prot · GN09108 · 2000-05-12 00:00:00 — Dels hannTudjman dö innan ICTY kunde åtala honom, delshade vi, om inte sanktioner så väl en mycket restriktivpolitik gentemot . Det är först med den nya,demokratiska regeringen i som vi har ettnormalt utbyte och normala relationer.Både i den svenska politiken och i EU:s politikkan vi se att vi på olika sätt går in och försökerse vad som fungerar och vad som inte fungerar i rela-tionerna med det civila samhället och civilbefolk-ningen samt vad gäller sanktionerna.Därför har man t.ex. en somundersöker möjligheterna att åter kunna användaDonau. Därför har och presen-terat en strategi för hur vi ska kunna stödja det civilasamhället, stödja fria medier och humanitära insatser.Det ska vara stöd som kan gå till civilbefolkningen.Den tyckte att det var bra ochhar också drivit frågan om att vi ska avskaffa flygför-budet, som jag sade i svaret. Vi skulle också viljaavskaffa oljeembargot. Men vi tycker att det är viktigtatt detta kopplas till en demokratisk utveckling i Ser-bien.Jag tycker att interpellanterna ska vara försiktiga,så att man inte går från ett stöd till medborgarna tillett stöd till regimen i . Jag tycker att de ärfarligt nära att göra det.Bengt Silfverstrand efterlyser möjlighet att ha enanständig sjukvård och en anständig utbildning, trorjag att det var. Ja, det behöver man naturligtvis, ochdå behöver man olja. Men för att man ska kunna få enanständig politik så behöver man en anständig demo-kratisk politik också i Serbien.Interpellanterna verkar ha många starka kontakteri . Jag hoppas att de utnyttjar de kontakternatill att verka för demokrati.Anf. 98 ():Fru talman! I väntan på att man ska få en anstän-dig sjukvård så måste man ha en anständig politik. Såuppfattade jag utrikesministern. Det måste då innebä-ra att cancerpatienter ska vänta på behandling tillsJugoslavien har fått en regim som omvärlden och EU,inklusive , kan acceptera. Det här vill jaggärna att utrikesministern kommenterar.Utrikesministern sade att är berett att ivarje enskilt fall undersöka vilka de bästa kanalernaför det humanitära biståndet är. Det är särskilt ange-läget att förvissa sig om att stödet verkligen går direkttill de nödlidande och inte utgör ett stöd för regimen.Jag hoppas att utrikesministern delar min uppfatt-ning att tillgång till elektricitet tillhör livets nödtorftockså för civilbefolkning. Ingen elektri-citet betyder ofta inget rent dricksvatten, ingen upp-värmning, ingen sjukhusutrustning, inga bagerier.I november i fjol erbjöd sig ABB Alstom Poweratt göra humanitärt betingade akuta reparationer avelektriska installationer i . Företaget konstate-rade i sitt brev till att de påelsystemet uppkomna skadorna är resultatet av di-rekta krigshandlingar.I brevet skrev man att verkan av krigsskadorna pådet serbiska energisystemet äventyrar följande vitalasamhällsfunktioner: tillförsel av dricksvatten tillstadsområden, tillförlitlig drift av avloppssystemen istadsområden, leveranser av fjärrvärme samt direkteluppvärmning av bostadshus, skolor och sjukhus,transport av industriell verksamhet, i synnerhet inomläkemedels- och kemiindustrin.Kofi Annan, FN:s generalsekreterare, har i ett talinför deklarerat att humanitär hjälp ska ges enbred definition. Han har sagt att man ska möjliggörareparation av elsystem, vattenleveranser och sjukhus.USA och har motsatt sig dessa förslag. Vil-ken är inställning?Jag kan förstå om utrikesministern känner sig för-hindrad att kommentera ett enskilt fall. Jag är dockövertygad om att hon är oförhindrad att besvara frå-gan om hon anser det rimligt att underlätta den ser-biska civilbefolkningens överlevnadsmöjlighetergenom att medverka till att svenska företag ges möj-lighet att hjälpa till med insatser som gäller självalivsuppehället. Detta vill jag gärna få en kommentartill.I min inledning ifrågasatte jag inte . Jag ansåg att den, med de formule-ringar som användes, krävde en komplettering. Det ärju ändå så att samtliga konflikter som pågått på Bal-kan - och som har varit