prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Men eftersom jag repre-senterar ett parti som inte begär rösträkningar i vadsom ibland kallas onödiga röstningar avstår jag frånatt yrka något. Men min mening och min uppfattningär klar. Förutom vad jag har sagt finns minaåsikter i min motion. 10 ():Fru talman! Jag visste inte riktigt säkert var RolfGunnarsson skulle hamna, så jag begärde ordet för atttillstyrka betänkande KU22.Jag tycker att det av flera skäl finns anledning attdiskutera vad det innebär att vara riksdagsledamot.Jag ser framför mig för oss som politiker - på båderiksnivå och nationell nivå men även andra nivåer -att vårt uppdrag mer och mer kommer att handla omatt bli ett slags demokratins, politikens och samhälletsvägledare, guider. Vi behöver föra information vidareoch finnas till hands för människor som undrar överett alltmer komplext beslutsfattande i världen, Europaoch . Därför tror jag att vi behövs, och detkänns motiverat att för få finnas i det här sam-manhanget.Jag tycker också att jag ser att vår olikhet ger oli-ka betoningar i jobbet. Därför tror jag att det är bra attvi är 349. Vi representerar en mångfald, apropå dentidigare debatten. Vi har också olika typer av kon-takter. Jag tycker också att det jag ser gör mig impo-nerad av hur människor arbetar och hur olikhetendärmed slår igenom.I det här betänkandet som KU nu levererar efterberedning i i övrigt stramas systemen upp.Man får ett mer procentuellt förhållande till arvoden.Man behöver inte hamna i lägen där man gör stegvisaförändringar, utan det blir en allmän uppstramning avsystemet.När det sedan gäller ersättningarna är det en delav oss som har uppdrag i huset, en del utanför huset,en del arvoderade och en del inte arvoderade. Jagvälkomnar kamp i den här frågan,och jag tycker att den är både hedervärd och riktig.Det innebär inte att jag är helt klar över att slutsatser-na är de rätta. Jag tror att det blir väldigt svårt attskapa den här typen av rättvisa. Men de som på ettsärskilt sätt har ett inflytande över hur sådana härnomineringar och fördelningen av uppdragen skermåste vara väldigt försiktiga, för att det inte ska upp-stå en situation där olika klasser av riksdagsledamöterskapas. Jag tror att det är rimligt att på dethär sättet göra en procentuell värdering av de olikauppdragen.Rolf är ensam som motionär, men detär angelägna frågor han tar upp. Jag tycker att den härdebatten måste utvecklas på olika sätt framöver. Rätt-visa är komplicerat, och i det här fallet handlar detganska mycket om att vi måste värdera både oss själ-va och andra efter de olika kapaciteter som människorhar. Om det finns administrativa talanger som kanutveckla arbetet i samband med riksdagsarbetet är detkanske helt rätt att de använder sin tid och tjänst där,medan andra har andra talanger. Vad det till slut in-nebär i lönekuvertet kan man alltid fundera över, menjag tycker att den linje som KU nu har ställt sig bak-om är rimlig.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar för or-det "kamp". Jag vet inte om det är någon riktig kamp,men det är i alla fall en åsikt som jag framför i denenskilda motionen.Jag kan instämma i att vi behövs; det behövssjälvfallet en riksdag. Det är ingen diskussion om det.Hur många vi sedan ska vara kan vi diskutera enannan gång - det finns olika åsikter. Jag hade själv enmotion om en sänkning med 100 ledamöter, men detär en annan fråga.Jag tänkte ställa några frågor till Per Axel Sahl-berg som jag funderar på. När ni har räknat på dethär, vad har ni kommit fram till att kostnaden är förde nya arvodesbestämmelserna? Det skulle vara in-tressant att veta.Har som socialdemokrat funderat på dethär med den fadda smaken i munnen, som i alla falljag får när politiker själva ska sätta sina egna arvo-den? Hade det inte, som jag sade i mitt anförande,varit mer rumsrent att frågan skjutits till och att man där gjort en rimlig bedömningav vilka arvoden som ska utgå? Det skulle i alla fallha känts lättare för mig att acceptera det.Sahlberg kan