prot · GN0985 · 2000-03-24 00:00:00 — Den turkiska staten harringa respekt för dessa minoriteters nationella identi-tet och kulturella rättigheter. Det handlar inte bara omkurderna. Det handlar om många andra grupper: ar-menierna, assyrierna/syrianerna, grekerna m.fl.Turkiet erkänner - till skillnad från många andrastater - inte de brott mot mänskligheten som begåtts idet förgångna, trots att de är väl dokumenterade. Jagvill understryka att en stat som inte gör upp med sinhistoria utan förnekar sina förbrytelser inte heller kankomma till rätta med de problem man brottas med när det gäller mänskliga rättigheter. Historiensätter spår i nutiden.Herr talman! I har genomförts parla-mentsval. Valet blev en framgång för de reformvänli-ga. Världen över har valutgången noterats som enpositiv händelse.Ett annat positivt tecken är att de som försöktemörda greps i går, vilket inte varitmöjligt för . Vi i Vänsterpartietanser också att detta är värt att notera. Likafullt måstejag påminna om det som så ofta glöms bort i medier-na:Det var inget demokratiskt val. Det finns ingenföreningsfrihet i . Yttrandefriheten och tryckfri-heten är fortfarande begränsad. fungerarmullornas terrorapparat, även om den , på grund av folkets kritik och motstånd, intevågat ta till sina allra vidrigaste metoder. Fortfarandeär rättssystemet under all kritik. förtryckskvinnorna, även om många modiga kvinnor - mycketmodiga kvinnor - höjt sina röster.Vi kan glädja oss åt en framgång, men en fram-gång som bara är ett av många steg på vägen motdemokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Mendet finns ingen anledning att tro att kampen fördemokrati och mänskliga rättigheter är över. Det ärförst nu som stenen börjat rulla. gäller det att hålladen i rullning.En utveckling mot demokrati i skulle betydaoerhört mycket i . Som demokratisk statskulle landet i en lite mer avlägsen framtid kunnapåverka hela regionen, inspirera folket i i kam-pen mot diktatur, framtvinga för-ändringar i det av talibanerna terroriserade Afghani-stan, understödja uppbyggnaden av en demokratiskpalestinsk stat och kanske t.o.m. stärka kvinnornassituation i hela , eftersom kvinnornaskamp betyder mycket i kampen mot mullornasförtryck.Herr talman! och driver sinmaktpolitik i andra delar av världen. bom-bar man i . Man har inte FN:s sanktioner för det-ta, men man gör det ändå - detta i den fåfänga tron attfolket ska förmås att störta . Manbombar inte bara militära anläggningar, utan manförstör infrastrukturen, möjligheterna till transporteroch mycket annat. De livsmedel och de medicinersom FN tillåter når inte människor.Enligt World Food Program har omkring 1,5miljoner människor dött till följd av bombningar,sanktioner och den förstörelse som har åstadkommits.Likafullt sitter kvar, medan folketlider. Ingenstans där tagit till sin knölpåkspolitikhar någon diktator rubbats ur sadeln. Kampen fördemokrati förs knappast med bomber och granater.Herr talman! I förrgår kunde vi se bilder i TV frånpåvens besök och höra honom tala om nödvändighe-ten av en självständig palestinsk stat. För var dagframstår kravet på en palestinsk stat som en självklar-het. En israelisk talesman ville förringa påvens besökoch hans uttalande genom att säga att det inte varnågon nyhet. Och naturligtvis hade han hört kravettidigare. Vad han försökte dölja var att världsopinio-nen numera omfattar kravet på ett palestinskt hem-land.Av det följer naturligtvis att en sådan stat måsteha en konkret geografisk placering. Av detta följerockså att ockupation av måsteupphöra, en ockupation som 1967 hävdade måste genomföra för sin egen säkerhet.Men man nöjde sig inte med militär ockupation.Man inledde en bosättningspolitik som var ett rentoch skärt folkrättsbrott. Detta är det brott som statenIsrael på något sätt måste sona. En djupare insikt omdetta hos den israeliska regeringen är den enda möj-ligheten till en fredlig utveckling i denna del av Mel-lanöstern.Herr talman! har tidigare i sitt an-förande tagit upp . I en skrift från Rege-ringskansliet har man diskuterat möjligheten av som autonom del av . Det är ingenlyckad lösning.Historien har flera exempel på detta. varockså en gång en autonom provins i . Vi har i30 år kunnat bevittna en oerhört tragisk process -väg till självständighet och förlus-ter i människor och materiel.I dag har vi en ny konflikt mellan och Eti-opien, en konflikt som inte