prot · GO0938 · 2000-12-01 00:00:00 — Det finns bara en vettig åtgärd inuläget - att lägga ned särlösningen och flytta överhandläggningen till förvaltningsdomstolar.Handläggningstiderna är ett evigt aber. Det är där-för glädjande att utskottsmajoriteten har kunnat sam-las kring en begäran om flexiblare utnyttjande avanslagen på migrationsområdet. Det är bra. Det kannågot öka möjligheterna att de personella resursernautnyttjas så effektivt som möjligt. Frågan är bara omdet räcker.Att behöva leva i ovisshet ochvänta på ett beslut är enormt psykiskt påfrestande.Det är ungefär som att leva i ett ständigt vakuum. Detär sannolikt inte fel att påstå att det på grund av delånga väntetiderna dessutom skapas många humanitä-ra skäl att få stanna i vårt land. De allra flesta av desom väntar i på ett beslut från Migrationsver-ket eller har de harväntat här lärt sig svenska, haft praktikplatser och påolika sätt försökt anpassa sig till det svenska samhäl-let för att sedan mötas av ett brutalt nej.Således måste handläggningstiderna radikalt för-kortas. En viktig del i detta är en ny process. Det ärviktigt att den asylsökande får en prövning i tvåparts-förfarande så fort som möjligt, och att Migrationsver-ket inte blir en transportsträcka fram till länsrätten.Tyngdpunkten i processen måste här, precis som påalla andra områden, ligga i första instans. Vi anser attMigrationsverket ska ha utrett ärendet och lämnatansökan om avvisning till länsrätten inom tre måna-der. Länsrätten ska i sin tur sätta ut målet till för-handling från denna tidpunkt. Dåkan de flesta asylärenden vara avgjorda inom ett år.Detta är den absoluta målsättningen, som vi naturligt-vis också måste sätta av resurser till. Men jag tror genom att satsa resurser idet befintliga systemet kan få ut mer av processen.Herr talman! I ett anförande om migration måsteman ta upp frågan om arbetskraftsinvandring. Överhela pågår debatten om när, var och hurman ska öka arbetskraftsinvandringen. Rapporternasom talar om behovet i i allmänhet och Sveri-ge i synnerhet är många. exportländer avarbetskraft, t.ex. , ser ökad invandringsom en nödvändighet för att deras framgångsrikaekonomiska utveckling ska kunna fortsätta. Den stora frågan är hur en sådan ar-betskraftsinvandring ska gå till, och varifrån man kanräkna med att personerna kan komma att utvandra.Det finns all anledning att understryka det faktumatt mångfald på den svenska arbetsmarknaden är bra.Därför har en ökad arbetskraftsinvandring ett bety-dande egenvärde. Det är när kulturer möts och brytsmot varandra som fler innovativa idéer kan födas. Detär inte minst den svenska ekonomiska historien ettbevis för. Det finns alla anledning att räkna med attdetta gäller även för den svenska ekonomiska framti-den.Det gäller nu att lyfta blicken. Det kommer inteatt finns någon "nu-får-ni-komma-knapp" att tryckapå för varje enskild yrkesgrupp när den svenska ar-betskraftsbristen blir akut. egoistiska önsk-ningar utgör inte grunden för världens migrations-drömmar. Därför måste denna process börja nu.Folkpartiet anser att regeringen bör tillsätta enutredning för att se över möjligheterna till en modernpolitik för arbetskraftsinvandring. Vi menar att fråganär så viktig och uppenbart nödvändig att det interäcker med några interdepartementala arbetsgrupper -mellan departementen - som ska titta på den.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillreservation 4. liberalerna kommer även attstödja reservationerna 5 och 6.Anf. 5 ():Herr talman! Det är lite trist att föra en debatt . Allariksdagsledamöter har åkt hem - det sitter inte ensnågon på rummen och tittar. Men jag är glad att detfinns lite åhörare.Jag börjar med att yrka bifall till reservationerna3, 5 och 6. Jag står naturligtvis bakom reservation 7också.Herr talman! I mitt yrke som barn- och familjep-sykolog turnerade jag ibland som relationsmissionär.Vad betyder det? Jo, jag berättade rätt ingående ochmed exempel hur viktigt det är för ett barn att få ettbra mottagande