prot · GN0981 · 2000-03-17 00:00:00 — Istället för att förenkla har vi lagt ytterligare sten påbördan för många av handläggarna och böndernagenom att vi tagit delar av våra gamla stöd, blandatdem med de nya som kommit via EU och sedan gjorten ny form av stödansökningar.Bland de krångligare stöden finns faktiskt ett avvåra egna, nämligen kulturmiljövårdsstödet. Där skaman dessutom blanda tre myndigheter, såväl som och . Det är därför inte underligt att det upp-står problem.Miljöstöden är, som jordbruksministern påpekar,inne på en ny omgång. Här hade vi möjligheter attförenkla rutinerna, för ett av utredningsdirektiven varatt just förenklingar skulle ske inom dessa stöd. Mendet är ju ändå av allt arbete som läggs nedsom hamnar på miljöstödet, trots att det bara tar unge-fär av pengarna. I ansvar stårdet att verket ska arbeta för förenklingar av EU:sregleringar inom den gemensamma jordbrukspoliti-ken.Ministern säger i svaret att de här kraven är till föratt förhindra fusk. Jag kan inte tro att det är någon iSverige som vill att vi ska drabbas av ekonomiskasanktioner för att vi fuskat, men vi behöver ju intetävla med andra länder just i den grenen. Det förhind-rar väl ändå inte att sunt förnuft ska råda. Ta t.ex. denjordbrukare som inte fick en mjölkkvot godkänddärför att han hade fått en stroke - något som hanockså hade meddelat. Eller ta oxarna och ,som också hade problem, eller kossorna som sköts iLjungskile. känner folk att agerar som polis mer än som serviceorgan.Som påpekat tidigare: Det måstevara ett samråd mellan bönderna, de som ska få stö-den, och de handläggare och organ som jobbar medde här frågorna.Många motioner som har skrivits av jordbrukareruntom i landet påpekar också just det orimliga i dethär. är det inte bara de som drabbas utan ocksåhandläggare och annan personal. I en utredning somStatskontoret gjort tidigare visar det sig att Sverigehar krånglat till administrationen mer än andra länder.Och inte nog med det: Det visar sig också att hante-ringen i är mycket dyrare än i andra länder.Vi kan tycka vad vi vill om EU:s jordbrukspolitik.Den är som den är. Men det vilar ett tungt ansvar påriksdag och regering. Missar vi pengarna så går de tillandra länder. Därför vill jag veta vad ministern gör för att det här löftet som ministern talade omtidigare ska uppfyllas, så att vi kan underlätta den härhanteringen så att både handläggare och jordbrukarefår en större möjlighet att utnyttja det som Sverigehar fått del av.Anf. 20 Jordbruksminister ():Herr talman! får man lust att ställa motfrå-gor i just den här typen av interpellationsdebatter. Detkan ju finnas idéer från annat håll. Jag skulle viljafråga: På vilket sätt ska vi göra det här? Hur skaJordbruksverket hantera den gigantiska regelmassa dehar och dessa stora pengar? Om de hanterar det felfinns det en risk för att svenska staten blir drabbad avsanktioner med miljonbelopp. Det handlar om mångamiljoner. Det är den risken hela tidenär utsatt för.Ta det här med kossorna i . Jag har gåttin och stött Jordbruksverket absolut där. Jag har ställtfrågan till kommissionen och till andra länder. Detfinns ingen annan tolkning av regelverket än att görasom man gjorde. Må vara att det var drastiskt, jaghåller med om det. Men man gjorde alltså rätt.Sedan är det också så när det gäller miljöstöd attalternativet är ett generellt stöd, att det går ut som enform av inkomstförstärkning. Men då missar vi självapoängen med miljöstödet - eller för all del kultur-miljöstödet som kommer att förenklas och få en nyform i det nya programmet. Det är ett miljöproblemsom man ser och som man ska lösa. Det är klart attvarje sådant problem blir omgärdat av ett regelverkom man ska komma åt det specifika problemet. Ochdet är komplicerat.Förenklingar är dock prioriterade. De sker konti-nuerligt i , och vi försöker ocksåstötta allt vad vi kan. Vi har gjort två utredningar föratt se över administrationen. ska vi dra slutsatser-na av dessa utredningar. ska senastden redovisa åtgärder