kan ses som annat änfullständigt onödig. Den handlar om gränsdragningenmellan länderna. Det är omöjligt för oss att avgöravar gränsen ska dras. Det borde egentligen inte hellervara någon viktig fråga.Vad och borde göra är att samar-beta för att tillsammans fördriva sin allra värsta ochgemensamma fiende - fattigdomen. Den besegrarman inte genom krig med andra stater. Inte hellergenom deportationer som skett när det gäller eritrea-nerna i . Dessa länder har inte råd med ettkrig till.Eritrea har undertecknat ett fredsavtal som fram-förhandlats av . Det återstår för attgöra detsamma. måste göra sitt yttersta för attdetta fredsavtal sluts och följs. Rester av nationalismfrån gamla kejsardömen och ny nationalstolthet hosunga stater måste överges för försoning,samarbete och fred.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag lyssnade på när hantog upp situationen i och i , och detfinns all anledning att följa den. Ett tecken på att vitar situationen där på allvar är att det planeras endelegation med representanter från som påort och ställe i det ena av dessa två länder, nämligenEtiopien, ska ha möjlighet att ta del av processeninför valet men naturligtvis också att skaffa sig enegen bild av situationen i övrigt. Det tycker jag ärväldigt positivt.Jag skulle också vilja nämna något om Chiapas.För mig är det lite förvirrande att Vänstern har tagitupp frågan här men inte utifrån de erfarenheter somden ledamot har som var med på den resan. Jag kän-ner mig lite osäker på vad Vänstern har för uppfatt-ning i frågan.Något som har dykt upp är de erfarenheter somvar en av anledningarna till att vi åkte just till Mexi-ko, där vi fick en mer nyanserad bild av situationenmed oss tillbaka hem. Jag hade hoppats att den bildsom vi som var med på resan fick kunde spridas tillVänsterpartiet, så att det hade blivit en mer nyanseradbild av frågan.Murad tog upp att det är viktigt att man görupp med sin historia, att historien sätter sina spår inutid och hur viktigt det är att man går tillbaka tillden. Jag blev lite förundrad, för jag har också kunnatfölja nyheterna . För mig är det själv-klart att vi måste börja med oss här hemma och se tillvår egen bakgrund och våra egna metoder. Den ut-veckling som vi nu ser inom eget partikan jag inte se kommer att stärka Vänsterpartietsmöjligheter att driva frågor om mänskliga rättigheteroch stödja demokratiskt arbete runtom i världen. Omvi nu ska ta programkommitténs förslag på allvar,förstår inte jag hur man ska kunna driva de frågorsom räknade upp här på ett bättre sättframöver.Jag skulle gärna vilja en kommentar till koppling-en mellan vad vi gör här hemma och vad vi gör iandra delar av världen.Anf. 78 () replik:Herr talman! När det gäller tycker jag att det är väldigt glädjande atten grupp parlamentariker ska åka till . Jagtycker att det vore bra om man också åkte till begås faktiskt brott mot mänskliga rät-tigheter i , och det är viktigt att vi från Sveri-ges sida är aktiva när det gäller den konflikten, så jagser positivt på den resan.När det gäller och Chiapas står jag bak-om det särskilda yttrande som finns från vårt parti.Anf. 79 () replik:Herr talman! Jag fick ingen kommentar från Mu-rad om vilka metoder man ska använda för attförbättra förutsättningarna för de mänskliga rättighe-terna runtom i världen. Det är oerhört viktigt att varatydlig också i dessa frågor. Jag känner djup oro överde uttalanden och förslag från somåterigen öppnar för metoder som inte ligger inomdemokratins ram. Vad vi gör här hemma är ju enviktig förutsättning för möjligheten att stötta en de-mokratisk utveckling runtom i världen, där man serpositivt på stöd. Jag tycker alltså att det ärdags att talar om sin egen ståndpunkt idessa frågor.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag förstår inte vad talar om, måste jag säga. ärett demokratiskt parti. Jag tror att talarom just civil olydnad. Det är detta som hon har de-batterat med . Vi stöder civil olyd-nad, men vi tar avstånd från just våld i samband medcivil olydnad.Jag vet inte vart vill komma med si-na anklagelser gentemot oss. är ettdemokratiskt parti och stöder de demokratiska kraf-terna i Sverige.Anf. 81 ():Herr talman! Det hade varit roligt att få höra ettfullföljt replikskifte i den sista frågan mellan CarinaHägg och . Men uppenbarligen finns detvissa saker som man undviker om man tycker att deär känsliga.När det gäller ett sådant här betänkande är det enförfärande lång lista på områden som tas upp om justbristande mänskliga rättigheter. Ändå är det långtifrån allt.Det var inte svårt att stämma in med Per härtidigare som lät oerhört deprimerad när han räknadeupp allt som brister på mr-området. I det samman-hanget var det inte svårt att vara överens med honom,även om man inte är det så ofta annars, för det ärförfärligt när vi ser hur det ser ut över världen.Herr talman! Jag har två motioner som behandlasi detta betänkande. Taiwanmotionen finns med i enreservation och har tagits upp i anförandet av tidigare här , och den tänker jag intesäga någonting om.Däremot ska jag nämna några ord om motion 602om mänskliga rättigheter i och min begäran omett konsekvent och fast agerande i mötet med Iransregim.Det är väldigt många över hela världen som kän-ner sig lurade, både inom och utom , efter valetav president . Alla talade ju om denna libe-rale president, men han är ju inte liberal och det ärinte han som har den verkliga makten. Vänta och se,säger vi i väst, det måste bli bättre. Och hur har detblivit? torteras, stympas, stenas, arkibuse-ras och hängs det i . Föregående talare hade rätt ien sak när han påpekade att det inte har talats såmycket om att valet till parlamentet, , i intevar ett demokratiskt val, för det var det ju faktisktinte. Det var ju bara de som var accepterade av regi-men som kunde ställa upp. Även där restes väldigtstora svårigheter, inte minst med tanke på att flera avgrupperna inom mullorna totalt behärskar massmedi-erna.I förra veckan kunde vi i ett program i svensk TVse hur en kvinna på återbesök i hemlandet fick vänta iflera veckor på att få tillbaka sitt pass, så att hon kun-de åka till igen. Hon utsattes för diverse tra-kasserier av mindre omfattning. Det är alltså de därsmå nålstingen som fortfarande möter dem som hargett sig i väg från landet och som inte delar regimensuppfattning.I pressen har vi kunnat läsa om kvinnan som i feb-ruari avrättades inför sina minderåriga barn. Vi harockså kunnat bevittna i svensk TV hur en ung manfick stå med en snara om halsen i innanavrättningen sedan inställdes efter att motparten istället valde att få pengar från den dömdes släktingar.Han blev därmed räddad till livet. Tänk er upplevel-sen av dödsångest inför en stor publik. Tänk er in iden situationen! Den är förfärlig.I februari kunde vi läsa hur tre unga medlemmar iBahairörelsen dömts till döden enbart på grund av sinreligiösa övertygelse och att president till regimen i att inte verkställa domen.Man kan hålla på ganska länge med att räkna uppen lång lista.Även utskottet förfasas av det som man erfarit,men ändå slutar betänkandet i vad jag skulle vi sägaär ett nytt vänta och se.Det avsnitt där min motion tas upp slutar med:"En generell utgångspunkt bör vara att dialog är attföredra framför isolering." Men då måstebåda sidor tala, lyssna och ta till sig av diskussionen.I en sådan dialog krävs fasthet gentemot den sombara betraktar vänlighet som svaghet, vilket vi oftahar upplevt från diktatorers sida. Mycket av den s.k.dialogen har uppenbarligen varit en monolog, ellersom att tala till en vägg.Alla som har sett pjäsen eller kanske filmen omShirley vet att när hon talade med sinköksvägg eller klippan på badstranden så ökade barahennes illusioner, men hennes situation förbättradesinte.Irans folk, inte minst dess kvinnor, har inte råd attfortsätta att betala för västerländska illusioner. Regi-men måste känna av ett verkligt tryck. Ett kraftfullareutlåtande av riksdag kan därvidlag bidra tillett sådant.Anf. 82 ():Herr talman! Jag tillhörde också den lilla gruppsom nämnts tidigare som varit på resa till de bådaKongostaterna. För mig var det första gången som jagvar utanför , och naturligtvis också förstagången som jag bevittnade ett fattigt land som nysshar varit eller är i en krigssituation. Förmig väckte det mycket starka känslor, och det gavmycket starka intryck.Jag tänker inte nämna speciellt mycket omKongo-Kinshasa. Det beror inte på att jag inte tyckeratt det var en så eländig situation att det inte är värtatt tala om det. Det är på grund av att det finns ettfredsavtal som de krigande styrkorna faktiskt harskrivit under, och FN har beslutat att man ska skickadit observatörer i framför allt de nordöstra delarna.Därför tänkte jag tala om Kongo-Brazzaville. Jagtänker inte speciellt berätta om situationen