prot · GN0955 · 2000-01-25 00:00:00 — Sedan ska jag allmänt sett - vilket jag också gör- föra diskussioner med myndigheterna så att de, närde utformar inte bara direkta råd utan också tips, idéeroch handböcker, också tänker på den lille företaga-rens verklighet. Detta är självfallet viktigt.Det är inte så att jag anser mig ha varit småföreta-gare. Jag var egenföretagare och är väl med-veten om både de problem och de oerhördalyckokänslor som kan finnas i att an-ställa någon och att förhållandet då förändras radikaltför ett litet företag.Men som sagt: Låt oss inte i denna debatt tappaperspektivet. Denna handbok har tagits fram med ettmycket allvarligt och välmenat syfte, nämligen atthjälpa företag att undvika att diskriminera. Det ärtrots allt den uppgiften som är viktig att hålla i min-net.Sedan återstår mycket när det gäller att i mångasammanhang skapa förståelse hos alla myndigheterför att det är skillnad mellan att vara en liten företaga-re och en stor. Det är skillnad på vilken kunskap mankan hålla sig till minne, vilka anvisningar man kan tatill sig och vilket språk man förstår. I dessa delar harvi mycket att kvar att jobba med från Näringsdepar-tementets sida. Och det, försäkrar jag både PatrikNorinder och , gör vi, också när detgäller diskrimineringslagarna.Anf. 69 ():Fru talman! Det andas ganska mycket att vi tyckersamma sak, att vi tycker att det är viktigt att undvikadiskriminering och att vi ska se till att hjälpa småfö-retagarna så att de inte hamnar i något sådant. Samti-digt kan jag hålla med om att vi ska diskutera lagarna.Men det är ändå ganska allvarligt när man från ansva-rigt håll - för det måste man väl ändå säga att dessaombudsmän är - tolkar lagarna på det sätt som manhar gjort i form av sina råd och anvisningar.Jag vill rekommendera läsning av råden och an-visningarna för de ger rätt halsbrytande konsekvenserför en småföretagare, och jag har tagit upp några avdem i min interpellation. Jag tolkar det så att man harhaft ett storföretag framför sig när man har funderatpå råden. Det är inte bra, därför att då kanske småfö-retagarna drar sig extra mycket för att anställa någon,och vi vill ju alla få fart på småföretagsamheten.Blir det så att de då inte rekryterar eller att de intelängre vänder sig till arbetsförmedlingar, som det ståri vissa utredningar , därför att de känner att dessaär emot företagsamheten är det inte bra. Därför hop-pas jag att det leder till resultat om tittarpå detta. Jag tror att en diskussion med ombudsmän-nen om att göra det lite enklare är bra. Titta på de rådsom finns. De är krångliga för en småföretagare. Deär inte anpassade för dem. De kan försvåra. En dom-stol kommer säkert att fundera över vad de har sagt.Det väger trots allt ganska tungt vad dessa ombuds-män säger. Då är det inte bra. Då blir det negativakonsekvenser.Anf. 70 ():Fru talman! Jag får stryka under vad statsrådet sa-de, dvs. att politiker inte ska lägga sig i allting. Det ärjag den första att hålla med om. Däremot går det inteatt bara krypa förbi frågeställningen om handboken.Statsrådet säger att det inte är någonting vi ska de-battera här, men det är det. Det är en anpassning tilllagstiftningen som ombudsmännen har sett det, ochdärför är den en viktig handling.Jag skulle vilja se att man gjorde om den eller tit-tade på hur man skall anpassa lagstiftningen för små-företagsamhet.Jag vill också tacka för beskedet att lagstiftningenska ses över och att man ska utvärdera detta. Jaghoppas att den utvärderas mycket utifrån hur småfö-retagsamheten har klarat dessa diskrimineringslagar.Jag har själv varit småföretagare , och jagkänner bekymmer över hur man ska lösa rekrytering-en när jag har läst handboken. Jag vill understrykavikten av att vi får en lagstiftning som gör att vi inteförhindrar arbete hos småföretagsamheten, för det ärdär många arbeten ska komma fram.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! Jag ska vara mycket kort. Jag vill ba-ra säga att det är en bra diskussion, men det finnsändå gränser för hur den ska föras. Jag har läst hand-boken. Det helhetsintryck jag har är inte det somHenrik och har. Det jagkoncentrerar mig på är det jag har ansvar för atthandha gentemot myndigheterna, nämligen lagstift-ning, tillämpning och resurser.Jag vill verkligen understryka att en domstol somska döma utifrån diskrimineringslagarna inte tittar påvad som står i handböcker. Det kan jag försäkra. Mantitta på lagen. Man tittar på skrifterna runt lagen ochförsöker efterfölja dem.Slutligen ska vi självfallet utvärdera dessa lag-stiftningar, och ska vi också titta på småföretagen.Låt oss inte glömma att den stora grunden för utvär-dering är om diskrimineringen har minskat. Har vifått större mångfald i arbetslivet? Har fler människorsluppit att bli diskriminerade beroende på sitt kön, sinsexuella läggning eller sin etniska bakgrund? Det ärdet som är avsikten med lagen, och det är det somutvärderingen ska gälla. För att nå dit är det viktigt attalla förstår och kan använda lagen. Då kommer små-företagen in i bilden.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:47 omrörlighet på arbetsmarknadenAnf. 72 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagser den tilltagande arbetskraftsbristen på arbetsmark-naden som ett allvarligt problem, vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att ytterligare öka kompetensenför att därigenom öka den geografiska rörligheten påarbetsmarknaden samt om regeringen är beredd attkartlägga om och hur eventuella negativa ekonomiskakonsekvenser för den enskilde påverkar viljan attstudera.Sverige går in i ett nytt skede med ökad till-växt, fler jobb och minskad arbetslöshet. Arbetslös-heten var nere i . Det för-stärkta anställningsstödet som beslutades om under1999 har lett till att antalet personer med långa in-skrivningstider minskar. Arbetslösheten bland perso-ner med invandrarbakgrund sjunker påtagligt. Dettanya ekonomiska läge har möjliggjort för regeringenatt ge arbetsmarknadspolitiken en tydlig tillväxtin-riktning. Vi kan offensivt satsa på platsförmedlingoch yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning i sektorermed behov av arbetskraft.Martin pekar i sin interpellation på ettantal problem och risker som följer med den kraftigatillväxten. Jag delar hans oro. Den regionala obalan-sen är stor. Utvecklingen är inte lika positiv i helaSverige. I stora delar av landet har många människorfortfarande lika svårt som tidigare att komma in påden reguljära arbetsmarknaden. Parallellt med dettaser vi tendenser till flaskhalsar. En tilltagande arbets-kraftsbrist utgör ett allvarligt hot mot en långsiktigtillväxt.Brist på arbetskraft finns bland annat inom yrkensom kräver högskoleutbildning. Detta problem harregeringen redan tidigare uppmärksammat och fort-sätter nu satsningen på en kraftigt utbyggd högskola.Men det finns också tendenser som tyder på arbets-kraftsbrist inom andra yrken som kräver en kortareutbildning, bl.a. yrken där någon form av licens är ettkrav, som elektriker och svetsare. Arbetskraftsbristinom dessa områden lämpar sig väl att mötas medarbetsmarknadspolitiska insatser.Ett annat sätt att möta arbetskraftsbrist är att möj-liggöra utbildningsinsatser redan innan brist uppstår.Därför har möjlighet för bristyrkesutbildning förredan anställda införts på prov detta år. Dessutom hardet nationella programmet för IT-utbildning, SwIT,utökats, och finns kvar ytterligarenågot år. Vidare föreslog regeringen i budgetproposi-tionen att ska avsättastill individuell kontinuerlig kompetensutveckling isyfte att ge den enskilde större inflytande över sinkompetensutveckling.Regeringens massiva satsning för ökad kompetenskan behöva kompletteras med ytterligare insatser föratt öka den geografiska rörligheten. I Regeringskans-liet pågår ett arbete med att försökahitta former för att underlätta pendling för vissabristyrken.Regeringen är väl medveten om att ekonomiskafaktorer har stor betydelse för den enskildes möjlighetatt utbilda sig. Regeringen har lagt en propo-sition om reformerat studiestödssystem som bl.a.syftar till att underlätta för den enskilde att våga börjastudera.Kunskapslyftskommittén genomför för närvaran-de en utvärdering av och det särskildautbildningsbidraget. Men det är mycket viktiga ochsvåra frågor, och jag följer därför noga utvecklingeninom arbetsmarknadspolitikens område.Jag vill också informera om detmångfaldsprojektet som startats i Näringsdeparte-mentet med uppgift att kartlägga hur faktorerna kön,klass, etnisk tillhörighet, ålder, sexuell läggning ochfunktionshinder påverkar den enskildes möjligheterpå arbetsmarknaden samt att utreda hur mångfald inäringslivet kan påverka tillväxten.Jag vill avslutningsvis säga att arbetslöshetspro-gnoserna nu visar att det är möjligt att uppnå det avregeringen fastställda 4-procentsmålet men att detfinns flera osäkra faktorer och att regeringen kankomma att behöva göra särskilda insatser för att klaraav detta. Jag har för avsikt att återkomma till dessafrågor i den arbetsmarknadspolitiska propositionenoch i budgeten.Anf. 73 ():Fru talman! Låt mig tacka näringsministern försvaret. Jag tycker att det i mångt och mycket är ettpositivt svar. Jag tror att vi delar synen att arbets-kraftsbrist där den uppstår är ett stort problem delsdärför att den riskerar att skapa flaskhalsar som i sintur skapar inflation, vilket kan föra med sig mångaekonomisk-politiska konsekvenser, dels därför att enökad rörlighet på arbetsmarknaden är en av de meto-der som måste kunna använda som en kon-kurrensfördel på en internationell marknad. Det ärsant att vi har mer rörlighet - exempelvis geo-grafisk rörlighet och kompetensrörlighet - än vad vihar haft . Men det är också sant att kravenär så oerhört mycket större än vad de har varit tidiga-re. Det finns all anledning att jobba vidare med detta.Jag tror också att det är viktigt att diskutera rör-ligheten på arbetsmarknaden därför att det blir svårtatt ta en diskussion om det andra stora problem somfinns på arbetsmarknaden, nämligen en kvarståendearbetslöshet som behöver bekämpas. Den riskerar attkomma i bakgrunden för diskussionen om flaskhalsaroch arbetskraftsbrist.Man kan ju tycka, det tycker i alla fall jag, attdetta är en fantastisk situation. Bara för ett par årsedan hade det varit helt omöjligt att föra denna dis-kussion. Från massarbetslöshet till stark sysselsätt-ningsökning och stark tillväxt i ekonomin - det fårväl sägas vara ett gott betyg till såväl regering somriksdagsmajoritet. Det goda betyget får kanske, somnäringsministern också påpekar i svaret, specielltanses gälla de omfattande utbildningssatsningar somvarit en viktig del.Men faktum kvarstår: Det behöver göras mer.Problemen är större. Kraven är oerhört mycketstörre. Det vi ser är stora såväl yrkesmässiga som,framför allt, regionala problem på arbetsmarknaden.Jag väljer att tolka näringsministerns besked om atthan ska fundera på de här frågorna och komma tillba-ka i såväl arbetsmarknadspolitisk proposition sombudgetarbete som positivt.Jag tror att vi är överens om vad rörlighet i förstahand ska innebära. I första hand ska det innebärasatsning på utbildning, kompetensrörlighet. Där finnsdet en hel del saker. Jag tror för min del, och jagskulle gärna vilja höra näringsministerns svar på detutan att för den skull föregå allt budgetarbete, att detfinns ett behov av att öka omfattningen av den indivi-duella kompetensutveckling som finns.Jag tror också att det finns anledning att funderapå hur man kan öppna upp . Det ärförvisso en tillfällig satsning, men mycket talar medtanke på de ökade kraven för att man på ett eller an-nat sätt kommer att få se något slags fortsättning. Hurkan man öppna upp där så att fler som är an-ställda kan få den kompetens som detta innebär?Den andra punkten efter utbildningsrörlighet ellerkompetensrörlighet är väl någon form av rörlighetmellan olika yrkesval, att arbetstagare och arbetslösamåste vara beredda att också fundera på andra yrkenän dem man traditionellt har jobbat inom. Här vet jagatt det pågår ett arbete när det gäller a-kassan. Bl.a. ska det klargöravilka krav som ska ställas. Det är också en viktig del iden här rörligheten.Den tredje och sista biten handlar om den geogra-fiska rörligheten. Jag tror inte att man ska underskattaden. Den kommer också att behövas. Från en del håll,speciellt länsarbetsnämnden hemma i länsom har stora svårigheter med det här, signaleras detom problem med såväl resurser som regelsystem. Jaghoppas och tror att näringsministern också lägger indetta när han funderar inför budget och arbetsmark-nadspolitisk proposition. Det behövs åtgärder för attockså öka den geografiska rörligheten. Såväl pend-ling som flyttstöd behöver diskuteras i det samman-hanget.Anf. 74 ():Fru talman! Med risk för att gå in här och bryta enparrelation av inbördes beundran får jag vara lite merobekväm.Både och jag fick lite nyhetsinformationpå länsarbetsnämndsnivå i går. Där var väl kanskeinte länsarbetsnämndschefen lika optimistisk somnäringsministern är i sitt svar och trodde inte att 4-procentsmålet skulle uppnås.Jag har läst näringsministerns svar. Jag tycker attdet är bra att man i svaret manifesterar att det är ettallvarligt problem med flaskhalsarna på arbetsmark-naden. Det står dock "tendenser till" flaskhalsar. Detär väl ändå ett understatement? Det är åtminstone ivåra trakter, i , ett påtagligt faktum.Länsarbetsnämnden i har frågat 1 800företag. Sex av tio vill växa, men de saknar rätt ar-betskraft. Det löser man genom inhyrning, genomökad övertid och genom att tacka nej till order. Det ärett påtagligt bevis på att tillväxten kunde vara bättre ivårt land om vi kunde lösa den här problematiken.Hur får vi då människor som är arbetslösaatt ta ett arbete? Det var ganska entydigt från länsar-betsnämnden i går, och vi har hört det från flera håll,att pendlingsstöd är en avgörande faktor för att mins-ka kostnaden när man går från arbetslöshet till arbete.Jag tror att vi måste inse att är ett glest befol-kat land där möjligheterna till arbetspendling måstefinnas utan att det utgör ett alltför stort ekonomisktavbräck.Det vore intressant att höra vilka sådana förslagsom förbereds. Det aviseras i skrivningen här att detkan finnas en lösning för vissa bristyrken. Jag skulleönska att det inte blev specifikt riktade lösningar förvissa bristyrken utan att man jobbar på generellaregeländringar i det här avseendet. Vi har varit innepå att göra det mer generöst än . Jag tror attdet är nödvändigt. Bilen är det enda sättet att ta sig tilljobbet för väldigt många. