prot · GO0928 · 2000-11-16 00:00:00 — I övrigt ställer jag mig bakom de reserva-tioner som har fogat till detta betänkande.Jag yrkar också bifall till utskottsmajoritetens förslagnär det gäller en utredning av ombudsmannaorgani-sationen.Anf. 34 ():Fru talman! Det är inte ofta som man som opposi-tionspolitiker får glädjas över framgångar i sitt ut-skott. Men får jag göra det i samband med be-handlingen av KU-betänkandet om statlig förvaltning.Utskottsmajoriteten har nämligen beslutat om etttillkännagivande till regeringen om en utredningrörande och andra partiers förslag om attföra ihop de ombudsmän som är underställda rege-ringen till en ombudsmannaorganisation. Det handlaralltså om det som man kan kalla för främjandeom-budsmän. Jag använder förkortningarna HO, DO,HomO och JämO och BO, vilket betyder , , , och Barnombudsmannen.Ombudsmannainstitutionen behöver förtydligasoch förenklas, anser vi i . Ingripanden motstatliga och kommunala ämbetsmän och myndigheterbör samordnas under . Övriga ombudsmänbör slås samman till ett ombudsmannaämbete. Hitkan man eventuellt föra nya ombudsmannauppgifter,men man bör iaktta stor återhållsamhet med att införasådana.Med vårt förslag skulle de enskilda människornasmöjligheter öka och JO skulle kanske återfå något avsin forna status. Det sammanslagna ombudsmanna-ämbetet skulle få en större kraft, det är vår förhopp-ning. I förlängningen av detta kan man kanske såsmåningom överväga en gemensam diskriminering-slagstiftning, alltså en diskrimineringslag som om-fattar de olika områdena. Men handlar det omen utredning rörande sammanläggning av fler om-budsmannaenheter.Fru talman! Min andra synpunkt på detta betän-kande gäller Justitiekanslerns verksamhet. Jag delarreservation med därför att jag vetatt många människor har svårt att förstå den roll somJustitiekanslern har , att företräda statens intres-sen gentemot enskilda men också i vissa fall fördelamedel till enskilda. Dessa motstridiga roller är disku-tabla och leder till konflikter, vilket också framgår avutskottsmajoritetens skrivning i betänkandet. Därförbör, menar jag och , regeringengöra en översyn av Justitiekanslerns åligganden. Jagkan inte förstå varför inte åtminstone de övriga bor-gerliga partierna, och , kan ställaupp på en utredning om detta.Medborgarkontor, handlingar och protokoll pånätet är sådant som har yrkat om och sombehandlas i betänkandet. Vi kan konstatera att detpågår en mycket spännande utveckling i riktning motdet som vi kallar för e-demokrati, alltså elektroniskdemokrati. Här tror jag att vi kommer att se ett stortgenombrott . Det är väldigtviktigt för oss politiker att bevaka den fortsatta ut-vecklingen och driva på så att vi på det sättet kanskapa ett större engagemang och nå grupper somkanske annars inte är politiskt intresserade. Jag ärväldigt hoppfull i det avseendet.Slutligen, fru talman, delar jag till fullo de argu-ment som förs fram i reservationen rörande dröjs-målstalan.Det är mycket viktigt i en rättsstat att det finnsmöjligheter som ger den enskilde rätt till en säker ochsnabb handläggning av ärenden. Det gäller särskiltnär det handlar om myndighetsutövning mot denenskilde. Dröjsmålstalan ger den enskilde möjlighetatt få en domstol att pröva om ett förvaltningsärendehar uppehållits onödigt länge av en myndighet somska fatta beslut.Jag vet av de kontakter jag har med människor attmånga upplever det som oerhört plågsamt att gå ochvänta och vänta innan de får besked från en myndig-het. kan det vara bättre att få ett nega-tivt besked än att behöva gå och vänta på att få ettbesked över huvud taget. Det är därför som det ärviktigt att vi tar fasta på förslaget om dröjsmålstalan.Fru talman! Med detta yrkar jag bifall till reserva-tion nr 2, som handlar om en utredning rörande Justi-tiekanslerns roll.Anf. 35 () replik:Fru talman! Det bör kanske sägas att den mot-sättning i Justitiekanslerns roll som påpekas i reser-vationen från och Folkpartietegentligen är illusorisk. Att Justitiekanslern ibland sertill