningssignaler, fastän vi står bakom betänkandet, somgäller bl.a. det som en del har berört här om elektro-niska medier och den snabba utvecklingen. Det ärframför allt den ständiga utvecklingen med föränd-ringar av det vi brukar kalla för hårdvara som är ettproblem.De av våra arkiv som har fört över material ellersom har fått material via elektroniska medier måsteständigt se till att allteftersom utvecklingen sker attföra över dem till nya läsbara former, vilket är svårt,kan förstöra kvaliteten och framför allt är ganskakostsamt. Alla kan dessutom inte skaffa sig och ha enhel uppsättning med utrustning hela tiden.Låt mig ta ett litet exempel ur min egen erfaren-het. Jag spelade in sista högtidligaöppnande på öppen-spole-video. Det fanns då. Detfinns icke en apparat i det här landet där jag kansätta i de båda spolarna och lyssna på , höra på klampmarsch och parad-marsch. Det finns alltså inte någon sådan, och det ärinte så förfärligt länge sedan. Det är många sådanamisstag som har gjorts där vi har svårt att kom-ma åt den information och de fakta som finns.Det andra som vi måste se upp med och som detkan finnas skäl för oss att återkomma till sedan är attden moderna tidens miljöföroreningar förstör. Detgäller inte bara det som har refererats till när detgäller och mögel. Både i vårt land och iandra länder har man bekymmer med luftföroreningarsom löser upp pergament, förstör gamla skinnbandoch mycket annat. Det är stor anledning att samordnaforskningen på miljöområdet också med arkivvården.Det tredje som jag skulle vilja skicka med en var-ningssignal för gäller överförandet efter det attSvenska kyrkan och staten delvis har gått skilda vä-gar. Det finns trots allt arkivalier, eftersom kyrkan harvarit en statlig institution under cirka fyra och etthalvt sekel, som ska föras över. Det har inte varit detallra lättaste att göra det.Jag satt med i den utredning som tittade på de frå-gorna och lade fram ett förslag om hur det hela skulleklaras av. Det har visat sig att så enkelt som vi hop-pades att det skulle vara är det inte. Det är väldigtviktigt i glappet mellan olika organisationer eller iglappet mellan olika former för förvarande att inteviktigt arkivmaterial försvinner.Fru talman! Det kan föranleda oss att återkomma.Men den här gången ställer vi oss bakom majoritets-texten.Anf. 30 ():Fru talman! I det här korta betänkandet behandlas,som flera talare har varit inne på, arkivfrågor utifrånmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden. Nukan man drabbas av tanken att ämnet är ointressantmed tanke på betänkandets tjocklek. Men så är detsjälvklart inte. Jag uppfattar det som att utskottet ärganska enigt i synen på hur värdefulla våra statligaoch även andra arkiv är.Det som särskilt ska noteras är att utskottet före-slår att med anledning av ett motionsyr-kande från oss kristdemokrater som sin mening skage regeringen till känna att det är angeläget att den avregeringen aviserade utvärderingen om arkivväsendetsnarast påbörjas. Jag återkommer strax till argumen-ten för det.Det är bra att regeringen har insett behovet avdenna utvärdering, men vi kristdemokrater ansersamtidigt att senvärdigheten i behandlingen av fråganär anmärkningsvärd. Det är detta som också kulturut-skottet har ställt sig bakom.Precis som flera talare har sagt här förut är arkiv-frågorna mycket viktiga. Myndigheters arkiv är en delav det nationella kulturarvet och ska bevaras, hållasordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att tadel av allmänna handlingar, behovet av informationför rättskipningen och förvaltningen samt forskning-ens behov.Runtom i landet finns ett antal arkiv av olika ka-raktär som förvaltar betydande arkivbestånd. Dethandlar om att vårda och bevara, men lika mycket omatt ge tillgång till värdefull historia. Dessa samlingarspeglar människors egna tankar, föreställningar,handlingar och symboler. Vi kan följa idéer ochhandlingsmönster i vårt rika kulturarv från tidig me-deltid fram till våra dagar och se hur det modernaSverige växer fram på såväl central som regional ochlokal nivå. Det är därför viktigt att se till mångfaldig-heten och tillgängligheten på detta område.Birgitta från tog upp hur vik-tigt det är med barn och ungdomar. Jag kan inte låtabli när vi nu talar om arkiven att nämna exempel påprojekt där folkrörelsearkiv och landsarkiv inlettsamarbete med skolor i historia. Exemplet som jaghar här en bok som heter på väg. Det är enexempelsamling av