tragiska och drabbat mångaoskyldiga - har haft flera inblandade.Jag vill att utrikesministern kommenterar förhål-landet att Natos bombkrig var en flagrant kränkningav folkrätten. Man gick vid sidan av FN, och när mansedan hade konstaterat att man inte klarade krishante-ringen i fred kallade man på nytt in FN. Man sade vann kriget men förlorade freden.Jag skulle gärna vilja veta om har upp-fattningen att Natos bombkrig var en seger förmänskligheten. Jag menar att det var en stor mänskligtragedi, och jag hoppas att i det här fallet kanskärpa sin hållning, också åt det hållet där man up-penbarligen kränker inte bara folkrätten utan ocksågrundläggande mänskliga rättigheter.Anf. 99 ():Fru talman! Låt oss gå i tidenoch se på den bild av den här konflikten som fanns imedierna. Bilden var ensidig - all skuld låg på Mi-losevic i . Efterhand som tiden har gåtthar det blivit allt tystare bland Natoentusiasterna.Via läckor i medierna får vi information om attdet s.k. TV-kriget inte var så framgångsrikt som manpåstod. Tvärtemot blåljög man opinionen och med-borgarna rakt upp i ansiktet. De resultat som manpåstod sig ha uppnått hade man inte uppnått. Av vilka skäl man ljög vet jag inte.Varför man ska börja lägga ut dimridåer och sek-retessbelägga vissa uppgifter är något som jaggärna skulle vilja få svar på.Sedan sade jag att sanktioner som regel är dåligainstrument, därför att de inte uppfattas som konsek-venta. Jag ställde frågan om till utrikesminis-tern. Hennes tystnad måste innebära att hon anser attKina lever upp till och respekterar grundläggandepolitiska, demokratiska och mänskliga rättigheter.Om hon gör det är hon att gratulera, för hon är i såfall faktiskt en av få som kommit till den slutsatsen.Om hon däremot anser att de inte lever upp till det ärmin fråga: Varför försöker vi då inte initiera sammaform av aktivitet mot som man gör motFörbundsrepubliken ?Det kan jag svara på. Jag sade det i mitt förra in-lägg, är för stort. är ett lagom litetland som inte kan göra någon annan i någonstörre skada.Anf. 100 ():Fru talman! I har man ett sjukvårdssystemsom är uppbyggt som vårt. Alla ska kunna få denvård och behandling de behöver. Sjukhusen är statligtägda och därmed svartlistade som tillhörande den s.k.regimen. kan bara de personer som kan betalafullt ut för alla sjukvårdskostnaderna få vård. Ettskifte från solidarisk sjukvårdspolitik till en sjukvårdbara för de rikaste framtvingas av sanktionerna.Man kan inte genomföra röntgenundersökningar.Röntgenrör kan inte importeras på grund av vape-nembargot. Antalet cancerfall ökar, särskilt blandbarnen. Miljögifter spreds via bomberna. Någon ersättning till utgår natur-ligtvis inte för den cyanidkatastrof som inträffade iUngern och som vid översvämningar har förgiftatmarken också i Serbien.Barnadödligheten har ökat markant. Antalet kvin-nor som dör i barnsäng har ökat katastrofalt. Sjukhu-sen kan inte hålla den höga standard och hygien sombehövs. Man har inte catgut att sy med, utan har fåttgå tillbaka till det mycket gammalmodiga linnet, somökar infektionerna kraftigt.Flyktingar och krigsoffer har enligt Genèvekon-ventionen rätt till en human behandling. Att utsättabarn för undernäring, brist på sjukvård och lidandebetyder att man bryter mot , somtillförsäkrar alla barn goda uppväxtförhållanden.Har den socialdemokratiska regeringen ändrat denuppfattning som har varit att demokratinväxer bäst i välstånd? Jag har inte upptäckt när dethär har skett, men det har naturligtvis kunnat ske utanatt jag har upptäckt det.Anf. 101 Utrikesminister ():Fru talman! Det talas här om kränkning av folk-rätten. Man ska komma ihåg att bakgrunden är enoerhört allvarlig kränkning av mänskliga rättigheter iregionen. De senaste exemplen har skett i Kosovo. Viser också nyliga kränkningar i Serbien.Sten tar upp jämförelsen med . Nuär det inte vi diskuterar. Däremot har jag haftintressanta diskussioner med parti-kamrat om mänskliga rättigheter i Ki-na. kan be honom om en redogörelseför mina synpunkter på Kina.Den svenska