för att åstadkomma enkostnadseffektiv administration i samband med detnya miljö- och landsbygdsprogrammet, där vi har gåttfrån 14 stödordningar till 10. Det kan tyckas att detvar lite, men det är ändå åt rätt håll. Och miljö är somsagt komplicerat. En stor satsning kommer att göraspå ett nytt datasystem som kommer att ha stor bety-delse för att få en effektiv administration osv. Detfinns många andra saker som pågår.Men underskatta inte de krav som ändå ställs påoss som nation i det här fallet och på vårt verk, . Underskatta inte heller den risk som detmedför att inte uppfylla kraven, nämligen risken att fåbetala väldigt mycket pengar. Dessa pengar har vibättre nytta av att behålla i Sverige.Anf. 21 ():Herr talman! Jo det är alldeles självklart, jord-bruksministern, och det sade jag också. Jag tror inteatt någon, varken de som handlägger de här ärendenaeller de bönder som ska få ta del av stödformerna, villatt ska drabbas av ekonomiska sanktioner.Men det är ändå så att man har konstaterat i under-sökningar att har både krångligare regler ochdyrare administration än många andra länder. Dåmåste vi ju göra någonting. Visst är det bra att det gårned från 14 till 10, men vi måste gå snabbare tillväga.Jag antar att jordbruksministern har varit ute ochtalat med både bönder och handläggare. Det har jaggjort, och de är djupt oroade eftersom detta är ett såallvarligt problem. Många av handläggarna kännersig kränkta. får ju agera mer som enpolisiär myndighet än som ett serviceorgan, som detju egentligen ska vara. Det tycker jag är allvarligt.Ta t.ex. det här nya djurregistret i . Därhar man allvarliga problem. I stället för att göra som imånga andra länder, där man har en kontinuerligkontroll av djuren och tar ut ett medeltal av dem, harman fem slumpvis utvalda omgångar. Det krånglarockså till det och gör det svårare för våra bönder attutnyttja de möjligheter som ändå finns.Om man får tro , som skrev i i går, älskar jordbruksministern kor merän män. Därför vill jag ändå tro att ministern vill varamed och stödja våra kossor och de som handläggerdessa ärenden för att vi ska kunna få en bättre möjlig-het att utnyttja pengarna. Det var en livlig debatt här ikammaren som just tog upp dessa ärenden. Vihade förlorat pengar. Vi tar inte hem så mycket peng-ar som vi kan. Och i tidningen kan vi läsa attvåra bönder har bland de lägsta inkomsterna inomunionen. Det är bara bönder som tjänarnågot mindre.Därför vill jag att jordbruksministern skyndsamtser till att ändra på de byråkratiska regler och förord-ningar vi har på toppen av dem vi redan har från EU.Det är inte nödvändigt att vi har extra. Självklart skavi ändå uppfylla de miljömål som vi har tagit fram.Anf. 22 Jordbruksminister ():Herr talman! Ja, man blir något förundrad när manläser i tidningen och också läser den rapport somvisar just det som sade här; attvåra bönder har det näst sämst i hela EU. Om man ärute bland bönderna, vilket jag är, speglar verkligheteninte statistiken. Jag har besökt bönder både i Sverigeoch i , och jag måste nog säga att det finnsnågot annat i den där statistiken. Vi har också givit iuppdrag åt och att försöka analysera de här siffrorna,som kommer från , och se vad som finnsbakom dem. Det är klart att det finns något bakom.Det kan ju inte vara sant, det kan man konstatera viden okulärbesiktning, att det skulle vara så eländigt iSverige att vi skulle ligga näst sämst till i hela EU.