prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — anser attmobbning aldrig kan och får accepteras i någon form.Alla elever ska ha rätt till en kvalitetssäkring i skolansom innebär att de ska vara trygga i en positiv miljö.Därför är det praktiska arbetet med en tydlig värde-grund som utgår från den gylleneregeln en bra medicin mot mobbning.Fru talman! Jag försöker inte måla upp någonskräckbild av situationen i skolan utan försöker göraen beskrivning av det som sägs i olika rapporter ochsom många rektorer, lärare och elever uppger. För osskristdemokrater är det obegripligt att majoriteten iutskottet inte är beredd att verka för ett framtagandeav en nationell handlingsplan för skolan för att kom-ma till rätta med problemen. En satsning på en natio-nell handlingsplan, som föreslår i sinmotion och som , ochCenterpartiet har ställt sig bakom, borde rimligen havunnit gehör hos en majoritet i utskottet. Men tyvärrhar Socialdemokraterna, valt att avslå motionen. Jag kan inte tolka detpå något annat sätt än att dessa partier inte tycker attproblemen i skolan är så stora att några åtgärder be-hövs. Eller är det så att initiativet kommer från felhåll? Enligt mening är skolanalldeles för viktig för att offras på partitaktikens alta-re.Fru talman! Den svenska skolan är i kris. Proble-men måste mötas med krafttag. Det är hög tid attinföra en nationell handlingsplan för att man skakomma till rätta med problemen. Det är en hand-lingsplan som åtminstone borde innehålla följandepunkter enligt mening:1. Man ska införa en daglig etiksamling i skolan. kan man hitta ämnesområdensom ger uppslag till etiska resonemang som hjäl-per oss att förstå hur vi påverkas av varandras be-teende.2. Arbetsmiljön i skolan måste förbättras. Vi måstevara lika måna om arbetsmiljön i skolan som vi ärom den på vilken annan arbetsplats som helst.3. Man ska skriva in föräldrarna i skolan och upp-rätta ett kontrakt, så att skolan, föräldrarna ocheleverna vet vad som är deras ansvar.4. Läraryrket måste uppvärderas. De bästa och duk-tigaste studenterna måste lockas till läraryrket.5. Det handlar om kunskap och gymnastik. Det kanlåta märkligt, men eleverna ska få båda delarnagenom skolan. Det är nödvändigt med idrott förfolkhälsan men också för att koncentrationen un-der de timmar då eleverna måste sitta stilla skaöka.Fru talman! står självfalletbakom samtliga reservationer som vi är delaktiga i,men för tids vinnande nöjer jag mig med att yrkabifall till reservation 4, under mom. 4. 105 ():Fru talman! Jag anser att utbildning är ett av deviktigaste inslagen i en politik för att slå vakt om allamänniskors lika möjligheter. Investeringar i utbild-ning är av avgörande betydelse för såväl samhälletsom för de människor som lever där. En politisk rätt-visa måste i stor utsträckning bygga på en politik föratt man ska erbjuda alla lika möjligheter till en brautbildning.Kunskap är makt. Det handlar om makt att föränd-ra sitt liv och möjlighet att fullt ut vara medborgare.Därför anser jag att det är oacceptabelt att var fjärdeelev tvingas lämna skolan utan tillräckliga kunskaper.Det är ju när skolan inte förmår att ge tillräckligakunskaper som människor och elever hamnar i van-makt och inte ens orkar ha några egna dröm-mar.Vi måste se till att det finns förutsättningar för attalla elever ska klara kunskapsmålen. Det gör vi ge-nom att gemensamt lyfta skolan, inte bara genomökade resurser utan genom att se till att just varje elevges möjlighet att få bra kunskaper.Vi vet att det finns problem. Vi känner till demalla och har diskuterat dem , men nukrävs det konkreta åtgärder. Framför allt handlar detom att redan nu visa på att vi tar situationen på allvar,visa på ett ledarskap och ge en ny kraft till dem somjobbar i skolan. Vi i har under det se-naste ett och ett halvt året efterfrågat en konkrethandlingsplan för skolan från regeringen. Vi villfokusera på tre saker.Det första gäller de viktigaste kunskaperna föreleverna: svenska, engelska och matematik. Det andrahandlar om makten i skolan, att man ska decentralise-ra makt och låta dem som befinner sig i skolan varamed och besluta. Det tredje handlar om att stärkalärarnas roll.När jag har frågat skolministern om våridé om handlingsplan har hon sagt att saker och tingär på gång och att detta därför inte har varit aktuellt.Men än så länge har vi ju inte sett resultaten. Jagtycker också att regeringen missade chansen att ta etthelhetsgrepp om skolan i den proposition som vi harfått tidigare om vissa skolfrågor. Där hade man jumöjligheten att ta det här helhetsgreppet, att visa påen ny politik. I stället valde man att gå in på vissadetaljfrågor och lämna de stora frågorna olösta.Fru talman! Jag säger igen att skolans huvudupp-gift att ge kunskaper måste fokuseras i mycket högregrad än vad som görs . Alla elever ska lämnagrundskolan med godkända kunskaper i svenska,engelska och matematik. Det måste inte vara så svårt.Det kan handla om att tidigt identifiera problem, attsatsa resurser på speciallärare eller program för läs-och skrivutveckling och individuella studieplaner föralla.Det som gör mig lite fundersam är bl.a. det förslagsom kommer från . De pratar ocksåom att vi måste öka kunskaperna. Ett av de storaförslag som de lägger fram handlar om att det skavara en etiksamling i skolan. Jag skulle vilja frågaErling Wälivaara hur just den timmen i skolan skullemedföra att vi får elever med ökade kunskaper.Majoriteten i utskotten menar att målet att allaelever ska klara kunskapsmålen är väldigt högt ställt.Vidare skrivs det att man i en obligatorisk skola intekan ge avkall på ambitionsnivån att alla elever fak-tiskt ska nå målen för . Man skriver måste vara medveten om att alla elever inte nårmålen och på samma sätt.Jag är övertygad om att alla elever kan lära menatt de gör det på olika sätt och . Jag ac-cepterar inte det synsätt som majoriteten verkar hasom innebär att man sänker kraven för elever medinlärningsproblem. De eleverna ska i stället ges stödoch den extratid som krävs för att de ska kunna till-godogöra sig kunskaperna. Det är ju inte tiden, somsagt, utan kunskaperna som är det viktigaste.I betänkandet går det också att läsa att majoritetenanser att en alldeles för stor del av eleverna går utgrundskolan utan godkända betyg. Man visar återigenpå problemen, men man ger ingen samlad lösning.Och jag tycker inte att det stämmer överens med deord som vi har kunnat höra från skolministern tidiga-re, då hon har sagt att krafttag nu kommer att tas föratt stärka . Om de krafttagen skulle tas,och om de orden var allvar, hade vi inte sett det be-tänkande som vi ser , utan det skulle ha avsla-gits.Resurserna till skolan är som sagt enormt viktiga.Men vi är ju medvetna om att de inte ensamma avgörskolans kvalitet. Och precis som revisorerna skriverså är den svenska skolan en av de dyraste i världen,men resultatet motsvarar inte kostnaderna. Delvisberor det på att skolans resurser försvinner i andraverksamheter än just i undervisningen. Lokalkostna-derna är den största delen. På många håll genomförsdet också nya besparingar i fråga om undervis-ningen. Men lokalkostnaderna fortsätter att skena.Skolans resurser fördelas alltså inte efter elevernasbehov.Utifrån detta tycker jag att det borde göras en ut-värdering av hur kommunernas anslag till skolanfördelas och hur mycket av resurserna som faktisktgår till skolans huvuduppgift, att undervisa eleverna.Fru talman! Ett annat steg när det gäller att ökakvaliteten är att stärka skolans egen roll med ökatansvar och makt så att man lokalt kan forma en braskola för eleverna. Det måste förenas med ett statligtansvar för att upprätthålla likvärdigheten, inte för attöka likformigheten genom centralisering eller en nystatlig detaljreglering som vi kunde höra t.ex. LarsHjertén från säga . Skolministernhar också varit inne på det tidigare.Jag vill göra tvärtom. Jag vill att de som vet hurskolan ser ut, nämligen lärarna, skolledarna och ele-verna, måste få förtroende att utforma skolans vardag.Grundtanken