att staten utbetalar pengar till enskilda är en del avJustitiekanslerns uppdrag att tillvarata och försvarastatens intressen. De enskildas krav på staten kan varahemula eller rimliga och Justitiekanslern ser därförtill att staten uppfyller sina åtaganden och lever enligtde lagar och regler som finns. I annat fall skulle justaten komma i en rättslig konflikt som skulle orsakastaten större kostnader. Så den här motsättningenfinns inte, utan båda dessa roller ryms inom detgrunduppdrag som Justitiekanslern har. Vi tycker inteatt det behövs någon särskild utredning, utan det äregentligen bara att ta reda på hur det förhåller sig.Därför biträder jag utskottsmajoritetens syn på saken.Anf. 36 () re-plik:Fru talman! Jag tycker nog att haren lite väl optimistisk uppfattning om hur det funge-rar med JK. Det som jag har framfört om detta medJK:s dubbla roller - det är inte bara jag som påpekardetta, utan det framgår också av tidigare utredningarsom har gjorts om JK:s roll och av det betänkandesom vi har avlämnat - är att det här är kompli-cerat, inte minst för enskilda som kanske inte är såväldigt insatta i dessa frågor. När de vänder sig tillJustitiekanslern kan de plötsligt känna att Justitie-kanslern mer tar till vara statens intresse än deras egetoch blir förvirrade av detta. Det vet jag mycket väl.Anf. 37 () replik:Fru talman! Det må hända att detta är svårt atttränga in i, men icke desto mindre är det på det sättetatt Justitiekanslern tillvaratar statens intressen. OmJK upptäcker att staten av någon anledning är skyldigatt göra en utbetalning till en enskild ser JK till attstaten gör detta. Det är ingen konflikt med att JKföreträder regeringens och statens intressen, utan detär en utlöpare av detta. Det kan kanske upplevas sommotsättningsfullt, men tänker man på det ett varv tillmärker man att det rimmar mycket väl med denfunktion som JK har. Detta behöver, vill jag ännu engång säga, inte utredas.Anf. 38 () re-plik:Fru talman! Uppenbarligen är det så att människori allmänhet inte förstår den här skillnaden. Därförtycker jag att det finns all anledning att göra en över-syn av JK:s roll för att se hur den kan klargöras förmänniskor i allmänhet, så att fler än bara KennethKvist förstår detta.Anf. 39 PER ():Fru talman! Bland de frågor som tas upp i dettabetänkande om statlig förvaltning vill jag framför alltta upp två frågor.Den första handlar om ombudsmännen och denmajoritetstext som ställt sig bakom. Denandra frågan handlar om alkoholfri representation,där vi i i konsekvens med vår inställningtill alkoholfrågor reserverar oss tillsammans medVänstern.Jag yrkar bifall till reservation 7, i övrigt bifall tillbetänkandet.Fru talman! Ombudsmännens roll, antal och hem-vist har diskuterats till och från under en längre tid.Miljöpartiet har i det här betänkandet bildat majoritetmed de fyra borgerliga partierna för ett tillkännagi-vande om att utreda om det nu finns förutsättningaratt slå samman några eller samtliga ombudsmannain-stitutioner till en institution och om huvudmannaska-pet ska ligga hos regering eller riksdag. Miljöpartietser fördelar med att lägga samman de s.k. främjande-ombudsmännen till en institution. Vi vill gärna kalladen rättighetsombudsmannainstitutionen, RO ellerMRO. Det finns olika förslag på detta.I dag är diskrimineringsfrågorna uppdelade påfem departement och minst fyra riksdagsutskott.Ombudsmännens uppdrag faller under fyra olikaministrars ansvarsområden. Med en utgångspunkt imänskliga rättigheter i stället för särintressen skulledet politiska arbetet kunna bli mer fokuserat, menarvi. Vi ser det också mer naturligt att den samman-slagna ombudsmannainstitutionen får somhuvudman. Det här handlar givetvis om ombudsmän-nens uppgifter.I dag regleras uppgifterna genom förordning ochinstruktion för respektive ombudsman. Deras uppgif-ter sägs närmast handla om att implementera visslagstiftning genom t.ex. rådgivnings- och upplys-ningsverksamhet och om att främja utveckling påområdet både nationellt och