prot · GN0996 · 2000-04-12 00:00:00 — Det är bety-delsefullt att synen på kravet på eget material inte kanupplevas som styrande för programinnehållet ochdärmed i strid med yttrandefrihetsgrundlagen.En stor del av de nuvarande lokalradiosändning-arna är fokuserade på musik, och man kan förstås haolika uppfattningar om det önskvärda med detta. Menyttrandefrihetsgrundlagen tillförsäkrar ju varje med-borgare rätten att offentligen uttrycka tankar, åsikteroch känslor och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämnesom helst. Till denna kategori hör självfallet ävenmusik. Vi utgår därför från att de nya tillstånden ävenmedger musikradiokoncept.Herr talman! I den kristdemokratiska motionenfinns det också ett förslag om förbättrad och störreflexibilitet när det gäller reklamtiderna i den kom-mersiella radion. Detta förslag har beklagligtvis avvi-sats av utskottet liksom vårt förslag att regeringenborde titta på möjligheterna till en kommersiell riks-radio.Herr talman! Genom vår motion har vi faktisktsträckt ut en konstruktiv hand till regeringen ochSocialdemokraterna för att få till stånd en långsiktigthållbar lösning av denna del av mediepolitiken - dettai motsats till och som villavslå propositionen.Även socialdemokraterna borde insett värdet aven sådan långsiktig lösning. Det är förstås inte bra förmedieföretagen att det blir en ryckighet i deras vill-kor. Genom sitt agerande bäddar dessvärre regeringenoch Socialdemokraterna för att den ryckigheten fort-sätter efter ett framtida regimskifte. Jag tror det är såenkelt som att snålheten bedrar visheten. De konces-sionsavgifter som tas in på de gamla tillståndenräknar man med som en säker inkomst framöver, ochden intäkten vill man inte missa. För mig framstår detsom en märklig form av bokföring, för om konkur-renssituationen leder till att de gamla tillståndshavar-na inte kan fortsätta sin verksamhet så försvinner judessa medel. Det är med andra ord ingen säker in-komstkälla.Som sagt, eftersom jag vill tro gott om minamedmänniskor så får jag väl utgå ifrån att det är snål-heten som är boven, fast det kan ju finnas fler alter-nativ. Av artighet avstår jag dock från att nämnaexempel på dessa.Herr talman! I betänkandet behandlar vi också endel motioner från allmänna motionstiden. Kanske ärdet något märkligt att vår motion om en utvärderingav och TV inte fårnågot som helst stöd av något annat parti. Motionenväcktes med anledning av att nämnden i ett antal fallvad gäller kraven på public service-företagen uppträttmer som en papperstiger än som en verklig gransk-ningsnämnd. Men kravet på utvärdering fick ju nyfart i debatten kring , och härborde enligt min mening flera partier varit intressera-de av att få till stånd en sådan utvärdering av nämn-dens verksamhet. vill utskottsmajoriteten avvaktaen analys från . Jojo, men möjli-gen tycker jag nog att fler än Kulturdepartementetborde ha varit inblandade i en sådan utvärdering. Detfinns ett gammalt talesätt om att upp flyga orden,tanken stilla står. Möjligen kan man om den upp-flammande debatten kring Shocking truth säga att uppflyga orden, handlingen stilla står.Herr talman! Förslaget om vilandeförklaringkomplicerar bilden något när det gäller yrkanden tillreservationerna. För att inte krångla till procedurenavstår jag från att yrka bifall till reservation nr 5. Vadjag kan förstå blir propositionsordningen något lättarepå det sättet. Men jag tänker däremot inte avstå frånatt yrka bifall till reservation nr 21, vilket jag härmedgör.Anf. 48 () replik:Herr talman! hörde kanske interiktigt vad jag sade eller så uttryckte jag mig dåligt.Jag beskyllde inte för att ha varitmed om det som kallade för sandlå-deaktig obstruktionspolitik. Det vore mig verkligenfrämmande, och jag tror verkligen inte en analytiskoch klok politiker som om att delta isådant. Däremot sade jag att det var två av de borger-liga partierna, och möjligtvis beklagar jag att Svens-sons parti envisas med att