positionen för sanktioner är att omsanktioner ska vara effektiva ska de rikta sig motledningen. Det ska framför allt handla om visumre-striktioner och ekonomiska sanktioner, det som fårkretsen runt regimen, runt , att inte kunnagöra stora ekonomiska vinster, att inte kunna ageraobehindrat politiskt. De ska känna av sanktionerna.Vissa av de sanktioner vi har genomfört har ocksåinneburit tydliga, och därmed väldigt viktiga, restrik-tioner för Milosevicregimen. Andra sanktioner har har drabbat civilbefolkningen, och därför ingårdet också i både och i EU:s politik attupphäva de sanktionerna.Problemen när man funderar över vilket stöd mankan ge för att hjälpa civilbefolkningen är dock, om vitar exemplet med sjukhusen och offentlig sektor, attom man distribuerar det humanitära stödet via Mi-losevicregimen har vi inga garantier utifrån den poli-tik vi har sett att det stödet verkligen går till denödlidande. Det kan regimen i stället använda tillnågonting helt annorlunda, som de finner mer attrak-tivt för sig själva eller för regimen. Därför har viföredragit att ge vårt humanitära stöd via frivilligaorganisationer.Det svenska humanitära stödet går till flyktingaroch till socialt utsatta människor i . Det kana-liseras via , via Röda korsfamiljen och viaPingstmissionens utlandstjänst. Det humanitära stödetvia Röda korset går t.ex. till mjölkpulver till nödli-dande barn, till projekt för kontroll av vattenkvalite-ten, till barnböcker för barn i flyktingläger, till hygi-enpaket, m.m.Vårt stöd för demokrati och mänskliga rättigheterkanaliseras bl.a. via ,via internationella center och via Kvinnatill kvinna. Det går vidare till bl.a. oberoende medieroch enskilda organisationer som arbetar med mänsk-liga rättigheter.Det här stödet tror jag är viktigt. Jag hoppas ocksåatt det spelar någon roll för att påverka utvecklingen ien demokratisk riktning och mot det förtryck av de-mokratin som vi fortfarande kan se.Jag återupprepar min önskan till interpellanternaatt ni med ert breda kontaktnät också ska använda detbreda kontaktnätet för att verka för demokrati.Anf. 102 ():Fru talman! Barnen fick ingen mjölk under en pe-riod . En läkare besöker 300 flykting-ar bara . Det är allt. De har intetillgång till mediciner över huvud taget. Penicillin ärinte att tänka på.Menar utrikesministern verkligen att det förhål-landet att det finns risk för att olika typer av material,t.ex. medicinsk utrustning, möjligen på något sätteller i någon utsträckning skulle komma Milosevicoch hans närstående till del är skäl för att tiotusentalsmänniskor ska sakna grundläggande vård och barnavlida?Jag vill avslutningsvis ta upp den sista delen i ut-rikesministerns svar som avsåg rättsläget. Utrikesmi-nistern säger att så fort landet lever upp till grundläg-gande demokratiska och rättsliga principer ska Serbi-en tas med i gemenskapen igen. Men allmänna val ärväl en sådan rättslig princip. Såvitt jag vet kommerlandets konstitution att följas, vilket bl.a. innebär attallmänna val ska hållas . Det är väl ändå rimligt,, att överlåta åt det jugoslaviska folket attsjälva, utan utländsk inblandning, avgöra vilket eko-nomiskt och politiskt system man ska ha. Vi kan jutycka vad vi vill om den regering som sitter.Sedan måste också upprepade brott mot resolution1244 konstateras. Utrikesministern talade om kränk-ning av mänskliga rättigheter i . förföljsoch fördrivs serber, romer, egyptier, turkar och andraminoritetsfolk i Kosovo. Vad gör för att län-derna, inte minst EU-länderna, ska leva upp till reso-lution ?Anf. 103 ():Fru talman! Det är rätt, den här debatten handlarinte om . Det har t.o.m. jag fattat. Men jag gjordejämförelsen med anledning av att man spänner såmycket muskler mot är så flat gentemot Kina.Jag tror att rätt så många håller med mig om jagsäger att man inte lever upp till respekten för mänsk-liga, politiska och demokratiska rättigheter i Kina.Den uppfattningen har nog många. Det är skäl för attvi ska agera för sanktioner mot , men avsamma skäl ska vi bara prata och vara