internationellt. Vi sergärna att deras roll klargörs och blir mer aktiv vadgäller försvar av mänskliga rättigheter. Det ska varaen institution dit människor kan vända sig, inte baraför att få råd och information utan också aktiv hjälp.JämO, DO, HomO och HO har lagstiftning attstödja sig på som ger dem större möjligheter, medant.ex. BO, , inte har någon sådanlagstiftning utan enbart , som vi iSverige tyvärr ännu inte har gjort till lag.Ombudsmännens roll är bl.a. att bevaka efterlev-naden av lagstiftningen, och förBO:s del, och att aktivt ta initiativ. Därför bör de haen mer självständig roll. sitter de ofta på tvåstolar. Dels lyder de under regeringen, dels ska dekontrollera efterlevnaden hos regeringens myndighe-ter. För en självständig roll bör ombudsmännen kapabanden till regeringen, menar vi, och ges möjligheteratt själva i högre grad utforma innehållet i sin verk-samhet.Jag vet att det pågår ett arbete i regeringen för attbl.a. ge BO en mer självständig roll . Där-för ser jag att vårt bredare utredningskrav ligger helt ilinje med utvecklingen i dag.När det gäller alkoholfri representation, fru tal-man, tycker vi att det är viktigt att i praktiken kunnavisa på de restriktiva traditioner som vi i harvad gäller alkohol i samband med arbete. I en gemen-sam motion med ledamöter från sex olika partier ärtonen mer skärpt än i den reservation som vi stårbakom. Motionen handlar om representa-tion i allmänhet.Det vore bra om kunde gå före här. Dethandlar ju inte bara om principer och om att det kanuppfattas som stötande bland allmänheten. I botten,fru talman, handlar det också om solidaritet med demsom har bekymmer med alkohol eller som är direktalkoholsjuka. Priset för en sådan solidaritet väger lättsom en fjäder mot eventuella förväntningar blandgäster.I reservationen gäller det enbart s.k. arbetsluncher.Frågan är alltså något insnävad. Motionen har väcktsmed tanke på förestående EU-ordförandeskap ochockså för att ge större möjligheter för en majoritet ikammaren för denna hållning.I reservationen begär vi att regeringen fastställeren policy för konferens- och mötesverksamhet underdet svenska ordförandeskapet om att alkohol inte skaserveras vid arbetsluncher. kan det vara merlönsamt att ta ett sådant här kortare steg. Jag hoppaspå en majoritet för det här förslaget.Anf. 40 () replik:Fru talman! Det gäller att förstå hur staten ochstatssystemet är uppbyggda. Enligt regeringsformenär det regeringen som styr riket på upp-drag och med förankring i . Regeringenmåste ha instrument för att kunna göra detta; se till attlagar implementeras men också se till, via de härmyndigheterna, att enskildas intressen tas till vara.Det är inte så att det, som Per säger, bara ärinformation och liknande som de här främjandeom-budsmännen ägnar sig åt. De ger också många gångerett verksamt stöd till enskilda människor.Om tanken är att detta ska läggas under riksdagenför att, som Per säger, ombudsmännen självaska utforma sin verksamhet, då ska vi alltså ha ensorts av ingen styrda självständiga ombudsmän. Vadleder det till, för det första, om vi har myndighetersom inte har de demokratiska institutionerna över sigoch lever under deras kontroll? Man måste för detandra också göra en åtskillnad mellan riksdagensuppgifter, som väljer och vrakar regeringen och kon-trollerar regeringen så att den gör vad den ska, ochregeringens, som styr riket på uppdrag.Till det behöver regeringen institutioner så att dettastyrande verkligen når ut i samhället.Det är de skillnaderna man måste ha klara för sig.Börjar vi försöka bygga om detta hus så är det intebara en och annan byggsten som man måste ta i. Dåmåste man så att säga se till helheten. Då är det intebara fråga om en ombudsmannaorganisation eller omhuvudmannaskapet. Då får vi tänka över hela statensuppbyggnad i dess helhet, och det är vi inte bereddaatt biträda.Anf. 41 PER () replik:Fru talman! Visst handlar det om helheten, Ken-neth . I det här betänkandet handlar det om enutredning av ombudsmannainstitutionen, av hur mankan slå ihop de olika ombudsmännen, och om hu-vudmannaskapet. Vad jag gav uttryck för var en rikt-linje framåt, vad jag själv och tror skulle kunna utveckla det till. Visst medger dettavidare förändringar av systemet. Det gör det säkert.Men vad det här handlade om, och vad jag poängte-rade, var ett mer självständigt innehåll, alltså att ut-forma innehållet i ombudsmannainstitutionen. Det ärju väldigt viktigt för att ombudsmannen ska kunnavara verksam och aktivt ta initiativ.Anf. 42 () replik:Fru talman! Jag förstår mycket väl att Miljöpartieteftersträvar förändringar. Men jag är emot dessa för-ändringar. Ni verkar inte ha kommit till insikt omdem. Det finns något slags ämbetsmannarevolt, därämbetsmännen på område efter område vill styra ochdär politikens roll ska förminskas. Er inställning idetta sammanhang är egentligen också ett uttryck fördetta. Jag vill varna för den inställningen. Jag tycker istället att man ska värna demokratin och de demokra-tiska institutionerna.Anf. 43 PER () replik:Fru talman! Ja, det är ju just att värna demokratinsom det är fråga om. Därför vill vi bl.a. utreda denhär frågan om ombudsmannainstitutionen.(forts. 9 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.7 § FrågestundAnf. 44 TREDJE VICE TALMANNEN:I dagens frågestund deltar följande statsråd:statsminister , jordbruksminister , statsrådet , statsrådetUlrica och miljöminister besvarar allmänpolitiska frågor.Frågor till övriga statsråd förutsätts beröra deras an-svarsområden inom regeringen.Vi börjar då med den inledande frågan.Bensin- och dieselskattenAnf. 45 ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till statsmi-nistern. Detta är ingen ny fråga, men den är alltid likaaktuell. I den del av landet som jag kommer från,, finns det en fråga som dominerar när jag gårpå ICA och handlar eller när jag går på gatan ochträffar folk. Det är frågan om bensinskatten.Jag har tidigare diskuterat den här frågan med fi-nansministern ett antal gånger. Han har alltid avslutatsina inlägg i de debatterna med att det inte nu är aktu-ellt att sänkta skatten på bensin och diesel. I dagtänkte jag ta chansen att fullfölja frågan. Har rege-ringen funderingar och tankar på att sänka bensin-eller dieselskatten?Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Nej, det har vi inte. Skälet till det ärmycket enkelt. Bensin- och dieselskatt är inte bara enfiskal åtgärd, utan det är också en beskattning av ettbränsle som inte har framtiden för sig. Det är väl flerän jag som är oroade över den klimatförändring somvi med stor sannolikhet bevittnar. Vi vet vad förbrän-ningen av kol, olja, bensin, diesel och gas betyder i desammanhangen. Att i detta läge, med det vi nu upple-ver, skicka ut signalen att detta är ett bränsle som vivill stimulera ytterligare förbrukning av vore politisktoklokt.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar statsministern för svaret.Jag tror att de som tittar på TV och lyssnar på den härdebatten tycker att det är bra att det kommer ett be-sked från regeringen. Jag tycker att det är ett klart ochkonkret besked. Finansministern har varit lite svä-vande. Det är ett bra besked som statsministern nu geratt den sittande regeringen inte tänker sänka bensin-eller dieselskatten.Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Jag anar ju lite partipolitik i fråge-ställarens upplägg av frågan. Det hör ju hemma här iriksdagen. Men när nu den första moderat som fårchansen att fråga här i kammaren väljer den här in-gångsvinkeln, ska man komma ihåg att när vi hade enmoderat skatteminister var han mycket miljöfram-synt. Den nuvarande moderatledaren höjde bensin-och dieselskatterna väldigt mycket. Vi vårdar deskattenivåerna.Översvämningssituationen i ArvikaAnf. 