prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Det är inte kons-tigt.Däremot kan det ha skett en och annan miss närman har informerat om hur det ska läggas ut och hurdet ska gå till. Det är således på inget sätt ett upptågfrån sida utan enbart en konsekvens av ettganska logiskt resonemang.Anf. 56 ():Fru talman! Med det svaret anar jag att statsmi-nistern ändå tycker att det är lite orimligt att de somarbetspendlar mellan norra och skavara med och betala för . Vad jag harfått mig till livs från dem som förstår frågan i mittparti är att det från början var tänkt att de som nyttjarÖresundsbron ska betala den.Den dagen när jag som upplänning åker överbron, som jag säkerligen kommer att göra, måste jagockså vara beredd att betala - det är helt rimligt. Menatt Upptåget, som är avsett att förbinda delar avUppland för att klara arbetspendlingen, ska vara medoch betala tycker inte jag är accepta-belt.Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Det är sant, som frågeställaren säger,att det i finns många som kan väldigtmycket om , så jag tvivlar inte alls påinformationen.Däremot är det här en kostnad, såsom systemet ärupplagt, som inte bara drabbar pendlare i norra utan också drabbar pendlare mellan ochStockholm, mellan och orter på västkusten.Det är så det är utlagt över landet. Då betraktar manden här möjligheten för järnvägssystemet att kopplasihop med system i övrigt som en tillgång förhela järnvägssystemet.Merparten av kostnaderna kommer naturligtvis attbäras av dem som direkt transporterar sig över bron,men en del bärs också på detta sätt. Så har jag förståttsystemet, utan att för den skull vara expert på det -vilket naturligtvis många andra är, inte minst de somär motståndare till bron.MoçambiqueAnf. 58 ():Fru talman! Jag har en fråga till . Det handlar om solidaritet. Jag tänker på ka-tastrofdrabbade . Jag tänker på lidandet,sjukdomarna, svälten, och jag tänker naturligtvisfrämst på barnen och de som har det mycket svårtdär. Jag tänker självklart också på hela befolkningen.Jag undrar vad regeringen gjort vad gällerden första katastrofhjälpen, och hur har hjälpen tagitsom hand där nere?Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att vi alla har gripits väldigthårt av bilderna från katastrofens , ochdet har också känts väldigt viktigt både för densvenska regeringen och för vår biståndsmyndighet attså fort som möjligt se till att kunna vara med ochhjälpa till där nere.Det första vi gjorde var att svara på FN-appellen.Vi sände alltså pengar till FN:s olika organ som ar-betar där nere, för vi vet att de väldigt snabbt kan fåut hjälpen. Vi sände också pengar till de svenskaorganisationer, t.ex. och Svenska Rödakorset, som finns på plats.Sedan har vi också avsatt - det är ett beslut frånförra torsdagen - 100 miljoner för att helt enkeltstärka statsbudget, så att man ska kun-na vara i stånd att själv betala för mat och mediciner.Just nu pågår ett arbete med att se om vi kan förändrainriktningen på av den summasom vi också redan beslutat ska gå till ,så att de kan användas mera just för att bygga upp detsom nu har blivit förstört - alltså till en snabb åter-uppbyggnadsinsats.Sedan kan jag också berätta att Sidas chef kommer att åka direkt tillMoçambique och göra en bedömning av läget påplats. Vi har full beredskap för att kunna gå in ytterli-gare, naturligtvis.Samråd mellan kommuner vid placering av barnAnf. 60 ():Fru talman! Jag ska ställa min fråga till socialmi-nister . I socialtjänstlagens 25 § kan vi se att en underårig inte får tas emot för stadigva-rande vård eller fostran i ett enskilt hem som intetillhör den egna föräldern eller vårdnadshavaren fören utan att det ges ett medgivande eller eninformation från den beslutande kommunen.Vi har också en lag - socialtjänstlagens 13 § - därdet tydligt anges att vårdnadshavarens kommun ärskyldig att tala om att man placerar ett barn i en an-nan kommun. Detta är två tydliga paragrafer i social-tjänstlagen. Det handlar om att kunna samråda vidplaceringar.Det har kommit till pressens