ska vara att flytta makten ut till de en-skilda skolorna ända in i klassrummen. Då har ju desom har kunskaperna om skolan också makten överresurserna. Det är dags att fullfölja decentraliseringenav skolan fullt ut.Jag anser också att skolledarna bör ges en starkareroll i skolans utvecklingsarbete. Jag tycker att det ärangeläget att skolledaren själv får möjlighet att be-sluta om viktiga stödfunktioner för skolledarrollen it.ex. form av administrativt stöd, så att skolledarenockså får tid att leda skolans pedagogiska utveckling.En mer självständig roll för ledaren bör beslutas ivarje kommun. En önskvärd utveckling är att kom-munerna i större utsträckning skriver kontrakt medrektorerna som reglerar såväl kunskapsmål som vilkaresurser som rektorn förfogar över och rektorns befo-genheter i övrigt. Rektorer som inte når upp till deöverenskomna målen tycker jag borde bytas ut.Det krävs också medvetna kvalitetssatsningar ge-nom att ett nationellt kvalitetsinstitut inrättas, vilketCenterpartiet länge har förordat. Där kan t.ex. lä-rarorganisationerna och kommunförbund vara hu-vudmän. bör följa och stödja kom-munernas egen utvärdering genom jämförande sam-manställningar, rådgivning och metodutveckling. Ochdetta går ju hand i hand med revisorernas intentionerom att stärka skolans utveckling och kvalitet. Därmed vill jag yrka bifall till reservation 5under mom. 5.Majoriteten skriver i betänkandet att man förut-sätter att de instrument som finns för kvalitetsutveck-ling och kvalitetssäkring utvecklas och förstärks. Jagskulle vilja fråga socialdemokraternas representant : Hur anser man då att de kommer att stärkas? Detger man nämligen inget svar på i betänkandet.Fru talman! och andra partier harsedan hösten 1998 krävt att åtgärder ska vidtas för attmöta de problem som finns i skolan. I Centerpartietstidigare motioner har vi presenterat en rad förslagsom skulle kunna gå att förverkliga utanvidare utredning och som skulle skicka en tydligsignal till skolan om att vi tar skolans utveckling ochtalet om att stärka den på allvar.Det råder alltså ingen brist på konkreta förslagfrån oppositionen och från . Vi anser attdet är hos regeringen som ansvaret nu ligger för attpresentera dessa konkreta förslag till åtgärder förriksdagen. Jag hoppas att regeringen nutar sig samman och lägger fram en handlingsplan, etthandlingsprogram, för en bättre och starkare skola därelevernas kunskaper sätts i fokus.Fru talman! Jag skulle vilja avsluta mitt anförandemed att yrka bifall till reservation 1 under mom. 1och 6 och säga att jag självfallet står bakom övrigayrkanden från men väljer att reserveramig på dessa punkter.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag ska svara på di-rekta fråga hur etiksamtal kan ge eleverna ökadekunskaper. Vi säger att etiksamtal behövs för att viska lära oss leva med varandra och förstå varandra.De behövs för att eleverna ska uppfatta och förstå attvi behöver ordning och reda i skolan.Jag skulle vilja exemplifiera mitt svar till SofiaJonsson, vilket kanske klargör hur viktigt det är medetiksamtal också för att förvärva kunskaper.Jag fick ett e-postmeddelande från en 14-årigflicka som beskrev att hon ständigt är mobbad i sko-lan. Hon skrev att hon under lektionerna hela tidensitter och tänker på var hon ska gömma sig underrasterna för att hennes antagonister inte ska få tag påhenne.Hur kan en sådan 14-årig flicka insupa lärdom?Inser inte även att vi måste få ordningoch reda och att vi måste få eleverna att förstå att manbehandlar varandra med respekt så att alla kan få denlärdom som skolan ändå vill ge till eleverna?Detta är ett exempel på hur viktigt det är medetiska samtal.Anf. 107 () replik:Fru talman! Jag är fortfarande fundersam. De lära-re och de skolledare som jag har varit i kontakt med,och som jag kontinuerligt har kontakt med, och somjag lade fram det här förslaget från kristdemokraternaför kände sig nästan kränkta. Det första de uttrycktevar att det är precis det som de gör i denallmänna