prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — I propositionen föreslås också enskyldighet att ange försäljningspris och jämförpris påalla produkter samt hur prisangivelsen tydligt skaanges.Fru talman! Med det här har jag redovisat rege-ringens ställningstagande i denna fråga, huvudfrågani detta ärende som handlar om e-postreklamen. Det ären utomordentligt komplicerad fråga, och en frågasom inte är alldeles enkel att lösa på ett tillfredsstäl-lande sätt, särskilt i det internationella perspektiv somdet här handlar om.Anf. 23 () replik:Fru talman! I det EG-direktiv som vi behandlar har man ju när det gäller telefax och automatiskuppringning valt en opt-in-lösning. Det har man gjortav det skälet att det skulle vara påträngande och attdet skulle vara förenat med kostnader. Men jag skulleså gärna vilja att statsrådet förklarade en sakför mig. Vad är det för skillnad mellan telefon ochelektronisk post? För de flesta människor är det juändå så att när man kopplar upp sig mot ett modemför att man behöver använda sin dator eller ska läsaav sin post har man massor av sådan här skräpreklam.Det är ju också förenat med kostnad varje gång jagska sudda ut det här.Likadant är det när det gäller mobiltelefoner. Jagkan berätta att jag träffade en personsom bor i valkrets som hade varitpå sammanträde och haft sin telefon avslagen. Närsammanträdet tog slut slog han på den, för han vänta-de ett viktigt samtal. Det kom ett blipp som sade: Duhar ett meddelande, läs meddelandet. Vad var det hanhade för meddelande? Jo, det var reklam. Det varockså förenat med en kostnad för den här personen.Kan jag få en förklaring på vad det är för skillnadmellan dels telefax och automatisk uppringning, delselektronisk post och telefon?Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Det finns ju en avgörande komplika-tion i sammanhanget. Det är den internationella prä-gel som finns på e-postreklamen. Det stora problemsom har diskuterats intensivt ärspamming. Mycket av denna kommer från . Detär därifrån den stora mängden e-postreklam kommernär det gäller spamming. Denna internationaliseringgör det svårt att hitta ett system som verkligen gerskydd mot i första hand den gränsöverskridande e-postreklamen. Det är en komplikation i sammanhang-et som vi inte ska bortse från. Samma komplikationhar vi inte i fråga om telefax, om jag uttrycker det pådet sättet.Vi har alltså valt opt-out-lösningen för att prövaom det är en framkomlig väg, också för att vi intemed en opt-in-lösning ska få konkurrensfördelar förutländska företag gentemot svenska och hämma dentekniska utvecklingen i på ett väldigt expan-sivt område där vi ligger i frontlinjen.Som jag sade i mitt anförande är det samtidigtväldigt viktigt vi följer utvecklingen noga och att vijobbar på den internationella arenan för att få ettregelverk som kanske ger ett bättre skydd. Jag skullegärna vilja se en möjlighet till en opt-out-lösning somgäller internationellt.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag är glad över de försäkringar, somjag ändå uppfattade att det är, från han kommer att följa den här frågan väldigt nogaoch även är beredd att jobba internationellt.Om jag har förstått det hela rätt så tror jag att detvar ministerns mening att propositionen i dess helhetskulle bygga på den promemoria som kom hösten1999, där man förordar en opt-in-lösning och somstöds av en samlad konsumentrörelse.Jag är lite nyfiken och skulle vilja veta vad det varsom inträffade i sista stund och som gjorde att nivalde en opt-out-lösning i stället.Anf. 26 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag står självklart bakom propositio-nen. Vi har ju berett den här frågan ganska noggrant iRegeringskansliet och stannat för den här lösningeninitialt för att se om det är möjligt att nå fram den härvägen. markerar vi väldigt tydligt i propo-sitionen att vi kommer att följa utvecklingen väldigtnoga. Och det försäkrar jag att vikommer att göra för att se till att vi kan upprätthållaett tillfredsställande