prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — står det att ambitio-nen är att göra detta. ambitioner har intevarit mycket värda, utan det har krävts omfattandepåtryckningar från för att man ska kunnaförlänga turlistan. Menar man nu att man ska köraturlistan fullt ut , så borde man väl kunnakosta på sig att skriva detta. När man skriver vadambitionen är så menar man tydligen någonting an-nat. Och det lär blir så att jag får återkomma i den härfrågan en gång till. Dessvärre är det nog så.Anf. 169 ():Fru talman! Mitt anförande handlar också omGotlandstrafiken. Den här gången är det 16 motionersom berör Gotlandstrafiken. Det ovanliga är att de harföranlett endast en reservation. Det kan bero på att detbörjar bli en samsyn om Gotlandstrafiken och attsamtliga partier nu ser att det är nödvändigt att få enlångsiktig lösning. Det finns också en samstämmigheti konstaterandet att läge i medfören transport- och konkurrensmässig nackdel och attdet är angeläget att denna nackdel neutraliseras sålångt det är möjligt.Mina motioner handlar om att det även i fortsätt-ningen behövs två hamnar på fastlandssidan. Jag villockså att färjelinjerna ska klassas som riksvägar medvägnummer. Jag motionerar också om frågan om vemsom ska äga tonnaget i färjetrafiken och sist, men inteminst, om fraktkostnaderna. Det är den fråga som detär allra viktigast att snabbt få en lösning på.Regeringen anser att avvecklingen av Got-landstillägget inte ska fullföljas och att Got-landstillägget, i avvaktan på en mer långsiktig lös-ning, ska bibehållas på dagens nivå. Sjöfartsverketoch Rikstrafiken har konstaterat brister i utformning-en av Gotlandstillägget. Det är konkurrenssnedvri-dande och missgynnar gotländska transportörer.Regeringen anser också att en avveckling av Got-landstillägget nu skulle innebära ökade fraktkostnaderoch därför kraftigt skulle drabba boende och företagpå har framhållit att det är angelägetatt finna en lösning på formerna för det framtidastödet till Gotlandstrafiken. Utskottet säger därför attregeringen så fort som möjligt bör återkomma tillriksdagen med sitt ställningstagande i frågan.Fru talman! Jag har också frågat näringsministernvilka åtgärder han avser vidta när det gäller kostna-derna för frakter till och från . I det skriftligasvar som jag fick säger näringsmi-nistern att det pågår ett arbete inom Näringsdeparte-mentet om hur förslagen i myndigheternas rapportsamt de inkomna remissvaren kan sammanvägas ochfrågan drivas vidare. Näringsministern säger att hu-vudinriktningen i detta arbete är att överväga möjlig-heterna att tillsätta en utredare eller förhandlingsmansom dels ska analysera utestående frågor, dels genomförhandlingar söka nå en totallösning för färjetrafikentill och från Gotland.Jag har också näringsministerns ord på att handelar min uppfattning att ett fungerande transport-system där den geografiska nackdelen neutraliseras sålångt det är möjligt är av största betydelse för utveck-ling och tillväxt på Gotland.Fru talman! Jag är nöjd med det svar som jag harfått av näringsministern och den skrivning som trafi-kutskottet har i betänkandet. Det som är viktigt nu är,precis som trafikutskottet skriver, att regeringen böråterkomma med sitt ställningsta-gande. Det bästa är att någon får uppdraget och att detbli en förhandlingslösning. Det får inte dra ut på tideneller bli ytterligare en utredning. Och jag kommer attgöra allt som jag kan för att beslutet om frakterna ochden framtida utformningen av färjetrafiken ska kom-ma snabbt.Anf. 170 () re-plik:Fru talman! Jag är glad över att höra att LilianVirgin också värnar om som hamn. Mendet handlar ju då om hur man ska göra med riksväg73. Vi har ju talat om att vi i princip skulle kunna draöver ända till . Men sträckan mellanNynäshamn och på är ju bitvisväldigt dålig. Det märker alla vi som ofta kör där. Jagvill därför fråga: Hur ställer sig till enupprustning av vägen?Anf. 171 () replik:Fru talman! Det var bra att togupp den frågan. Detta är en fråga som vi från Gotlandhar jobbat mycket med. Jag har tidigare motionerat ifrågan. och tillhör ju sammaområde när det gäller anslag till vägar. Vi från Got-land är väldigt måna om att den här vägen ska rustasupp.Anf. 172 () re-plik:Fru talman! Det var skönt att höra att också är angelägen om den här vägen. Men dåundrar jag naturligtvis: Vilka möjligheter har LilianVirgin att få gehör för dessa viktiga synpunkter i densocialdemokratiska partigruppen?Anf. 173 () replik:Fru talman! Vi har tagit upp dessa frågor medVägverket som har och som om-råde och tryckt på för att få någonting att hända.Detta är ju pengar som har fördelats till Vägverket.Och vi är måna om att de används för väg 73.Anf. 174 ():Fru talman! Jag har begärt ordet för att kommen-tera flygplatskapaciteten i somfaller under mom. 61. I de två moderata motionernaN321 yrkande 10 av m.fl. ochT628 av mig m.fl. har det förordats att beslut snarastbör fattas om ytterligare en rullbana på ochen miljöprövning av en ny flygplats söder om i harstor betydelse för hela svenska näringslivets konkur-rens- och utvecklingskraft. När företag bestämmerlokalisering är möjligheterna att nå pro-duktionsanläggningar, huvudkontor, kunder och upp-dragsgivare oerhört centrala. Tillgänglighet och tid ärnyckelord.Bra och täta flygförbindelser mellan Stockholmoch andra städer i och utanför är mycketbetydelsefulla för och Stockholmsregionenskonkurrenskraft. Vi måste göra vårt yttersta för attkompensera vårt geografiska läge. Det finns nog ingetsom är viktigare än goda flygförbindelser.Med utökningen av EU österut kommer Sverigeoch att kunna utvecklas från att vara en avde yttersta utposterna i till att bli ett regionaltcentrum för . S:t Petersburgsmarknadenligger från liksom Baltikumoch Polen.All planering av flygplatser måste utgå från attflygbolagen ska kunna erbjuda marknaden ett rimligtantal avgångs- och ankomsttider på de klockslag somresenärerna efterfrågar. Flygplatser ska dessutom varaplacerade så att landtransporterna blir snabba. Tid ochtillgänglighet är fortfarande nyckelord.År 2002 invigs tredje banan på och den ärvälkommen. Tyvärr kommer den utökade kapaciteteninte att förslå särskilt . Under högtrafik kommeräven tredje banan att i stort sett vara fullbelagd kortefter invigningen. Beslut om en ny kapacitetkommer inte att förbättra situationen förrän tidigast år2010. Så är det mellan beslut och förverkli-gande.Det finns alltså all anledning att nu besluta om enutbyggnad av kapaciteten på . När man plane-rade underskattades tillväxten i flygtrafiken.Därför finns risken att en utbyggnad kan stöta påstora miljöproblem. Även om dessa löses måste vipolitiker ta ansvaret för att det tänks för mer än tio år.Med de prognoser som och nä-ringslivet har gjort kommer nog snart behovet avytterligare flygkapacitet att göra sig gällande. Motbakgrund av tämligen försiktiga prognoser gjorda avLuftfartsverket kommer antalet flygplansrörelser attfördubblas till år 2030.Utöver de tre banor som snart kommer att finnaspå - - behövs således ytterligaretvå banor i närtid. ska vara kvar. En positivutveckling av näringslivet under de närmaste 20 årenkommer att ställa krav på ytterligare minst en bana. Iperspektivet bör minst tre nya banor vara ibruk. Det är det perspektivet, fru talman, som vi börha när vi nu diskuterar en utbyggnad av flygplatska-paciteten i Storstockholmsområdet.En ny flygplats söder om är en förut-sättning för denna utveckling. Utan en ny flygplatssöder om kommer belastningssituationenpå att bli mycket ansträngd och stör-ningskänslig.Fru talman! En fortsatt utbyggnad av äravgörande för utvecklingen i regionen och för Arlan-das navfunktion. Men lika viktigt är att påbörja mil-jöprövningen av en ny flygplats söder om har angett som en lämpligarelokalisering än . Viktigt är att avståndet tillcentrala och det växande näringslivet iregionen blir acceptabelt så att tillgängligheten blirgod och så att affärsmöten kan över dagen.Fru talman! Det jag nu har anfört ansluter till tan-kegångarna i våra motioner. Jag yrkar således bifalltill motion N321, yrkande 10, om att en miljöpröv-ning av en flygplats söder om och enfortsatt utbyggnad av omgående bör igång-sättas.I detta anförande instämde , , , , de , (alla m).Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Förlängd giltighetstid för registrering avrevisionsbolagFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU1Förlängd giltighetstid för registrering av revisions-bolag (prop. 2000/01:18).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Ändringar i patentlagen och växtförädlar-rättslagenFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU2Ändringar i patentlagen och växtförädlarrättslagen(prop. 2000/01:13).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Talerätt för vissa utländska konsumentor-ganFöredrogslagutskottets betänkande 2000/01:LU3Talerätt för vissa utländska konsumentorgan (prop.2000/01:34).Anf. 175 ():Fru talman! betänkande LU3 somhar titeln för vissa utländska konsumentor-gan handlar om hur utländska organ kan företräda sittlands konsumentintressen i svensk domstol. Det är enganska vilseledande titel eftersom det också handlarom hur svenska konsumenters rätt ska skyddas i and-ra länder - inte helt oväsentligt.Riksdagens inflytande över ett sådant här direktivär minimalt. Det antogs och ska varagenomfört i medlemsländerna.Vi har här ytterligare ett ärende där integes tillräckligt rådrum. Hur kan det komma sig att dettar för regeringen att penetrerafrågan, medan man , , har15 arbetsdagar till dess att lagen ska träda i kraft?Jag har tidigare i denna talarstol å det högljud-daste protesterat mot den mycket begränsade tid somriksdagens ledamöter har för att diskutera frågor somöverlämnats från EU. Hur ska människor få rådrumatt rätta sig efter svensk lag under sådana här förhål-landen, för det är väl för människorna som vi stiftarlagarna?Mitt intryck är att direktiven från EU har storabrister. Man kan undra varför. Det kan uppenbarligeninte bero på att man hastar fram direktiven i EU. Fortgår det ju inte. Det måste alltså bero på någontingannat. Avtalsrätten är lika i hela världen men denjuridiska begreppsapparaten kan skilja. Vid en jämfö-relse mellan olika länders lagstiftning visar det sigofta att resultatet blir detsamma, även om vägarna ditär olika.Dåligt genomtänkta direktiv skapar problem. Juri-diken ska naturligtvis spegla politiska ställningsta-ganden men inom just avtalsrätten handlar det omtydliga regler, trygghet och förutsägbarhet - för allaparter.En vild gissning rörande svårigheten att få tydligadirektiv gäller själva tillvägagångssättet. Om man skakompromissa fram ett direktiv ligger det i faransriktning att resultatet blir urvattnat och otydligt, någotsom definitivt inte gagnar syftet men som är det när-maste man kan komma målet.Jag är övertygad om att man, kanske den hårdavägen, tvingas lyfta juridiken över politiken och na-tionernas redan befintliga lagar för att få det bästaresultatet. Man borde kräva att regler skapas för attåstadkomma den bästa lagen, vid klokhetens nuva-rande ståndpunkt, för att lösa problem och tvisterinom ämnet. fram till denna klarsynmåste vi stå ut med otydliga direktiv.Fru talman! Direktivets syfte är att skydda kon-sumenter och också att skydda den inre marknadensfunktion. Att detta nämns i ett sammanhang stödermin tes att det som är bra för marknaden också är braför konsumenten.Direktivets syfte är alltså att stärka både konsu-mentskyddet och den inre marknadens funktion. Dåfår man inte glömma den senare delen i satsen därföratt man är så uppfylld och besjälad av konsumentensrätt. Det skadar konsumenten om den inre markna-dens funktion skadas eller hämmas. Fri handel gerlägre priser, större konkurrens och ett större behov avatt värna om