vänliga motKina. Jag förstår om förtroendet för politiker naggasnågot i kanten, baserat på ett sådant agerande.Fru talman! I är det tyvärr inte längre detegna landets befolkning som får lov att bestämmavilken politik den ska rösta på. Om den gör det ochdet inte passar EU kommer EU med sina pekpinnar,trots, fru talman, att det i dagens EU-regeringar fak-tiskt finns inslag av ledamöter som inte för så mångaår sedan stod och pratade om att kapitalismen skulleförsvinna med blod, svärd och eld. De är väl-komna i de fina salongerna. Det är inte andra. Det äralltså inte landet självt som bestämmer.Enligt många medier har stödet för regimen iJugoslavien faktiskt stärkts efter de som jag betecknarsom misslyckade sanktionerna. Det är beklämmandeatt höra den beskrivning som ochKarin Wegestål ger över hur mycket människor lider.Struntar ni totalt i detta?Anf. 104 Utrikesminister ():Fru talman! Glöm inte att flyktingarna och misä-ren faktiskt är ansvar! Glöm inte att om detegna landet ska få bestämma sin framtid ska manheller inte ha studentaktivister i fängelse, som manhar nu! Man ska inte arrestera oppositionspolitikeroch journalister, som skedde så sent som för ett pardagar sedan. Och glöm inte att vi inte bara ska titta påbrott mot mänskliga rättigheter i ett land! Vi ska tittapå brott mot mänskliga rättigheter i hela Balkan.Vi i har reagerat när vi har sett att mino-riteter har förföljts i Kosovo, oavsett om det har varitkosovoalbaner, som det var från början eller serberoch romer, som det är . Och kommer attfortsätta att reagera när det gäller kränkning avmänskliga rättigheter också i Serbien.Jag upprepar att jag tycker att det är viktigt att in-terpellanterna inte går från ett stöd till medborgarnatill ett stöd till regimen i Belgrad.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 1999/2000:308 omjämställdhetsarbetet i utrikespolitikAnf. 105 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig omjämställdhetsarbetet i svensk utrikespolitik och hurjag tänker agera för att nå ut till män med kunskapom kvinnors och mäns olika villkor, för att lyfta frammansrollen internationellt och för att använda jäm-ställda mäns kunskap i internationellt bistånds- ochjämställdhetsarbete.Sverige har länge varit ledande internationellt närdet gäller att involvera män i diskussioner om jäm-ställdhetsfrågor. Inför FN:s fjärde kvinnokonferens iPeking publicerade regeringen en internationelltuppmärksammad bok med män som presenterade sinsyn på jämställdhet. markerade också att defrågor som behandlades i inte var"kvinnofrågor" utan angelägenheter som rör samhäl-let i stort.Det är som påpekar nödvändigtatt verka för att män får ökad upplysning och kunskapom hur kvinnors och mäns behov, villkor och rättig-heter, de facto skiljer sig åt världen över. Vi måste seatt starka kvinnor och män är en tillgång och resurs ivarje samhälle. Vi behöver denna insikt och kunskapför att realisera målen för vårt eget arbete med attfrämja demokrati, mänskliga rättigheter och motverkaden fattigdom som ofta har ett kvinnligt ansikte.Jämställdhet är både ett mål i sig och ett medel föratt uppnå andra mål som är centrala i politiken, t.ex.att ge alla, oavsett kön, möjlighet att bli delaktiga ipolitiska beslut - i en värld där avalla parlamentariker är kvinnor. Principen om jäm-ställdhet mellan kvinnor och män är en iden internationella rättsordningen. Att stärka kvinnorsställning på arbetsmarknaden och vidta åtgärder föratt ge kvinnor och män samma möjligheter till egenförsörjning och ekonomiskt oberoende är också fun-damentalt. Att motverka könsdiskriminering är ocksåett sätt att främja ekonomisk tillväxt, så att t.ex. inteafrikanska kvinnor såsom nu blir hänvisade till baraen tiondel av alla jordbrukskrediter, trots att de stårför merparten av all livsmedelsproduktion.Sverige arbetar aktivt inom ramen för utveck-lingssamarbetet med att synliggöra kvinnors ochmäns olika villkor i analyser och åtgärdsförslag somligger till grund för t.ex. FN:s och Världsbankensanslag och