konsumentskydd.Nu är det inte bara möjligheten att avböja reklamsom har betydelse för att säkra ett bra konsument-skydd när det gäller e-handeln. Det finns ju andraväldigt viktiga områden också, vilket vi har gett ut-tryck för i propositionen om en lag om konsument-skydd vid distansavtal som har lagts på riks-dagens bord och som innehåller en lagstadgad ånger-rätt vid avtal som har ingåtts på Internetoch som också ställer krav på vilken information somnäringsidkaren ska lämna och möjligheterna för kon-sumenterna att upphäva ett avtal om det sker en senleverans av varor.Det är alltså inte bara i fråga om möjligheten attavstå från reklam som vi måste stärka konsument-skyddet när det gäller e-handeln utan det gäller en radandra områden. Och det arbetet måste bedrivas inter-nationellt, så att vi får ett gemensamt regelverk.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag är också nöjd med att statsrådetnu säger att han ska följa den här frågan mycket nogaoch komma tillbaka till om det skulle visasig att det här inte håller. Därmed har jag delvis fåttsvar på det jag frågade om i mitt anförande.Jag skulle också vilja återvända till konsumentpo-litiken, eftersom jag också har uppfattat regeringensom konsumentvänlig i det här sammanhanget, ochåterkomma till min fråga om spamming. De svenskaoperatörerna förhindras genom denna lagändring attarbeta för att stoppa sådan här spamming. Då får viett problem med missbruk och riskerar att svämmasöver av dessa sändningar i e-posten. Gynnar det kon-sumenterna?Det andra problemet, som är ännu mer allvarligt,är att när de internationella operatörerna får släppaigenom allting tvingas kanske de svenska operatörer-na att bli avstängda från detta internationella system.Inte gynnar väl heller det konsumenterna?Detta har ju att göra med just det som statsrådetsade om tillgänglighet. Det är också en konsument-politisk fråga. Jag vill höra statsrådets syn på dettakonsumentpolitiska perspektiv. Om detta visar sig bliföljden, kan ministern då tänka sig att man hittar enannan lösning? Jag har förstått att det låg i mitt be-sked om den frivilliga och självsanerande lösningeninom branschen i det fallet.Anf. 28 Statsrådet ()replik:Fru talman! har vi ju en oreglerad situation.Det som föreslås i lagstiftningen är ju en förbättringav konsumenternas skydd när det gäller möjlighetenatt avstå från reklam. är detta område heltoreglerat.I propositionen ger vi klart uttryck för att detta in-nefattar även den frågeställning som upp. Vi säger i propositionen att vi noga kommeratt följa utvecklingen på området. Skulle det visa sigatt utvecklingen går i en riktning mot följder som ärnegativa för konsumenterna eller att det förutskickadespärregistret bedöms sakna utsikter att bli genomförtpå ett effektivt och ändamålsenligt sätt är regeringenberedd att initiera andra lagstiftningsåtgärder som kananses nödvändiga. Det innefattar ju också den fråge-ställning som nu tar upp i sin replik.Anf. 29 (m) replik:Fru talman! Först och främst vill jag säga att jagär glad över att konsumentministern har gjort sigbesväret att komma hit när vi behandlar frågan. Det ärtecken på att regeringen ändå fäster avseende vid attdetta är ett bekymmer. Detta är ett problem som detinte är så lätt att komma till rätta med. Det är justdärför som jag vill ställa frågan till statsrådet. Han harsjälv antytt här att det är svårigheter med hur man pågrund av internationaliseringen ska kunna komma tillrätta med e-postreklam som går runt hela jorden ge-nom world wide web. Jag är lite intresserad av atthöra vad statsrådet tror om lagstiftarens möjligheteratt över huvud taget annat än möjligen till en vissgräns reglera den här verksamheten med tanke på attden informationsteknologiska utvecklingen går såsnabbt. Lagstiftaren riskerar alltid och ständigt att bliöverkörd.Som jag antydde i mitt huvudanförande så tas detockså fram programvara från mjukvaruproducentersom i sig är filter för att så att säga inte behöva taemot det som man inte vill