konsumentrelationer.Fru talman! En av anledningarna till min kritik avdirektivet är att lagvalsfrågan inte är löst. Ska ur-sprungslandets lag eller effektlandets lag tillämpas?Där ger man ingen ledning i direktivet. Detta är i ochför sig ett bevis på det som jag förut kritiserade - dethär är inte det bästa förslaget, utan det här är det för-slag som man lyckades ena sig om.Man kunde alltså inte enas om att välja det enaeller det andra. Därför kommer rättsosäkerheten attsprida sig och det är verkligen inte till gagn för kon-sumenterna - rena Lidbomeriet med andra ord.Nyligen antog EU ett e-handelsdirektiv som ocksåär ett under av suddigheter och krångliga regler. Manlyckades emellertid enas om att sändarlandets reglerska gälla, något som vi moderater förordat.Juridiska fakultetsnämnden vid uni-versitet har i sitt remissvar samma uppfattning som vimoderater, nämligen att det är en svaghet att direkti-vet inte innehåller någon lagvalsregel. Man anserockså att dessa frågor ska överlämnas till rättsskip-ningen för besvarande. Där har vi inte samma upp-fattning. Risken finns att man inte vet vad som gällerförrän om fem när tillräckligt många mål gåttända upp i högsta rätt.Utskottets majoritet hävdar diplomatiskt att skulledet visa sig att avsaknaden av en lagvalsregel medförolägenheter, kommer regeringen i lämpligt samman-hang att agera för att få till stånd en ändring ellertillägg i direktivet. Så lämnar utskottet ifrån sig dennasvåra nöt fortfarande oknäckt.I en tillvaro där marknadsföring och handel allt-mer sker via Internet blir situationen orimlig om ef-fektlandsprincipen tillämpas på handel som inte skervia Internet och sändarlandsprincipen gäller om han-deln sker över nätet. Då är också risken stor att detmissgynnar marknadens funktion.Nu, fru talman, kommer jag till en annan frågasom är viktig i sammanhanget: Vem ska nu få föratalan för kollektivet de svenska konsumenterna sompå något sätt har kommit till skada genom ett sälja-rens beteende i ett annat EU-land? Ja, vem ska hadenna viktiga uppgift för ett helt folk, som ju alla ärkonsumenter?Jo, det kan varje organ eller organisation som ve-derbörligen inrättats i enlighet med svensk lag ochsom har ett berättigat intresse av att säkerställa följer de bestämmelser som nationellt genom-förts på grund av direktiv i en bilaga till förbudsföre-läggandedirektivet. Glasklart, eller hur?På regeringens förslag ska regeringen besluta vil-ka organisationer som ska fullgöra denna uppgift iSveriges konsumenters namn och för kon-sumenters räkning.Mot detta har vi moderater reagerat. Vi anser attdet är här i som det ska bestämmas vemeller vilka som får föra talan i andra länder för skadasom tillfogats svenska folket. Vi anser att det är oklartvilka kriterier som ska gälla för att ett svenskt organska anmälas. Det enda som står i propositionen är inte kommer acceptera vare sig företag ellerföretagsorganisationer och att organisationer som haront om pengar inte göre sig besvär. Utskottets majo-ritet menar att det hade varit ändamålsenligt om rege-ringen hade redovisat sin syn på frågan om vilkaorgan som bör komma i fråga för anmälan till kom-missionen. Där finns tydligen en samsyn, som interesulterat i ett gemensamt agerande. Vi moderateranser att regeringen bör ges i uppdrag att lägga framförslag till som sedan beslutar.Slutligen vill jag säga några ord om i vilken in-stans frågorna ska ligga. Regeringen anser sig, enligtbetänkandetexten, tvingad att skapa en allmän pro-cessuell speciallag och säger sig inte kunna komplet-tera de enskilda lagarna i svensk rätt. Man kan undraom det är av tidsbrist eller av något annat skäl somman överför till specialdomstol sådant som mycketväl kan handläggas i allmän domstol.I detta sammanhang vill jag nämna att vi mode-rater i ett särskilt yttrande påpekat att vi i motionJU413 framfört vår åsikt, att Marknadsdomstolenliksom alla specialdomstolar bör avskaffas. Vi