kalla sig borgerligt. Menför det får ni skylla er själva, för det är inte jag somhar valt den beteckningen.Herr talman! En del av konkur-rensresonemang kan det ligga någonting i. Å andrasidan innebär det ju lite högre kvalitetskrav på lokal-sändningar och eget material som faktiskt tillställts denya kanalerna som skulle få ett billigare tillstånd meddet nya förfarandet. Det är ju sådant som egentligenhöjer deras kostnader, så de får ju på sätt och vis enkonkurrensnackdel i det avseendet gentemot de nuva-rande tillståndshavarna.Men lär vi få ett sådant här år på oss att re-flektera vidare. Kanske finns det möjligheter attkommunicera omkring krav i dethär hänseendet under denna period.Anf. 49 () replik:Herr talman! Ja, det är riktigt att såsmåningom korrigerade sitt uttryck om de borgerligapartierna. Det var mest på skämt som jag ställde frå-gan om det var en förolämpning eller en komplimangfrån sida i sammanhanget.Beträffande det här med regelverket och att detskulle skärpas är det tvärtom så att det blir enklare förstationerna. Så har faktiskt fel på denpunkten. De nya stationerna får lägre krav på sig änvad som har gällt i fråga om de tidigare tillstånden.Då skulle man ju ha eget material en tredjedel avtiden. skärs det ned . På den punktenhar alltså fel. Även en så klok personsom kan ha fel.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det kan jag i och för sig tillstå. Nuska vi inte bara utväxla komplimanger. Det är jufaktiskt också så att om man söker tillstånd genom ettförfarande där möjligheterna att få koncession intebara handlar om en stor plånbok utan att det faktisktockså gäller att ha en lokal förankring och en kreativprogramidé så kan man göra ett åtagande som ärstörre än det minimiåtagande som finns i reglerna.Det kan mycket väl vara så att vi kan utgå från attframtida lokala stationer, de som kan komma ifråga i det nya systemet, kommer att ha mycket störrelokal prägel och vara mycket mer präglade av egen-producerat material än de här ganska likriktandekedjeföretagens stationer.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är förhoppningar som man kanha, och de förhoppningarna har givetvis också vi.Men man kan ingenting säkert säga om framtiden påden punkten.Anf. 52 ():Herr talman! Egentligen borde den här debattenha handlat om någonting helt annat. Att diskutera tiotillstånd av närmare hundra som vi ser enrevolution inträffa i medievärlden känns lite futilt. Jagskulle därför vilja lyfta blicken något förbi dagensdebatt och de tio återstående tillstånden för kommer-siell lokalradio.Låt mig bara konstatera att det finns en hel del ikritiken mot propositionen. Det finns stora luckor ipropositionen där jag tycker att vi har rätt att krävatydligare besked. Det kan t.ex. handla om vad rege-ringen menar med mångfald på orter där det barafinns ett tillstånd att fördela. Oavsett hur detta delasut lär det ju knappast bli en mångfald av kommersielllokalradio just där. Och den som bor där lär inte hanågon större nytta av att det finns en annan kanal meden annan inriktning tio mil bort.Å andra sidan är den kritik och det avslagsyrkan-de som kommer från och folkpartisternai utskottet inte mycket att stödja. Under täckmantel avatt vilja värna yttrandefriheten och öka mångfaldendriver man förslag som handlar om att öka möjlighe-terna för dem med mest resurser, de som redan harstörst möjlighet att göra sig hörda, att få ännu merutrymme i etern. Det skulle i sammanhanget vara påsin plats att här och erkänna att det finns brister ifråga om hur man genomförde kommersiell lokalradio och auktionerade ut tillstånd. Det blev faktisktinte den mångfald man hade föreställt sig och före-speglat andra.Herr talman! Att erkänna bristerna både i dagenssystem och i det förslag som regeringen lägger frammåste vara första steget för att utforma en mediepoli-tik för den situation som vi har - eller ombara . Genom att vi får ny teknik kommermöjligheterna för många att