krediter. Vi stöder också program ochprojekt på en rad olika områden för att förbättra kvin-nors villkor och motverka diskriminering. Som ex-empel kan nämnas utbildning av polis och domare föratt motverka våld mot kvinnor, mikrokrediter somstärker kvinnors ekonomiska oberoende, belysning islumområden för att motverka risker för våldtäkteroch kampanjer mot könsstympning.När det gäller andra fråga ominsatser för att lyfta fram mannens roll så är Sverigeäven här aktivt internationellt. Det är viktigt att intebara problematisera kvinnor utan att också diskuterat.ex. mäns våld mot kvinnor och mäns syn på repro-duktiva och sexuella rättigheter, inte minst i perspek-tivet hiv/aids, som tenderar att drabba fler kvinnor änmän. Vi kan inte lösa frågor om våld mot kvinnorutan att aktivt engagera män i denna dialog. Vi serockså i flera studier att våldet i hemmet ofta är ömse-sidigt relaterat till våldet i samhället i stort. Om viminskar våldet i hemmet kan vi också minska risker-na för att nästa generation tar till våld för att lösa sinakonflikter i samhället.I syfte att lyfta fram mannens roll har regeringentagit initiativ till flera föredrag och konferenser ommansrollen, bl.a. inom , Europarådetoch FN, både i , och FN, . Vihar här samarbetat med bl.a. det svenska manliganätverket mot våld mot kvinnor.Som min regeringskollega är det viktigt att föra upp mansrollen på deninternationella dagordningen. Under FN:s specialses-sion i - som är en uppföljning tillkvinnokonferensen i - kommer också påsvenskt initiativ bl.a. ett seminarium att anordnas omhur män kan involveras mer aktivt i alla former avjämställdhetsarbete.Anf. 106 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesminister för svaret. Jag har ställt den här interpellatio-nen utifrån att jag anser att det är viktigt att mansrol-len lyfts fram mer aktivt i jämställdhetsarbetet i Sve-riges utrikes-, säkerhets- och biståndspolitik.Inte minst de tidigare debatterna och interpellatio-nerna som har varit visar ju att kunskap om jäm-ställdhet är viktig i arbetet för demokrati och säkerheti vår fortfarande mansdominerade värld.Jag ser också av svaret att utrikesministern ochjag är helt överens om att jämställdhet är både ett måli sig och ett medel för att uppnå andra mål som ärcentrala i politiken. Forskning visar också att jäm-ställdhetsaspekten kan vara avgörande för om ettekonomiskt reformarbete ska lyckas eller ej. Detframgår också av svaret att är mycket aktivtoch att är framgångsrikt, men det sporrar att man ska ta sig an ännu fler utmaningar. Jagsaknar väl en del om just de här utmaningarna införframtiden i svaret.Ett långsiktigt och framgångsrikt jämställdhetsar-bete i och påtryckningar inom EU har gjortatt jämställdhetsfrågorna nu äntligen har kommit uppsom ett prioriterat område på EU:s dagordning. Re-sultaten från toppmötet i är också väldigtglädjande. Detta visar att man har framgång på dethär området.Jag ser också att jämställdhetsfrågorna kommeratt lyftas upp under vårt ordförandeskap våren 2001genom bl.a. ett ministerrådsmöte och en konferens iNorrköping där jämställdhets- och socialförsäkrings-ministrarna samlas. Och i kommer en konfe-rens att hållas om män och jämställdhet. Det här ärväldigt bra och glädjande, men vi ska, som sagt,komma ihåg att framgångar internationelltbygger på att vi är framgångsrika på hemmaplan.Därför behöver vi aktivera det här arbetet.Vi har faktiskt jobbat väldigt långsiktigt. Jäm-ställdhetsarbetet i vårt land har tagit väldigt lång tid.Det har tagit . Kvinnorörelserna ochinte minst s-kvinnorna har varit väldigt aktiva. Dettahar varit en stor fråga för oss. Vi har kommit långt,men ännu återstår enormt mycket arbete också i vårtland.Jag läste i skrift . Där står inget nämnt om hur vi kanjobba med mansrollen. Däremot står det att läsa attdet är ett långsiktigt arbete som förutom kunskapkräver vilja, tålamod och engagemang.Det är förvisso sant, men det känns inte så enga-gerande. gäller det att ta nya tag, tycker jag. Sam-hället har förändrats, och