kännedom att detfinns kommuner som bryter mot dessa lagar. Jag villhöra socialministerns syn på detta och hur socialmi-nistern tänker arbeta med den frågan.Anf. 61 Socialminister ():Fru talman! Det skulle vara illa om uppgifterna attkommunerna bryter mot socialtjänstlagen skulle varariktiga. har vi dessbättre den ordningen att Social-styrelsen är tillsynsmyndighet och har möjlighet attfölja upp i vilken mån kommunerna följer det regel-verk som grundar socialtjänstlagen. Är det så att deuppgifter som frågeställaren refererar till stämmerförväntar jag mig naturligtvis att Socialstyrelsenkommer med synpunkter på detta och tillkännagerregeringen dem.Anf. 62 ():Fru talman! Den problematik som jag har belysthar uppmärksammats i en mycket tydlig artikel i ettnummer av Kommun-Aktuellt. Det finns ocksåkommunföreträdare som går ut och berättar om inte har information om hur många barn som ärplacerade i den egna kommunen. Detta ser jag natur-ligtvis också mycket allvarligt på.Det handlar om att ge det enskilda barnet den ab-solut bästa möjligheten till rehabilitering och tillförebyggande insatser. Till detta behövs naturligtvisdet samråd som också socialtjänstlagens paragraferåsyftar.Min förhoppning får bli att socialministern tar tillsig artikeln, läser den och undersöker sina skyldighe-ter i detta fall. Länsstyrelser, socialnämnder ochkommunstyrelser bekräftar dessa uppgifter.Anf. 63 Socialminister ():Fru talman! Detta är ett exempel på problem somvi har när det gäller . En del av social-tjänsten och vår lagstiftning på detta område förut-sätter ett fungerande samråd mellan kommuner ellerofta mellan exempelvis kommuner och landsting. Dåoch då får vi besked om att detta samråd inte fungerardels beroende på att man har bristande rutiner för atthantera frågorna gemensamt, dels beroende på attnågon kommun eller något landsting ibland helt en-kelt inte intresserar sig för detta samråd.Jag tycker att det är allvarligt när det uppmärk-sammas. Vi har säkert samma uppfattning i det fallet.Det handlar trots allt om att garantera barnen denbästa placeringen och den bästa tryggheten.Jag ska naturligtvis ta till mig detta och se vadsom finns bakom. Jag ska upprepa det: Stämmeruppgifterna tycker jag att det är mycket allvarligt. Jagförväntar mig också att ska ge syn-punkter på det.UbåtskränkningarAnf. 64 ():Fru talman! Jag har två frågor till statsministernmed anledning av ubåtsskriverierna de senaste dyg-nen. Det har kommit fram uppgifter som hävdar attdet bl.a. var Natoubåtar som kränkte svenska farvat-ten . Vi vet också att det var min-kar som jagades vid ett stort antal tillfällen. För baranågra veckor sedan kom uppgifter om att det typiskaljudet kom från sillstim.Detta var något som riksdag inte kändetill när man fattade försvarsbeslut . Detvar en ganska uppskruvad stämning, och det var mas-siva sovjetiska kränkningar som man hade som grundför besluten. Rimligtvis borde det vara skillnad mel-lan hur mycket man spenderar om man ska försvarasig mot sillstim, mot minkar eller mot sovjetiskaubåtar.Jag menar att detta ledde till överdimensioneradeförsvarsutgifter. Om det var mer innebärdet att svenska folket blivit lurade på uppskattnings-vis 100 miljarder . Min fråga tillstatsministern är följande: Är det är en för hög upp-skattning eller en för låg uppskattning?Anf. 65 Statsminister ():Fru talman! Frågan är om det är en riktig upp-skattning. Men det är en bra fråga som ställer. Det finns anledning för oss att reflekteraöver den.Vi har naturligtvis tagit väldigt allvarligt på de se-naste dagarnas signaler om att det eventuellt har skettintrång från Natosidan. Vi vet inte om det är sant. Vigör nu allt för att kartlägga om det är så. Skulle detvisa sig att det har haft en sådan bakgrund och att detdessutom har skett, som påstås, i samarbete medkrafter på lägre nivåer i det svenska försvaret - omdet är sant - är det en oerhört allvarlig händelse, ochdå får vi en helt ny situation och en helt ny diskus-sion. Då kommer säkert också den fråga som Ång-ström nu ställde att diskuteras. Det förutsätter jag.Men låt oss vänta med att rusa i väg, och låt ossvara glada över att ett par klarlägganden har kunnatgöras. Det gäller strömming norr om ,mink och det övriga vi känner till om konstateradekränkningar i form av bottenspår som finns redovisa-de i från mitten av 90-talet.Anf. 66 ():Fru talman! Hade jag själv suttit i under80-talet hade jag tyckt att det var stor skillnad mellankännedom om minkar och strömmingar och känne-dom om sovjetiska ubåtar. Ett konkret tecken pådenna överdimensionering är att sitterpå operativt största och mest modernaubåtsflotta.Min fråga är om regeringen nu kommer att verkaför att prospekteringen av nya ubåtar - ubåten ubåt - ska avbrytas.Jag vill också fråga statsministern om de uttalan-den som har gjorts från regeringsföre-trädare om att gå till botten, om uttrycket tillåts, ochleta fram dokument över huruvida ett sådant här sam-arbete funnits eller inte. Tror statsministern verkligenatt sådana samarbeten har dokumenterats i skriftligaavtal?Anf. 67 Statsminister ():Fru talman! Innan vi avbryter några program skavi veta vad som har inträffat. Vi har fått klarhet närdet gäller några detaljer, några enskildheter. Och vihar fått reda på ytterligare en omständighet de senastedagarna.Huruvida det finns dokument eller inte vet jag in-te. Däremot vet jag att en tidigare amerikansk för-svarsminister i en lång intervju på ett klart och redigtsätt har fört ett resonemang om vad Nato, enligt hansuppfattning, har sysslat med i våra vatten. Det är klartatt det, när en tidigare försvarsminister uttrycker sigpå det sättet, finns anledning för den svenska rege-ringen att med hjälp av de kanaler som vi har närmaoss den amerikanska administrationen för att få dettaklarlagt. Det arbetet har redan startat. Och jag tror attdet ska skötas av våra myndigheter och inte av män-niskor som privat tar dessa initiativ. Om det här skavara trovärdigt är det nog bra om utrikesförvaltningenoch andra som har som arbetsuppgift att just ta dekontakterna gör det.Nedläggningshotade landsbygdsskolorAnf. 68 ():Fru talman! Det pågår en oroande utveckling ilandet. Enligt kan man se att ungefärhundra av våra landsbygdsskolor är nedläggningsho-tade. Jag skulle vilja fråga statsrådet åtgärder som hon är beredd att vidta för attvända den här trenden och för att se till att vår lands-bygd kan få ha sina skolor kvar.Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Skolorna är en del av kommunen. Omhela regionen ska leva kommer också skolorna attleva vidare. Den satsning som regeringen ska göramåste ju gälla regionen som helhet. Det här kan skepå olika sätt. Vi har våra olika avtal; därmed kan vistötta kommunerna. När det gäller skolan kan vi ut-veckla det som kallas för distansundervisning. Vi kange möjlighet för mindre skolor att vara med även ombarnantalet viker. Det gäller också att se till att lärar-na kan stanna kvar i bygderna genom att se till att dekan få kompetensutveckling via distansutbildningen.Om bygderna ska kunna leva kvar gäller det fram-för allt att se till att jobben finns i kommunerna. Detär den viktigare delen.Anf. 70 ():Fru talman! ställde jag eninterpellation till statsrådet om ungefär samma sak.Hur kan vi stärka våra regioner? Hur kan vi se till attvåra skolor på landsbygden finns kvar? Det svar somjag fick då av statsrådet var att regionalpolitiken ifortsättningen måste bedrivas med en mycket störrekraft än för att man ska kunna stärka kommu-nerna och regionerna. har varit en storpådrivare när det gäller detta, men jag ser inte att dethar hänt så mycket från regeringens sida.Skolan är väldigt viktig för landsbygden. Närskolan försvinner, vilket vi har sett på många ställen,dör oftast bygden. Många barnfamiljer och yngre villflytta ut på landsbygden, men skolan är oftast grun-den för en levande bygd och för att det finns en bas-service.Man kan också se att nedläggningen av skolor pålandsbygden strider mot de intentioner som finns ikostnadsutjämningssystemet. Kommunerna kompen-seras bl.a. för de IT-satsningar som de har gjort ochför den kompetensutveckling av lärare som vi har settdär. Vi i är beredda att arbeta och kämpa förde här skolorna. Vilket ansvar ser sig statsrådet ha?Och på vilket sätt kan hon påverka regeringen när detgäller att bevara skolorna?Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Om vi tittar på hur det har sett ut desenaste tio åren och på hur det ser ut i det läge som vinu befinner oss i kan vi se att i stort sett samtligakommuner i är på väg mot en tillväxt. Vi seratt pengarna kommer att komma in till kommunernaoch stärka kommunernas position. Det är fortfarandeett litet antal kommuner som vi i så fall kan säga ärkriskommuner. Men det är en oerhört positiv utveck-ling med tanke på hur har varit.Det har varit regeringens strävan atthela tiden arbeta mot de här intentionerna, som jag nuser att vi är på väg att uppnå.Jag besökte , en regionsom har varit illa ansedd. finns där en väldigtilltro. Man ser många möjligheter. Man ser att till-växten ökar. Man har startat upp små företag. Manser också att det föds fler barn i vissa orter; det harvarit en stark nedgång tidigare.Förutsättningen för att en skola ska finnas är ju attbarnen föds. Vi har generellt i ett lågt barna-födande . Om människorna får jobb och kanstanna kvar i bygden kommer barnen att födas ochskolan att finnas kvar.Skolan, vården och omsorgenAnf. 72 BO ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern angående utvecklingen på några vikti-ga samhällsområden som vi senast harhaft en socialdemokratisk regering. Jag gör detta,eftersom statsministern har haft de två tyngsta posi-tionerna i regeringen sedan den socialdemokratiskavalsegern 1994. Först var han finansminister, sedanstatsminister.De områden som jag tänkte fråga om gäller sko-lan, vården och äldreomsorgen. Vi tycker alla attdessa områden är bland de viktigaste i vårt samhälle.Larmrapporterna duggar tätt och har gjort det undernästan hela det socialdemokratiska maktinnehavet.Det handlar om sjukvårdsköer som ökar. Det handlarom läkarbrist. Det handlar om oordning i skolan. Ochdet handlar om många andra brister.Min fråga är ganska enkel: Har skolan och vården,under de som statsministern harvarit med och haft ett tungt ansvar, blivit bättre ellersämre?Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det generellt har blivitbättre. Men det räcker inte. Vi måste nyansera diskus-sionen. utveck-las medicinsk teknik. Inte minst är det samhälle sombarn och ungdomar växer upp i hårdare, och det blirhårdare. Skolan ställs inför tuffare och svårare arbets-uppgifter.Jag tycker att man gör sin arbetsinsats på ett brasätt. Våra resurser börjar äntligen räcka till. Vi har numöjlighet att göra offensiva satsningar. Bo Könbergska kanske vara lite försiktig så att han inte fastnarenbart i det negativa. Det finns ohyggligt mycket somgår åt rätt håll och som är bra.Vad som bekymrar mig, , är att man ivissa storstadsområden har en majoritetsom inte förstår att utveckla välfärden utan i ställetutsätter den för nyliberala experiment och precis somi föredrar skattesänkningar framför sats-ningar på skolan och vården. Det bekymrar mig, menden lösningen äger mer än jag.Anf. 74 BO ():Fru talman! Min fråga var enkel: Är det bättre el-ler sämre än ? Statsmi-nistern sade, häpnadsväckande nog, att det är bättrenu än . Jag tror att han ären av få i landet som skulle säga så.De som står i sjukvårdsköer, de elever som går utskolan utan att ha fått godkänt och de som bor påplatser i landet där de inte får träffa läkare har noginte lika lätt att instämma i vad statsministern säger.Han föreslår att vi ska nyansera debatten. Jag haringenting emot det. Jag tycker att det är viktigt att viför en nyanserad debatt, så det ska vi förstås göra.Statsministern försöker komma undan genom att talaom resurser osv. Jag pekade på hur situationen såg utför . Vi kan ta upp ett ex-empel som har diskuterats i kammaren.På den tiden då och andra kampanjadeför att hamna i regeringen var sjukvårdsköerna oer-hört mycket kortare än . Det är ett faktum.Anf. 75 Statsminister ():Fru talman! Jag gav ett mer nyanserat svar än så.Jag tror att det har blivit bättre när det gäller det somvi uträttar i en gemensam sektor. Man måste se båda sidor. Annars hamnarman i en hopplös och nattsvart diskussion. Man upp-skattar då inte heller, efter förtjänst, allt det godaarbete som lärare, sjukvårdspersonal och äldreom-sorgspersonal utför. De jobbar hårt och presterarmycket mer nu än . Så ser det ut.Men det finns en springande punkt, , omdet här inte bara ska vara en läpparnas bekännelsefrån . Hur kan man säga att det ser eländigtut och att problemen växer inom vården, skolan ochomsorgen och liera sig med en politik somsatsar på ett systemskifte och skattesänkningar i vårastorstadsområden?MoçambiqueAnf. 76 ():Fru talman! Jag reste mig förut, eftersomjag tänkte fråga om Moçam-bique, men det var någon annan som ställde frågan.KursplanernaAnf. 77 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att tackaskolministern för att hon höll sitt löfte och lyssnadepå synpunkterna när det gällde ämnet religionskun-skap och förde tillbaka kristendomen i kursplanen.Nu återstår arbetet att reparera skadan efter de felak-tiga signaler som skickat till skolorna.Signalerna om att kristendomens påverkan ska varavärdemässigt neutral har redan tonat ned kristendo-mens betydelse.Skolministern betonar nu i kursplanen att svenskkultur och samhällsutveckling harpåverkats och påverkas av kristendomen och dessvärderingar. Hon återför också kunskaper om kyrko-året och förstärker vikten av kunskaper om Bibeln.Det är positivt. Det var också nödvändigt att skolmi-nistern gjorde detta och inte bytte kristendomen motabrahamitisk tradition.Men min fråga är: Vad kommer skolministern nuatt göra för att reparera de skador som Skolverketsförslag redan har åstadkommit i skolornas planering?Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! som regeringen beslutadeom de nya kursplanerna lade vi också ut dem på vårahemsidor så att de nu är tillgängliga för all personalsom finns ute i skolorna.Jag vet också genom undersökningar där man frå-gat lärare vad de läser när det gäller de nationellastyrdokumenten att kursplanerna är det som lärare harallra mest kunskap om. Sedan kommer läroplaner ochsist kommer, dessvärre, skollagen. Givetvis ska vi setill att lärarna får kunskap om samtliga delar. Men jagär övertygad om att alla lärare nu kommer att se överde nya kursplanerna, titta på de förändringar somgjorts i förhållande till de gamla och gå igenom dem.Jag vill också understryka att i de nya kursplaner-na har vi förstärkt den del i läroplanen som handlarom elevinflytande så att lärare och elever tillsammansska se vad kursplanerna syftar till och också tillsam-mans, efter elevernas behov, komma fram till hurundervisningen ska bedrivas.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret.Det var ju så att bristen på direktiv till Skolverketgjorde att det höll på att bli katastrofalt. Så sent som ihöstas var ordet kristendom över huvud taget intenämnt i kursplanen, utan alla religioner skulle heltlikställas. Jag tycker att eleverna ska lära sig allareligioner; det handlar inte om det. Men om inte ele-verna kan den religion som vår tradition och våravanor bygger på har man ju inget att jämföra med.Det skulle ha blivit ett sammelsurium av alltihop.Den abrahamitiska traditionen kände folk heller intetill.Om ministern hade varit ute tidigare och gett bätt-re direktiv tror jag att vi hade kunnat få en ännu bättrekursplan. Bibelkunskapen och den nya bibelöversätt-ning som så högtidligt överlämnades här i riksdagenskulle då ha fått ett bättre genomslag i skolan.Jag är dock glad att skolministern gjorde detta,även om jag tycker att det är synd att hon avvaktade.Jag upprepar vad jag sade i debatten: Hade Skolver-ket tagit bort 10-basen från matematiken och ändrattill 5, tagit bort gränserna på kartan, noterna i musi-ken, rörelserna i gymnastiken osv. tror jag inte attskolministern hade väntat så länge.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Det är bra att vi nu är överens om attvi har ett lyckat resultat.Den formella gången är att har ettständigt uppdrag från regeringen att göra revideringarav kursplanerna. Det sker ungefär . Jaggår inte in och detaljstyr vari revideringen ska ligga.När det gäller de olika åsikter som kommit framhar vi nu haft en fullständigt öppenhantering av kursplanerna genom att använda Inter-net. Och det kan man alltid diskutera: När vi nu haren fullständig öppenhet ser ju alla vad som är på gångoch kan gå in i debatten, och det är ju positivt. Mendå finns alltid risken att någon inte efteråt tar reda påvad resultatet blev i slutändan.Jag tycker ändå att de möjligheter vi har -att alla kan vara delaktiga i revideringen av en kurs-plan, att allas åsikter kan komma fram - är klart bätt-re än när detta skedde i de tysta och stängda korrido-rerna och ingen hade en aning om någonting förrändet kom på bord. Den öppenheten tyckerjag att vi ska värna om.Däremot har jag tidigare i debatter här sagt att jaggärna tar emot åsikter om hur vi kan förbättra denöppna hanteringen av revideringen av kursplanerna.NeutralitetskommissionenAnf. 81 (m):Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.I gårdagens fanns en kom-mentar återgiven enligt vilken statsministern villeavstå från att tillsätta en ny neutralitetskommissionmed hänvisning till att den gamla, den som hade attse över politiken , varövertolkad eller vantolkad i sitt resultat. undrarjag: Överväger inte statsministern att ompröva denhållningen, bl.a. med tanke på vad som har inträffatde ? Det finns också mycket annatsom det skulle kunna kastas ljus över i perioden efter1969 och fram till nu.Anf. 82 Statsminister ():Fru talman! När man hör kommentarerna är de regelmässigt av detslaget att den skulle bevisa att de socialdemokratiskaregeringarna förde ett dubbelspel om neutraliteten.Den kommission som kallades för Neutralitetskom-missionen kom ju fram till rakt motsatt slutsats.Kommissionen tillsattes av en borgerlig regering, ficksina direktiv av en borgerlig regering och kom attomfatta den period då hade aktivtinflytande över svensk politik. Det var ett kristallklartdokument. Likafullt fortsätter vantolkningen, ochlikafullt fortsätter mytbildningen.Så sägs det att man ska en neutralitetskommissiontill. Då frågar jag mig: Varför då? Ni har ju uppen-barligen inte ens läst och tagit till er den första. Ochvarför gräva ned i kommissioner sådant som det nu äroerhört angeläget att snabbt få ett besked om? villvi faktiskt tydligt få klarlagt vad som hände i svenskavatten och inte på något sätt komma in på någotstickspår i form av en partipolitisk träta omkringneutralitetspolitiken. Jag tror att det borde vara ettsamfällt intresse för alla partier i den här kammaren.Anf. 83 (m):Fru talman! Jag håller med statsministern om attdet är viktigt att få klarhet i de kränkningsfrågor somhar uppenbarats . Sedan får man diskutera ivad mån den förre amerikanske utrikesministernCaspar verkligen är misstolkad ellerfeltolkad. Det kan jag inte yttra mig om här.Det finns dock mycket i den svenska utrikes- ochsäkerhetspolitiken under statsministertid,dvs. och därefter, som också behöver bely-sas och där det föreligger oklarheter och tveksamhe-ter rörande den faktiska neutralitetspolitiken och vadsom hände bakom kulisserna.Anf. 84 Statsminister ():Fru talman! Det här är ett typexempel på detmisstänkliggörande som pågår - svepande påståen-den, ingen precision. Sedan stöder man sig på som påstås underbygga detresonemanget. Jag har sammanfattningen här. Järrelkan få den av mig. Den är kristallklar: Man varobrottsligt lojal mot neutralitetspolitiken.Nu har vi en situation då vi har fått väldigt gravaanmärkningar och beskyllningar av en amerikanskförsvarsminister. En tidigare svensk statsminister,numera FN-sändebud på , tycks också bedrivaprivata efterforskningar, enligt uppgifter i mediernade senaste dagarna.Men vi lägger det åt sidan, Järrel. ber vi vårasvenska myndigheter att snabbt kontrollera vad somhar inträffat så att vi får ett auktoritativt besked.