sända radio och förmedlainformation att öka. Inom en inte alltför avlägsenframtid kommer tekniker som möjliggör sändningaröver Internet till många.I och med trådlösa tekniker lär frågan om självaradion upphöra att bli kontroversiell. I stället dykerhelt andra frågeställningar upp. De frågorna handlarom följderna av den tekniska konvergensen, att viinte lär kunna skilja mellan radio, TV, telefoni ochandra medier. regleras alla dessa tekniker avolika lagstiftning skriven utifrån idén att det är lätt attskilja dem åt.Visserligen har regeringen noterat problemet ochtillsatt en konvergensutredning, och den har mycketriktigt konstaterat att konvergens förekommer. Där-emot var det en smula tunnare med förslag. Och iregeringens egen politik märks inte mycket av ambi-tionen att stärka den reella yttrandefriheten, som detså fint heter i propositionen. Genom lagar som BBS-lag och personuppgiftslag beskär man i stället för attöka yttrandefriheten.Men även på kort sikt, herr talman, finns det åt-gärder som borde vidtas. Digital radio erbjuder redani dag möjligheten att få en fungerande marknad attuppstå där man kan få mångfald på marknadsmässigavillkor. som den som vill ha en renodladmarknadsekonomi även med få kanaler underskattardenna möjlighet saknas perspektivet helt i regering-ens politik. Man skulle kunna få intrycket att rege-ringen inte ens eftersträvar en fungerande marknadför radio i sin politik, att den politiska kontrollen äröverordnad mångfalden.Det kanske allvarligaste felet i propositionen ärjust detta att förslagen för att stärka utbudssidan förlokal radion saknas. Genom att hänvisa till utredning-ar och beredningar förskjuts möjligheten att snabbtåstadkomma förutsättningar för ökad mångfald. Detborde ju inte vara särskilt svårt att lista ut vad enfungerande marknad för radio handlar om. Det hand-lar om en mångfald både i format och organisationoch om att det finns såväl rikstäckande kanaler somlokala profilkanaler.Detta kan inte hanteras fristående från de frågorsom vi diskuterar . En förutsättning för störrediversifiering och ökad mångfald är att vi förmår deaktörer som finns att vända sig också till digitalradio. För det krävs också en statlig politik, inte av-vaktan och nya utredningar.Herr talman! Avslutningsvis vill jag bara konsta-tera att det finns allvarliga invändningar att rikta motregeringens sätt att hantera frågan och skriva propo-sitionen. Tyvärr finns det inte heller något trovärdigtalternativ som skulle skapa bättre förutsättningar försåväl producenter som lyssnare. Jag kommer därföratt acceptera de förslag som finns i stort utan att gå inpå detaljer i förslagen. Jag nöjer mig med att konsta-tera att ambitionen för framtiden måste vara högre änså här. Jag nöjer mig därför också med att yrka bifalltill reservation 11.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag ska börja med att välkomna ÅsaTorstenssons efterlysning av en debatt om det nya,om de nya tekniker som borde kunna växa fram iSverige. Jag tror att det här är en viktig del av infor-mationstekniken och en viktig faktor för alla de nyajobb som kan komma att skapas i med ett braregelverk.Nu är det ju så att DAB-radion har havererat tillföljd av ett stelbent politiskt regelverk. Kulturdepar-tementet har ställt krav på korta tillståndsperioder ochpolitiska skönhetstävlingar och satt upp regler sominnebär att det är svårt att förändra ägande och pro-graminnehåll för de kanaler som skulle kunna fåtillstånd. Då blir det svårt för nya aktörer att räknahem de mycket betydande investeringar som krävsför att etablera en ny teknik och därmed en helt nymarknad. Jag tycker att det kanske borde leda tilleftertanke också vad gäller regelverket för dagenskommersiella radio - dvs. även dagens fria radiobehöver bra regelverk som gör kommersiella sats-ningar möjliga.Sedan vill jag ändå rikta en fråga till som företrädare för , ett av de stöd-partier som drev igenom stopplagen från början. Nor-ra