prot · GO0943 · 2000-12-08 00:00:00 — är det politiker som sägerhur det ska vara.Det är ju ytterligare ett exempel på det som jagpoängterade i mitt anförande, att man uppmuntrarfamiljeseparationer i stället för familjesammanhåll-ning. Det här är ytterligare ett sätt att uppmuntramänniskor till separationer. Skilsmässorna har ökat,kanske inte för att folk inte vill leva samman, utan föratt de måste av ekonomiska skäl. Tittar man på bidragefter bidrag är det ju så.Så till de ensamstående mammorna. Varför, UllaHoffmann, skulle vi inte i stället kunna införa ett stödsom hjälper dem som verkligen har det svårt?Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag ska berätta för lite grann om den där Sörgårdsidyllen som Ceci-lia påstod att jag beskrev. Det är denSörgårdsidyll som jag har levt i, som mina barn harlevt i - växelvis boende, hos pappa, envecka hos mamma. Vi kunde inte tala med varandra.Vi lämnade barnen på det viset. Och jag lovar att detinte var en Sörgårdsidyll i den mening som CeciliaMagnusson pratar om. Däremot såg vi till att barnendärigenom inte blev utsatta för några diskussionereller några konflikter, utan barnen hade tillgång tillsin mamma och till sin pappa vardera.Cecilia tar upp att dagispersonalen harupplevt att de har befunnit sig som kontaktytor mel-lan två kraftfält, eller något sådant. Men det handlarinte om barnen.Om man använder systemen fel och utnyttjar t.ex.växelvis boende eller utfyllnadsbidraget vid växelvisboende som man gör kan vi möjligtvis säga attvi uppmuntrar till separation för att man kan utnyttjaekonomin bakom. Men så som förändringen nukommer att bli kommer det definitivt inte att upp-muntra till separationer.Det är ett väldigt märkligt synsätt, måste jag säga,från sida att tro att man skiljersig för pengarna. Jag har inte den erfarenheten. 156 () re-plik:Herr talman! Nej, alla människor lever varkensom eller som jag gör. Men det är våruppgift att faktiskt ta hänsyn till olika livsbetingelser.Jag skulle vilja höra med vad hontycker om risken med det växelvisa boende och detutfyllnadsbidrag som föreslås. Jag skulle vilja höravad hon tycker om rättvisan i att man ska få avbidraget mot en tredjedel av ansvaret. Ser inte UllaHoffmann en risk i detta eftersom det fortfarande ärkvinnorna som har huvudansvaret? Det kan vi välvara överens om. Vi är inte i det jämställdhetsnirvanasom är en utopi men som vi jobbar för. Är inte dettaett problem? Och varför skulle vi inte i stället kunnalägga pengar på att förbättra för de ensamståendemammorna?I dag får man ju söka socialbi-drag, och går man på vikariat ochfår bostadsbidrag. är man återbetal-ningsskyldig och går tillbaka till socialbidrag. Det ären otillständig situation för människor som tar ettmycket stort samhällsansvar genom att ensamma tahand om ett barn.Skulle det inte vara bättre att vi ordnade det braför de föräldrar som har det svårast i stället för attsmåmixtra i det här redan dåliga systemet? Borde detinte ligga i det partis politik som ?Anf. 157 () replik:Herr talman! Mitt liv har bestått avolika livsbetingelser, så jag har en känsla av att jaghar ganska mycket erfarenhet av hur andra människorlever och av hur folk har det.Jag tycker att det är ett märkligt påstående. Fråganvar om jag tycker att det är rättvist att man får hälftenav utfyllnadsbidraget om man tar en tredjedel avansvaret som man gör vid växelvis boende.Det är konstigt, för man tar ju inte bara ansvar förbarnet när barnet bor hemma hos en. Det är det somär meningen. Jag tror att det växelvisa boendet är bradärför att det visar på att föräldrarna kan ta ett ge-mensamt ansvar. Sedan kanske barnet en månad boren tredjedel hemma hos mamman och en annan må-nad en tredjedel hos pappan. Det vet vi inte. Menansvaret handlar ju inte bara om när barnet bor där.Ansvar för barnet har man . Även när honsitter i kammaren har ansvar försina barn, eller hur?Förbättra för de ensamstående mammorna är jusjälvklart. Det