pedagogik och i den undervisning som dehåller på med. De samtalar och försöker stärka ele-verna. De ser till att det finns en god sammanhåll-ning, och de försöker se till att det finns bra grupperatt arbeta i.Jag vet inte om och kristdemo-kraterna också har ändrat uppfattning. Om jag kom-mer ihåg rätt när vi diskuterade förslaget från skolmi-nistern om ett ämne i social kompetens så var allaborgerliga partier överens om att det förslaget vardåligt, eftersom det också är någonting som ingår ilärarrollen - en pedagogik att införa social kompe-tens. Jag undrar om kristdemokraternahar ändrat uppfattning om det också?Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag kan försäkra attKristdemokraternas politik står fast. Vi har hävdatvärdegrunden sedan vi kom in i riksdagen.Sofia säger att lärarna säger att de intekan förstå detta och att etiksamtal skulle vara förkast-liga, eller i varje fall inte nödvändiga. är det så illaatt det finns oerhört mycket dold mobbning, det someleverna inte vågar tala om för lärarna men som ock-så lärarna nonchalerar. De tar inte tag i mobbningen.Sofia säger att vissa lärare hävdar att detär detta som de sysslar med. Då måste jagsäga att det ändå är 100 000 elever som mob-bas i svenska skolor. Och jag tror inte att ens SofiaJonsson anser att det är bra att det är så här utan attSofia också vill komma till rätta med bådeöppen och dold mobbning i skolan.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag ska börja med att säga att jagtycker att värdegrunden och ärett bra projekt. Det genomsyrar hela skolan. Det ge-nomsyrar klasserna, och det genomsyrar det arbetesom finns i varje grupp.Men det som tar upp är att manska ha en speciell etiktimme, ett samtal med elevernai samlad klass, om jag förstår det rätt. Och om det ärjust mobbning som och kristdemo-kraterna vill komma till rätta med så tror jag fortfa-rande inte att man kommer till rätta med detta genomatt införa en speciell timme där den mobbade elevenska ställa sig upp inför klassen och berätta om hurhan eller hon känner och tänker.Däremot ser jag många andra sätt när det gällermöjligheterna att hantera mobbningen och att minskamobbningen. Bl.a. handlar det om att fortsätta medVärdegrundsprojektet och se till att eleverna fårsjälvkänsla. Det kan vi åstadkomma på flera olikasätt, t.ex. genom att se till att stärka eleverna i skolan- ge dem individuella studieplaner och satsa på kun-skapen. Det tycker jag är det absolut viktigaste.Anf. 110 ():Fru talman! revisorers rapport är enbakgrund till den här debatten. De har granskat och skolans utveckling. Revisorerna konstate-rar att nationella mål inte har påverkat utbildningenpå det sätt som förutsattes när en gångbeslutade om mål- och resultatstyrda skolor. Skolver-ket har inte heller tydliggjort målen och systematisktföljt upp dem. Revisorerna föreslår därför att mycket bättre ska lyfta fram målavvikelser ochnegativa utvecklingsmönster i skolan. Kort sagt me-nar revisorerna att inte klart har redovisatalla de olika brister som uppenbarligen finns i vårskola.Om man översätter de här uppgifterna till vad debetyder i verkligheten för ett par föräldrar och deraspojke eller flicka i skolan så betyder det att deras barninte får det som den svenska skolan har lovat att gedem. Fastän målet är att ge tillräckliga kunskaper i attläsa, skriva och räkna riskerar alltså ditt barn att intefå den rätten tillgodosedd. Detta betyder att en av tio16-åringar inte får kunskaper nog för att börja pågymnasiet. Det betyder också att en tredjedel av demsom ändå kommer in på gymnasiet inte klarar av singymnasieutbildning och får sin gymnasiekompetens.Elever som behöver extra stöd och elever med in-vandrarbakgrund får i praktiken aldrig den chans iskolan som de skulle ha rätt till.Folkpartiet har föreslagit en radreformer vid sidan av det som tas upp av reviso-rerna. Det handlar framför allt om att lyfta fram kun-skapsmålet koncentrerat på skolans huvuduppgiftsom är utbildning. En rad sådana reformer