prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — Därför bör det avsättas en särskild grundplåt un-der för att återställa vägar - ochäven järnvägar - i norra till god bärighet.Norra svarar för av SverigesBNP och för av det samlade nettoexportvärdet,vilket är betydligt mer än riksgenomsnittet per capita.I dagarna har vi kunnat läsa, åtminstone i rikstidning-arna, att skogsnäringen kan ha en god framtid. Mendet förutsätter att vägnätet är sådant att man kankomma åt skogsråvaran och inte hind-ras av tjällossnings- och bärighetsproblem, som en-bart i medför merkostnader på nära 700miljoner kronor just för den industrin.Den som vill studera detta material mer ingåendekan få det från någon av de berörda länsstyrelserna.Jag ville bara ge dessa exempel för att belysa de pro-blem som finns. De bidrar givetvis också till utflytt-ningen.Jag är starkt medveten om att mitt parti inte harvarit duktigare än andra på att avsätta medel till vägaroch andra kommunikationer, men det är min strävanatt arbeta för en förbättring. Jag hoppas att fler ställerupp på det. har ju sagt att han vill ökasatsningarna på infrastruktur.Ett annat viktigt kommunikationssystem är IT.Det hör och läser vi . Men tillskillnad från t.ex. tror inte vi i attdet är skattebetalarna som ska betala varenda meterbredband i hela . Vi tror att marknaden klararmerparten. Sedan är vi beredda att ställa upp medinsatser från staten för att få ett nät av god kvalitet tillvarje kommun och till skolor och bibliotek. Detaljer-na får naturligtvis diskuteras, och vi blir nog tvungnaatt avvakta den både efterlängtade och försenade IT-proppen.Vi måste också se till att staten garanterar att detfinns hygglig tillgång till service i hela landet. Mendet kan i många fall uppnås genom samarbete mellanmyndigheter och genom okonventionella lösningar.Det behöver inte kosta mycket pengar. är i färd med att ta fram förslag som jag serfram emot med intresse.Ytterligare ett viktigt område är utbildningen. Avtidsskäl ska jag inte gå in på det i detalj, men jag villunderstryka att den utlokaliserade högskoleutbild-ningen fyller en mycket viktig funktion t.ex. i minhemkommun . Det behöver inte vara ettväldigt stort utbud, men det bör finnas möjligheter fördem som har svårt att flytta till en universitetsort,t.ex. av familjeskäl, att skaffa sig en utbildning påhemmaplan. Men då måste staten anslå pengar intebara till själva utbildningsplatserna utan också till demerkostnader som följer med utlokaliseringen. An-nars klarar inte de små kommunerna, hur stora ambi-tioner de än har, att genomföra utbildningen.Det här var bara några axplock av alla de frågorsom är viktiga för att uppnå regional balans. Jag kanupprepa att jag har förhoppningen att vi i den regio-nalpolitiska utredningen ska lyckas formulera enmodell som kan vinna bred anslutning och vara håll-bar för lång tid.Anf. 223 () replik:Fru talman! Jag vill kommentera det som YvonneÅngström sade om att hon inte tror på poli-tik när vi vill bygga ut bredband i hela landet. Just iregionalpolitiken har och Centerpartietolika åsikter.Vi tror inte att marknaden klarar av detta. Detfinns områden där det bor få människor. Där måste vigemensamt vara med och finansiera detta. Det är väldär skillnaden ligger. Vi tror fullt och fast på attmarknaden kommer att klara av detta i de större stä-derna. Där tror jag att vi är överens. Men här gällerdet landsbygden. Visst kan man låta marknaden göradetta, som förespråkar, men då kommer viatt ha en mycket stor prisskillnad mellan storstädernaoch landsbygden när det gäller anslutningsavgifterna.Då försämrar vi ytterligare möjligheterna att bo kvarpå landsbygden.Anf. 224 () re-plik:Fru talman! hörde kanske interiktigt vad jag sade. Jag sade att vi i tyck-er att marknaden ska få klara den del som marknadenförmodligen klarar alldeles utmärkt utan att vi behö-ver använda skattepengar till den. Men sedan är viberedda att låta staten gå in med resten.Anf. 225 () replik:Fru talman! Det kan ju hända väldigt mycket påvägen om man