ta emot. Å andra sidanfinns det då andra producenter som producerar andraprogram som kanske gör att man kan tränga igenomvissa brandväggar, osv. Med andra ord pågår det härett ständigt utvecklingsarbete från datanördar och alltvad det nu är som gör att jag tror att lagstiftaren alltidkommer att befinna sig med skägget i brevlådan. Menjag är intresserad av att höra vad statsrådet gör förbedömning i den delen.Anf. 30 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag kan väl delvis hålla med om att utvecklingen går i ett rasande tempo ochatt det är svårt att hinna med när det gäller att klara avett fullgott konsumentskydd med den snabba utveck-lingen som sker på marknaden.Det verkar som om utgångspunktär att det väl då är bättre att man låter marknaden tahand om detta själv och försöker reglera detta själv.Och det vore väl bra med en självsanering. Men jagtror inte att det är så enkelt. Jag tror att det krävslagstiftningsåtgärder också.Jag nämnde ett annat lagstiftningskomplex i minreplik till , nämligen möjligheternatill konsumentskydd vid distansavtal innefattande e-handeln. Jag ser där ett väldigt stort behov av att vifår en bättre lagstiftning än vi har som innefattarångerrätt, som innefattar förpliktelser för näringsidka-re att ge information, och som innefattar en rätt förkonsumenten, om han eller hon inte får varan levere-rad , att häva avtalet.Detta är exempel på en lagstiftning som jag tror ärnödvändig för att tillgodose ett tydligt konsument-skydd, även om jag inser de problem som målar upp, nämligen att utvecklingen går sårasande snabbt att man ofta kommer lite efter. Mendet internationella arbetet på detta område är viktigtoch betydelsefullt. Och vårt arbete i EU är särskiltbetydelsefullt, eftersom vi där har ett bra forum för endiskussion kring dessa problem och möjligheter.Anf. 31 (m) replik:Fru talman! Jag kan vara ense med statsrådet i dendelen att viss form av lagstiftning kan vara behövligför att skydda konsumenten. Vi är inte främmande fördet från moderat sida.Vad jag nu försökte antyda var just utvecklingenav programvara som kan göra att man hindras från attta emot, som i detta fall, e-postreklam, som vi disku-terar , som man inte vill ha. Det är där som jaggissar och tror att utvecklingen alltid kommer att köraöver lagstiftaren på ett sådant sätt att det inte blirmöjligt för lagstiftaren att i alla lägen förutse ett full-gott skydd, även om ambitionen är god så att säga.Därför tror jag och vi att självsanering och gärnainternationella överenskommelser mellan storanätoperatörer är den väg som vi måste försöka beträ-da, på frivillighetens grund i första hand, för attåstadkomma en förbättring. Vi har då sagt att vi dess-utom har en lag, personuppgiftslagen, som i viss månredan reglerar den här möjligheten för den enskildeatt avstå från direkt marknadsföring adresserad tillden enskilde om man anmäler en sådan önskan om attstå i ett register, vilket innebär att man inte vill taemot detta.Här blir det en risk för dubbellagstiftning med detolkningssvårigheter som kan följa av kollisionsfaranmellan marknadsföringslagen och personuppgiftsla-gen.Anf. 32 () replik:Fru talman! Jag tycker också att det är bra attLars-Erik är beredd att följa utvecklingen ochgöra de förändringar som behövs så snart det är på-kallat. Jag kommer kanske att i viss mån upprepafrågor som ställts tidigare, men jag vill ändå frågautifrån Internetoperatörernas synpunkt. De är intemed på det här tåget som regeringen föreslår. Desäger bl.a.: "Den sortens reklam - massutskick - somdet är fråga om - spamming - utgör ett växande in-ternationellt problem." Sedan säger de vidare:"Godkänner propositionen i dess nuvaran-de utformning kan inte en svensk Internetoperatörhindra kunder i från att sända massutskick avreklam över Internet eftersom spamming i sig kom-mer att vara tillåtet. Därmed riskerar svenska operatö-rer att avstängas från Internet och svenska konsu-menter riskerar att motta stora mängder oönskad ochkränkande reklam av dubiös