naturligtvis bara svara för Social-demokraterna, men jag vill ändå fråga: Har ni flerauppdrag i byrålådorna som vi ska arvodera i nästasteg? Jag ska inte ställa frågan till utskottet, för Sahl-berg kan naturligtvis bara svara för sitt parti när detgäller vad som finns i de olika byrålådorna.Det är tre funderingar som jag har.Anf. 12 ():Fru talman! Jag blir svaret skyldig på frågan omkostnaden avseende kronor och ören. Däremot trorjag att det framgår ganska tydligt, när läser betänkandet och även det som ligger tillgrund för det, att detta i hög grad är ett slags anpass-ning till de befintliga, redan beslutade arvodena.Sedan kan man diskutera, som gör, omdet är rätt och rimligt.När det gäller frågan om vem som ska beslutabrukar säga att ledamöterär oförmögna att besluta i de egna frågorna. Det ärhans erfarenhet . Jag har inte ,men det ligger en del i det.Jag tycker att detta innebär att vi flyttar över an-svaret till , efter de principer som nubaseras på procentandelar av riksdagsledamotsarvo-det, och att själv samlar sig till ett slagsviktning och beräkning av de olika uppdragen. Det ärinte så orimligt.Rolf frågar också om vi har mer i by-rålådorna. Jag vet inte - i min byrålåda finns detväldigt mycket papper. I den här frågan finns det nognågra både verksamheter och delegationer och annatsom inte riktigt är med i systemet, så jag skulle intevilja stå här och säga att vi har satt punkt. Det finnsmer, men inte i det avseendet att vi ska bredda ettslags privilegierad grupp av riksdagsledamöter somska ha mer lön. Det handlar om att vi helt enkelt vär-derar det gemensamma arbete vi gör.Jag är ganska nöjd, och jag tycker att många flerskulle vara det och inse att det finns uppdrag somibland betalas. För det mesta är det sådant som natur-ligt ligger med i uppdraget. Jag tycker att det är gans-ka väl vägt i det här förslaget.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tycker att det är en etisk fråga,oavsett vad säger och hur många århan har i . Det här är vad jag tycker eftermina år här. Jag tycker fortfarande att det är en etiskfråga, att vi inte ska sätta våra egna arvoden. Därkanske vi har samma åsikt.Frågan om kostnaden letade jag efter i går när jaghade fått en förfrågan av en tidning om vilkenårskostnaden var för det här. Jag hade inte svaret då.Det var en lite ful fråga från mig till efter-som jag hade svaret själv. Jag ställde frågan bara föratt jag undrade om ni i utskottet har funderat på kost-naden eller om ni har tagit det här in . Jag kandå upplysa utskottet och om att årskostna-den är 1,4 miljoner.Anf. 14 ():Fru talman! Den siffran säger väldigt lite i för-hållande till det som är frågan. Den fråga som är merrelevant är naturligtvis om detta kostar si och såmycket mer, och då är det inte den summa som Gun-narsson nämner utan den totala kostnaden, som redanfinns i systemet. Jag har då ställt mig bakom det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )8 § Mervärdesskatt vid överlåtelse och nytt-jande av fastigheter, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU21Mervärdesskatt vid överlåtelse och nyttjande av fas-tigheter, m.m. (prop. 1999/2000:82).Anf. 15 PER ():Fru talman! I detta betänkande föreslås ändringar iregelsystemet för frivillig skattskyldighet vid uthyr-ning av verksamhetslokaler. I propositionen och äveni betänkandet står det att ändringarna syftar till attminska administrativa och rättsliga problem.Frivillig skattskyldighet får medges endast om ut-hyrningen görs till hyresgäster som bedriver verk-samhet som medför skattskyldighet eller återbetal-ningsrätt enligt mervärdesskattelagen. Det bibehålls idetta betänkande.Den metod som finns för att korri-gera den ingående skatten för kostnaden för ny-, till-och ombyggnad av en fastighet föreslås ändras. Förnärvarande finns det två sätt att göra de här korrige-ringarna. Ett gäller sådana fastigheter som omfattasav frivillig skattskyldighet, och ett gäller alla fastig-heter, inklusive dem som omfattas av frivillig skatt-skyldighet. I det ena