vi lever i en globaliseradvärld, där allt sker i ett mycket snabbare tempo.Kvinnor och män i andra delar av världen har inte dentiden på sig som vi hade. Jag tänker inte minst på deländer som ansöker om medlemskap i , som pånågot sätt måste hitta ett snabbspår. Då behövs vårkunskap och erfarenhet. Vi ska naturligtvis ocksåberätta om det som inte har varit så framgångsrikt ivårt jämställdhetsarbete, där vi ser i efterhand att vikanske kunde ha jobbat annorlunda.Nu måste vi hitta nya och snabbare metoder för attdriva på mot en jämställd värld. Jag tror att vi harmycket att vinna på att involvera männen mer i jäm-ställdhetsarbetet, både för att utveckla och kommavidare i och i och framför allt för attsnabba på arbetet i andra länder. Jag skulle vilja se attmansrollen lyfts mer aktivt både i nationell och iinternationell jämställdhetsdebatt. Konferenser ärviktiga, men vi måste nå ut till människor i vardagen.Mainstreaming är en accepterad strategi, men denförutsätter kunskaper som väldigt få beslutsfattarehar. Inte minst inom FN är det fortfarande en väldigtgubbig värld.Anf. 107 Utrikesminister ():Fru talman! Jag kan bara instämma med AnneLudvigsson. Det är naturligtvis oerhört viktigt att viarbetar med jämställdheten och med mansrollen.När det gäller det nationella arbetet vill jag dockhänvisa till , att det är viktigt att taden diskussionen med henne.När det gäller det internationella arbetet tror jagatt de främsta insatser som vi kan göra är just att lyftafram jämställdhetsfrågorna. Det finns så mycket. Manmåste också se att arbetet går stegvis. Det finns såmycket kvar att göra när det gäller jämställdhetsfrå-gorna att det i många sammanhang nog är några stegkvar innan det är dags och går att diskutera mansrol-len.Det som framför allt är vår viktiga uppgift förframtiden kanske inte är att formulera de nya målen,men väl att se till att vi kan verkställa och uppfylla deambitiösa mål som vi har.Jag brukar säga att när man sitter på toppmötena iEU är inte jämställdheten direkt besvärande, när manvid bordet ser 3 kvinnor och 45 män. Men lyhördhe-ten har funnits där - kanske just beroende på detdåliga samvetet. Vi har därför också fått väldigt bragehör för de förslag som vi från svensk sida har lagtfram när det gäller jämställdhetsarbetet i EU ochvikten av att titta på jämställdhet, gå in med jäm-ställdhet på olika områden och arbeta med main-streaming.När det gäller utvecklingssamarbetet har vi tagitupp jämställdhetsfrågorna och framför allt kvinnornassituation i krigsområden, som på , både för atthjälpa till med de kriser som har varit och för att geett stöd för framtiden. Vi tar upp det med utveck-lingsländerna, om allt från kvinnors säkerhet ochkönsstympningen till kvinnors möjlighet till utbild-ning, arbete och ägande. Vi tar upp det när det gällerde delar av kvinnofrågorna som kanske är de allravärsta, som prostitution och trafficing, som vi ser inteminst i i dag.Vi har ett väldigt brett arbete, och vi kommer attfortsätta att ha ett väldigt brett arbete. Det är natur-ligtvis uppenbart att vi för att ha ett lyckat internatio-nellt arbete måste fortsätta att driva en väldigt aktivpolitik på hemmaplan.Anf. 108 ():Fru talman! Utrikesministern pratar om hur det serut i EU, och jag kan lyfta fram hur det ser ut i FN. Jagläste i den här rapporten en artikel som heter Detgubbiga FN. Man hade målet 50-50 när det gälldekvinnorepresentationen , och där har manverkligen misslyckats. På de högsta positionerna ärdet kvinnor, och på den allra högstapositionen, generalsekreteraren, har världen inte an-setts vara redo för en kvinna. Det är en mansdomine-rad värld.Vi jobbar mycket och har utgått från att informeraoch ge kvinnor kunskap. Det tar , därför att vijobbar mot en mansdominerad värld. Jag ser att vikanske kan komma fram lite snabbare om vi bearbe-tar männen lite mer. Utrikesministern tar upp justarbetet med könsstympning, och det finns flera saker,som hedersmorden i osv. De kommer tillstånd utifrån en manlig värld och manliga krav.