karaktär. "Jag vill gärna ha en kommentar av statsrådet tilldetta.Anf. 33 Statsrådet ()replik:Fru talman! Jag har redan berört den frågeställ-ningen. Det finns nackdelar med både opt-in-lösningoch opt-out-lösning. Men nackdelen med opt-in-lösningen är att det också innebär svårigheter attförhindra s.k. spamming. Flertalet remissinstanserpekade också på det och sade att nationella krav påförhandsgodkännande skulle bli verkningslösa.Det finns ingen enkel utgång här. Det är dilemmati det här svåra materialet. Det finns ingen enkel ut-gång. Regeringen har fastnat för opt-out-lösningenmed ett spärregister, inte en renodlad opt-out-lösningutan kopplad till ett spärregister. Sedan är vi bereddaatt väldigt aktiv följa utvecklingen framöver. Om detvisar sig att det finns ett behov att vidta andra åtgär-der är vi naturligtvis beredda att göra det.Anf. 34 () replik:Fru talman! Att det är svåra problem med att lösadetta är jag väl medveten om, men Internetoperatö-rerna har själva sagt att det med opt-in-lösningen ärlättare att göra de avstängningar som behövs.Jag vill ställa ytterligare en fråga, och det gällerinternationella regler. Jag skulle vilja ha en kom-mentar till att det nu finns fyra länder i EU som anta-git opt-in-lösningen. Har regeringens studerat deraslösningar? Hade det inte varit bra om man hade kun-nat nå en samstämmighet när det gäller lösningen avproblemet?Anf. 35 Statsrådet ()replik:Fru talman! EG-direktivet öppnar upp för bäggealternativen. Vi har fastnat för opt-out-lösningen.Några andra länder har fastnat för opt-in-lösningen.Vi har utförligt i propositionen argumenterat varför vihar valt opt-out-lösningen.Än en gång: Vi kommer att följa frågan väldigtnoga framöver. Om det visar sig att utvecklingen går ien riktning som vi inte kunnat förutse riktigt i propo-sitionen eller att vi inte kommer fram vägen via ettspärregister är vi beredda att återkomma till riksda-gen.Anf. 36 (mp):Fru talman! När vi behandlar detta ärende ochspeciellt när det gäller e-post reklamen, oönskadsådan, är det tre nya ord som jag fått lära mig ochsom jag inte visste innan. Det är opt-out, opt-in ochspamming. Jag får gå tillbaka och se vad det är förskillnad på de olika orden.Det vi kan vara överens om är att det inte är önsk-värt att vi får en massa e-postreklam som väller in tilloss som har så mycket. Det är ett skräckscenarium.Det vill vi inte ha. Det vi också är överens om är attvi vill ha en lagstiftning. Sedan är frågan hur lagstift-ningen ska ske, vilket som är bäst. Vi har inte någondirekt erfarenhet i . Detta är inte ett så stortproblem som det är i . Vi kan inte hänga upp osspå några erfarenheter och säga vilket som är mesteffektivt.Efter att ha trängt in lite djupare i problemställ-ningen har fastnat för en egen modellsom vi har presenterat i en motion. Vi måste alltsåsöka problemställningen i där det finns. Där ärspamming ett stort problem. Kommer det till Sverigeär det därför vi skulle vilja ha en lagstiftning genastför att förebygga detta så att vi sedan står där. Jaghåller med i den argumenteringen.Det vi har sagt är att för att undvika att bli bom-barderade, som man kan bli i , med reklam,spamming, skulle vi vilja ha en lagstiftning som in-nebär att all obeställd reklam på mottagarnas bekost-nad är olaglig. Det intressanta med ett sådant förslagär att man angriper problemet generellt. Internetleve-rantören kan spärra kontot. Även om adressen ärförfalskad kan leverantören hitta maskinen. Man kanta avstånd från företeelsen mycket lättare - ,, och t.ex. Kommer det attfinnas en lag som förbjuder oönskad reklam på mot-tagarnas bekostnad - det kostar ju både tid och peng-ar att ladda ned då man är uppladdad på linjen - blirdet lättare att få Internetleverantören att spärra kontot.I finns den strängaste lagen,som förbjuder spamming till invånare i staten med stora böter som påföljd. Eftersom pro-blemet inte är så stort hos oss förstår jag att regering-en inte har följt den här väldigt stränga linjen. Det harjag förståelse för. när man stiftar nya lagarskulle det vara önskvärt att förebygga denna utveck-ling och vara ganska sträng från början.Eftersom vi inte har någon representant i lagut-skottet yrkar jag bifall till motion L16. I andra handkommer vi att stödja reservationerna 2 och 5 i betän-kandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )8 § Brottsoffers ansvar för rättegångskostna-derFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU14Brottsoffers ansvar för rättegångskostnader (prop.1999/2000:47).