bygger ut där marknaden klarar avdetta. Vi vill skapa likartade förutsättningar frånförsta början. Människor ska inte behöva flytta om dehar ett IT-företag eller liknande. Det är en förutsätt-ning både för arbete och utbildning att det finns till-gång till detta långt ute i landet.Anf. 226 () re-plik:Fru talman! Jag håller med om att vi ska göra det.Jag uttryckte mig kanske dåligt. Jag tycker att manska bedriva detta parallellt. Men jag tycker att vi skavänta med att diskutera detaljerna i utformningen tillspropositionen föreligger. Då kan vi kanske enas omen kompromiss.Anf. 227 () replik:Fru talman! Det var någonting som sade i sitt anförande som jag ville ställa enfråga om. sade att staten ska se tillatt det finns hygglig service i hela landet. Om jag harförstått saken rätt är ett skattesänkarparti,inte av jätteformat kanske men av ganska stort formatändå.Yvonne sade förut att ni egentligen intehar föregått med något gott exempel när det gällde attföreslå mer pengarna till vägarna. också att staten måste skjuta till pengar till ut-bildning. Hur går denna ekvation ihop? Vad innebäratt staten ska ansvara för en hygglig service i helalandet? Jag trodde att pläderade för flerprivata alternativ när det gäller vård, omsorg, utbild-ning osv.Anf. 228 () re-plik:Fru talman! Jag ska försöka bena upp de här olikasakerna. När jag talar om ett hyggligt serviceutbudavser det i första hand den service som staten i dagger som är uppdelad på ett stort antal olika verk ochmyndigheter. Den rapport som ar-betar med på den regionalpolitiska utredningens upp-drag innebär att man försöker lägga samman så kan få de här funktionerna i en och samma lokaloch ofta med en eller ett fåtal personer. Det kostarmindre pengar än det gör i dag.Jag har inget färdigt förslag när det gäller pengartill utbildningen, men vi arbetar för det.Anf. 229 () replik:Fru talman! Jag får tacka för det svaret. Ska jagtolka så - och det har lite grannmed svaret till att göra också - attmarknaden ska gå in och ta lite grann av de bästa ochmest lönsamma delarna, och sedan förväntar sigYvonne att staten ska ställa upp där maninte kan göra en vinst? Är det den folkpartistiskaideologin som slår igenom här när det gäller regio-nalpolitiken?Anf. 230 () re-plik:Fru talman! När det gäller den service som jagpratade om vill jag säga att detta är ett förslag somhela den regionalpolitiska utredningen, så långt vi nuhar kommit, är beredd att ställa upp på. Förslaget ärinte färdigt. arbetar med en modellsom ska kunna ge service överallt till lägre kostnadän . Detta ska inte köpas för privata pengar. Detsade jag inte.Anf. 231 ():Fru talman! Situationen ute i landet just nu är ty-värr inte ljus. Det är en skrämmande utflyttning ochavflyttning som pågår. Den utarmar inte bara lands-bygden utan hela . Inflyttningsorterna drabbasav obalans och måste lägga en massa pengar på attbygga nya bostäder och ny infrastruktur och Utflytt-ningsregionerna utarmas.Samtidigt tappar människorna sina sociala nät-verk. De får allt svårare att kunna påverka sin livssi-tuation och göra sig hörda. Alltfler behöver själsme-diciner för att orka leva. Det här problemet bör stå ifokus i väldigt många av våra diskussioner här i riks-dagen. Det berör de flesta av de områden som visysslar med.Dessutom är det ett problem i resten av världenockså och ett symtom på att utvecklingen går åt felhåll överallt. Våra nuvarande tillväxtmodeller medökande uttag av naturresurser och ökande skadligautsläpp är inte balanserade och inte hållbara. Samti-digt som vi arbetar med att förbättra nuvarande mo-deller måste vi försöka hitta nya.Wuppertalinstitutet anger att det västerländskasamhället måste bli tio gånger så effektivt imaterial- och energianvändning. måste detge utrymme för en bra utveckling för människorna ihela världen om vi ska ha en fredlig utveckling. Dethär ställer naturligtvis oerhörda krav på utbildning,forskning och stora livsstilsförändringar för oss själ-va.Förutom den kontinuerliga urbaniseringen och av-folkningen av