arkivhandlingar.Genom detta projekt får lärare och elever upp-täcka arkiven som en viktig väg att få grepp om denlokala utvecklingen. Det måste vara spännande att fåstudera hur de stora händelserna i , i Europaoch i världen märks i lokalsamhället. Precis somBirgitta sade tror jag att barn och ungdomarinte minst behöver en konkret och lokal förank-ring i sin undervisning, inte minst i historia och reli-gion. Nya utmaningar finns också på detta områdemed den nya tekniken.Jag nämner, som sagt, detta exempel bara för attvisa vilken viktig uppgift arkiven har och betydelsenav att de får möjligheter att utvecklas.Att förmedla kulturarvet till nya generationer ären gemensam uppgift för hela samhället. Varje män-niska har ett ansvar för att lämna efter sig både yttremateriella värden och inre andliga och kulturellavärden. Att förmedla ett kulturarv handlar inte baraom konkreta lämningar utan också om ett för ögatosynligt arv i form av värderingar och normer. Dettaär centralt i det kristdemokratiska tänkandet.Kulturinstitutioner, kulturhistoriska besöksmål,förvaltning och vård utgör den fasta delen av vårtkulturarv. I vårt svenska kulturarv ingår också histo-ria och tradition, religion och livsåskådning, språkoch etiska och moraliska normer. Kulturarvet är såle-des inget som är givet en gång för alla, utan det beri-kas ständigt av nya upplevelser och erfarenheter lik-som även av kontakter med andra länder och kulturer.Precis som någon har sagt här är det vik-tigt att ha god kännedom om sitt eget kulturarv, efter-som det är en förutsättning för att bygga upp en egenidentitet och för att kunna respektera andras kulturoch värden.Varför tycker vi då att det är så angeläget att denaviserade utvärderingen av arkivväsendet snarastpåbörjas?Precis som det anges i betänkandet och som redanhar berörts t.ex. av har ar-kivlagen varit i kraft . Arkivens arbets-situation har förändrats, bl.a. beroende på den snabbatekniska utvecklingen och ökade mängder av materi-al, en utveckling som i grunden ändrar arkiveringensbetingelser. En utvärdering bör bl.a. belysa resursut-nyttjandet, lokaliseringar och möjligheterna i en nyinformationsteknisk tid.Precis som har sagts föreslog re-visorer i en skrivelse till regeringen atten mer omfattande granskning av arkivvården skullegöras. Enligt revisorerna borde fem aspekter särskiltbeaktas vid en sådan granskning, nämligen gallringav enskilda arkiv i anslutning till den ständigt ökandeomfattningen av arkivvården, digitaliseringen avarkivvården, avgiftsfinansieringen av arkivvården,innebörden av EU-anslutning för arkivhan-teringen samt kompetensfrågor inom arkivverksam-heten.Förutom dessa nämnda områden finns det ocksåandra viktiga frågor som jag anser bör behandlas viden utvärdering. Jag tänker på landsarkiven och ävenpå samverkan med folkrörelsearkiv och andra enskil-da arkiv.Fru talman! har inga reserva-tioner vid det här betänkandet utan tillstyrker majori-tetens förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.8 § FrågestundAnf. 31 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund. Följande statsråd deltar i dennafrågestund:Justitieminister , kulturministerMarita , socialminister , stats-rådet och statsrådet besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt område. Övriga statsrådbesvarar frågor var och en inom sitt respektive an-svarsområde.Jag ger ordet fritt.Projekt med gränspoliserAnf. 32 ():Fru talman! Jag kommer som bekant från Ble-kinge. påbörjade polisen i av en gränspolis för att ha en väl för-beredd gränskontroll den dag blir operativSchengenmedlem.Arbetet har varit mycket framgångsrikt och hargett mycket goda resultat. Den här satsningen harkommit hela det svenska polisväsendet till del på såsätt att många av dem som är gripna för tillgrepps-brott har begått brott i stora delar av och äveni Norge.Kostnaden för det här projektet får tas inom ordi-narie budget, vilket är ganska svårt för en polismyn-dighet av storlek.Det här har gett ett mycket bra resultat i brottsbe-kämpningen och värdefulla kunskaper inför Sverigesframtida Schengenmedlemskap.Jag vill fråga justitieministern: justitieminis-tern beredd att tillföra extra resurser så att det härprojektet kan fortsätta?Anf. 33 Justitieminister ():Fru talman! Det är naturligtvis viktigt att alla vårapolismyndigheter som har ansvar för gränskontrollenutvecklar sina metoder för att kunna säkerställa en brakontroll när träder in i sin ope-rativa fas om ungefär ett år.Blekinge polismyndigheter har visat sig varamycket kapabla när det gäller att utveckla metoder,och det är självklart att det ska ske inom ramen förordinarie budget. Hur budgeten ser ut hos de olikapolismyndigheterna är beroende på vad man kommerfram till i de gemensamma överläggningar som läns-polismästarna har med . Regering-en kommer för sin del med en vårproposition redan inästa vecka där vi anger ramarna för rättsväsendetunder och därefter, och därefter harnaturligtvis att fundera över hur denya resurser som tilldelas polisen bäst ska fördelas.Det här med gränsskyddet är naturligtvis en av defrågor som kommer att behandlas i det interna bud-getarbetet.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tackar så här långt för svaret. Menden bistra verkligheten är sådan att lilla intehar fått några extra pengar för detta, trots att man görnytta för en stor del av och i viss mån ävenför Norge.På något sätt är det ju inte alla polismyndighetersom är så belägna att de har den här Schengenverk-samheten. Jag undrar om justitieministern är bereddatt i direktiven till tala om hurviktigt det är att man gör ett bra förberedelsearbeteför det kommande Schengeninträdet, att så att sägaöronmärka pengar för detta redan i direktiven tillRikspolisstyrelsen.Anf. 35 Justitieminister ():Fru talman! Öronmärkta pengar sysslar vi intemed numera, det vet nog vi däremot sysslar med är att tala om för våramyndigheter vad regering och riksdag prioriterar, vadsom är viktigt och vad man ska inrikta sin verksamhetpå. När det gäller gränskontrollen har den varit uppe iflera budgetpropositioner , och denkommer säkerligen att finnas med både i vårproposi-tionen som kommer om och i budgetpropo-sitionen i höst.Givetvis är det för statsmakterna viktigt att myn-digheterna genomför allt det praktiska arbete sombehöver göras för att säkerställa gränskontrollen. Dethar ju varit bakgrunden till en del resursförstärkning-ar som har givits till polismyndigheter ochsom kommer framöver.NärradionAnf. 36 ():Fru talman! Jag har en fråga till kulturministern.Nästa vecka ska vi i den här kammaren behandlaoch debattera betänkanderörande den kommersiella lokalradion och andramediefrågor, dock inte den ideella närradion.Det bekymrar mig. är det 1 100 organisatio-ner landet över som förfogar över sändningstillstånd i150 närradiostationer. Tyvärr minskar antalet sändan-de organisationer, medan kommersiella aktörer taröver sändningstillstånd och faktiskt köper in statio-ner.Oroar det också kulturministern? Kan man tänkasig att kulturministern tar initiativ till analytiska åt-gärder, kanske någon typ av överväganden och åtgär-der, för att stärka den kvarvarande ideella lokalradi-on?Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! Vi har gjort olika insatser för att stär-ka närradions möjligheter. Vi har tagit bort avgiftenhelt. Dessutom har vi sett till att man kan vara enmedieförening, att man kan sända närradio om man ären medieintresserad ungdomsgrupp, om man t.ex. gårpå en medielinje i gymnasieskolan. Det har varitväldigt bra för närradion.Samtidigt har vi också noterat det tar upp. Vi har noterat att stora medieaktörer,några av de allra största medieföretagen i , harbörjat köpa in sig och delvis ta över dessa närradio-tillstånd. Det är en utveckling som bekymrar oss. Denär inte så stark och finns ännu bara på några få ställeni landet. Men det är tillräckligt för att vi från Kultur-departementets sida ska se över detta.Skulle vi se att utvecklingen är på väg åt fel hållkommer vi också att föreslå åtgärder.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar kulturministern för svaret.Jag hoppas också att denna analys sker snabbt, för dethär går fort.Ta t.ex. Bonnierföretagen och Kinneviksföreta-gen. Ta , som faktiskt förfogar övertiotalet tillstånd och som bygger rikstäckande nätverkprecis som vissa av de kommersiella lokalradioaktö-rerna gör, något som vi faktiskt ska försökahindra fortsättningen av.I ger staten reella anslag till närradion,liksom man gör i , allt för att underlätta förde ideella organisationerna att hålla i gång det vi kankalla mångfald i etermedierna. Den bästa mångfald vikan ha är att vi har en levande närradio.Jag hoppas att kulturministern snabbt kommertillbaka i denna fråga.Anf. 39 Kulturminister ():Fru talman! De stora aktörerna är nu nämnda vidnamn. Jag kan försäkra om att vifrån departementets sida, från regeringens sida kom-mer att noga analysera den utveckling vi ser. Den ärinte på bred front , men vi har hög beredskap för attkomma med förslag till åtgärder. Vi ska först göra engrundlig analys.VåldtäktAnf. 