skullekunna vända utvecklingen i skolan.Det handlar om att sätta in hjälpen tidigt i grund-skolans första årskurser.Det gäller att sluta skicka elever vidare till nivåersom de inte klarar av. Det är bättre att gå extra igrundskolan än att misslyckas på gymnasiet.Det gäller att göra riktiga utvärderingar med na-tionella prov , gärna i årskurs 3.Eleverna ska inte fastna i snällfällan.Det gäller att förändra gymnasiet så att både ele-ver med extra stort studieintresse och elever med meryrkesinriktat intresse kan trivas och utvecklas där.Det gäller att utbilda och anställa speciallärare -en yrkesgrupp som i praktiken har försvunnit från densvenska skolan - och att utbilda dem på lärarhögsko-lorna, som i stort sett har upphört med denna utbild-ning. Nästan alla barn kan nämligen lära sig att läsaoch skriva. Det tar bara lite olika tid för olika elever.Det gäller att utbilda fler lärare. Lärarbristen hotarskolans kvalitet på lång sikt. För att stoppa flyktenfrån lärarutbildningarna måste stat och kommun visaatt de värderar lärarna högre och ger lärarna stöd ideras arbete för en kunskapsskola.Det gäller att lyssna på lärarna när politikerna fö-reslår förändringar i skolan.Fru talman! Revisorerna påpekar att sat-sar en stor del av sin nationalprodukt på skolan jäm-fört med andra länder. Men alla de här resursernafördelas inte rätt efter de behov som finns.Över huvud taget borde informationen bli bättrebåde om vilka mål som finns och om vilka olika möj-ligheter som finns när det gäller att använda resurser-na på olika sätt i skolan. Rektorerna fungerar i verk-ligheten inte som de pedagogiska ledare de bordevara. Det finns ju faktiskt en del möjligheter att arbetautifrån elevens behov även i den svenska skolanmen av någon anledning utnyttjas inte de möjlighe-terna.T.ex. finns möjligheten att använda tiden olika förolika elever. De allra flesta elever har alla förutsätt-ningar att nå upp till skolans kunskapsmål. Det tarbara lite olika tid. Men hur många gymnasieskolorlåter i verkligheten elever som skulle behöva det läsaen kurs i långsammare takt än de som är färdiga medkursen efter halva tiden? har skolorna faktisktden möjligheten. När vissa kommuner försöker levaupp till målet att kontinuerligt informera föräldrarnagenom skriftlig information blir de kritiserade avSkolverket.Jag tror att en del av svårigheterna i den svenskaskolan beror på vad som kanske kan kallas för poli-tiska fördomar. Försöker en lärare låta eleverna ha enmer individuell studieplan med olika tid finns riskenatt läraren blir anklagad för att bedriva"nivågruppering". Det ordet är det faktiskt mer för-bjudet att säga i en svensk skola än vad en svordomär och så har det varit . Lämnar en lära-re skriftlig information ligger anklagelsen nära attbetygen ska smygas in bakvägen.En väsentlig del av kritiken riktas mot Skolverketsdubbelroll. Å ena sidan ska vara rådgi-vande och utvecklande. Å andra sidan ska Skolverketfölja upp kvaliteten i skolan. Det är en mycket svåruppgift att vara stödjande och rådgivandegentemot den som ska granskas och kontrolleras. Detär också en mycket svår uppgift att bedöma kvalitetenpå verksamhet som en myndighet själv har bidragittill. Jag tycker att revisorernas kritik ger bra argumentför gamla förslag om att inrätta ett fristå-ende kvalitetsinstitut. Kvalitetsgranskningen av sko-lan kan inte bara genomföras av de politiker ochtjänstemän som själva är ansvariga för kvaliteten.Fru talman! Jag tror faktiskt att socialdemokratis-ka skolpolitiker och skolministern är bekymrade överde negativa rapporter som kommit de senaste årenmen de vill eller vågar inte riktigt diskutera vad svå-righeterna beror på.Nu har revisorer kommit med mycketallvarlig kritik. Men revisorerna har också en hel delförslag till utbildningsutskottet om vilka åtgärder somskulle kunna vända den negativa utvecklingen.Det handlar om att tydliggöra målen, ge bättre in-formation till lärarna, förbättra utvärderingen, förbätt-ra styrningen av skolan och göra en bred