Åter till frågan: Jag vill också påminna om att detofta och gärna diskuteras korruption, fusk och annatsådant inom den europeiska unionen. Då är det storapengar det handlar om. Det är väldigt lätt att peka utenskilda kommissionärer som har gjort det ena ellerdet andra, anställt nära vänner och bekanta och så.Men vad som inte alltid kommer fram är att jordbru-ket tillhör området med det stora fusket. Jag pekarinte ut enskilda jordbrukare men systemet som så-dant, såsom det är, innebär att man kanfuska. Det är också därför som kommissionen ochrådet, i det här fallet ministerrådet för jordbruk, ärväldigt noga med att man ska ha någotsånär enhetligaregler och att reglerna ska kontrolleras.Det här hoppas jag att alla visste om när vi gick ini EU. Jag som då var emot medlemskap brukade sägaatt våra fångar och bönder kommer att vara de mestövervakade. På ett vis är det ju sanning . Bön-derna är mycket övervakade. Det ska kollas, det skamätas och man ska redovisa. Men det ligger i system-ets natur. Jag är den första att säga att jag gärna villförändra systemet så att det inte blir så här. Jag villförenkla och avreglera.Att det är så här beror ju på att det är reglerat in iminsta detalj för att man ska kunna få pengar för justdenna lilla detalj. Om vi kommer bort från dennadetaljreglering och centralplanering behövs det ocksåmindre av kontroll. Den dagen välkomnar jag, mentyvärr tror jag att det kommer att dröja rätt längeinnan vi kommer dit, därför att om det är någontingsom politikerna, och inte bara jordbrukspolitikernautan t.o.m. presidenter och andra statsmän, är för-tjusta i så är det uppenbarligen jordbrukspolitiken,och framför allt alla de pengar som går tillbaka tillländerna via denna politik.Anf. 23 ():Herr talman! Det är så att det är mycket fusk ochbedrägerier inom jordbrukspolitiken, och det tar del av pengarna inom EU. Men det förhindrarändå inte att vi också följer de regler som ju, vilketjordbruksministern påpekade alldeles , är rigorö-sa och väl gjorda så att man inte ska kunna fuska.Men varför måste då våra handläggare arbeta med enbyråkrati och regler som försvårar ytterligare? Vårabönder får därmed ytterligare svårigheter när de skafylla i sina blanketter. Det kan vara så att de fyller ien kolumn fel eller att de darrar lite grann på handennär det gäller arealstödet och sedan kontrolleras.Varför måste våra handläggare och bönder drabbasytterligare av detta problem? Det är det som jag intekan förstå. Att vi måste ha en rigorös kontroll är all-deles självklart, eftersom vi i rapporter från EU harsett att det fuskas och att det förekommer mycketbedrägerier. Tack och lov har vi i inte drab-bats av det. Men det hindrar ändå inte att vi på någotsätt ska underlätta för dessa människor.Jag vill att ministern ska delge oss ett löfte om attvi ska dra ned på den onödiga byråkrati, det regelverkoch den polisiära utformning som har hamnat hos endel av de organ som handhar dessa frågor och att mani stället ska ha ett samråd mellan dem som handläggerdessa ärenden och dem som ska ta emot stöden ochatt ministern naturligtvis också påpekar och arbetarför att dessa förenklingar ska hjälpa oss i samarbetetinom unionen.Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag noterar att säger att inte har drabbats av detta fusk.Det är alldeles riktigt. Kanske finns det ett sambandmellan att vi har ett ganska rigoröst regelverk ochockså en bra kontroll. Det kanske finns ett sådantsamband plus att vi naturligtvis har ärliga bönder.Men det skulle aldrig falla mig in att säga att de äroärligare någon annanstans. Men vi har alltså ettsystem som inte på något sätt uppmuntrar till fusk,och det är jag väldigt glad över.Jag lovar att vi ska göra ytterligare förenklingar.Jag kan bara inte säga på vilket sätt och i vilken takt,utan det måste våra verk få göra. Och det har i uppdrag att göra, och jag vet att manarbetar med det.Jag ska nämna några förenklingar.Via Internet kommer lantbrukarna i allt större ut-sträckning att kunna söka interaktivt framöver, ochdet kommer att minska risken för fel i ansökningarnaoch underlätta administrationen. inregistreras istort sätt samtliga ansökningar genom scanning.Samordnade kontroller minskar resursåtgången ikontrollverksamheten.Handeln med mjölkkvoter har blivit fri. Detblir ett väsentligt mindre administrativt regelverk pågrund av det.Utbildnings-, informations- och demonstrations-programmet har förenklats betydligt, och, som sagt,det nya miljö- och landsbygdsprogrammet innebär isig självt betydande förenklingar och integreradelösningar.Jag tror att vi måste gå denna väg. Och jag vet attJordbruksverket vandrar på den vägen. Men mankänner också trycket och risken av att drabbas avsanktioner om man inte sköter sig. Det är alltså enbalansgång för detta verk. Och jag vet att arbetar mycket hårt för att försöka göra detlättare för våra bönder.