40 ():Fru talman! Min fråga riktar sig till justitieminis-tern och rör 6 kap. 1 § i , om våldtäkt.I denna paragraf krävs ju att det ska vara fråga omhot, våld eller försättande i vanmakt.De här rekvisiten har kopplats till några svåra rätt-spolitiska diskussioner under egentligen tid.Grunden är hur mycket en flicka eller en kvinna skakämpa emot och protestera för att det ska räknas idomstolen. Det rör särskilt tre kategorier som upprörmig mycket. Det är handikappade som inte har kun-nat kämpa emot. Det är unga som helt enkelt inte hartorts. Det handlar också om berusade kvinnor somheller inte har kunnat kämpa emot.Min fråga till justitieministern är: Anser ministernatt 6 kap. 1 § fungerar för de här kategorierna?Anf. 41 Justitieminister ():Fru talman! Jag är nästan lite förvånad över frå-gan från samband med att vi tillsatte Sexualbrottskom-mittén uttalade jag att jag anseratt sexualbrottskapitlet och flera av paragraferna i detinte återspeglar de värderingar vi har i samhället idag.Jag anser att både terminologi och straffsatser be-höver ses över för att anpassas efter dagens situationoch de krav vi ställer på hur man ska bedöma över-grepp med sexuella förtecken som sker mot männi-skor.Bakom det låg bl.a. den diskussion som uppstod isamband med att en kvinna i berusat tillstånd blevutnyttjad av flera män. Detta bedömdes icke varavåldtäkt.Jag anser att lagstiftningen inte bara ska speglamänniskors värderingar utan också ligga nära detordval människor i allmänhet använder. De beteck-ningar som används i våra domstolar bör överens-stämma med den uppfattning människor i allmänhethar.Det var anledningen till att Sexualbrottskommit-tén tillsattes. Den har ett brett uppdrag och kommerförhoppningsvis att avsluta sitt arbete under hösten.Anf. 42 ():Fru talman! Det låter ju väldigt bra.I den lagstiftning som finns , och som också harändrats, nämns i förarbetena gruppvåldtäkt i någonendaste mening. Det sägs väldigt lite i direktiven tillSexualbrottsutredningen. Just i de här fallen har ettsådant händelseförlopp ofta kopplats ihop med någonav de tre kategorierna, särskilt när det har gällt beru-sade kvinnor.Min följdfråga är då: Är justitieministern bereddatt se till att det kommer ett lagstiftningsförslag påriksdagens bord som är klart och tydligt och där manockså fullföljer de intentioner som ministern har talatom?Anf. 43 Justitieminister ():Fru talman! Jag anser att ansvaret för att säker-ställa att utredningen kommer med ett förslag somutgör ett gott underlag för regeringens arbete att utar-beta ett förslag till , liggerhos de politiska partierna.Det är en parlamentarisk utredning. harall möjlighet att via sina representanter i utredningenpåverka vilket förslag utredningen ska komma med.Anf. 44 ():Fru talman! Det är självklart. Jag tror att alla riks-dagens partier just nu är väldigt engagerade i de härfrågorna. I direktiven till utredningen, som styr utred-ningens arbete, finns det väldigt lite sagt om de härfrågorna. Därför är det intressant att veta vilken viljaregeringspartiet har på just de här områdena.Anf. 45 Justitieminister ():Fru talman! Jag vet inte om är missnöjdmed direktiven. Själv anser jag att de är mycket vidaoch ger ett mycket stort utrymme för utredningen attöverväga alla upptänkliga frågor som har anknytningtill den totala översyn av sexbrottskapitlet som dethandlar om. Regeringspartiet är också företrätt i ut-redningen.BergsjönAnf. 46 ():Fru talman! är en s.k. utsatt stadsdelmed massor med invandrade människor - en majori-tet - och en stor segregation.År 1997 var det 64 inbrott i bostäder. Under år2000 har man , , haft38 stycken. var det 54 bilinbrott, 1999var det 175.Vad avser justitieministern göra för att polisresur-serna ska säkras och för att människorna ska kunnakänna sig trygga i och andra förorter?Anf. 47 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller just brottet inbrott harvi haft en minskning i landet i sin helhet. Men det ärockså så att det på vissa håll i landet har skett enökning av nästan alla typer av brottslighet. i en del av förstäderna till våra storstäder.Det är en av bakgrunderna till den storstadssats-ning som regeringen har gjort när det gäller att säker-ställa att just storstäderna på ett brett sätt angriper deproblem som man har när det gäller segregation,arbetslöshet och