är ett av de områden som har fått privatlokalradio till följd av att moderater och folkpartistersköt upp stopplagen. Jag skulle vilja fråga: Anser ÅsaTorstensson att mångfalden har ökat eller minskat inorra till följd av att det nu finns två ytterli-gare stationer - som inte hade funnits om Centernspolitik gått igenom?Anf. 54 () replik:Herr talman! Totalt sett välkomnar jag också OlaKarlsson initiativ för att starta en debatt som merriktar sig framåt. Jag tror att det är värdefullt att vi harmed oss det i dagens diskussion. Det är därför som viockså ställer oss bakom regeringens förslag närdet gäller de kommande tio tillstånden, att vi härmedkan acceptera att det är en administrativ utdelning.Mångfaldsbegreppet för norra är i sigviktigt. Mångfaldsbegreppet totalt sett i tyck-er jag också är viktigt när vi talar om mångfaldkopplad till resursstarka intressenter. Det perspektivettycker jag inte att har med sig.Anf. 55 () replik:Herr talman! Jag får upprepa min fråga. Harmångfalden ökat eller minskat i norra tillföljd av att det nu finns fler radiostationer än demsom bl.a. ville tillåta?Delar inte min uppfattning att föratt vi ska få aktörer som vågar gå in i ny teknik och inya delbranscher inom medierna så fordrar det långatillståndsperioder och säkerhet i att det är lätt att för-ändra ägandeförhållanden, programinnehåll och an-nat? Det ska alltså kräva en enkelhet och minimaltmed byråkratiska tillstånd för att förändra verksam-heten, för att det därmed ska vara lättare att räknahem de mycket stora kommersiella risker som finns iatt etablera en ny verksamhet inom ny teknik. DelarÅsa och inställningen attdet krävs ett bra regelverk för att kommersiella aktö-rer ska våga gå in i ny teknik? Om så är fallet, varförstöder då en politik som för den kommersi-ella privata lokalradion innebär kortare tillståndsperi-oder, mer byråkrati när det gäller ägarförändringaroch mer byråkrati när det gäller programinnehållsför-ändringar?Anf. 56 () replik:Herr talman! Jo, , jag ställer migbakom inriktningen att vi måste hitta en enkelhet ochett obyråkratiskt förhållande. Men mis-sar mycket av framtidssynen på det nya mediet och ärfortfarande väldigt koncentrerad på den grupp avintressenter som är resursstark.Det nya mediet ger yttrandefriheten en möjlighetatt stå i fokus mer än de ekonomiska resurserna. Allt-så måste vi också se över möjligheterna för den en-skilde och den enskildes yttrandefrihet att myckettydligare stå i fokus när vi formar en ny mediepolitik.Anf. 57 ():Herr talman! Vi från inledde vår mo-tion med att konstatera att det finns många problem iSverige som väntar på en lösning och som är ange-lägna. Men frågor kring den privata lokalradion kanegentligen inte vara något större problem. Det endaproblem som vi egentligen hade behövt avhandlasnabbt vore att avskaffa stopplagen. Men jag ska tadet från början.Frihet och mångfald är ord som hör intimt sam-man med , antingen det gäller mediepoliti-ken eller andra politikområden, kultur, utbildning,vård och vad det kan vara. Vi har i hög grad medver-kat till att bryta statliga monopol såväl inom radio-som TV-området. För att det inte ska råda något miss-förstånd vill jag foga in att vi absolut intehar något emot public service, tvärtom. Den ska fin-nas, och den ska vara bra. Sedan kan man alltid dis-kutera innehåll och utformning. Men det är ju inteden diskussionen som vi för här i dag.En lång rad Folkpartikrav har således förverkli-gats , t.ex. tillstånd till reklamradio,markbunden reklam-TV-kanal och närradio. Men detfinns fortfarande en hel del att göra. Och har viockså den nya tekniken som man måste ta med i be-räkningarna.Det finns några bra delar i regeringens proposi-tion. Det är lika bra att nämna dem här och , alltsåavvecklingen av stopplagen och de vidgade förutsätt-ningarna för tillståndsgivning beträffande tidningaroch andra massmedieföretag, men också att stoppakommuner och landsting etc. att driva radiostationer.Tyvärr åtföljs dessa liberaliseringar av andra regle-ringar som förtar de goda intentioner som fanns.Vi har tagit upp frågan om den nya tekniken i vårmotion, och jag har också berört den i motioner sombehandlas av kulturutskottet. När det gäller mediermåste vi numera räkna med Internet. Där finns det juen uppsjö av självständiga nättidningar. Där finnsradiokanaler från jordens alla hörn och t.o.m. TV-sändningar. Det går ju inte att stoppa. Och det garan-terar mångfalden, även om vi ibland inte gillar inne-hållet.Så har vi den kommersiella lokalradion. Vårgrundinställning är att det ska finnas så få statligaregleringar som möjligt. Vi har ju en etableringsfrihetnär det gäller vanliga tidningar. Och tänk om vi hadehaft tillräckligt med frekvenser. Då hade vi kunnat haen etableringsfrihet även för radio ochförmodligen också för TV. är det tyvärr inte så,utan frekvenserna måste ut på något sätt än så länge.Vi får se vad som händer sedan när digitaliseringenhar blivit färdigt, om det då inte finns tillräckligt medfrekvenser för att tillåta en fri etablering.Men när det nu gäller frekvenserna har vi en tillittill marknaden och förordar upphandling eller auk-tion. Det behöver ju inte vara så stor skillnad. Detfinns inget som visar att yttrandefrihet gagnas av merpolitisk styrning. Det känns faktiskt rätt frustrerandeatt ett verk ska sitta och bedöma vilken station somska få sända. Man ska titta på ägarförhållanden ocheventuella planer på hur programmen ska se ut. Kva-litet kan ju svårligen definieras i förväg, och bedöm-ningarna riskerar att bli godtyckliga. Dessutom kanjag ju inte förstå varför man vill avstå från intäkter imångmiljonklassen. Dagens avgifter pendlar stortmellan till . Och detkänns märkligt att så lättvindigt ta bort en inkomst-källa.En annan del som också har berörts här tidigare idebatten är ju de stora skillnaderna mellan de befint-liga avgifterna som ska gälla i fortsättningen och denya. Tänk er själva kontra 40 000 kr.Och det var tänkt att den skillnaden skulle råda ettantal år. Tala om att snedvrida konkurrensen. På dettavis tycker jag att majoriteten förstör marknaden. skulle vilja gå in i en affärssituation därvillkoren förändras eller riskerar att förändras såmycket?Herr talman! Visserligen handlar detta ärende omkommersiell lokalradio. Men det hindrar ju inte att vigärna också skulle se en reklamfinansierad riksradio-kanal. Digitaliseringen torde gå fortare inom ra-dioområdet än inom TV-området även om det sjabb-lats en del. Och det finns anledning att redan nu varaförberedd på det och lämna ut en koncession omriksradio till marknaden, där det enligt vår uppfatt-ning ska finnas en självständig nyhetsredaktion men iövrigt inga krav utöver de generella krav som gällerför den som ger ut massmedialt material.I yttrandefrihetsgrundlagen finns det en formule-ring som är tämligen luddig. Det är dags att förnyatexten och vidga den för att säkerställa yttrandefrihe-ten även på radio- och TV-området. Vi anser att detär viktigt att huvuddelen av frekvenserna bjuds ut påmarknaden. Från det finns två undantag. Det förstagäller för public service-sändningar, och det andragäller föreningsradion eller närradion.Herr talman! För att inte problematisera proposi-tionsordningen yrkar jag bifall till reservationerna 1och 6 och står självfallet i övrigt bakom våra reserva-tioner.Anf. 58 () replik:Herr talman! När fru talmannen tidigare läste uppyrkandet om förlängning lyssnade jag kanske intetillräckligt. Jag uppfattade att var med omdetta. Jag får be och omursäkt för att jag därmed sammanblandade Folkparti-ets inställning och inställning i frågan.Herr talman! Sedan är det ett intressant och liteproblematiserande inlägg som gör.Frågan är bara varför det är bättre med en på rentekonomiskt grund gjord gradering i ansöksförfarandetdär den som har det största kapitalet bakom sig fårtillståndet. Varför är det att föredra framför ett till-ståndsansökningsförfarande där kvalitativa aspekterockså vägs in?Jag håller med om att det inte går att hitta ett ide-alt system. Det finns risker också med med det före-slagna förfarandet med subjektivitet och annat. Mensom tidigare sade finns det ocksåöverklagningsmöjligheter. Det ger ändå fler möjlig-heten, och det kan i varje fall leda till den högre kva-litet och en bättre mångfald än om det enbart är pen-ningpungen som ska avgöra vem som får tillståndet.Anf. 59 () re-plik:Herr talman! För det första har inte va-rit med och skrivit under framställningen, men i vote-ringen kommer vi att stödja den. Så har vi klargjortdet, och får chansen att ta tillbaka sinursäkt.För det andra gäller det upphandling och villkor.Glöm då inte att vi när det gäller auktionsförfarandetockså har en public service-del i radiosändningarna.Jag förstår att t.ex., gissningsvis, be-klagar att det inte finns något liknande när det gällertidningar och sådant. Där är det en etableringsfrihet.Om jag känner historien rätt har inte KennethKvist eller hans parti i något avseende försökt attmedverka till att vi skulle få fler radiokanaler utöverde public service-kanaler som finns. Inte har välKenneth stött tillståndsgivning till vare sigreklamfinansierad radio eller TV, eller liknande?Anf. 60 () replik:Herr talman! Då får jag ta tillbaka min ursäkt tillFolkpartiet. Det var lite sämre än vad jag velat tro.Det var väl det jag trodde!Blanda inte bort korten. Vore det ett helt obegrän-sat antal radiokanaler tillgängliga skulle jag kunnatänka mig att det skulle vara fritt fram, även om jagnaturligtvis skulle se till att det försäkrades om pub-lic service-kanaler i etern. Då vore problemet liteannorlunda.Nu när det är ett begränsat antal kanaler måste viha en urvalsprincip. Det är över huvud taget inteaktuellt när det gäller tidningar, tidskrifter, böckereller vad som helst annat. Men när det gäller det härområdet är det faktiskt nödvändigt med ett urvalsför-farande.Jag menar att ett rent kommersiellt urvalsförfa-rande som bara baserar sig på att man har ett starktkapital som gör att man kan lösa en dyr koncessionleder till mindre spridning. Erfarenheten har ocksåvisat att det leder till mer likriktning än om manskulle ha ett annat förfarande.Det är därför vi förespråkar detta och helhjärtatställer oss bakom regeringens förslag i denna del.Anf. 61 () re-plik:Herr talman! Det är ett av skälen till att jag blir såorolig när helhjärtat ställer sig bakomdet här förslaget. Med den historia som KennethKvist och hans parti har i det här avseendet blir jagänu mer oroad över skönhetsrådet och de styrningarsom han till äventyrs vill ska komma.Nu finns det vissa villkor som ställs även vid enauktion, upphandling eller vad man vill kalla det. Jagtror på marknaden. Jag inser att vi har olika uppfatt-ningar. Jag har respekt för uppfatt-ning, och jag tänker vidhålla min.Anf. 62 ():Herr talman! Låt mig först få säga att även om jagär utomordentligt snabb att tala ibland så klarar jagdet inte . Det står att jag har begärt 0minuter på den utlagda talarlistan. är det Tryck-felsnisse som har varit framme, och det ska vara enetta före. Men till den begärda talartiden på 10 minu-ter har jag begärt eftersomvilandeförklaringen som har rests i detta ärendeleder till en del komplicerade yrkanden lite längrefram i propositionsordningen. Ett av dem ska jag fåbe att läsa upp högt.Den debatt som vi har bevittnat i varje fallhuvuddelen av handlar om konstitutionsutskottetsbetänkande nr 15. Det innefattar proposition nr 50,proposition nr 55, motioner från allmänna motionsti-den och en hel del andra frågor. Jag kommer attkoncentrera mig på vår behandling av propositionenom den kommersiella lokalradion samt den proposi-tion vi har att delvis ta ställning till, och som heterproposition nr 50. Den finns återgiven i betänkandetpå s. 61.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande i dess helhet och avslag på alla de motionsyr-kanden som har framställts.