fallet är det återföringsreglersom gäller, och i det andra fallet är det jämknings-regler.Nu föreslås i detta betänkande att återföringsreg-lerna ska tas bort och fullt ut ersättas av jämknings-regler.Om syftet med propositionen och betänkandetverkligen vore att minska de administrativa och rätts-liga problemen borde det här förslaget ha fått en heltannan utformning. Som Lagrådet mycket riktigt skri-ver är mervärdesskattelagen en mycketkomplicerad lagstiftningsprodukt både materiellt ochredaktionellt. Inte minst i formellt hänseende är lageni starkt behov av översyn, anser Lagrådet. Man menardessutom att behovet härav ökar för varje ändringsom är så pass omfattande som den nu aktuella. Destörsta problemen lär orsakas av de nya jämknings-reglerna, som kommer att skapa stora problem, intebara för skattemyndigheterna utan även för fastig-hetsägarna.Vad borde man då ha gjort för att verkligen upp-fylla syftet, dvs. att få klarare och enklare regler? Jo,man skulle ha infört en generell skattskyldighet föruthyrning av lokaler, dvs. inte fastigheter som upplåtsför bostadsändamål. I övrigt skulle man alltså ha haften generell skattskyldighet. Jag tror att det finns entotal enighet om att detta vore det riktiga.Anledningen till att man inte genomför detta är attvissa ideella föreningar skulle drabbas av vissa kost-nadshöjningar. Utredningen som handlade dennafråga hade tyvärr inte med dem som referensgrupp,och om de hade haft det tror jag att frågan kunde havarit löst redan nu.Det går att lösa detta genom riktade bidrag till deideella föreningarna. De skulle kompensera för denextrakostnad som en moms skulle ha inneburit. Det ärinte så att det skulle ha inneburit i kostnadsök-ningar. ökar ju avdragsmöjligheten föringående moms. Var den reella kostnadsökningenskulle hamna kan man säkert diskutera. Men detskulle kunna gå att lösa genom riktade bidrag.De andra verksamheter som också skulle drabbas,dvs. icke-momspliktig verksamhet som tandläkareoch vissa läkarmottagningar, skulle också kunna gåatt ordna till. Det finns långt gångna pla-ner på att införa tandläkeriverksamheten inom moms-systemet. I ett sådant läge skulle inte heller det varanågot problem.Vi var på skattemyndigheten i . Där kom detspontant upp en fråga om vad man såg för problemmed dagens skattelagstiftning rent generellt och intebara när det gällde mervärdesskatt. Då lyfte man framen fråga. Det var de nuvarande återföringsreglernavid frivillig uthyrning. De nuvarande reglerna sågssom så komplicerade och tog så mycket tid av dengranskande personalen och revisorerna att det var ettproblem.Det sades dessutom att man för att över huvud ta-get få det att löpa och fungera rent servicemässigt ochpå annat sätt struntade i vissa av reglerna. Det gjordeman dels som en service till företagen, dels för skulle kunna syssla med mer viktig verksamhet,som man uttryckte det. Man följer inte fullt ut gällan-de lagstiftning därför att den är för komplicerad. Dåska vi vara medvetna om att den svårighetsgrad somnuvarande regelsystem har inte är någonting mot densvårighetsgrad som vi nu inför med dessa jämknings-regler.Först och främst krävs det att man ska sparahandlingar . I betänkandet säger man att detinte är så farligt. Man måste ändå spara på dem isamband med vissa reavinstberäkningar. Jag är inte såsäker på det. Det är naturligtvis ett jättestort problematt det finns en obligatorisk skyldighet att spara påhandlingar i 17 år.En ytterligare sak som är väldigt intressant är attkonstatera att för ungefär sedan anordnadesett seminarium av en av de stora revisionsbyråerna,en av dem med dubbelnamnen som är så svåra attuttala. Där sade de inför alla åhörare att detta är en avde mest konsultvänliga lagstiftningarna på mycketlänge.Vad ger ni för det på en skala från ett till tio, som talar om förenklingar av skatteregler? Deborgerliga partierna har skrikigt påförenklade skatteregler och förenklad skattelagstift-ning. Var är ni nu? ställer ni er bakom en lagstift-ning som av konsulterna själva betecknas som