landsbygden har vi många andra storahot som beror på vår livsstil:- de globala miljöhoten - drivhuseffekten, somfördärvar vårt skidföre i , bidrar medöversvämningar och stormar och hotar att dränkalåglänta områden i världen, som ,och Bangladesh- ozonförtunningen, försurningen- befolkningsexplosionen- den ökande klyftan mellan fattiga och rika överallti världen.Vi behöver nya modeller för utveckling och väl-färd, och det är bråttom.Jag menar att landsbygden och byarna är vårchans. Här kan vi gemensamt ge möjligheter till enekologisk utveckling, som kan stå modell för enekologisk utveckling även i städerna och i andra delarav världen. Våra landsbygder kan bli tankesmedjor,utvecklingsmodeller och spjutspetsar in i det nya. Detär när landsbygdens folk går samman och arbetar förgemensamma mål som hållbara tankemönster ut-vecklas.Utbildningen har en nyckelroll. Satsa på de mind-re och medelstora högskolorna ute i landet! En hög-skola i närheten ökar möjligheterna för alla att stude-ra. Satsa på utbildning och forskning med hänsyn tillregionens behov! En högskola måste ha förutsätt-ningar att ordna utbildningar och distansutbildningarsom är av betydelse för boende och företag i den egnaglesbygden.Jag tänker mig att byar som nischar in sig på håll-bar utveckling borde vara ett särskilt stöd med kurser,utbildningar och metodutveckling från sin lokalahögskola och andra utbildningar. Det är viktigt attockså få i gång kvalificerad yrkesutbildning och lär-lingsutbildningar. Jag tror att ett livskraftigt ochspännande kulturklimat, tillika med den goda fysiskalivsmiljön och den härliga naturen, är centralt för attbyar och glesbygd ska kunna bli spjutspetsar för för-ändring.Otaliga exempel visar att landsbygdens kvinnorhar stor kraft. Om de får en chans utvecklar de pro-jekt som leder till jämställda, hållbara och socialtgynnsamma miljöer.Viktiga utvecklingsmotorer är lokala resurscent-rum för kvinnor och lokala kooperativa utvecklings-centrum. Leaderprojekten har visat sig vara en bramodell för att komma i gång på landsbygden. Därförär det tråkigt att inland nu på grund avregeringens ingripande går miste om möjligheten tillLeaderprojekt.Förutsättningarna för utveckling är annorlunda iNorrlands inland än vad de är i södra och mellerstaSverige.Meningen med Leader är att det ska fungera somen idébank till landsbygdsinsatser i hela landet. Där-för är det mycket illa att nu utesluts.Jag vill också att vi i olika delar av ska fålära oss vår lokala och regionala historia i skolan. Viska få veta i skolan hur olika befolkningsgrupper ivårt område har haft det sedan hedenhös och framåt.Det är absolut snurrigt att skolorna i i stortsett bara lär ut och särskilt Mälardalenshistoria. Visst är det märkligt att vi i skolan får läraoss mer om indianers historia än om samernashistoria. Det här är inte betydelselöst - det handlarom hemkänsla och samhörighet, att ha kunskaper omhur det var förr där man bor. Lokal geografi, lokallitteratur och musik - det borde skolorna lära ut.Kvalitet i förskola och skola är också viktig för atten region ska utvecklas till ett hållbart samhälle.Även grundskole- och gymnasieundervisning bör nåut i byarna, så att barnen slipper åka långa vägar medskolskjuts . I IT-samhället måste undervis-ningen kunna göras på ett för landsbygdens männi-skor trevligare och mer kvalificerat sätt.Därmed kommer vi in på IT. Den otroliga utveck-ling som sker bland IT-företag, IT-beroende företagoch kunskapsintensiva företag just nu gör att det ärbråttom att få fram tekniska förutsättningar, vare sigdet handlar om bredband eller satellit. Vinnarföreta-gen 2015 finns inte . Glesbygden borde ha godamöjligheter att locka dem till sig om den kan erbjudagod teknik och bra och stimulerande livsmiljö. Det ärden goda livsmiljön, den rena, lokalt produceradematen och den sociala och kulturella miljön somkommer att locka. Detta bör ta som en utma-ning.Viktigt är förstås också att det går att ta sig till ochfrån glesbygden, och därför måste det satsas mer påsmåvägarna. De