anseratt det går att överföra arbets-uppgifter till de allmänna domstolarna.Fru talman! Detta betänkande är litet och tunt meninnehåller viktiga förhållningssätt som jag tror fårbetydelse . Därför har vi reserverat ossmot behandlingen, och jag yrkar bifall till reservation1 i mom. 2.Anf. 176 ():Fru talman! Först yrkar jag bifall till reservation 1under mom. 1. Vi kristdemokrater står givetvis ävenbakom reservation 2, men jag nöjer mig med dettayrkande.Syftet med det betänkande som vi nu debatterar ärgenomförande av ett EG-direktiv om förbudsföreläg-gande för att skydda konsumenternas intressen. Detföreslås därför i propositionen ett beslut som säker-ställer att utländska organ i annan EES-stat ges behö-righet att företräda sitt lands konsumentintressen isvensk domstol gentemot en näringsidkare i Sverigevad avser förbudsföreläggande eller åliggande attbetala en särskild avgift. På samma sätt får svenskaintressen göras gällande i annan EES-stat genomgodkänt organ från Sverige.Att EG-direktivet ska genomföras i är gi-vetvis riktigt, så därvidlag ställer vi kristdemokrateross positiva. Vi tycker att det är viktigt att stärkakonsumentskyddet också över nationsgränserna.Däremot är vi i likhet med och Folk-partiet kritiska till att propositionen och lagutskottetsbetänkande på ett par punkter inte är tillräckligt klar-görande om vad som kommer att gälla.Den första punkten gäller lagvalsfrågan. Här läm-nar EG-direktivet öppet för att tillämpa antingenlagen i den medlemsstat där överträdelsen har sittursprung, ursprungslandsprincipen, eller lagen i denmedlemsstat där överträdelsen får effekt, effektland-sprincipen.Också i regeringens proposition lämnas dennafråga öppen. Vi menar att det är olyckligt med dennaoklarhet, med tanke på att det därmed är omöjligt förföretag att veta vilka regler som kommer att tillämpasnär det gäller marknadsföring vid internationell han-del, t.ex. via Internet.I den gemensamma reservationen tillsammansmed och framhålls att rege-ringen bör få till stånd en ändring i förbudsföreläg-gandirektivet som syftar till att ursprungslandsprinci-pen ska gälla.Det är ju nämligen på det viset, precis som fram-går också av betänkandet, att i EU:s e-handelsdirektivhar sändarlandsprincipen antagits. Det hade därförvarit lämpligt att ursprungslandsprincipen hade fåttgälla i det förbudsföreläggandedirektiv som genombeslut nu införlivas i svensk lag.Fru talman! Den andra frågan i betänkandet, därKristdemokraterna ställer upp på en flerpartireserva-tion, handlar om vilka organ som kan komma i frågaför anmälan till kommissionen som konsumentföre-trädare, och hur beslut fattas i när det gälleranmälan av organ till kommissionen som godkäntorgan.Det har visserligen under ärendets behandling ilagutskottet inhämtats att regeringen har för avsikt attanmäla som godkäntorgan.Detta är i och för sig bra, men frågan är hur fråganom ytterligare kandidater som vill bli godkändakommer att behandlas regeringen. Återkommer rege-ringen till eller avser regeringen att utanriksdagens medverkan besluta i sådana fall? Dettaframgår inte av propositionen. Vi är kritiska på denpunkten. har därför ställt upp påreservationen som kräver att regeringen återkommertill om vilka organisationer som regeringenhar för avsikt att anmäla som godkända organ.Anf. 177 ():Fru talman! Jag ska börja med att yrka bifall tillden gemensamma reservationen 2 i mom. 4.I utskottsbetänkandet står intressanta uppgifterangående just ämnet i denna reservation. Det sägs attutskottet har, efter det att propositionen överlämnatstill , erfarit att regeringen har för avsikt atttill kommissionen anmäla Konsumentombudsmannensom godkänt organ. Önskemålen i motion L2 tordedärmed enligt utskottets mening till viss del varatillgodosedda.Varför då gå upp och tala om våra önskemål omde i viss mån är tillgodosedda? Jag tycker att det finnsanledning att göra det. Det är viktigt att förklara var-för vi vill