denmest konsultvänliga lagstiftningen på mången tid.Vi anser naturligtvis att detta borde gå tillbakaoch att man fick en generell skattskyldighet. Det hadepå alla sätt uppfyllt de krav man har, dvs. det syftesom var med förenklingar. hamnar man i en heltomöjlig situation. Jag yrkar bifall till reservationen.Jag vill också varna för att det inte är slut meddetta när det gäller problemen för rörelselokaler. Detkommer att dyka upp ytterligare ett där vi kommer attbehöva ändra lagstiftningen. Då kanske man kan tadetta samtidigt.I den nya ekonomin är det väldigt många som be-driver sin verksamhet i den egna fastigheten, i detegna hemmet. Det behövs kanske stora ombyggnaderför att det ska fungera. Får de avdrag för den ingåen-de momsen? Nej, det får de inte. Det får de inte ensom den delen i den egna fastigheten är avskiljd. Inteens då har man rätt att dra av den ingående momsen.Det här visar att man inte har tänkt färdigt på helaområdet. Därför borde förslaget skickas till regering-en. Man borde lägga fram ett helt nytt förslag därman har en generell skattskyldighet och också tarhänsyn till övrig rörelse- och näringsverksamhet sombedrivs i egna lokaler.Det är någonting för och dePourbaix-Lundin att fundera på. De vill i alla lägen hastörre avdrag för arbetsrum i bostaden. Här har ni intetänkt färdigt.Jag yrkar bifall till reservationen.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade kl. 9.55 på förslag av tredjevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 10.00 då miljöminister skulle lämnainformation från globala miljöministerforumi Malmö.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 10.01.9 § Information från regeringen från miljöministerforum i MalmöAnf. 16 Miljöminister ():Fru talman! i Malmöhandlade om allas vår gemensamma framtid. Vadtänker vi på när vi tänker ? Tänker vi tvåtimmar framåt i tiden kanske vi tänker på vad vi skaäta till lunch. Tänker vi i tidenkanske vi tänker på hur vädret kommer att bli. Tänkervi fram kanske det handlar om hur opini-onen för olika partier ska se ut eller hur det är påjobbet - om det finns kvar. Tänker vi framåtkanske vi tänker på konjunkturutvecklingen, på hurekonomin utvecklas och arbetslösheten förändras.Tänker vi fram i tiden tror jag att de allraflesta tänker på de stora globala utvecklings- ochmiljöproblemen. De är alltså väldigt viktiga i vårtmedvetande, tror jag. Just det faktum att det är dem vihar på näthinnan när vi tänker långt in i framtidenvisar att de har en väldig betydelse.Det var just om den framtiden som UNEP-mötethandlade. är, som ni vet, ett barn till den storamiljö- och utvecklingskonferensen i 1972.Då skapades som den globala miljöorganisa-tionen. hade stora besvär-ligheter och gick igenom något av en kris. harstött återhämtning tillsammans med ett antalandra länder. Vi har stött de nya reformer som UNEPhar introducerat. Vi har stött den nya UNEP-chefenKlaus Töpfer, tidigare tysk miljöminister, i hans somvi tycker kraftfulla och visionära ledarskap.En del i det nya sätt som vill arbeta på föratt markera de globala miljöfrågornas vikt och för attvara med och sätta dagordningen för diskussionen omglobalisering, inte minst, har varit att starta återkom-mande miljöministermöten. Det gör man inte för attsom tidigare diskutera byråkratiska aspekter avUNEP:s arbete, utan just för att diskutera de storaviktiga globala miljöproblemen.Det första av de mötena ägde rum i för tvåveckor sedan. Det är klart att det var en ära och enheder för att få värdskapet för det första mö-tet. Jag tror att det beror på att vi har ett gott renom-mé i världen när det gäller inte bara miljöfrågornautan också utvecklingsfrågorna. När det gäller miljö-frågorna handlar det inte bara om vad vi gör i vårteget land, utan det handlar i hög grad om vår starkamedverkan och vår drivande roll i det internationellamiljöarbetet.Vi hade hoppats att det skulle komma ett trettiotalmiljöministrar. Jag tror att det var 102 miljöministrarsom var med under mötets eller delar avdem. Det var alltså en uppslutning och ett intressesom var betydligt större än vad vi hade hoppats på.Utöver det var det ytterligare ett fyrtiotal delegationersom leddes på ganska hög nivå. Det innebar också attdiskussionerna präglades av ettstarkt politiskt intresse och av en stark vilja att åstad-komma förändringar i den globala miljösituationen.Bakgrunden är naturligtvis alarmerande. Om manser på den globala utvecklingen kan man naturligtvisbegränsa sig till att se på den ekonomiska utveckling-en - på den tillväxt som äger rum i många delar avvärlden och som naturligtvis är glädjande och på denstora ökningen av antalet personer i världen som leverpå en något sånär hygglig levnadsnivå. Det är enkraftig ökning av medelklassen i många av de ländersom har den högsta tillväxten.Men man behöver inte förskjuta fokus särskiltmycket för att se en annan bild av tillståndet i värl-den. Vi har blivit av med en fjärdedel avmatjorden på jordklotet. En tredjedel av skogstäcketär borta. 1,1 miljarder människor saknar tillgång tillrent dricksvatten. Klyftorna mellan människor harökat. Det finns en beräkning som visar att klyftanmellan de som har det sämst och de somhar det bäst, dvs. bl.a. vi, har fördubblats under desenaste 25 åren. Vi har 1 000 däggdjursarter som ärakut hotade, och också 1 000 fågelarter. Det skullevara ganska lätt för mig att fortsätta att ge siffror ochuppgifter som visar att vi står inför en väldig utma-ning när det gäller miljöfrågan globalt. Den är natur-ligtvis väldigt starkt kopplad till fattigdomsfrågan,därför att miljö och fattigdom hör väldigt nära sam-man.Miljöministermötet i var uppdelat i ettantal olika diskussioner - en som rörde miljötillstån-det i världen och vilka åtgärder och strategierman bör sätta in och en som handlade om den globalaaffärsverksamhetens roll. Det var en som handladeom det civila samhället. Vi hade dessutom en diskus-sion om hur man bör lägga upp det stora toppmötesom ska äga rum efter Riomötet, dvs. efterStockholmsmötet.Dessa diskussioner samlades upp i en Malmö-deklaration som alla ställde sig bakom. Jag hade äranatt få leda arbetet med att utarbeta denna deklaration.Jag måste säga att jag är nöjd med resultatet att viunder tre dagars ganska intensivt förhandlande, då visamtidigt var med i ministerdiskussionerna, fick framett tämligen konkret handlingsinriktat dokument. Jagtycker att det är väldigt glädjande att det var möjligt.Avsnittet om framtidens utmaningar för miljöpo-litiken innehåller ett viktigt åtagande och en försäkranom att den ökade miljöförstöring som hotar planetenshållbarhet ska stoppas och vändas i en anda av inter-nationellt kompanjonskap och solidaritet. Den oro-väckande avvikelsen mellan åtaganden och handlingmåste avhjälpas. Stödet till utvecklingsländer börökas. Den centrala betydelsen av efterlevnad när detgäller miljön, upprätthållande av miljökrav, utkrä-vande av ansvar för brott mot miljön liksom främjan-de av försiktighetsprincipen och behovet av kapaci-tetsutbyggnad betonades också.Det här avsnittet berör även allvaret i de miljöhotsom det internationella samhället står inför och somhar presenterats i den analys som har tagits fram i TheGlobal Environment Outlook . Det är en skriftsom har tagit fram och som jag verkligen kanrekommendera alla att ta till sig.Särskild uppmärksamhet bör ges åt de ohållbarakonsumtionsmönster som finns bland rikare befolk-ningsgrupper i alla länder men särskilt i industrilän-derna. För att konfrontera de underliggande orsakernatill fattigdomen och de globala miljöproblemen behö-ver vi integrera miljömässiga beaktanden i huvudfå-ran av alla beslut som fattas. Trenderna i globalise-ringen, med åtföljande risker och möjligheter när detgäller miljön, ställer som krav att internationella in-stitutioner förstärks, antar nya angreppssätt och enga-gerar andra viktiga aktörer på helt nya sätt.Avsnittet om den privata sektorn och miljön upp-manar till ett än större åtagande för den privata sek-torn att fortsätta att ta fram en ny kultur med miljö-mässigt