satsning påkompetensutveckling av ledarskapet i skolan. Men dåväljer majoriteten i utskottet att gå i försvarsställning- åtgärder är redan vidtagna, regeringens senastebeslut kommer att förbättra situationen, pågåendearbete kommer snart att visa upp förbättringar osv.Nej, nu borde det vara dags för ett brett samtal omskolan, dags att sätta sig ned och erkänna att det fak-tiskt finns en hel del i skolan som inte fungerar ochdags att ta kritiken på allvar.Det viktigaste i den diskussionen är kanske intevad Socialdemokraterna, eller någon an-nan sade , utan det viktigaste är att flerelever klarar sig bra och trivs i skolan. Folkpartietmenar att våra elever ute i skolorna har rätt att krävaatt tar de här problemen på allvar.Fru talman! För att spara tid nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation 1 under mom. 1 och tillreservation 5 under mom. 5.Anf. 111 ():Fru talman! revisorer har lämnat ettförslag till utifrån en ambitiös och värdefullgranskning av utveckling, Skolverketsuppföljning, utvärdering och tillsyn samt regeringensstyrning av Skolverket.Revisorernas förslag överlämnades till islutet av , dvs. Det ärolyckligt att behandlingen av och debatten om försla-gen kommer så här efteråt. Det är ju mycketsom händer . Många debatter om situatio-nen i skolan har genomförts under det gångna året.Det hade varit önskvärt att det här hade behandlatssamtidigt som regeringens skrivelse Utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning eftersomdokumenten kom och berör samma ämne.Betänkandet rör också ett antal motioner, bl.a. enmotion från , väckt med hänvisning tillbestämmelserna i 3 kap. 15 § riksdagsordningen ommotionsrätt med anledning av en händelse av störrevikt. Denna händelse av större vikt var som jag upp-fattade det en debattartikel om årligastatistiska redogörelse över elevernas betyg och an-delen elever som inte nått målen.Det nu lyfter fram som en angelägenfråga är en angelägen fråga och har alltid så varit.Varje ny elev som lämnar utan att nåmålen och med bristfälliga kunskaper är ett nytt mo-tiv till att vi måste anstränga oss hårdare och inte allsslå oss till ro med det som också i debattartikeln kon-staterades, nämligen att den svenska skolan vid eninternationell jämförelse hävdar sig mycket väl och ivissa fall med absolut topplacering. Men hur är detmed den svenska skolan jämfört med sig själv övertiden? Det är den intressanta frågan. Är de ele-ver som inte får godkänt i något ämne värre änatt det som var tidigare, att hade 1:or eller 2:or ialla ämnen? Det är svårt att göra jämförelser när viinte har ett bra jämförelsematerial.Fru talman! Att utskottets majoritet inte finneranledning att vidta några ytterligare åtgärder eller attställa sig bakom vare sig revisorers för-slag eller bifall till någon av de motioner som be-handlas ska ses utifrån det faktum att det pågår ochplaneras en mängd olika insatser och åtgärder i syfteatt utveckla såväl skolan som . Därföryrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkandeUbU10 i dess helhet.Fru talman! Skolan är mål- och resultatstyrd,och ansvaret delas av staten, kommunerna och deenskilda skolorna. Regeringen har tillsammans medriksdagen ett övergripande ansvar för likvärdighetenoch för att sätta upp tydliga och utvärderingsbara målför verksamheten, men vi bidrar också aktivt till attinitiera och stimulera till en skolutveckling för högrekvalitet och till att därigenom ge alla elever bättremöjligheter att uppnå målen. Låt mig nämna någraexempel.Vi har här i kammaren i olika omgångar beslutatom att öka statsbidraget till kommuner och landstingför att ge ökade möjligheter till god kvalitet i vården,omsorgen och skolan. Sammantaget ökar statsbidra-gen och är drygt 21 miljarder högre än jämförtmed 1996.Det som är mest oroande i den här statisti-ken om skolornas resultat är att skillnaderna är såstora mellan olika kommuner och mellan olika skolor.Det finns skolor där alla elever når alla mål och sko-lor där bara varannan elev gör det.