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:178 omlokal demokrati för ökad trygghetAnf. 25 Statsrådet ():Herr talman! har ställt ett antalfrågor om vilka åtgärder jag är beredd att vidta närdet gäller den lokala demokratin.Jag delar uppfattning att trygg-heten behöver stärkas och att vi måste finna vägar attöka människors makt över sin egen vardag.Ett övergripande mål för mig är att stärka den re-presentativa demokratin och att öka medborgarnasaktiva deltagande i beslutsprocessen på ett sätt somkan förenas med den representativa demokratin. Denviktigaste åtgärden för att stärka den svenska demo-kratin är därför att vända senare tids tendens motminskat valdeltagande och politiskt avståndstagandeoch i stället öka medborgarnas deltagande i demokra-tiska processer.Den svenska demokratin och förvaltningen skatillgodose människors behov av att kunna påverka sinegen situation och i gemenskap med andra påverkasamhällsorganisationen och vår gemensamma fram-tid. Denna fördjupning av demokratin ska ske på denenskildes villkor. Institutioner i form av representati-va beslutsforum, myndigheter, partier och organisa-tioner måste på ett bättre sätt stimulera och kanaliseramedborgarnas makt.Att öka medborgarnas deltagande i utformandetav vår gemensamma framtid kräver ett ambitiöstutvecklingsarbete. Det handlar om att- se över regelverken,- följa och debattera utvecklingen,- stimulera experiment och ge nya incitament till ettförbättrat och fördjupat folkstyre,- hitta former för den representativa demokratinsom på bästa sätt stimulerar medborgarnas aktivadeltagande.Det krävs också ett långtgående departement-sövergripande utvecklingsarbete inom områden somskolan, integrations- och ungdomspolitiken och folk-rörelsefrågorna. Både frivilligorganisationer ochinstitutioner måste involveras i detta arbete.Flera av de frågor som har ställtkommer att behandlas av den parlamentariskt sam-mansatta kommitté som regeringen beslutade omdirektiv till . Den ska enligt sinadirektiv föreslå åtgärder som dels ökar medborgarnasmöjligheter till insyn och deltagande i den kommu-nala demokratin, dels stärker den kommunala repre-sentativa demokratins funktionssätt och former.I mitten av februari överlämnade Demokratiut-redningen sitt slutbetänkande. Utredningens uppdraghar varit att belysa de nya förutsättningar, problemoch möjligheter som det svenska folkstyret möterinför . Utredningen har publicerat en långrad debattskrifter och forskarrapporter. Flera av dessatar upp frågor som rör grundläggande demokratiskaprinciper.Utredningen har haft i uppdrag att belysa de för-ändringar i medborgarnas engagemang som har skettunder främst . Flera av de storafolkrörelserna visar tydliga tecken på minskad förmå-ga att attrahera medborgarna. Särskilt allvarligt är detminskade engagemanget bland ungdomar och hosmänniskor med annan etnisk bakgrund. Men samti-digt ökar medborgarnas totala engagemang i olikaformer av nya rörelser eller i mer eller mindre tillfäl-liga strukturer.Detta möte mellan traditionella folkrörelser ochnya former för samverkan innebär en stor utmaning.Dessa frågor är avgörande för vårt lands framtid. Deabsoluta svaren och lösningarna kommer vi kanskealdrig att få utan vi måste inse att detta är en ständigtpågående process med nya förutsättningar som vimåste ta hänsyn till.Mot bakgrund av förslagplanerar jag att genomföra ett mer omfattande råd-slagsarbete om demokrati. Det är en del i ett utveck-lingsarbete som kommer att inledas medsyfte att höja medborgarnas deltagande i och medve-tenhet om demokratin. Utvecklingsarbetet kommer atthållas samman av en särskild demokratidelegation.Jag tror att detta kommer att ge en god plattform fören fördjupning