här i världen - att växa upp i mänsk-liga relationer med några få från början, och så små-ningom fler och fler. Barnet behöver en massa om-vårdnad och närhet. Även språket kräver en relationför inlärning. ska barnet också lära sigatt skiljas från de vuxna trygga i små steg - inte has-tigt och burdust.Jag brukar som relationsmissionär ibland ställa enfråga. Tänk dig att du rädd för ormar t.ex. och vill blifri från det. Vad tror du då är bäst - att kasta dig i enormgrop och mena att det ska härda dig, eller att meden trygg person i handen sakta och rum närmasig?Det som jag har pratat om nu är egentligen integ-ration. Föräldrarna hjälper barnet till integration här ivärlden. Precis på samma sätt - fast i lite olika tapp-ningar beroende på ålder och erfarenheter - behöveren människa som invandrande eller flyende kommertill vårt land ett gott mottagande, relationer, närhet,omvårdnad, respektfullt bemötande och så småning-om hjälp att stå på egna ben. Ingen ska missförståmig nu - jag menar inte att vuxna invandrare ellerflyktingar ska behandlas som barn. Men alla männi-skor behöver extra mycket av allt det som jag harräknat upp om man på något sätt befinner sig i kris.Integration ska börja från den minut invandrareneller flyktingen sätter sin fot på svensk jord - efter-som det handlar om nu så säger jag "svensk"- oberoende av om personen blir kvar i ellerinte. Detta måste ske om vi ska kunna leva upp tillmålet för integrationspolitiken.Integrationspolitikens mål är enligt detta beslut li-ka rättigheter och möjligheter för alla oavsett etniskoch kulturell bakgrund. Det är en samhällsgemenskapmed samhällets mångfald som grund samt en sam-hällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig re-spekt och tolerans och som alla oavsett bakgrund skavara delaktiga i och medansvariga för.Integration är ingenting som svävar fritt från all-ting annat av sig själv. Den ska finnas med i allasammanhang och beröra alla myndigheter och allapolitiska områden. Det gäller hälso- och sjukvård,social omsorg, utbildning, bostäder, rättsväsende,kultur, skattepolitik, språkundervisning m.m.Integration är ett förebyggande arbete. Man tyckerkanske att det inte är så noga med integration om manändå ska lämna landet , men det är likaviktigt ändå. Flyktingar som varit med om ohyggligasaker måste få hjälp att bearbeta detta innan hemfär-den. Man har då en chans att komma hem som en litehelare människa. Man kan kanske t.o.m. vara enfredsbevarande person.När jag satt och skrev detta slog detmig, att ser man integration utifrån det perspektivsom jag nu har beskrivit handlar hela betänkandet,hela område 8 Invandrare och flyktingar, om integra-tion. Det handlar om bra mottagande, närhet ochomvårdnad, relationer och hjälp till att stå på egnaben.Men vad gör vi ? Vi kastar männi-skor i ormgropar och verkar mena: dig! Vi harinte råd med något annat.Förebyggande arbete tar lite tid och kostar pengar,men det blir billigare i längden och är framför allthumanare. Fast det är ju alltid pengar vi först ochfrämst tänker på förstås. Men det blir billigare attsatsa tidigt.Därför har jag tagit i lite och reserverat mig pånågra punkter. verkar det stämma med vadalla anfört här före mig - integration måste kommaunderifrån.Nu blev det spännande medan jag satt och skrev.Jag tänkte: Hur stämmer nu det här resonemangetmed reservationerna?Vi börjar med reservation 3 om kommunersätt-ningar vid flyktingmottagande. Det handlar om att vimåste se de nya invånarna som en resurs för helanäringslivet. Vi måste hjälpa till så att de kan få ar-bete eller bli egenföretagare t.ex. Ja, det stämmer. Detär ju integration - gott mottagande, ett slags omvård-nad, relationer och hjälp att stå på egna ben.Hur är det då med reservation 5 om ansvar för en-samkommande barn? Asylsökande barn befinner sig ien mycket utsatt situation, i synnerhet barn som ärensamma på flykt. Många har svåra traumatiska upp-levelser bakom sig. De ensamma barnen behandlasför närvarande på samma sätt som vuxna asylsökan-de, trots att de har helt andra behov. Migrationsver-kets uppgift är nämligen bara att utreda barnens asyl-behov. Här måste det ske förändringar. Det handlar juockså om integration - om mottagande och omvård-nad.Så har vi reservation 6 om asylsökande barn ochskolgång. Här handlar det verkligen om integration.Det är många som har påpekat hur viktigt det är att deasylsökande barnen har samma skolrättigheter på allaområden som andra barn i . Det har RäddaBarnen och gjort och många flerhar gjort det politiskt också. tycks vissa föränd-ringar vara på gång, och det är mycket glädjande.Men jag har ändå valt att reservera mig för att lyftafram frågan och tydligt peka på den stora betydelsen.Sedan har vi reservation 7 om vård och boende förasylsökande. Även här handlar det om integration. Ireservationen skriver jag bl.a. att vid behov måstebarnen få terapeutisk vård oavsett om familjen fårstanna eller ej.Jag har också några särskilda yttranden. Det förstavill jag lägga särskilt stor vikt vid.Migrationspolitiken har olika mål. fannsbland målen följande: Migrationspolitiken ska präglasav rättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter. I den nya propositionen och ibetänkandet har detta mål flyttats ned och står liksomlite under. Det ingår inte i själva målen. I stället harman stoppat in att vår politik ska harmoniseras medEU. Jag tycker att det är olyckligt och vill att detta,migrationspolitiken ska präglas av rättssäkerhet, hu-manitet och respekt för individens mänskliga rättig-heter, ska stå först av allt. Det borde vara så själv-klart.Jag övade mig lite i går på integrationsministerMona , eftersom hon inte skulle vara här i dag.Vi pratade om . Hon betraktar fort-farande detta verk som en ny verksamhet efter tvåoch . Hon menar att de måste få en chansatt jobba in sig. Hon bad mig ha tålamod. Vi var samsom att integration måste bedrivas integrerat på allaområden.Anf. 6 ():Herr talman! betän-kande SfU2 behandlar utgiftsområde 8 i budgeten.Det omfattar integrationspolitik, migrationspolitikoch minoritetspolitik. Jag ska i mitt anförande i hu-vudsak hålla mig till integrationsfrågorna.De jobbiga krisåren ligger bakom oss. haren stabil ekonomi och en god tillväxt. Arbetslöshetenhar stadigt minskat. nådde vi 4-procentsmålet som vi socialdemokrater satte upp1997. Vi har en unik möjlighet att försöka brytautanförskap och segregation till förmån för ett Sveri-ge för alla.Arbetslösheten har också minskat i invandrar- ochflyktinggrupperna. ökade sysselsätt-ningen bland dem som är födda utanför med28 000 personer. var i den gruppenarbetslösa. hade det minskat till , och ioktober var det nere . Bara under desenaste åren har alltså arbetslösheten för den härgruppen minskat med . Det går åt rätthåll.Egenförsörjning är en förutsättning för att du skakunna känna frihet i din vardag och kunna påverkadin egen situation. Den är också viktig genom att dukänner dig delaktig i det samhälle som du bor i. Där-för vässas nu ytterligare de instrument som står tillbuds för att alla ska kunna delta på arbetsmarknaden.Det görs en särskild satsning på 100 miljoner kro-nor 2001-2003 för attöka sysselsättningen för människor med utländskbakgrund.Man ser över valideringsinstrumentet för att snab-bare och effektivare kunna ge människor med ut-ländsk yrkesutbildning möjlighet att få jobb inomsamma yrke.Det handlar om kompletterande utbildning för in-vandrare med utländsk utbildning inom hälso- ochsjukvård, läraryrken och teknik och naturvetenskapsamt vårdutbildning för arbetslösa invandrare inomprimärvård och äldreomsorg.Vidare handlar det om förbättringar av svenskun-dervisningen och introduktionen av nyanlända ochförsöksverksamhet med alternativ platsförmedling förinvandrare.Det handlar om rådgivning för invandrare somstartar och driver småföretag.Vi har avsatt pengar för att stimulera etnisk ochkulturell mångfald inom offentlig förvaltning.Dessutom pågår ett mångfaldsprojekt inom Nä-ringsdepartementet. pre-senteras