förfaller , och det är förödande.Dessutom måste mer av de tunga transporterna läggasöver på järnväg och sjötransport, både för miljönsskull och för att det annars blir alldeles för dyrt atthålla småvägarna i skick.Anf. 232 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga omresonemanget om befolkningsfrågan. Vi är alla be-kymrade över den förändring som sker. harjag för mig att har krävt mycket kraftigabensinskattehöjningar. Jag vet också att man i Miljö-partiet inte är speciellt intresserad av att satsa på attbygga ut de större stråken med motorvägar, vilketskulle kunna hjälpa till bra mot trafikdöden.Det här är för mig ett resonemang som inte gårihop. Järnvägar vill ha, men med enjärnväg kan man inte komma ut i glesbygden. Hur skadet bli med vägar och bensinpris? Det här är en ekva-tion som jag inte kan få att gå ihop. Jag behöver intefå ihop den, men jag skulle ändå gärna vilja höraIngegerd Saarinens syn på detta.Anf. 233 () re-plik:Fru talman! Jag kan inte inse att en satsning påmotorvägar är nödvändig för att nå ut i glesbygden.Järnvägar kommer man ganska långt med, och smågrusvägar kan man också färdas på, förutsatt att deinte är som de börjar bli . Det vill vi göra någontingåt.Anf. 234 () re-plik:Fru talman! Det må så vara, men hur är det medbensinpriset? Man ska ändå ta sig till de knutpunkterdär järnvägen finns.Ingegerd Saarinen nämnde också de små och me-delstora högskolorna, och hon sade att vi skulle satsapå dem. Man måste kunna ta sig till dem också. Jagfår det inte riktigt att stämma.Anf. 235 () re-plik:Fru talman! Om vi ska nå en hållbar utveckling,som jag sade, måste vi göra ordentliga livsstilsföränd-ringar. Det handlar om att resa mindre. I glesbygdenär det stora svårigheter, men vi kan inte ge avkall påen miljömässigt god utveckling - det har ingen av ossnågon fördel av längre. Vi måste nå en hållbar ut-veckling. Sedan får vi se på modeller för att kompen-sera glesbygden för det här.Anf. 236 () re-plik:Fru talman! talade om betydel-sen av lokala resurscentrum för kvinnor. Sedan be-slutet i , med stöd av , fattades idecember om överföring av Nationellt resurscentrumför kvinnor till den allmänna NUTEK-verksamhetenhar jag blivit kontaktad av väldigt många som äroroade över det. Vad har att sägapå den punkten?Anf. 237 () re-plik:Fru talman! Jag är också oroad. Vi har tänkt att viska hålla ett vakande öga på , så att de integör de lokala resurscentrumen en otjänst - det är demdet handlar om. Vi har inte tänkt släppa den här frå-gan.Anf. 238 () re-plik:Fru talman! Det var ju synd att ni inte röstadeemot det . Jag vet att miljöpartistiskakvinnor var ute och pläderade för att man skulle hadet kvar. Det hade varit bra att behålla det i stället föratt vara orolig i efterhand.Anf. 239 () re-plik:Fru talman! Det kan så vara, men jag tror att detfinns goda möjligheter att det blir en väldigt bra ut-veckling på också. Vi såg att detta inte be-höver vara ett eget verk för att det ska lyckas bli godamöjligheter. Om man sköter det här väl kan det bli enännu mer gynnsam utveckling när det är på NUTEK.Men vi ska inte lita på , utan vi ska hållaögonen på dem.Anf. 240 ():Fru talman! Jag kommer från , ettav de län som producerar mest per capita och är ett avde län som betyder mycket för landets utveckling ochfortlevnad. Vi har tappat ytter-ligare 2 000 invånare. Jag sade i förra årets debatt attom den här takten fortsätter är vi avfolkade vid nästasekelskifte.I dagens situation är vi alla förlorare. Storstadsre-gionerna brottas med lokalbrist. Vi brottas med över-skott. Det är inte en utveckling som vi kan vara nöjdamed oavsett var vi bor i landet. Det skapar ekonomis-ka problem för såväl tillväxtregioner som dem somminskar sin befolkning.Problem är till för att lösas. Här tror jag inte attdet finns någon patentmedicin, utan här gäller det föross alla att vi förutsättningslöst sätter oss ned ochförsöker finna en lösning. Alla yngre kan inte flyttatill storstadsregionerna, medan vi får enbart gamlaoch skolungdomar kvar. Inom