marginalisering av befolkningen.Det är den typen av faktorer som ligger bakom enhög brottslighet i de här orterna.Det brottsförebyggande och brottsförhindrandearbetet är en del av storstadssatsningarna. Därutöverfinns det andra satsningar som sker just i Bergsjönnär det t.ex. gäller att utveckla högskola och andrafaktorer som påverkar den positiva utvecklingen aven ort.Det är den typen av satsningar vi behöver. Det ärett sätt att också förebygga och förhindra brottslighet.Anf. 48 ():Fru talman! Det är alldeles utmärkt att man görden typen av satsningar. Men min fråga var: Vadtänker justitieministern göra för att säkra tillräckligapolisresurser för att garantera människorna säkerhet iBergsjön?Alldeles var det en skottlossning i i närheten av en restaurang. Det tog 35 minuterinnan man fick dit några poliser. Det är alldeles otill-ständigt att det är på det sättet att människor inte enskan säkras snabba utryckningar.Det är en ren polisfråga, och jag undrar vad justi-tieministern avser att göra för att människor ska kun-na leva säkert även i Bergsjön.Anf. 49 Justitieminister ():Fru talman! Som säkert kännertill har regeringen ingen möjlighet att styra polisre-surser på enskilda orter. Den styrningen sker viaRikspolisstyrelsen. Det vi från regeringens sida kangöra, och i sin del av beslutsfattandet, äratt säkerställa att polisen totalt sett har de resurser debehöver. Därför har polisen fått nyatillskott som bl.a. har fördelats med fördel till stor-stadsområdena, på grund av den problematik somfinns där. Regeringen har uttalat att man avser attåterkomma med ytterligare förslag för att förstärkapolisens resurser.När det gäller att garantera säkerheten för med-borgarna - det må vara i eller någon annanort i vårt land - handlar det inte bara om vad polisenkan göra. Det finns mycket mer att göra för att ökatryggheten och säkerheten i vårt samhälle. Det kräversamarbete mellan polis och andra myndigheter, menockså att man involverar skola och enskilda personeri det. Det sker i . Där har mannämligen insett att det här handlar om något mycketvidare och svårare än bara fler poliser.IT-satsningar i skolanAnf. 50 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet nu pågår IT i Skolan, eller somdet kallas. Det är en mycket ambitiös satsning påkompetensutveckling för personal inom skolan.Så här står det på ITiS hemsida: Den nationellasatsningen på IT i Skolan, ITiS, genomförs under treår 1999-2001. ITiS omfattar ungdomsskolan, dvs.förskoleklassen, , särskolan, sameskolan,specialskolan och gymnasieskolan.Har projektet kommit så långt att man redan nukan se att alla de uppräknade skolformerna verkligenhar kommit med?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! De uppräknade är med i projektet.Där man kan se en förändring från när projektet bör-jade fram till , är att man inte når lika många läraresom man från början hade tänkt. Det är den föränd-ring jag vet om . Men de uppräknade är med,mer eller mindre beroende på kommun.Anf. 52 ():Fru talman! Förmågan att utnyttja den möjlighetsom IT ger kommer att bli en ny klassfråga, om detinte redan är det. Därför är det bra att man verkligensatsar på skolan, där man når alla.Men inom skolan finns det också skillnader i till-gänglighet och möjlighet att tillgodogöra sig infor-mationstekniken. Jag undrar om de skillnader somfinns har uppmärksammats i satsningen med så att man i förlängningen verkligen når allaelever. Det är ju dit man vill komma.Jag tänker speciellt på eleverna i särskolan ochspecialskolan. Där måste man antagligen tillföra intebara kompetens utan också hårdvara. Har man verkli-gen nått de grupperna också?Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Regeringens del i den en och en halvmiljard som man har satsat på detta stora ITiS-projekthar varit att ge lärarna en gedigen kompetensutveck-ling och se till att lärarna får en dator i samband medarbetet.Antalet datorer per elev i de enskilda skolorna harvi inte tagit ställning till. Vi har inte heller angettnågra riktlinjer.Det är ju precis som frågeställaren säger, att detser olika ut i kommunerna. Det ligger ett stort kom-munalt ansvar i detta.Med den överblick vi har över landet ser vi, när vijämför med andra länder, att vi ligger oerhört välframme. vet vi att är det land som liggerföre oss när det gäller IT-tätheten gentemot elever.Annars ligger vi väl framme, även om det finns storakommunala skillnader.Studiestödssystemet för vuxnaAnf. 54 ():Fru talman!