av folkstyret och en god grund för attstärka den representativa demokratin och att ökamedborgarnas aktiva deltagande i demokratiska pro-cesser.Anf. 26 ():Herr talman! Jag ska börja med att tacka demo-kratiministern för svaret. Jag har dock en del syn-punkter på det som anförts.Politik är att vilja, hävdade en gång att instämma i det skulle jag vilja säga attdet är något mer, att också försöka förverkliga sinvilja, att gå från de vackra deklarationerna och fin-stämda högtidstalen till konkreta beslut och faktiskförändring.Jag har inga skäl att betvivla demokratiministernsuppriktiga engagemang i att faktiskt förnya och för-djupa folkstyrelsen. Jag har tvärtom vid flera tillfällensett många bevis på det i tidningsintervjuer och tidi-gare debatter här i kammaren. Just därför skulle jagvilja ta mig rättigheten att hävda att jag faktiskt har enrätt vara lite besviken.Som nytillträdd demokratiminister förde BrittaLejon fram mängder med förslag som skulle ge ut-rymme för fler förtroendevalda, större medborgarin-flytande genom motionsrätt och försök med kommu-nala folkomröstningar. Det var kort sagt förslag iriktning mot en ökad deltagardemokrati.För ett drygt år sedan hörde jag demokratiminis-tern säga: Som socialdemokrat tror jag att den verkli-ga dynamiken i demokratin frigörs först den dag somså gott som alla människor deltar i utformandet av detgemensamma. Jag kan utan vidare som centerpartistinstämma i det uttalandet.Herr talman! Det är inte utan att man lätt kunde fåidén att det var mycket på gång och att vi skulle kun-na få fram mängder med förslag som Centerpartietskulle kunna ställa sig bakom här i . hardet inte riktigt blivit så.I stället för att presentera konkreta förslag ochformulera en politik som faktiskt förändring i spårenav blev det i stället nya utred-ningar. Redan innan var klartillsattes en ny lokaldemokratiutredning. Jag skullebra gärna vilja veta vad en sådan utredning kan görasom inte redan gjorts i Demokratiutredningen.I stället för att utreda hur vi förverkligar många avde förslag som förts fram av ,och demokratiministern själv får vi enny utredning som ska utreda om några förändringarbehöver göras.Inte nog med det. Demokratiministerns viktigastesvar på min fyra frågor är att en demokratidelegationska tillsättas. Det är säkert bra att försöka väcka med-borgarnas engagemang. Det är säkert alldeles riktigt.Men förutom att tala dem till rätta kanske vi ocksåskulle se på hur demokratins institutioner är utforma-de och hur medborgarnas engagemang tas till vara idag.Låt mig bara nämna ett exempel på detta. Av allakrav på lokala folkomröstningar som har förts framhar endast ett förslag vunnit gehör hos kommunfull-mäktige. Hur ska vi förklara för alla dem som enga-gerat sig och bara fått avslag att de ska engagera sigpå nytt?Anf. 27 Statsrådet ():Herr talman! Jag måste tacka förde förväntningar som riksdagsledamoten ger uttryckför. Jag är övertygad om att vi har samma ambitionoch vilja när det gäller att fördjupa folkstyret i Sveri-ge. Jag tror dock att det är viktigt att inse vilka tids-perspektiv vi med nödvändighet måste tala om.Demokratiutredningen talar om ett långsiktigt per-spektiv och ett långsiktigt arbete för att uppnå deförändringar vi så hett eftertraktar. Ska vi åstadkom-ma förändringar räcker det inte med enbart analyserav sakernas nuvarande tillstånd. Vi måste också hakonkreta förslag som är förankrade i en verklighetoch som är genomförbara och realistiska.Det förutsätter först en diskussion och debatt. Denfinns gudskelov i det svenska samhället både blandpolitiskt engagerade inom partierna och utanför parti-erna och bland forskarna i forskarsamhället inte barainom statsvetarkåren utan inom en mängd olika dis-cipliner.Det ser jag som en oerhörd tillgång och en absolutnödvändig förutsättning för att vi ska komma längre.Till skillnad från i många andra länder som delarsamma utveckling som vi har i med minskatdeltagande i politik och minskat förtroende för politikhar vi i varje fall