en inte alltför avlägsenframtid har vi inte personal att rekrytera till vård ochskola.Fru talman! Det finns även positiva inslag i vårvardag. Jag tänker närmast på regeringens tillsättandeav Kommundelegationen, som är till för att hjälpa dekommuner och landsting som har strukturella pro-blem och som de inte själva klarar på egen hand attlösa. Det är en åtgärd som vi hälsar med största till-fredsställelse. Men tyvärr tror jag inte att det är enlångsiktig lösning. Det hjälper enbart på kort sikt attstaten in med miljarder för att klara budgetbalansen.Härutöver behövs en kraftfull regionalpolitik i likhetmed den som föreslås med anledning av omstrukture-ringen av försvaret.Statliga myndigheter och verk måste ta regional-politisk hänsyn när de fattar beslut. mel-lan 1993 och 1996 har enligt tillska-pats 12 000 nya statliga arbetstillfällen. Vart tredjehar hamnat i och vartannat i Stockholmsstad. har t.ex. inland tappat 3 %av de statliga jobben. Det finns stora fördelar med attbedriva verksamheter utanför storstadsregionerna.Bl.a. är arbetskraften mer trogen sin arbetsgivare, detär lägre hyror och bättre miljön. Ja, listan kan görasmycket längre, men jag nöjer mig med detta.Fru talman! står för en betydande andelexport. Därför behöver ett växande Norrland.För att detta ska vara möjligt krävs ytterligare sats-ningar på infrastrukturen och en väl fungerande ochaktiv och flexibel regionalpolitik, präglad av helhets-syn på statens verksamhet. Det finns alltför mångaexempel på att när en myndighet satsar på en ort draren annan myndighet bort sin verksamhet eller mins-kar den utan att någon helhetsbedömning görs. Denpolitiska styrningen av utbyggnaden av landets in-frastruktur måste därför återupprättas. Det kan skegenom att alla aktörer på t.ex. distributionsmarkna-den, elmarknaden, telemarknaden och kollektivtra-fikmarknaden får betala avgifter som används påregionalpolitiskt motiverade satsningar inom respek-tive område. Det blir mindre lönsamt att bara plockarussinen ur kakan, och vi återtar det politiska greppetöver infrastrukturen utan att därför förlora de fördelarsom konkurrensen kan ge. Konkurrenslagstiftningenbör också ses över så att den inte hindrar en effektivregionalpolitik.Staten måste ta ett ansvar och styra utbyggnadenav höghastighetsnät för datakommunikation på ettsådant sätt att hela landet ges likvärdiga utvecklings-möjligheter. Huvudinriktningen ska vara utveckling-en av näringslivet för att skapa jobb och utveckling-en. Staten bör t.ex. efter kanadensiskt mönster under-stödja bildandet av småskaliga bolag för riskkrediterdär det lokala och regionala näringslivet har huvud-ansvaret. En lagstiftning som gör löntagarägandet stabil ägarform i svenska företag bör också antas.Det är viktigt att regionalpolitiken utformas medett perspektiv som tar sikte på ungdomars möjlighetatt få jobb och möjlighet till utveckling utanför stor-stadsområdena. Därför bör regeringen tillsätta enregionalpolitisk utredning ur ett ungdomsperspektiv.Ledamöterna bör vara under . Utveckling ochtillväxt kräver en god livsmiljö och goda utveck-lingsmöjligheter för både kvinnor och män. Ett jäm-ställdhetsperspektiv måste därför integreras i allautvecklingsinsatser. Regionalpolitikens insatser måsteutformas så att den ger stöd åt både kvinnors ochmäns arbete.Fru talman! Vi har landets sämsta vägar. Ska vivända utvecklingen måste förutsättningar skapas förden enskilde att bo och verka i sin hembygd. I enmycket högre grad än måste skogsindustrinsbehov av ett fungerande vägnät beaktas då vägansla-gen fördelas. Det krävs stora investeringar i vårt väg-nät, och en engångssatsning på eftersatt underhåll ärmotiverad.Fru talman! Sammanfattningsvis hävdar jag attregionalpolitiska bedömningar ofta går att förena medaffärsmässiga bedömningar. Det handlar om att ut-nyttja kapacitet i hela vårt land. En effektiv regional-politik i nära samarbete med näringsliv och regionermåste ha detta som mål. Att alltid och slentrianmäs-sigt låta marknadskrafter styra verksamhet till över-hettade områden ger oss inte det effektiva samhället.Ska hela leva krävs ett intensivt arbete av ossi denna kammare, av näringsliv och av samtliga invå-nare i vårt land. Ett levande är till gagn ochnytta för oss alla. 241 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp några frågormed . Han börjar med att säga att viskulle sätta oss ned. Är det inte så att ni har suttit stillalldeles för länge?Då det gäller kommunakuten har att han ser positivt på att de kommuner somhar hamnat i ekonomisk kris kan ansöka om bidrag.Egentligen är det en stor tragik att man behöver enkommunakut att vända sig till.Vi från sida vill arbeta så att kommunerna bättre förutsättningar så att de intehamnar i den situationen, med ett bättre system förden kommunala skatteutjämningen, men också under-stödet av andra åtgärder då det gäller utlokaliseringav företag. Även om man inte kan utlokalisera demända längst ut till glesbygden genererar det i alla fallarbeten långt ut i länet om man kan få ut statligaverksamheter till läns residensstäder och städerna runtomkring.Riksdagen fattade ett beslut vad gäller regional-politik 1995. För cirka fick vi enrapport från där man kommer medväldigt stark kritik. Jag funderar: Vad tänker ni göra?Det finns redan ett beslut, men det fullföljs inte.Anf. 242 () re-plik:Fru talman! Vi behöver inte sätta oss ned, vi kanlika gärna stå och prata. Det går det också, men hu-vudsaken är att vi alla har upplevt att det är enganska stor samstämmighet i debatten när det gällervåra regioner.Vad gäller kommunakuten vill jag säga följande.Jag kommer från en kommun som har tappatmellan 400 och 500 invånare, vilket gör att skattein-täkterna minskar med mellan 15 och 20 miljonerkronor , men utgifterna minskar inte. Inkoms-terna minskar men inte utgifterna, eftersom det är de iaktiv ålder som flyttar. Vi har kvar samma kostnaderför äldreomsorgen osv. Jag tycker att det är helt fan-tastiskt - jag måste uttrycka mig t.o.m. så att jagtycker att det är underbart - att regeringen har tagitdet här initiativet för att under en övergångsperiodhjälpa oss uppe i norr som har det svårt, och ävenövriga delar av landet. Det är ett mycket bra initiativ.Anf. 243 () replik:Fru talman! När det gäller kommunakuten är detså att med en annan utformning av underlag för stat-liga bidrag till kommunerna hade man kanske intehamnat i den situationen.Jag vill återkomma till det regionalpolitiska be-slutet som man fattade 1995 och som har kritiseratsså starkt av . Utvecklingen har ju varit ännu mer ne-gativ när det gäller avfolkning,att det sker en kantring och att fler och fler dras tillstorstäderna.Jag vill också tillägga att man måste göra störresatsningar från regeringens sida på småföretagarna.Det är småföretagarna som skapar jobben ute pålandsbygden, i småstäderna och även i glesbygden.Där finns inte de stora företagen. De finns på störreorter, men de skapar inte heller fler jobb genomde fusioner och rationaliseringar som pågår. En störreinriktning på en företagarvänligare attityd speciellt tillsmåföretagarna kan göra att många kan bo kvar i demindre städerna ute på landsbygden.Anf. 244 () re-plik:Fru talman! När det gäller utformningen av regio-nalpolitiken säger att det har varitfyra förlorade år. Jag tycker att jag i mitt anförandevar ganska kritisk mot den regionalpolitik som harförts, oavsett vilken regering som har bedrivit den.Jag tycker inte heller att det handlar om fyra förlo-rade år, utan i de delar av landet där jag bor är årenända förlorade. Det här är någontingsom vi naturligtvis inte längre accepterar, utan härkräver vi en förändring, och jag har också upplevt atten förändring är på gång.Sedan när det gäller småföretag delar jag ViviannGerdins uppfattning, att de har en väldigt stor bety-delse för arbetstillfällena ute på orterna. Men jag vetegentligen inte vad som är problemet för småföreta-garna. Jag har själv varit småföretagare ,och jag känner inte igen verkligheten som den be-skrivs i många fall.Anf. 245 () re-plik:Fru talman!