49 ():Fru talman! Jag ställer min fråga till miljöministerKjell . Jag vet att miljöministern besökte minhemkommun i går. Det berodde på den över-svämningssituation som finns där. Jag vet också attdet här besöket var mycket uppskattat. För närvaran-de är vattennivån nära tre meter högre än normalt.Tillströmningen fortsätter även om takten inte är likahög som tidigare.Min fråga är då hur ministern bedömer situationeni efter det här besöket. Vilka insatser bedömerministern behöver göras för att mildra de negativaeffekterna av detta? Det gäller de skador och denförstörelse som drabbar de människor som bor i om-rådet.Anf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Det var naturligtvis en lite skräm-mande upplevelse att komma till . Vi är ju intevana vid att vattennivåerna är tre-fyra meter över denormala. Vi är inte vana vid att se översvämmadegator och torg och hus där det rinner in vatten i källa-ren.Glädjande nog tar arvikaborna, vilket i och för sigär förväntat, detta med väldigt bra humör och medmycket jädrar anamma. Man tar verkligen i när manförsöker lösa de här problemen. Vi kommer naturligt-vis att följa den här utvecklingen. Mitt besök var ettled i det. Om det finns möjligheter för centrala åtgär-der är det klart att vi kommer att sätta in dem. Förnärvarande verkar det akuta behovet inte finnas.Låt mig också säga att regeringen avsatte 100miljoner kronor till de kommuner som dådrabbades av översvämningar. finns det möjlig-heter för och andra kommuner som drabbasatt söka pengar från dessa ävenom ansökningstiden för de tidigare drabbade kommu-nerna har gått ut.Anf. 51 ():Fru talman! Jag tackar ministern för det svaret.Det var mycket positivt att möjligheten finns att sökapengar för eventuella insatser. är det ju lite tidigtatt se vilka konsekvenser som kommer av den häröversvämningen. Det får vi se när vattnet sjunkerundan.Men en fråga som naturligtvis väcks är om mankan förebygga detta på något sätt. Jag har en fråga isamband med det. Kan man på något sätt göra så attkommunikationen inom ett vattensystem kan förbätt-ras? Jag har lärt mig att det tar innan detvatten som ramlar ned på de högsta punkterna i Nor-ge når där man skulle kunna öppna slussluck-orna. Detta borde kunna lösas med en förenkladkommunikation. Finns det några tankar kring den härtypen av förebyggande åtgärder?Anf. 52 Miljöminister ():Fru talman! Efter augustihändelserna har vi börjatarbeta med att se över vattendomarna som ju påverkarvattenflödet genom de här vattenlederna. Det är ettmödosamt arbete, men vi ska försöka göra det. Det ären del i det man kan göra för att förebygga framtidahändelser av det här slaget.Vi har också lagt ett uppdrag till för att deska redovisa sina erfarenheter . Det an-knyter ju till detta med vattenföringen från nedtill . Kan man förutse det på ett bättre sätt? Detkan vi kanske få svar på.Låt mig också ansluta till statsministerns svar ti-digare. Ökade risker för översvämningar och att över-svämningarna kan bli värre och inträffa oftare är juvad experterna förutspår som en följd av de förändra-de klimatförhållandena i och i världen. SMHIhar en bedömning att kommer nederbörds-mängden över inland att öka med ungefär30 %. Det vattnet ska ned till eller ned tillvästerhavet. Det är klart att det kan uppstå mångaproblem på vägen. Det är viktigt att vi nu börjar enbred diskussion för att undersöka sårbarheten inför ettförändrat klimat också i Sverige.Bedömningen av arbetsskador m.m.Anf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga till jämställdhetsmi-nistern. Tyvärr får vi ofta information genom mass-medierna att kvinnors situation i olika sammanhanginte är särskilt jämställd i världens mest jämställdaland.En ny undersökning visar t.ex. att kvinnor oftareän män får avslag när det gäller ersättning för arbets-skador. av kvinnorna fick bifall mot avmännen i den undersökning som refereras i bl.a. . Kvinnors skador be-döms hårdare än mäns.Dessutom har vi också kunnat se attklyftorna i samhället ökar. De som har det sämst är deensamstående kvinnorna med barn. Klyftorna börjarbli så stora och omfatta så många att de är näst intillalarmerande. Vilka är jämställdhetsministerns nuaktuella planer för att för det första minska ojämlik-heten när det gäller bedömningen av