ha mycket klara kriterier när organisationeroch organ ska företräda svenska konsumenter i inter-nationella tvister. Anledningen till detta är följande.I finns många starka organisationer medstora nätverk och betydande egna ekonomiska till-gångar. Många av dessa väletablerade organisationertar på sig alltfler uppdrag och presenterar sig självasom företrädare för allt större grupper av invånare. Vii , som har skrivit under reservationen,anser att detta fenomen kan ha negativa effekter isamhället. Vissa organisationer vill t.ex. agera somkonsumenternas representanter, men de har ur-sprungligen haft och har fortfarande som första upp-gift att agera som företrädare för producenter ochdistributörer av varor och tjänster. Om jag ska använ-da ett marxistiskt uttryck kan jag säga att de företrä-der produktionskrafterna. En sammanblandning avintressen och syften kan lätt förekomma här.Det finns en annan negativ sida av denna inställ-ning hos sådana starka organisationer. Dessa negativaeffekter har med det civila samhällets utveckling attgöra.Om stora organisationer tar på sig alltfler rolleroch vill agera som budbärare för alltfler grupper isamhället, hur ska vi då kunna få större deltagande isamhällslivet, hur ska vi kunna bidra till utvecklingenav nya organisationer, locka fram nya engageradegrupper, hur ska vi kunna garantera att allt störremångfald av delaktighet utvecklas på flera områden?Ett sunt civilt samhälle förutsätter just en mångfald avgrupper, aktörer, på olika arenor och i olika samman-hang. De stora organisationerna har ingen anledningatt ständigt expandera genom att lägga beslag påalltfler frågor och ta på sig ansvaret för alltfler grup-per. Vi vill söka renodlade konsumentorganisationer,inte därför att vi lider av någon sjuklig fixering vidrenhet utan därför att vi vill uppmuntra alla männi-skor att ta ansvar för sin vardag, organisera sig, aktivtbidra till utvecklingen av ett samhälle karakteriseratav effektiv delaktighet.Som bekant är mitt engagemang för invandraremycket djupt. Vi som har tvingats lämna våra länderlever i många länder . Vi har släkt och vän-ner överallt. Vi reser mycket. Då är vi faktiskt mycketofta mycket utsatta som konsumenter. Just förmigrantbefolkningen är konsumentskyddet mycketviktigt. Men måste man konstatera att justmigrantfolket oftast är dåligt skyddat också på detnationella planet.Det är mycket viktigt att invandrarorganisationerbörjar att agera för att informera om konsumenträttoch kanske också organiserar sig för att representerakonsumentgrupperna. Men för att de ska göra detmåste det finnas spelrum för nya grupper och nyaorganisationer på samhällets arenor. Därför har viargumenterat och fortsätter att argumentera för attsammanblandning av intressen och grupper inte skakväva utvecklingen av nya organisationer i det civilasamhället.Anf. 178 ():Fru talman! På grund av den alltmer globaliseradehandeln är det viktigt att skyddet utvecklas så att visom konsumenter känner att vi har ett verkligt skydd.Inom EU har flera direktiv tagits fram i syfte attskydda konsumenter både som enskilda och somkollektiv. Tyvärr har det visat sig att det inte alltidvarit möjligt att få överträdelser till skada för konsu-menternas kollektiva intressen att upphöra . Detberor bl.a. på att ett rättsligt avgörande på den kol-lektiva konsumenträttens område inte kan påräknaerkännande och verkställighet i andra länder så somdet sker på privaträttens område.Dagens betänkande behandlar den propositionsom bygger på EG-direktivet som syftar till att stärkakonsumentskyddet när överträdelserna har sitt ur-sprung i en medlemsstat men när skadeverkningarnauppstår i en annan stat.Direktivet syftar till att stärka konsumentskyddetvid gränsöverskridande överträdelser. Det syftar ock-så till att stärka den inre marknadens funktion.Fru talman! Jag vill till skillnad från säga att det som är bra för konsumenten är ocksåbra för marknaden.