en genomgripande diskussion i detsvenska samhället om demokratins utmaningar, pro-blem och möjligheter.Just på grund av att vi har denna medvetenhet ärjag övertygad om att vi också gemensamt kommer atthitta vägar att fördjupa folkstyret. Men låt oss integöra oss den otjänsten att vi tror att man kan kommamed förslag som är bristfälligt förankrade eller resul-tat av för hastigt genomgångna kartläggningar ochanalyser.Så till några av de frågor som di-rekt tog upp. Den nya utredningen om kommunaldemokrati som regeringen har antagit direktiv till inovember ska göra just det vi inte har lyckats medtidigare. Om man läser direktiven ser man att det ivissa punkter handlar om övergripande kartläggningoch analys. Men många punkter handlar också om attlämna konkreta författningsförslag, konkreta förslagtill förändringar i regelverk och hur vi ska uppnåförändringar på ett antal punkter.Jag tänker här inte nämna alla avseenden. Men enav de punkter där det för mig är mest angeläget attåstadkomma konkreta förslag, som , är just frågan om hur vi ska underlätta förmänniskor, hur vi ska stimulera och göra det mermeriterande och hur vi ska se till att det inte blir somnu med politiskt förtroendevalda, dvs. att allt färreägnar sig åt politiskt förtroendevalt arbete. Vi skatvärtom vända utvecklingen och se till att fler männi-skor får möjlighet att delta i det politiska arbetet.Utredningen ska alltså lämna ett antal konkreta för-slag. Det är uppgiften.Sedan genomför vi också saker. Det är inte baratal utan det är också verkstad på min del av Justitie-departementet. fattade regeringen beslutom nya tilläggsdirektiv till den sittande parlamenta-riska författningsutredningen.Anf. 28 ():Fru talman! Jag tror att det finns mycket i det de-mokratiministern beskriver som många väntar på.Demokratiministern säger också att vi inte bara kanhålla på med analyser. Men trots detta fångar nyautredningar återigen upp att vi ska fördjupa analysen.Talar vi om deltagardemokrati utifrån de mångamänniskornas medverkan tror jag inte att vi underytterligare mandatperioder kan analysera. För att fåden breda deltagardemokratin måste vi också klara avatt se utanför det konkreta antalet förtroendevalda och den representativa demokrati vi har i dag.Det gäller att se att det finns så många andra rörelsersom är demokratiska i dessa sammanhang som är ettkomplement till den representativa demokratin.Ett aktivt deltagande är att fånga in vardagsmak-ten. Där kan jag här och som aktiv medborgarevara delaktig i skolor, daghem, ålderdomshem, lek-platsers utformning, utformning av parker och myck-et annat. Vi har analyserat detta vid ett flertal tillfäl-len. Då kan man inte vara nöjd med att vi återigenöverlämnar brukarstyrelserna till en ny utredning föratt utvärdera dem.Vad jag saknar är en tydligt viljeinriktning ochbesked om när förslag kan komma. Det finns intedirekta fel i svaret. Det är snarare brist på svar somsvarar mot de förhoppningar och det engagemangsom finns hos flertalet människor. Det gäller inte baradebatten bland våra statsvetare och debatter i riksda-gen och i kommunfullmäktige. Det pågår också endebatt om engagemang och den demokratiska delak-tigheten hos de många människorna, fast på ett annatsätt och i andra rum.Om vi fördröjer med ett antal analyser finns detviss risk att det blir stora besvikelser innebärande attdet blir svårigheter med att fånga upp engagemangetpå det positiva sätt som jag tror att engagemanget ärtill för när det gäller att stärka den representativademokrati som vi har.Jag skulle vilja ställa den konkreta frågan om de-mokratiministern kan se att vi under den mandatperi-od som demokratiministern har på sig får konkretaförslag som är sådana att deltagardemokratin i Sveri-ge faktiskt ökar.Anf. 29 Statsrådet ():Herr talman! Jo, jag ska gärna svara, ! Jag är beredd att åstadkomma konkreta la-gändringar och andra sorters regeländringar och inci-tament för att förändra och fördjupa folkstyret.Nu har lämnat sitt slutbe-tänkande.