ett program för produktiv mångfald i nä-ringslivet och på arbetsmarknaden.Det är viktigt att tydligt markera att integration,precis som jämställdhet, måste genomsyra varje en-skilt politikområde.Jag var på en konferens på och diskuterade hur vi kan öka mångfaldeninom högskolan. Bakgrunden till konferensen vardels utredningen om mångfald i högskolan, dels ettantal konferenser med liknande tema som har genom-förts kring globaliseringen i lokalsamhäl-let. Förslag som diskuterades var collegetermin, pe-dagogisk kompetenshöjning för lärare, valbara kurseri svenska språket, introduktionskurser för nya stu-denter, möjligheter att vara en aktiv aktör i det livs-långa lärandet, aktiv rekrytering, attityder och för-hållningssätt.Ökad mångfald i högskolan är inte bara en rättvi-sefråga utan även i hög grad en kvalitetsfråga. Omstudentgruppen är ensidigt sammansatt går man misteom det kreativa mötet mellan personer med olikabakgrund och erfarenhet.Högskolan får inte vara en sluten värld. Högsko-lan ska kunna vara självständig och förhålla sig kri-tisk i utbildning och forskning. Men den måste ocksåvara öppen och mottaglig på det sättet att den är re-presentativ för befolkningen.Utbildningsdepartementet förbereder nu en propo-sition , så får anledning att åter-komma till frågan. Men jag ville med detta visa hurarbetet pågår runt om i landet med att genomföra detvi beslutade här i , nämligen varjepolitikområdes ansvar att verka för integration.Ett annat exempel är de åtgärder som vidtas förbarn och ungdom:- Kompetensutvecklingen av lärare i skolor medelever med många olika nationaliteter och språkska fortsätta.- Exempel på hur olika arbetssätt används i under-visningen ska spridas för att inspirera och stimule-ra en fortsatt utveckling. Här har ettuppdrag.- Åtgärder ska vidtas för att förstärka moders-målsundervisningen i förskolan och skolan.- Regeringen lägger en propositionsom ger barn och barnbarn till asylsökande sombeviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd sammarätt till förskoleverksamhet, barnomsorg och skolasom barn bosatta i mig säga något om de reservationer som harbifogats betänkandet.Kd skriver i en reservation: "Den grundläggandeutgångspunkten bör vara att gå från omhändertagandetill att ge människor förutsättningar för att kunna taansvar för sitt eget liv. Utskottet anser att man börsträva efter att stärka människor och ge dem möjlig-heter till egenmakt. Staten skall medverka till attunderlätta och skapa förutsättningar men inte planeraoch ta kontroll över människors liv. "Att vi är överens här är det inte någon tvekan om.Det har vi tidigare beslutat, men med en något an-norlunda formulering.Reservationen talar om rätten att bosätta sig varman vill. Den rättigheten finns . Vi bör dockvara aktsamma med vilken form av valfrihet viegentligen talar om och vilken nytta den ger denenskilde.För att först och främst kunna ge människor förut-sättningar för ett eget liv och ett värdigt sådant krävsett mottagande som tar hänsyn till de invandradesegen bakgrund när de kommer till ett nytt land, ettnytt språk och en helt ny tillvaro.Kristdemokraternas förslag om utvecklingspengför onekligen tankarna till skolpengen. Den frihetkristdemokraterna talar om riskerar att generera baraännu mer otrygghet och osäkerhet för den enskilde.Vad gör flyktingfamiljen eller den enskilde närutvecklingspengen är slut? Alla kostar ju inte exaktlika mycket. Man måste ta hänsyn till individers skil-da förutsättningar. Alla är unika på sitt sätt, har behovav olika form av stöd, vilket kostar olika mycket ochmåste få göra det också. Det går inte att sätta en fastprislapp på vad integration får kosta för den enskilde.En annan reservation från ochFolkpartiet föreslår att ska av-vecklas. Jag har svårt att se hur det ökar möjligheter-na till integration. Menar ochFolkpartiet att de uppgifter som Integrationsverkethar fått inte är nödvändiga?Jag kan konstatera att ochFolkpartiet redan från början varit negativa till syfte och funktion. Som utskottet på-pekar i samband med bedömningen av integrations-politikens mål är integrationsverksamheten långsik-tig. Det tar sålunda tid innan olika åtgärder ger effekt.Men att målen tar att uppnå gör inte verketsarbete mindre viktigt, tvärtom.Integrationsverket ska fokusera sin verksamhetbl.a. på arbetet med att förbättra introduktionen avnyanlända flyktingar. Utvärderingar som har gjort av kommunernas introduktionvisar att kommunerna är dåliga på att klara det vi harsagt här i . av kommunerna organise-rar fortfarande introduktionen som en del av social-tjänsten. Bara 28 kommuner betalar ut introduktion-sersättning i förhållande till deltagande i introduktion.I av kommunerna har arbetsförmedlingen lågteller mycket lågt deltagande under introduktionsfa-sen.Likaså visar en uppföljning av SCB att bara hälf-ten av dem som påbörjat undervisningen uppnår god-kända kunskaper i svenska. Mindre än hälften avkommunerna har en acceptabel grad av individualise-ring i introduktionen.Det är bara att konstatera att kommunerna inte le-ver upp till de beslut som vi har fattat här i riksdagentidigare, då vi lade fast principerna för hur introduk-tionen ska utformas. En viktig uppgift för är nu att i samarbete med Kommunför-bundet och kommunerna höja kvaliteten i introduk-tionen av nyanlända flyktingar.Regeringen har också gett verket i uppdrag att ar-beta med den nationella handlingsplanen mot rasism,främlingsfientlighet och diskriminering. Planen är nufärdig och den är mycket konkret och handlingskraf-tig i sin utformning.Det finns en bred kompetens i Integrationsverketsom gör det möjligt för verket att fullfölja sitt upp-drag. Det är olyckligt att vissa partier inte kan sedenna styrka i det fortsatta integrationsarbetet.Låt mig då gå över till anslagen för verksamheten.Moderaterna vill minska det med 577 miljoner kro-nor, med ,med och Folkparti-et med 442 miljoner kronor.De borgerliga partierna säger nej till de speciellastorstadssatsningar som görs för att ge storstadsregio-nerna goda förutsättningar för långsiktigt hållbartillväxt, så att de därmed kan bidra till att nya arbets-tillfällen skapas såväl inom storstadsregionen som iövriga delar av landet. Detta syftar till att bryta densociala, etniska och diskriminerande segregationen istorstadsregionerna och verka för jämlika och jäm-ställda levnadsvillkor för storstädernas invånare.Den nya integrationspolitikens huvudprincip är attdet är den generella politiken som ska skapa möjlig-heter för en ökad integration. Men det är viktigt attäven kunna göra speciella satsningar för att på detsättet påskynda integrationsprocesser där behoven ärsom störst.Jag undrar vad det är de borgerliga partierna villta bort. Är det satsningen på språkförskolor? Jag harhär åtgärdsplan för sitt område. Är detlitteratursatsning för yngre barn? Är det somaliskakvinnoprojekt? Är det friluftsaktiviteter för barn ochungdomar? Är det mentorskapsprogram? Eller är detvad dessa satsningar bidrar till i ? Är det attavveckla de kulturcentrum som man har byggt upp?Är det läxhjälpen man vill ta bort?Ni är väl medvetna om att mindre pengar, som niföreslår, innebär att verksamhet måste upphöra.Utskottet noterar att en utvärdering av storstads-satsningarna pågår, och i detta arbete påtalas viktenav långsiktighet i de olika insatserna. Det har kommitflera positiva rapporter, men även påtalats risker föratt åtgärder sker vid sidan av den ordinarie verksam-heten.Det görs fler satsningar inom det här utgiftsområ-det. DO ges nu ökade möjligheter attsprida kunskap bland arbetsgivare och fackföreningarom de krav som lagen om etnisk diskriminering iarbetslivet ställer. Det är även viktigt att DO har re-surser för att driva anmälningar mot etnisk diskrimi-nering i arbetslivet till rättslig prövning.Att bygga ett för alla handlar om rättvisaoch demokrati. Det har tillsatts en maktutredning somska fokusera på fördelningen av makt och inflytandeur ett integrationspolitiskt perspektiv. Vi behöverfördjupa kunskaperna om hur fördelningen av maktoch inflytande ser ut mellan invandrare och personerfödda i landet och mellan grupper med olika bak-grund. Vi måste framför allt få en djupare insikt omvarför det ser ut som det gör och kunskaper om detbehov av insatser som kan finnas inom olika områ-den. ska lämna sin slutrapport idecember 2003.Den segregation och det utanförskap vi ser i dagkan inte bara beskrivas i etniska termer utan är ocksåen klassfråga. Det handlar om verkliga möjlighetertill deltagande och delaktighet i alla delar och på allanivåer i samhället. Integration är i högsta grad enfråga om makt och inflytande. Lyckas vi med integ-ration ligger vi långt framme i den gränsöverskridan-de värld vi lever i.Sverige ska vara ett bra land att leva i där allakänner att de har lika rättigheter, möjligheter ochskyldigheter i ett modernt, dynamiskt och spännandeland.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 7 () replik:Herr talman! Hurra och halleluja säger om att fyraprocentsmålet har uppnåtts. Honkonstaterar att nu är arbetslösheten i utsattaområden . Men det här är siffror och figu-rer, . Människorna som är arbetslösaoch lever i utanförskap är inte ett dugg gladare av attsiffrorna totalt sett har blivit bättre, när det i vissaområden är extremt mycket högre arbetslöshet sområder. Det här är en maktfråga. Vi kan vara fullstän-digt överens om att detta gäller makt och inflytande.Men varför gör inte socialdemokraterna någonting föratt människor ska kunna få makten över sina liv?Anita tar upp frågan om högskolan ochsäger att det är viktigt att högskolan ska vara repre-sentativ för befolkningen. Det tycker jag också. Närjag var studentpolitiker talade man om attdet gällde att se till att studenter från studieovana hemi högre grad kom in på högskolan. är det färrestudenter från studieovana hem som kommer in isvensk högskola . Representationen avmänniskor som har invandrat från andra länder ärextremt dålig. Varför gör inte socialdemokraternanågonting åt missförhållandena?Herr talman! säger att utför viktiga uppgifter. Men det har inteåstadkommits någonting ! Man har bara försöktatt omstrukturera. Man har startat om med en nygeneraldirektör osv., men ingenting händer. Jag ifrå-gasätter betydelse och uppgifter.Sedan var det frågan om introduktionen. Där är vitydligen delvis överens. Men varför inte låta maktenkomma till människorna? Vad gör socialdemokrater-na för att introduktionsersättningen ska användas avkommunerna som år struntar i det, hanterarsystemen som de alltid har gjort och gör människorsocialbidragsberoende. "Systemkramare" är antagli-gen en rätt terminologi över den socialdemokratiskaintegrationspolitiken.Jag ställde ett tiotal frågor till . Jaghar bara fått svar på en eller möjligen två.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag slutar aldrig att förvånas övermoderaternas syn på verkligheten. Det spelar ingenroll vad som än blir bättre, för kan intese det. Ser inte att en fyraprocentig ar-betslöshet har inneburit att fler arbeten har tillkom-mit, att fler har fått plats på arbetsmarknaden?Jag hörde på nyheterna en annan effekt avatt fler människor är i arbete, även i de grupper vi justnu diskuterar. Socialbidragen minskar med ihela landet. Även om vi använder siffrorna är detnaturligtvis det som händer bakom som är det viktiga,nämligen att människor får arbete.Vad gör då ? I stället för att föreslåökade satsningar för att minska fördomar och utan-förskap, föreslår i en rapport som jag hartagit del av om att gå från bidrag till arbete någonform av utvecklingszoner. Vi ska stänga in speciellastorstadsområden och där ha en speciell politik, vilketär för mig alldeles främmande. Jag tycker att de somlever och bor i ska ha precis samma rättighe-ter oberoende av vilken gata de bor på.Göran tog upp frågan om solidaritet i sittanförande. Det är för mig viktigt att vi solidariskt sertill att klara de behov vi alla är beroende av. Det gäl-ler skola, sjukvård, barnomsorg, äldreomsorg ochpensioner.