ansvarstagande när det gäller användningenav en serie viktiga principer inom miljöpolitiken.Angreppssättet måste länkas till utvecklingen avrenare och mer resurseffektiva teknologier i enlivscykelekonomi och olika ansträngningar för attfrämja överföringen av miljöanpassad teknologi.Potentialen av den nya ekonomins bidrag till en håll-bar utveckling bör drivas på.Avsnittet om det civila samhället och miljön beto-nar den ytterst viktiga roll som det civila samhällethar i att aktualisera olika miljöfrågor. I det avseendethar inte minst olika miljöorganisationer gjort väldigtstor nytta. Det civila samhällets roll bör stärkas påalla nivåer genom fri tillgång till miljöinformation åtalla. Det finns ett starkt behov av ökad forskningkring uppkommande miljöproblem. Jag måste särskiltuppmärksamma hoten mot kulturell mångfald ochtraditionell kunskap, särskilt när det gäller den inföd-da befolkningen och lokala samhällen. Det finns ävenbehov på alla nivåer av oberoende objektiva medierför en ökad medvetenhet och för utvecklandet avgemensamma miljömässiga värderingar i det globalasamhället.Avsnittet om det möte som ska äga rum ef-ter Riomötet tar upp behovet av att en internationellkonferens på verklig toppnivå sammankallas. Måletbör vara att injicera en ny anda av samarbete ochangelägenhet när det gäller att verkligen ta itu medöverenskomna åtgärder. I detta hänseende bör ratifi-ceringen av samtliga internationella miljökonventio-ner och protokoll ivrigt fullföljas. Regeringar ochUNEP spelar en avgörande roll när det gäller förbere-delserna inför revideringen . Dessa förbere-delser bör påskyndas. 2002-konferensen bör ha sommål att angripa de stora utmaningarna när det gällerhållbar utveckling. Det gäller då särskilt de effektersom fattigdomsbördan ger åt en stor del av världensbefolkning, i motsats till den överflödiga och slösak-tiga konsumtion och den ineffektiva resursanvänd-ning som vidmakthålls i den onda cirkeln av miljöför-störing och ökad fattigdom. Vidare bör konferensenta ställning till kraven på en förstärkt institutionellstruktur för internationell miljöstyrning.Jag tror att man kan säga att det genom alla dis-kussioner som vi hade och även i Malmödeklaratio-nen fanns en väldigt stark känsla av att det nu är tidatt handla. Det har gjorts många stolta deklarationer.Vi vet hur miljösituationen ser ut. Vi vet väldigtmycket om vad som behöver göras, och är det tidatt verkligen göra detta. Hoten ökar , ochmöjligheterna att göra någonting blir kanske sämre julängre man dröjer.För min del och för svensk del var det viktigt attvi fick ett kraftfullt genomslag för en del frågor somvi har drivit i det internationella miljöarbetetoch som verkligen har flyttats många steg framåt.Deklarationen handlar om att miljöfrågorna ska integ-reras i alla sektorer. Det är en fråga som vi nu försö-ker förverkliga i och som vi driver i EU. Vihar nu också etablerat den här principen i det globalamiljöarbetet.Ansvaret för miljöskador, liability, har en centralbetydelse. Näringslivet ska ta hänsyn till försiktig-hetsprincipen och principen om att förorenaren beta-lar. Miljöinformation ska finnas tillgänglig för alla.Alla globala miljökonventioner och protokoll skaratificeras. Det kommer att betyda väldigt mycket.Och + 10-mötet ska inriktas på konkreta åtgärderoch på att förstärka de globala institutionerna.Det har gått ganska sedan det här mötet,men det är klart att det här också måste innebäraförstärkta ansträngningar för när det gäller attvi ska ta vårt ansvar, inte minst i det globala miljöar-betet, i Malmödeklarationens anda. Jag hoppas att jagkommer att kunna informera vid senaretillfällen i samband med initiativ och förslag om vilkaspecifika åtgärder som vi behöver genomföra ochdriva.Anf. 17 ():Fru talman! Det var väldigt in-tressant att få en sådan direktinformation om mötet.Den information som vi har kunnat ta del avhar vi fått via TV. Det var ett par kvinnliga miljömi-nistrar från länder som inte har kommit så långt i dens.k. utvecklingen som vi har gjort.