är precis det vi vill göra. Vi vill för-bättra för de ensamstående mammorna. Det vill vigöra genom att de ska ha en bra föräldraförsäkringoch bra dagis med maxtaxa. De ska ha högre lön ochde ska ha möjlighet att försörja sig och sina barn.Underhållsstödet är ett sätt, att höja barnbidraget ärett annat.Nog är det så att en familjepolitik inklusive un-derhållsstöd och utfyllnadsbidrag vid växelvis boendeså som vi nu föreslår leder till att vi förbättrar för deensamstående mödrarna och fäderna.Anf. 158 ():Fru talman! Det betänkande vi debatterarbehandlar regeringens proposition om underhållsstödvid växelvis boende samt två motioner i ärendet.Regeringens proposition har till avsikt att förhind-ra att föräldrar som skilts inte ska erhålla ett högreunderhållsstöd när man avsiktligt skriver barnet hosden förälder som har den högsta inkomsten. Detta harvi inte haft några invändningar emot varför vi krist-demokrater inte skrivit motion på området. Det inne-bär, som vi ser det, praktiska och rimliga förbättringarmen också besparingar i samhällsekonomin varför vii det nuvarande systemet med underhållsstöd intetycker att detta förslag försämrar.Däremot kan man likt Lagrådet ha invändningenatt det med den föreslagna konstruktionen, där föräld-rarna vid växelvis boende har rätt till ett halvt under-hållsstöd om per barn och månad, kan uppståosäkerhet om ifall detta räknas som ett bidrag somkan komma att behöva utbetalas utomlands.Regeringen hävdar att så inte bör vara fallet. MenEU kommer att ta ställning till detta under vårengenom ett aktuellt fall med en fader i och enmamma i , varför det här ännu ej är klarlagt.Vi har därför i ett särskilt yttrande lyft fram att vianser att hela underhållsstödet bör ses över ur flerasynpunkter. Det är fel att stöd utbetalas till vårdnads-havare oberoende av hur stora inkomster han ellerhon har. En sådan ordning riskerar att undergrävalegitimiteten i systemet.Om den underhållsskyldige inte är återbetalnings-skyldig för hela underhållsstödet anser vi att en in-komstprövning av den mottagande föräldern börgöras innan statligt stöd utbetalas. Det offentligasuppgift är först och främst att se till barnet där bådaföräldrarnas ekonomiska situation och möjlighet attförsörja sina barn beaktas.Att vi i den svenska lagstiftningen värnar om attbarnen vid en skilsmässa ska ha rätt till en fortsattgod kontakt med båda sina föräldrar är positivt. Detär dock svårt att anse att växelvis boende bör upp-muntras i de yngre åldrarna. Forskare visar på attdetta ej är lämpligt . Om det är lämp-ligt över huvud taget måste naturligtvis avgöras frånfall till fall.Fru talman! Men det viktigaste är att lagstiftning-en aldrig får göra barnen till en del i ett system därföräldrarna använder barnen som brickor i ett spel isyfte att få ut olika ersättningar från staten.Fru talman! Jag vill med det framförda ändå yrkabifall till hemställan i utskottets betänkande, men jaghoppas att vi kan återkomma i detta ärende.Anf. 159 BO ():Fru talman! Ärendet gäller frågan om vi ska ändrareglerna för det växelvisa boendet eller inte. I grun-den ligger förstås det underhållssystem som infördesför och den utformning av underhålls-stödet som vi har i vårt land.Som några har erinrat sig infördes det nya sys-temet mycket hastigt. Det var t.o.m. så att pågåendeutredningsarbete inte kunde avvaktas, enligt denbedömning som den dåvarande regeringen gjorde.Beslutet fattades i kammaren genom majoritetsbeslut.Det visade sig att de ekonomiska be-dömningar som fanns med i proposition var kraftigtfelaktiga. Kostnaden för samhället var avsevärt störreän det som hade redovisats för riksdagen.Det har också visat sig - inte minst i sambandmed förberedelserna till dagens ärende - att det finnsandra nackdelar med den utformning som underhålls-stödet fick. Vår bedömning är att det förslag som nuligger är bättre än den nuvarande utformningen. Vihar därför inte motionerat emot det, och vi