och vad visåg och upplevde. Både och har talat om de fruktansvärda övergrepp somhar skett i landet. Jag vill försöka belysa det ur en liteannan synvinkel. Krigen i är för mig och för-modligen för många andra lite svåra att förstå efter-som de ofta bottnar i stamkrig, något som inte ärspeciellt naturligt för oss nordbor att sätta oss in i.Det är det i varje fall inte för mig.Jag ska börja med , när det blev statskupp iKongo-Brazzaville och Sassou-Nguesso tar makten.Det blir en stark korruption. Franska oljebolaget obehindrat exploatera landets oljefyndigheter.Kongo är för övrigt mycket rikt på olja. ärdet ett s.k. demokratiskt val. Det leder till att PascalLissouba väljs till president. Han lyckas höja Kongosandel av inkomsterna från oljeutvinningen från 13 %till . Det gillar naturligtvis inte , för detvill inte förlora vinstdelar. vill hatillbaka villkoren från Sassou-Nguessos tid, vilkenhan för övrigt är mycket god vän med.I det här läget bildas tre privata milisorganisatio-ner. För det första skapar president sig enegen armé. Expresidenten skaparockså sin egen plus Brazzavilles borgmästare . Det finns också en s.k. statsarmé, dvs. som detta händer kräver Världsban-ken att ska betala igen på lån som det hartaget. President tvingas till nedskärningar,och naturligtvis blir det missnöje i folkgrupperna.År 1997 beslutade parlamentet att milisförbandenska avväpnas. Till det använde president landets armé utan sin egen privata armé. Detleder till att det blir ett inbördeskrig i Kongo-Brazzaville. och stöder Sassou-Nguessoplus att angolanska trupper sluter upp och transporte-ras av Elfs fartyg för att stödja Sassou-Nguesso.Barnsoldater värvas och köps av fattiga familjer. Detär ofta familjernas yngsta söner på grund av att fa-miljerna vill behålla sina äldre söner så att de skakunna hjälpa till med familjens försörjning. Hur kri-get sedan gick har både och beskrivit, som jag sade tidigare. Jag tänkerinte nämna det, eftersom jag har för kort talartid.I dag är mycket lite av händelseutvecklingen iKongo-Brazzaville känd. Mediernas bevakning harvarit ytterst mager för att inte säga obefintlig. Detsom framför allt inte berörts är det franska oljebola-gets inblandning. är börsnoterat menfortfarande till största delen statsägt. vardet första land som uttryckte sin glädje över attSassou-Nguesso återtagit makten. Detta trots att detskett genom våld, plundring, skjutande, våldtagandeav kvinnor och ett regelrätt massmördande. Dettastöder en av största stormakter, den demo-kratiskt valda regeringen i Frankrike.Det var knappast de demokratiska framstegen iKongo som president jublade över utan snara-re över den ökning av oljepengarna han fick in. i och den franska statens ochfranska företags inblandning på gammaldags koloni-alt maner är en enorm skandal för den europeiskaunionen. Det som grep mig väldigt, och som jag bär imitt hjärta sedan denna resa, är att många uttrycktetill oss att de upplevde att när allt detta hemska händevar hela världen tyst. Det var någonting som mångaupprepade: Och hela världen var tyst.Herr talman! För att det kongolesiska folket inteska misströsta och tro att alla europeiska demokratis-ka stater är lika tycker attSverige i FN måste kräva att en oberoende internatio-nell kommission undersöker vad som har hänt iKongo och att EU tillsätter en liknande kommissionsom undersöker den franska statens och franska fö-retags inblandning i sin gamla koloni.Anf. 83 ():Herr talman! Jag beklagar att en miss gjorde attjag inte blev anmäld till talarlistan i rätt tid. Jag hardärför inte kunnat delta i den här debatten, somegentligen engagerar mig väldigt mycket. Jag villförst säga det. Jag har därför hamnat i slutet av talar-listan och får tala . Jag kan därför integå in på detaljer i detta betänkande. Jag ska ta uppnågra saker, och sedan kommer jag också att beröranågra saker som har hänt och förekommit i nyhets-medier den här veckan.Först vill jag säga att jag instämmer väldigtmycket i det som har sagts här om olika frågor. Detgäller en svensk nationell handlingsplan, förhållande-na i och judarnas situation, förhållandena iTaiwan, , , , , , , och naturligtvis - också jag varmed på resan - m.m. Vi är väldigt överens i utskottetnär det gäller frågan om mänskliga rättigheter. Jagstår bakom de reservationer och de särskilda yttran-den där finns med och i övrigt bakombetänkandet.Jag vill kommentera vårt särskilda yttrande närdet gäller och . När vi nu hör om denbegynnande svältkatastrofen i östra framstårvår åsikt om att biståndet till de länderna ska suspen-deras till dess att det blir fred som ännu mer aktuell.De resurserna borde i stället kanaliseras via NGO:ertill de svältande, och det måste gå fort. Genom ensådan åtgärd kunde vi ge en tydlig signal till Etiopien:Vi tolererar inte kriget. hjälper vi det sväl-tande folket.Jag vill också beröra mitt särskilda yttrande omVitryssland och sanktionerna. Det var en delegationoppositionella från som var häroch som vi träffade. Deras budskap, som i varje fallnådde mig, var: förstår bara maktspråk.Omvärlden måste bli mer resolut i agerandet motVitryssland. Det fick jag mig till del.När det gäller och anknytningen till deinternationella organisationerna menar jag att man iförsta hand bör arbeta för att landet ska komma med iFN:s underorganisationer, t.ex. WHO - det är landetsstörsta önskemål - för att det ska kunna delta med sinkompetens och sitt kunnande i det globala folkhälso-arbetet.Herr talman! I några länder syns det en ljusning.Men globalt sett pågår brotten mot de mänskligarättigheterna med oförminskad kraft. Det är slutsatseni en rapport som den amerikanska regeringen presen-terade . Dess topplista över särskilt grymmaregimer ser ut ungefär som vanligt: , ,, , , , och Burma.De beskrivs som länder som verkar finna njutningi att begränsa rätten till en avvikande åsikt. Det finnsfler värstingar, och rangordningen kan verkligendiskuteras. Men faktum kvarstår: Att mänskliga rät-tigheter kränks i gigantisk omfattning i världen i dag.Mot bakgrund av sin ökande användning av döds-straffet kastar naturligtvis sten i glashus när mankritiserar andra.Jag ville använda dessa uppgifter eftersom det varen rapport som kom . Dessutom placerar man irapporten i en kategori länder som går i rättriktning. Det är svårt att hålla med om det med tankepå de alltför många rapporter som pekar åt motsatthåll.Rapporter om kränkningar av mänskliga rättighe-ter brukar ju inte innehåla alla de punkter som finns iFN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna, t.ex.rätten till utbildning och rimliga levnadsförhållanden.Skulle de punkterna vara med skulle slutsatsen bli atten stor majoritet av världens befolkning är utsatt försådana kränkningar.Ursäkta, herr talman, jag tänker hålla på en minuttill.Anf. 84 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Det går inte. gäller för dem som intehar anmält sig . Jag är ledsen, men jag måste följade regler som kammaren antagit.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )5 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1999/2000:NR1 svenska delegationsberättelse angående verksamheten under 1999Försvarsutskottets betänkande1999/2000:FöU2 Det nya försvaretTrafikutskottets betänkande1999/2000:TU6 Marktjänster på flygplatser6 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 24 mars1999/2000:313 av () till jord-bruksminister för veterinärerInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 28 mars.7 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 24 mars1999/2000:738 av () till socialmini-ster ungdomspsykiatrins resurser1999/2000:739 av () till socialmi-nister systembutiker1999/2000:740 av () till socialmini-ster för den sociala rörligheten1999/2000:741 av () till finansmi-nister /2000:742 av () till finansminis-ter ökar ojämlikheten1999/2000:743 av () till utrikesmi-nister i Ukraina1999/2000:744 av () till utri-kesminister vid internationella insatser1999/2000:745 av () till statsrådetUlrica MessingDiskriminering av invandrare1999/2000:746 av () till stats-rådet andel av Östersjömiljarderna1999/2000:747 av () till statsministerGöran PerssonOmfördelningspolitiken1999/2000:748 av () till statsrådetIngela ThalénErsättarfrågan i socialförsäkringsnämnderna1999/2000:749 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallBesöksvisumFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 28 mars.8 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 24 mars1999/2000:687 av () till miljömi-nister djur och äventyrsturister1999/2000:711 av () till jordbruksmi-nister hotellSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 28 mars.9 § Kammaren åtskildes kl. 13.01.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 4 § anf. 46 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.