prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Jag kan intelåta bli att ställa samma fråga till jag ställde till tidigare: Vadfinns det för logik i att lågbetalda personer ska betalahög skatt för att i nästa stund behöva gå till den of-fentliga sektorn och be om bidrag och få tillbakasamma pengar som man en gång har betalat in i skatt?Vad är det för logik i detta?Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Det kanske är i att man, som hon beskrev redan tidigare,kommer med mössan i hand och ber om att få ettbidrag. Det anser vi att man inte behöver göra i Sve-riges land . Vi står för en generös och generellvälfärdspolitik utan att man på gammalt patronvisbehöver stå med mössan i hand och skrapa med foten.Den som har bäst betalar mest skatt. Den som harminst betalar minst skatt. Oavsett vem som är bero-ende av det allmänna ska vi se till att man får det stödsom man behöver.Om vi tänker tillbaka i tiden, vad hände medanledning av de beslut som fattades i hast, väldigt fortoch snabbt utan att man analyserade effekterna avdem? Vad hände egentligen? Hur mycket stökar vitill? Det får gärna för min del ta eller ett årextra, bara vi gör rätt saker.Anf. 131 ()replik:Fru talman! Ja, att behöva stå eller inte med mös-san i hand överlåter jag att avgöra till de personersom har låg inkomst och också behov av att be omextra bidrag på grund av det höga skattetryck somfinns. Jag kan bara referera till vad som stod i eninsändare i dagens Metro, där en undersköterskabeskrev hur hon kände sig när hon stod med mössan ihand för att be om bidrag. Det var ingen upplyftandeläsning. Det som förtjänar att påpekas i detta sam-manhang är att det här till stora delar är en kvinnofrå-ga, eftersom många kvinnor har låga löner och ocksåbetalar mycket i skatt.Tillbaka till utredningen: När avser regeringen attpresentera sitt förslag? Jag fick ingetsvar på den, däremot argument om vad som händeunder den förra borgerliga mandatperioden. Jag vetatt det också inträffade en lågkonjunktur, och jag vetvem som regerade innan den borgerliga majoritetentog över.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! nämnde jag inte den borgerligaperioden på något sätt. Jag talade om 90-talet. OmMargareta drar slutsatsen att det var underden borgerliga perioden som det försämrades får detstå för henne.Sedan undrar jag vilken statlig skatt som Marga-reta vill sänka för att långinkomsttagarnaska få det bättre, eftersom de inte betalar någon statligskatt.Anf. 133 () replik:Fru talman! beskyller opposi-tionen för att föreslå ofinansierade utgifter. Detstämmer faktiskt inte. Vi har finansierat våra förslag,och jag kan visa alla våra finansie-ringar, om han vill se dem.Men socialdemokraterna sätter ofta upp ett förslagpå dagordningen, som t.ex. detta med maxtaxan.Sedan stjälper man över finansieringsproblemet påkommunerna. Är det bättre? Det är väl verkligen ettofinansierat förslag. Det är socialdemokratisk politikpå hög nivå. Nej, sopa framför egen dörr innan nibörjar anklaga oppositionen för ofinansierade förslag!Vi har också en sjukförsäkring som skenar i kost-nader. säger att det behövs pengartill det offentliga, och det håller jag verkligen medom. Men ingenting görs för att stoppa de skenandesjukskrivningskostnaderna som dränerar landets eko-nomi enormt mycket. Man utreder och säger att mankommer tillbaka . Jag tycker att det är an-svarslöst.Ni har höjt det totala skattetrycket sedan 1994med 70 miljarder, varav 10 miljarder är miljöskatter.Men ni har inte sänkt skatten på arbete. Hur skullePer-Olof vilja kommentera det?Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Det är inte särskilt svårt. Det beslutsom alldeles har fattat om att sänkainkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare -dvs. kompensation för egenavgifterna - motsvarar 10miljarder. Så det stämmer exakt överens.Angående sjukförsäkringen säger att vi är ansvarslösa. Självfallet ska vi setill att vi betalar det som vi har åtagit oss. Sedanmåste vi också rätta till saker och ting, men inte ge-nom att - som ni anser - sänka sjukersättningen. Ärdet så man kommer till rätta med problemet? Dettycker jag är tokigt.Maxtaxan är finansierad. Vi har sagt att staten skase till att kommunerna får kompensation för de kost-nader som de får för maxtaxan.Anf. 135 () replik:Fru talman! När det gäller de höjda skatterna påenergi skriver ni i utskottsbetänkandet att dessa peng-ar ska satsas på individuell kompetenshöjning i ar-betslivet och att det är detta som ska stärka den inter-nationella konkurrenskraften. Det är därför som jagundrar: Vad menar ni egentligen? Är det på det sättetsom ni ska höja konkurrenskraften och förbättra förde små löntagarna?Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Naturligtvis är det så. Även små lön-tagare är beroende av en hög kompetens. Vi kan intemissunna dessa löntagare bara för att de tjänar dåligtoch säga att de inte behöver någon kompetensutveck-ling därför att de har så låga inkomster. Det voreoerhört hemskt.Anf. 137 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 17, men mitt inlägg gäller reservation 28under mom. 24 och delvis reservation 30 undermom. Vi står bakom också dessa två reservatio-ner, men för tids vinnande väljer jag att endast yrkabifall till reservationerna 17 och 28.Jag tror att alla här i kammaren är väl medvetnaom det betydelsefulla arbete som läggs ned i vårtföreningsliv. Vi har all anledning att på olika sättstödja detta arbete.Ett sätt är den regel som ger möjlighet förföreningar med idrottslig verksamhet att betala utersättningar motsvarande ett halvt basbelopp utan attbetala inkomstskatt och sociala avgifter. De ideellakrafterna inom idrotten har på så sätt kunnat stimule-ras och syssla med verksamhet i stället för bokföring.Det är bra, och vi ska behålla denna regel.Vårt förslag går ut på att samma skatteförmånersom gäller för föreningar med idrottslig verk-samhet ska gälla för alla föreningar. Eftersom regler-na har gällt länge och visat sig fungera bra för idrotts-föreningarna kan jag inte se varför de inte skullefungera bra även för andra föreningar. I betänkandetfinns inte heller några förklaringar till varför det inteskulle göra det. Jag kan förstå det, för det vore nogsvårt att ge en rimlig förklaring till ett sådant yttran-de.Jag har i motionen beskrivit vilka märkliga kon-sekvenser dagens regler får. Två föreningar kan göra iprincip samma sak, men för den ena föreningen äridrott ett mål och för den andra är det ett medel. Jagär själv medlem i KFUK/KFUM. Vi i KFUK/omfattas av regeln, men om vi har envolleybollturnering i /sågör vi inte det.Varför ska det vara skillnad i behandlingen avdessa föreningar? Och varför ska det bara gällaidrottslig verksamhet? Vad är det för skillnad i eko-nomisk mening mellan att vara ledare för ett ungdom-slag i fotboll och att vara ledare för en ungdomskör?Utskottsmajoriteten har avstyrkt motionen med hän-visning till att utredning pågår och till att övervägan-den inom pågår.Nu är det så att förslagen som behandlas i dessamoment har varit uppe till debatt, och jag trorockså att de har kommit från ledamöter från de flestapartier. /91 var förslaget uppe, och dåhänvisade utskottsmajoriteten också till en pågåendeutredning.Jag är ny som ledamot, och det är kanske därförsom jag inte förstår dessa återkommande motivering-ar. Det blir säkert inte lättare för folk utanför dennabyggnad att förstå dem.Fru talman! Jag vill inte tro att det finns någon ill-vilja i utskottets svar utan att det handlar mer omprinciper angående undantagsregler och möjligen omekonomi. Men finns det, som jag tror, en politisk viljaatt stödja och underlätta för föreningsverksamhet fårman kanske göra avkall på en och annan princip.Ett ja till dessa båda reservationer skulle betydamycket lite för statskassan, men väldigt mycket förförenings- och kulturlivet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Allmänna motioner om företags- och kapi-talbeskattningFöredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU14Allmänna motioner om företags- och kapitalbeskatt-ning.Anf. 138 ():Fru talman! Vilket ekonomiskt system skapar dethögsta välståndet för invånarna i ett land? Är det detsocialistiska systemet med statlig planering och styr-ning av resurserna eller är det det marknadsekono-miska systemet med konkurrens som drivfjäder? Ärdet slutkonsumenterna som genom sina val på enöppen marknad ska styra utvecklingen eller är detmyndigheter och politiker som ska planera framtidenåt medborgarna?Fru talman! Detta är frågor som bara har ettsvar. Det är genom konsumenternas fria val av pro-dukter och tjänster som välståndet blir högst, intebara för vissa utvalda utan för alla.Företagarna har en nyckelroll för välståndet ochdärmed för välfärden. Det är företagarna som genomsina företag skapar tillväxten på marknaden. Det är iföretagen som jobben skapas. Varje hinder för före-tagsamheten äventyrar alltså välståndet för oss alla.Att skapa och vidmakthålla ett stabilt och gott regel-verk för företagarna är därför en av vikti-gaste uppgifter.I skatteutskottets betänkande nr 14 Allmänna mo-tioner om företags- och kapitalbeskattning redovisasett antal motioner som handlar just om detta regel-verk. En del motioner är mycket insiktsfulla och i höggrad beaktansvärda. Tyvärr har majoriteten inte tycktatt det finns någon motion värd att tillstyrka.I sin upphöjdhet anser majoriteten att det intefinns någon anledning att bekymra sig om förslagsom syftar till att förbättra och förenkla för företagar-na. Det kan gälla så vitala frågor som ägarbeskatt-ningen, underlättandet av generationsskiften genomändrade regler för arvs- och gåvoskatten, avskaffan-det av diskrimineringen av enskilt aktieägande jäm-fört med fondsparande, beskattningen av uppfinnaresroyaltyinkomster - för att ta några exempel från be-tänkandet.Fru talman! Skillnaden mellan olika sätt att drivaekonomisk politik kan manifesteras på olika sätt. Ettmycket påtagligt bevis är det faktum som presentera-des i en bilaga till häromveck-an. Om vi hade haft samma utveckling som övrigaOECD-länder skulle varjeinvånare i , gammal som ung, kunnadisponera mer än vad man har . Ävenom en sådan här beräkning inte är exakt, är det enmycket tydlig indikation på vad skillnaden mellanolika system innebär. Gör man jämförelsen mellan deforna kommuniststaterna och väststaterna blir skill-naden ännu mer påtaglig.Tyvärr, fru talman, sitter de socialistiska rötternahårt i , och majoriteten har svårt att inse attdet är en annan politik än dagens som behövs för attmedborgarna i ska få en levnadsstandardåtminstone på samma nivå som gäller för genomsnit-tet i Europa.Fru talman! Småföretagens lov har sjungits iolika tonarter och vid många olika tillfällen av så gottsom samtliga ledamöter i riksdag. Men närdet gäller att ta ställning för en mer företagsvänligpolitik, då försvinner det hurtfriska engagemanget. Istället presenterar majoriteten en politik bestående avbeskäftig politisk ingenjörskonst blandat med okun-skap om villkoren för företagare.Trots alla tal om ett företagarvänligt samhälle ochbehovet av nyetablering av företag, så kvarstår fakta.Småföretagen i etableras i en allt lägre takt,och mest oroväckande är att de inte växer.Om man jämför med t.ex. , som ju har haften helt annan utveckling på det här området än Sveri-ge, kan vi konstatera att där etableras företag och därväxer de. I svarar de minsta företagen, de med1-9 anställda, för av sysselsättningen, medanmotsvarande siffra i är . I är 47 %av näringslivets sysselsättning i företag med mindreän 50 anställda. I är den 20 %.En gång var de mindre och medelstora företagenryggraden också i svenskt näringsliv. Men genom enmedveten utarmning av riskkapitalet hos ägarna haren stor del av det som kallas kompetent riskkapitalförsvunnit. har tiden också kommit till storföreta-gen. De flyttar ut sina huvudkontor och forskningsav-delningar. Dessutom ökar det utländska ägandet av debörsnoterade företagen - en utveckling som i höggrad är styrd av svensk skattelagstiftning, vilkenmissgynnar svenskt ägande i förhållande till ut-ländskt.Fru talman! Vi har diskuterat ökatbehov av riskkapital från den här talarstolen. och att utveckla en verksamhet är oftastmycket riskfyllt. I början finns bara kostnader ochnegativa kassaflöden. Det kan ta innan före-taget kan leverera en produkt eller en tjänst och ännulängre tid innan man uppnått full kostnadstäckning.Under hela denna fas måste verksamheten överlevagenom tillgång på kapital - riskkapital. Och är detinte fråga om banklån utan om det genuina riskkapi-talet - det egna kapitalet.Det behövs, förutom goda affärsidéer, såledesäven tillgång till eget kapital för att utveckla företa-get. I inledningsskedet finns oftast inget externt risk-villigt kapital att tillgå. Det måste entreprenören självordna. Först när man kunnat visa att produkten ellertjänsten nått en viss utveckling ökar intresset hosriskbenägna personer att satsa.Fru talman! Det finns visserligen en tudelning påden svenska marknaden för riskkapitalsatsningar . Allt som på något sätt kan kopplas till IT drar tillsig kapital. Det är emellertid mycket svårt för företa-gare, entreprenörer och uppfinnare att hitta intres-senter för mer konventionella projekt. Och vi kan juinte leva på IT-tjänster enbart. Därför är det angelägetatt vi har skattelagar som främjar tillkomsten av risk-kapital mer allmänt, och det ska skapas i hela landetoch hos många medborgare. Nyckelordet är mång-fald.Som helhet har invånarna i mycket lågaförmögenheter. Merparten är dessutom bundet i bo-städer och fonder. De flesta svenska hushåll ägerförvisso aktier eller aktiefondandelar, men genom-snittskapitalet är blygsamt. Direktägandet av aktierhar minskat mycket kraftigt. Därmed har en kompe-tent ägargrupp försvagats. Den svenska riskkapitalba-sen för entreprenörskap och för nyföretagsbildninghar drastiskt minskat. Vi är helt enkelt för fattiga förett nyföretagande på bred basis. De extra 50 000 krper person och år som vi skulle kunnat disponera omvi haft samma utveckling som övriga OECD-länderhade kommit väl till pass.I skatteutskottets betänkande 14 stöder vi mode-rater ett antal motioner som föreslagit att ett riskka-pitalavdrag införs för att stimulera enskilda initiativ inyföretagandet, att dubbelbeskattningen av företags-vinster slopas och att förmögenhetsskatten avskaffas.Vi ställer oss också bakom en motion som vill ge deenskilda aktieägarna samma möjligheter som när detgäller aktiefonder att skjuta upp realisationsvinst-skatten om likviden för sålda aktier återinvesteras iandra aktier. Detta skulle öka direktägandet av aktier,som är fundamentalt för en sund riskkapitalmarknad.Fru talman! Känslan för det egna företaget gör attföretagaren ofta önskar att företaget ska utvecklasvidare inom familjen. Så har det varit sedan urminnestider, och det är en viktig drivkraft för förnyelse ochlångsiktig utveckling. Inte minst för jordbrukare ärdetta en viktig faktor. Att förändra arvs- och gå-voskatterna, så att generationsskiften i företag under-lättas, är därför mycket angeläget.Fru talman! Sponsring av kultur är ett aktuelltämne. kommer Regeringsrättens beslut omPharmacia & sponsring av Kungliga teatern.Skattemyndigheterna hävdar att företagets utbyte avsin sponsring inte motsvarar de kostnader som manhar lagt ned. Man jämför med idrottssponsring medtröjreklam och reklam på idrottsarenor. Vem är bästskickad att avgöra om företaget får nytta av sinsponsring? Är det företagsledningen och ägarna, ellerär det skattemyndigheterna? Svaret är givet enligtmin uppfattning.Trots att majoriteten i skatteutskottet hävdar attregelverket är mycket klart, har detta ärende vandrathela långa vägen i rättssystemet, och avvaktas baraRegeringsrättens beslut. Vi moderater ställer ossbakom den motion som efterlyser tydligare skatte-regler för kultursponsring.Vi moderater, fru talman, har i detta betänkandetvå egna reservationer och nio tillsammans med andrapartier. För tids vinnande yrkar jag bifall endast tillreservation 1 under mom. 1.Anf. 139 ():Fru talman! Från den allmänna motionstiden finnsett antal motioner som detta betänkande behandlar.Även om ett stort antal yrkanden behandlades i höstasi betänkande 1999/2000:FiU1, så återstår några somvi har att ta ställning till i dag.Det är inte länge sedan som vi här i kammarendebatterade företags möjlighet till förvärv av egnaaktier. Som ett brev på posten har Hans Westerbergskrivit i om CreditSuisse 's uppfattning att det vore betyd-ligt bättre med slopad dubbelbeskattning på aktieut-delning.Kristdemokraterna anser i överensstämmelse meddetta det vara viktigt för småföretagare och för nä-ringslivet över huvud taget att vi går vidare medförenklandet av skatteregler genom att bl.a. avskaffadubbelbeskattningen i alla företag. Det finns gamlaregler som infördes av den borgerligaregeringen. Jag vill uppmana regeringen att dammaav dessa och plocka ned dem från hyllorna. Det skulleuppskattas väldigt mycket av såväl företagare somaktieägare.Jag anser det vara mycket viktigt med förmånliga-re regler för ägarkapitalet i våra företag. Om vi trorpå företagsvärlden, vilket jag hoppas att vi gör, ochom vi har förhoppningar om att de ska bidra till enökning av sysselsättningen, måste vi också skapagrund för och motivation till att starta och driva småoch medelstora företag.Regeringen bör få i uppdrag att återkomma medförslag till förenklade skatteregler avseende investeratkapital i företag av olika slag.Jag ställer mig bakom samtliga kristdemokratiskareservationer, men för tids vinnande inskränker jagmig till att yrka bifall till reservation 2 under mom. 2.I betänkandet berörs arvs- och gåvoskatten vidgenerationsskifte i företag. Det råder ingen tvekan,fru talman, om att våra småföretagare tagit ett stortansvar i den svenska företagsvärlden. Många av vårastora företag har grundats på en affärsidé baserad påengagemang och personlig tanke. Genom idogt arbetehar företaget växt och blivit en betydande arbetsplatsmed många anställda.Förr eller senare kommer den dag då generations-skiftet står för dörren. Det goda företaget kommer nuatt stöta på en lagstiftning som är allt annat än före-tagsvänlig. Visserligen kan man genom försäkringar,omskrivningar av aktier, försäljning av inkråmet ochliknande transaktioner minska hotande arvs- ochgåvoskatter. Detta kostar emellertid mycket pengar ikonsult- och revisorskostnader. Med nuvarande lag-stiftning försvåras möjligheterna för familjeföretag attfortsätta i generation efter generation. I stället för-väntas det tydligen att företagen ska bli uppköptaoch/eller gå upp i större koncerner.Det finns inte minst inom jordbruksområdetmånga som har nått upp till en ålder då det är dags attlämna över till nästa generation. Detta omöjliggörsmed dagens skatteregler. I stället säljs gården, ellersom mer brukligt är jorden, och vi får ännu en trotto-arbonde på våra skånska slätter.Kristdemokraterna anser att regeringen så snartsom möjligt efter den pågående utredningen ska åter-komma till med tydliga regler och lagänd-ringar som verkligen bidrar till att underlätta genera-tionsväxlingarna.Jag vill liksom föregående talare också berörasponsringen. Människan lever inte endast av mat ocharbete. Det krävs också kulturella insatser för att visom människor ska må bra. Det har uppmärksammatsi allt högre grad inom företagsvärlden, vilket lett framtill frikostiga och väl investerade medel inom kultur-sektorn. Beklagligt nog är avdragsreglerna någototydliga.I dag är det många företag och företagsledare sominsett värdet av kulturupplevelser för sin personal.Man ser det som en investering och som en ordinärkostnad. Det är ett önskemål att få stödja det kultu-rella arbetet i vårt land. Ett levande kulturliv förut-sätter människor som ger sig hän i sitt utövande. Ochdetta kan naturligtvis göras utan ersättning. Men vikristdemokrater anser att det vore värdefullt medtydliga regler för avdrag för sponsring. Det är möjligt, och där man kan visa på en tydlig mot-prestation är det okej. Men det skulle uppskattas iännu högre grad om regelverket blev ytterligare för-tydligat. Regeringen bör alltså se över den här fråganoch återkomma till med tydliga skattereg-ler.Avslutningsvis, fru talman, vill jag också berörarepresentationsavdraget. Det är inte ovanligt att vikti-ga uppgörelser ingås i anslutning till en måltid. Krist-demokraterna kan på intet sätt förringa värdet av enkulinarisk samvaro. Men det borde enligt vår uppfatt-ning inte ske med avdragsberättigade alkoholdrycker.Att måltiden och eventuella kringkostnader ska varaavdragsgilla är för oss självklart. Den borde dessutomvara det till ett högre belopp än dagens . Där-emot anser vi att avdrag för vin och sprit i sambandmed representation bör slopas.Sammanfattningsvis vill jag av tidsskäl hänvisatill motion 325 av där vi presenteraroch tydligt beskriver vår syn på det ämne som berörsi detta betänkande.Anf. 140 ():Fru talman! Jag vill gärna börja med att instämmai lov till småföretagen. Småföre-tagen spelar en utomordentligt viktig roll för tillväx-ten - inte minst i de områden där vi har problem medtillväxten. De är själva grunden för utvecklingen ochmöjligheterna att skapa flera jobb. Det är viktigt att viskapar sådana förutsättningar för företagen att vi fårfler företagare och att småföretagen kan växa.Men i och med att våra förslag avslås närmar vioss tyvärr inte det småföretagarparadis som vi frånCenterpartiet skulle vilja se för att få i gång den härutvecklingen ännu mer, för att förenkla regler ochgöra det lättare för småföretagen att fungera. Just i dethär betänkandet behandlas två förslag från Center-partiets skattemotion från den allmänna motionstiden.Det är för det första en lindring av beskattningen förhandelsbolag och kommanditbolag och för det andraförslaget om att avskaffa dubbelbeskattningen.Kommanditbolag kan utvecklas som företags-form. Allt oftare fungerar de som en form av riskka-pitalbolag. De onoterade aktiebolagen har fått enkraftigt lindrad dubbelbeskattning. Detsamma gällerinte i samma utsträckning för kommanditbolagen ochhandelsbolagen. Vi tycker att det är rimligt att debehandlas mer lika i det här sammanhanget. Det kangenomföras genom att den lönesummeanknutna delenav det skattefria utrymmet för övriga bolag ersättsmed att en större andel av det egna kapitalet får tas utskattefritt för kommandit- och handelsbolagens vid-kommande. Dessa genererar indirekt sysselsättning ide bolag som de satsar sitt kapital i.När det gäller dubbelbeskattningen har vi frånCenterpartiet varit pådrivande för att sänka ägarbe-skattningen för de onoterade bolagen. Dubbelbeskatt-ningen av de här bolagen har lindrats med ett skatte-fritt utrymme. Vi har också medverkat till ytterligarelättnader, bl.a. genom att de positiva räntefördel-ningsunderlagen har höjts.Dubbelbeskattningen på aktieutdelningar harmånga negativa effekter med i flera fall mångdubbelverkan. De lättnadsregler som finns uppfyller inte dekrav på enkelhet, förutsägbarhet och överskådlighetsom bör ställas på ett regelverk för de mindre företa-gen. Vi tycker att det är dags för en snabb översyn avde här reglerna och en omedelbar anpassning till deregler som gäller i andra europeiska länder på det härområdet. Det är nödvändigt att så fort som möjligt fåigenom detta. Tyvärr har utskottsmajoriteten intetyckt som vi, och det har tvingat oss att reservera osspå de här punkterna.Jag vill också instämma med båda de föregåendetalarna som tog upp detta med generationsskifte, inteminst inom småföretagsamheten och jordbrukssek-torn. Jag kan försäkra att det inte bara är den skånskalandsbygden som kommer att få problem om inte dethär förbättras. Det är lika illa om inte värre i småfö-retagens . Det är säkert likadant över helalandet. Det gör att den här reformen med en under-lättning i dessa sammanhang är minst lika viktig somnågot annat.Fru talman! Låt mig slutligen ta upp yrkesfiske-avdraget. Det kan tyckas vara en liten sak i det härsammanhanget, men vi har drivit det . Vihar ju nått framgång på det sättet att det förra åretsamlades en majoritet för ett tillkännagivande tillregeringen om att snabbt återkomma med ett förslag iden här delen.