kommerockså att rösta för det när det blir votering.Dock vill jag påminna om - vilket vi också gör iett särskilt yttrande till betänkandet - att det vorebättre om man såg över hela underhållssystemet. Jagtror för min del - och har redovisat dettidigare - att det skulle gå att finna former för ettbättre system om man beaktade det utredningsarbetesom aldrig fick presenteras innan tog ställ-ning. Det finns redovisat i utredningens huvudbetän-kande som jag nämnde och i det särskilda ytt-randet.Enkelt uttryckt kan man säga att det nuvarandesystemet bygger på tanken att föräldrarnas gemen-samma ansvar för barnen, även det ekonomiska an-svaret, förändras efter en separation, så att man har etthalvt ansvar var. Om den ena parten inte kan fullföljadet halva ansvaret blir det samhällets uppgift att fyllaut detta ansvar.Vi tror att det vore lättare att hitta en lösning omman var mera konsekvent och utgick från föräldra-balken i stället för från den konflikt som finns och harfunnits under . Även i det tidigare systemetfanns det en konflikt mellan grund-läggande regler och de regler som tillämpas vid ut-formningen av underhållsstödet.Vi biträder förslaget i propositionen, men vi tyck-er att man borde se över hela underhållsstödet.Anf. 160 ():Fru talman! 1998 skrev jag en motion om gemen-sam vårdnad och växelvis boende. Jag anförde att detförekommer att barnets självklara rätt till föräldrarnablandas samman med föräldrarnas önskningar om attfå en rättvis tillgång till sina barn.Jag är jätteglad att man brydde sig om min motionoch över att man har diskuterat den i propositionen.Jag har hört diskussioner om dagens förslag. Ibörjan sade man att det var ett bra förslag därför skulle uppmuntra växelvis boende, men dettyckte jag inte om. Jag blev rädd att det skulle kommafram sådana synpunkter under debattens gång. Jag hardärför lusläst förslaget för att se om det innehöll nå-gonting i den riktningen.Det jag tycker illa om i betänkandet är det somstår på s. 3: Enligt regeringens uppfattning har detinte framförts några tungt vägande skäl som generellttalar emot lämpligheten av att barn bor växelvis hosbåda föräldrarna. Tvärtom anser regeringen att det ärav stor vikt att barnen får en vardagsrelation till bådaföräldrarna.Det är vad regeringen anser, och det kan jag juinte ändra på. Men jag tycker inte om att den tyckerså. Man kan ha en bra vardagsrelation till sina föräld-rar även om barnen inte bor växelvis.Det finns barn som är växelvis boende. Hurde har blivit det kan man ju diskutera. Jag vet attmånga föräldrar har missuppfattat detta med gemen-sam vårdnad. De tror att det betyder växelvis boende.Men man kan faktiskt ha gemensam vårdnad även ombarnet bor hos den ena föräldern.Med tanke på de barn som bor växelvis är det braatt den här regeln införs, ekonomiskt sett. Jag är gladatt ska ta upp studier igen.Ett par nackdelar med underhållssystemet överhuvud taget som vi måste diskutera vidare är bl.a.umgängesresor och skolskjuts. Hos vilken förälderhar barnet rätt till skolskjuts?Det här betänkandet gör det kanske lite krångliga-re för försäkringskassorna. Jag har besökt försäk-ringskassor och där säger man: Snälla,rara, hitta nu inte på någon ny lag. Vi har så mångakrångliga lapptäcken att hålla ordning på.Det finns anledning att kolla upp flera saker kringunderhållsstöd över huvud taget.För några veckor sedan besökte jag en grupp för-äldrar som var drabbad - jag säger drabbad, för mantyckte själv att man var drabbad. Det var både kvin-nor och män och de var drabbade av underhållsstöd.De gav mig mycket att tänka på.Barn kostar även för den förälder som de inte borhos. Föräldrar måste ha råd att ha umgänge. När manräknar på ekonomi rör man sig med begreppet ensam-stående. Och vad är det? Det kan vara mycket, en giftensamstående med barn, en pensionär, en ensamstå-ende med barn som bor hos den andre föräldern,ensamstående mamma med barn, en ensamståendemed underhållsstöd, en sambo med en person sombetalar underhållsstöd.Det protesterades mot att man använde sådana härbegrepp där man förde ihop många olika sorts männi-skor. Vi har mycket att tänka på och ta tag i senare.En mamma i gruppen sade till mig: Om man efteren skilsmässa tror att man ska träffa en ny partnerborde man kanske ha en varningstriangel på sig därdet står: Akta dig för att vara ihop med mig. Jag är enperson som ska betala underhållsstöd. Då blir detekonomiska problem.Nu över till betänkandet. Det är bra för de barnsom ändå drabbas av växelvis boende, och det är bramed vidare utredning. Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 161 () replik:Fru talman! Jag har bara en fråga till . Hon sade att man kan ha en vardagsnärarelation med båda föräldrarna även om man inte harväxelvis boende. Det förstår jag också att man kan ha,men för mig förutsätter det att föräldrarna i så fall bortillsammans. Om nu föräldrarna efter en skilsmässainte bor tillsammans, hur ska barnet då kunna ha envardagsrelation med båda föräldrarna?Anf. 162 ()replik:Fru talman! Jag har träffat föräldrar som självahar flyttat till det ställe där barnet bor. Jag har träffatföräldrar som bor väldigt nära varandra så att de kanträffa barnen ofta. Man kan ha mycket nära vardags-relationer med sina barn utan att de bor växelvis.Anf. 163 () replik:Fru talman! Det förklarar lite mer hur ser på det hela.Till att börja med vill jag säga att detta ju är ettfrivilligt system. Man måste inte utnyttja utfyllnads-bidraget vid växelvis boende. Det är en sak som mankan välja själv.Det är det som är bra, tycker jag, med det härsystemet. Man kan välja att inte ha något utfyllnads-stöd över huvud taget eller så kan man välja att hadet. Det finns en stor flexibilitet i systemet. Det kanockså betyda att man inte vill använda sig av utfyll-nadsbidraget utan ha andra former och bo på ett annatsätt.Anledningen till att samhället går in är faktiskt attdet finns situationer med föräldrar där man intekommer överens. Det är de fallen vi försöker lösamed det här. Vi talar om att vi försöker hitta ett sys-tem som kan gälla för barn där det inte är så att för-äldrarna flyttar och barnen bor kvar eller att föräld-rarna bor nära varandra. Man kan ju också bo på ettvisst avstånd osv. Det är det som är finessen med dethär.Anf. 164 ()replik:Fru talman! Jag trodde att jag sade det. Det som ärbra med det här betänkandet är att det hjälper demsom nu har det så här. Och sedan kan det vara påandra sätt. Vad jag inte vill är att man ska blanda ihopgemensam vårdnad och växelvis boende. Man kanalltså ha gemensam vårdnad utan att ha växelvis bo-ende också. Det är många som blandar ihop det ochtror att det är samma sak.Anf. 165 ():Fru talman! Med anledning av utfyllnad vad gäller det här med växelvis boendemåste jag instämma och tycka att föräldrar må görasom de tycker är bäst. Men om, vilket jag inte tyckerär bra, politikerna och det politiska systemet läggersig i detta borde man diskutera och uppmuntra sådanaexempel som tog upp där det ärföräldrarna som bor växelvis och inte barnen. Mendet är som sagt upp till föräldrarna själva.Det här med frivilligheten är det lite si och såmed. Det är viktigt med ekonomiska incitament. Detbrukar man ju diskutera och det uttrycket användsofta i den här kammaren. Det är ju när det politiskasystemet går in och gör en inriktning och talar om attdet här kan löna sig ekonomiskt. Då gör människorså. Detsamma gäller om det gynnas på annat sätt. Vihar sett det när underhållsstödet infördes. ärdet av de särlevande som använder underhålls-stödet för att man får göra det oavsett vilken inkomstman har. Därför undrar jag: Ställer sig alltså trots de invändningar som hon har heltbakom propositionen?Anf. 166 ():Fru talman! Ja, jag sade det alldeles . Jagställer mig bakom den för jag tycker att den är bra förde barn som ändå befinner sig i den här situatio-nen. Jag vill dock fortsätta att propagera för att