arbetsskador ochför det andra ge de ensamstående kvinnorna med barnen ökad social och ekonomisk support?Anf. 54 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt, det var underden borgerliga regeringen som arbetsskadelagenskärptes. Det innebar, när vi nu kan se resultatet, attkvinnor drabbas mer än män. Det är också av detskälet som vi , när vi har råd, troligen kommer attkunna rätta till det. Det här är för övrigt något somstatsministern aviserade på . Detta ärett prioriterat område, inte minst ur jämställdhetssyn-punkt men naturligtvis också i sak, så den översynenska göras.Så till den andra frågan. Under de svåra åren på90-talet fick barnfamiljerna som grupp bära den allratyngsta bördan. när vi har råd igen är det därförbarnfamiljerna som står först. Därför presenterade vi ibudgetpropositionen en mycket stor satsning på justbarnfamiljerna. Vi vet att de har burit en tung börda.Vi vet att de behöver dessa extra pengar. Det handlarom barnbidrag, om maxtaxa på dagis, om mer perso-nal inom barnomsorgen osv.Vi hoppas att vi också ska nå ett annat mål meddetta, nämligen att par, kvinnor, vågar föda flera barn.Anf. 55 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Det ärganska märkligt, tycker jag, att varenda gång manställer en fråga är det mesta den f.d. borgerliga rege-ringens fel.Det är ju nu frågan gäller. Hur tänker man , idagsläget, ta tag i de här frågorna om arbetsskador?Man har aviserat att man ska göra något. Men vad?Det skulle jag vilja veta.Sedan har vi det här att man ska satsa på barnfa-miljerna. Det är väldigt bra, tycker jag. Men hur harman tänkt sig att man nu ska ta tag i den stora gruppav ensamstående kvinnor med barn som har det jät-tejobbigt? Det fick jag inte något klart besked om,tycker jag.Anf. 56 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag måste ju förklara hur det härolyckliga beslutet kom till. Det var , och då vardet bevisligen en borgerlig regering. Det är bara fak-ta.Det var ju bl.a. det här beslutet som ledde fram tillden opinion utanför , utanför de politis-ka partierna, t.ex. de s.k. stödstrumporna, som reage-rade mot den kvinnofientliga politiken. Det var kan-ske också ett av skälen till att det blev en ny regering1994.Men är det så att och kd nuhar en annan uppfattning är det bra. Då hoppas vi påstöd när den här frågan kommer tillriksdagen.Det bästa vi kan göra för de ensamstående kvin-norna är att driva en politik där också de får rätt tillett eget arbete, en egen lön så att de kan försörja sigoch sina barn.Alldeles nu i dagarna kan vi konstatera att ar-betslösheten trots många invändningar har halverats.Det är klart att det också betyder oerhört mycket förde ensamstående kvinnorna, men därutöver ävenmaxtaxan på dagis.Försäljning av kommunala bostadsbolagAnf. 57 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern.Den parlamentariska har lagtfram ett förslag, rent utav ett par, om att det ska kun-na krävas två tredjedels majoritet i kommunfullmäk-tige för att sälja kommunala bostadsbolag.Det här innebär helt nya, eller låt mig säga ny-gamla beslutsprinciper som ska införas eller återinfö-ras. Det är principer som socialdemokraterna med denäran faktiskt slogs för att få bort.Därför ställer jag nu frågan till statsministern omstatsministern inte ser någon fara i att återinföra nyaprinciper om hur demokratin ska utövas, och om detinte vore på sin plats att statsministern redan nu kun-de meddela att detta inte kommer att förverkligas.Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Jag har redan sagt att jag ser problemmed den typen av förslag. Vi får låta någon klokperson titta på det hela. Det är ingen tvekan om att detfinns principiella invändningar.Vad det bottnar i är ju att vi ser en del kraftigaförändringar av den kommunala förmögenheten. Närvi började i kommunalpolitiken i min generationfanns det ett förmögenhetsskydd som förhindrade dentyp av kommunalt självstyre som vi nu upplever närman säljer ut jättelika tillgångar av kommunens för-mögenhetsmassa.