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )9 § Effektiv kontroll för att hindra spridningav kärnvapenFöredrogsutrikesutskottets betänkande 1999/2000:UU13Effektiv kontroll för att hindra spridning av kärnva-pen (prop. 1999/2000:54).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades under 15 §. )10 § Fristående skolor m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU8Fristående skolor m.m.Anf. 37 ():Fru talman! Fristående skolor har kommit för attstanna. Det har vi alla hört skolministern uttala vidflera tillfällen här i kammaren. Det är bra, och det ärframför allt en viktig markering mot alla politiskakrafter som vill försvåra för eller kanske t.o.m. för-bjuda friskolor att verka nu eller . En allti-genom negativ syn på friskolor finner vi t.ex. i Väns-terpartiets reservation som finns i det betänkande somvi nu diskuterar. Att elever och lärare och inte minstföräldrar alldeles frivilligt har valt en skola i allmän-het och en viss skola i synnerhet spelar tydligen ingenroll, inte heller att skolan är godkänd efter alla kons-tens regler av Skolverket.I en debatt om friskolor som fördes i Dagens Ny-heter skrev en tidigare riksdagskolle-ga om en av de äldsta av dessa sko-lor, på i därhar är inspektor, bl.a. följande: Skolan tar emot eleversom mobbats i den kommunala skolan och invandrar-barn som knappt kan ett ord svenska när de börjarskola. Eftersom friskolor inte längre har terminsav-gifter finns inga ekonomiska hinder för någon familjatt välja , vilket tidigare var ett hin-der då man var tvungen att ta ut terminsavgifter.Skolans rektor kan namnet på alla elever, ungefär 300till antalet, och studierna är väldigt målinriktade,vilket resulterade i att skolan blev bästa skola i DN:sNutidsorientering häromsistens. Man är mån om attalla ska lära sig artigt uppträdande och att man i dengemensamma värdegrundens anda ska respekterakamrater och lärare och alla som arbetar i skolan.Hegeland skriver också att många bra friskolorgör att de kommunala skolorna måste skärpa sig.Därmed är det bra för alla skolor, oavsett vem som ärhuvudman.Vi har ju anledning att diskutera lärarnas situationi dagens skola. Olika undersökningar visar på ett stortmissnöje. Många lärare vill byta arbete och det gällerinte bara den äldre generationen. Också en hel delyngre lärare söker efter andra jobb. Det gäller t.o.m.en del nyutexaminerade.Låt mig därför helt kort redogöra för en under-sökning som gjort bland läraresom arbetar på friskolor och som hararbetat på kommunala skolor. Undersökningens syftevar att jämföra lärarnas nuvarande arbetssituationmed den tidigare anställningen på en sko-la. Det gäller lärare på både grundskolenivå ochgymnasienivå.Grundskollärarna säger att inflytandet har ökat.Lärarna kan bättre styra över hur arbetet ska läggasupp och de har större befogenheter att ta egna beslut.Många lärare upplever att arbetet i friskolan är lättareeftersom beslutsvägarna är kortare. Man har bättrekontakt med skolledningen, och ledningen lyssnar påförslag och idéer. Det är också ett bättre samarbetelärarna emellan och man har mera tid och därmedstörre möjligheter att hjälpa elever med problem.Eftersom föräldrar och elever själva har valt skolanupplever man ett större engagemang från föräldrarna.Eleverna är genomgående också mer motiverade.Liknande svar har man fått från gymnasielärarna.Man pekar på: ökat inflytande, bättre kontakt medföräldrar och elever, närmare skolledningen osv.Statistiskt säger över hälften av lärarna att föräld-rakontakten har förbättrats. Tre av fyra anser att ar-betsmiljön är bättre och lika många, alltså tre av fyra,anser att deras inflytande har ökat och att de är mernöjda nu med sina arbetsgivare . Det ärgivetvis en viktig målsättning för alla skolor att lärar-na vid en enkät ska kunna ge ungefärsamma svar som deras kolleger på friskolorna i dagger. Jag har faktiskt vissa förhoppningar om att dettakan ske när nu lärare och löner påmycket länge hamnar i fokus. Det är viktigt att valfri-heten förstärks för alla skolor, både friskolor ochkommunala skolor.Det är därför som vi tillsammans med Kristdemo-kraterna, och i reservation 1 före-slår att alla elever ska ges rätt att välja skola där ele-ven kan finna sig till rätta. Vi är säkra på att ett frittskolval är bra för alla skolor, alltså även för kommu-nala skolor som utgör det helt övervägande antalet.Det uppmuntrar skolorna att profilera sig så att ele-verna kan välja en skola som passar det egna intres-set. Det kan gälla miljöfrågor eller andra ämnesområ-den eller också kan det gälla en viss pedagogik.Jag skulle vilja ställa en fråga till socialdemokra-terna här: , vore det inte bra med frittskolval för alla elever?I dag är hemkommunen inte skyldig att betala in-terkommunal ersättning för en elev som vill genomgåen gymnasial utbildning i en annan kommuns skolaom hemkommunen kan erbjuda samma program.Men jag har blivit uppmärksammad på attsamma program kan ha helt olika inriktningar i olikakommuner där nästan bara namnet på själva pro-grammet är detsamma. I den situationen säger kom-munen nej, trots att man inte alls kan erbjuda denutbildning som eleven efterfrågar. Det är därför rättenatt välja skola är så viktig.En annan fråga som är väldigt betydelsefull gällerdetta med sista beslutsdag för behandling av ansökanhos om att godkänna en fristående skola. Ivärsta fall kan det faktiskt vara så att avolika skäl kan dröja med ett svar så länge att det ipraktiken blir för sent att starta den fristående skolannär man ska sparka i gång läsåret. Det drabbar ocksåden kommunala skolan som måste veta vilka eleverman har att räkna med vid skolstarten.Vi föreslår därför i reservation 1 att den 1 marsska vara för ett beslut, inte minst av detskälet att den dagen brukar vara sista datum för attvälja skola inom en kommun.Fru talman! Vi moderater har också en egen re-servation, reservation 2, där vi talar för vårt förslagom nationell skolpeng. Vi har ju kunnat konstatera attdet efter kommunaliseringen av skolan har blivitmycket stora skillnader mellan kommunerna i frågaom hur stora resurser som avsätts till skolan. Vi anserockså att införandet av en nationell skolpeng gynnarett fritt skolval. Det har ju tagits uppbl.a. från det ena av lärarförbunden att staten böråterta finansieringen av skolan. Jag har t.o.m. hörtskolministern antyda att hon inte är främmande för attöronmärka en del av statsbidraget till kommunernasom ska reserveras för skolan.Sammanfattningsvis, fru talman, vill jag säga atträtten att välja skola är viktig för eleven, för föräld-rarna och även för lärarna. Friskolor har visat sigsvara mot högt ställda krav på skoldemokrati, på godarbetsmiljö och på delaktighet från alla inblandadeparter. Nya friskolor som ska starta ett läsår i augustimåste få besked från senast den 1 marssamma år. Ett fritt skolval underlättas med en natio-nell skolpeng.Jag står givetvis bakom alla reservationer där Mo-deraterna finns med men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation 1, under mom. 1.Anf. 38 ():Fru talman! Som vänsterpartist tycker jag att detär viktigt att barn och ungdomar med olika erfaren-heter, kulturer och social tillhörighet tillbringar tidtillsammans . Idén om en samman-hållen likvärdig skola för alla är grundbulten i svenskskolpolitik. För är det naturligt att iförsta hand lägga ned energi och kraft på att utvecklaoch förbättra den kommunala skolan. För oss är strä-van mot ökad jämlikhet och minskade klassklyftoröverordnad rätten att fritt få välja skola.