ge-mensam vårdnad och växelvis boende inte är sammasak. Vi säger inte att man ska ha växelvis boende. Detär inte det som är meningen. Det är för att underlättalite. Det är inga jättestora pengar det rör sig om mendet underlättar lite för de barn som ändå är drabbadeav detta.Anf. 167 ():Fru talman! Den politiska färdriktning som mananger med ett bidrag säger ju att det här är bra; dettaska uppmuntras. Det var så man gjorde när under-hållsstödet infördes. Det är så man gör . Ni får ettbidrag om ni har växelvis boende. Har ni inte växel-vis boende utan underhållsstöd i vanlig ordning, dåblir en underhållsskyldig. Det är klart som tusan. Dethär med beteendepåverkningar är ju något av denstörsta kritik jag har mot det här, alltså att man intehar tittat på det. Hur påverkar detta folks beteende?De ekonomiska frågorna är en sak, men hur påverkardetta? Vad är uppfattning omhur det här kommer att påverka beteendet? 168 ():Fru talman! Det är min förhoppning, men nukommer väl att bemöta det också,att det här inte påverkar beteendet. Om det inte hadevarit obligatoriskt hade jag sällat mig till Centernsförslag om samarbetssamtal. Det här är ju sådant somman egentligen ska arbeta mycket förebyggande medpå barnavårdscentraler, försäkringskassor och över-allt. Man måste diskutera: Hur ska vi göra så att detblir bäst för barnen? Jag menar att det här är ett braförslag för de barn som faktiskt ändå bor iväxelvis boende. Jag vill alltså propagera för att väx-elvis boende inte är samma sak som gemensam vård-nad.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Ändring i riksbankslagenFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU14Ändring i riksbankslagen (prop. 2000/01:RB3).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 2000/01:43 Ändringar i Ato-mansvarighetslagen2000/01:L5 av m.fl. (kd)2000/01:L6 av m.fl. (m)betänkanden2000/01:UbU6 Forskningspolitik2000/01:UbU1 Utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning2000/01:UbU2 Utgiftsområde 15 betänkande2000/01:TU7 Lag om järvägssystemet för höghastig-hetståg11 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 8 december2000/01:173 av () till statsrådetMona SahlinStorstadsregionerna2000/01:174 av () tillstatsrådet för flygplatska-pacitet2000/01:175 av () till socialministerLars EngqvistÖstrogenbehandling2000/01:176 av de () tillfinansminister taxeringsvärden2000/01:177 av () till statsrådetLeif PagrotskyUtvärdering av Östersjömiljarden2000/01:178 av () till statsrå-det av kommunernaInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 12 december.12 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 8 december2000/01:397 av () till utrikesministerAnna LindhAidsproblemet i Kina2000/01:398 av () till miljöminis-ter av miljömål2000/01:399 av () till finansminis-ter för gåvor till godkända insamlingar2000/01:400 av () till mil-jöminister väderprognoser2000/01:401 av () till kulturministerMarita UlvskogLänsteatern på Gotland2000/01:402 av () till statsrådetBritta LejonInternationellt ungdomsutbyte2000/01:403 av () till miljömi-nister av översvämningshotade sjöar2000/01:404 av () till jordbruksmi-nister M:s underklädesreklamFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 12 december.13 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 8 december2000/01:312 av () till finansministerBosse RingholmByte av premiepensionsfond2000/01:322 av () till finansministerBosse RingholmPremiesparfonden2000/01:323 av () till finansministerBosse RingholmPremiesparfonden och generationsfonderSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 12 december.14 § Kammaren åtskildes kl. 17.15.Förhandlingarna leddesav tredje vice talmannen från sammanträdets börjantill ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 7 § anf. 82(delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 123 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 158(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.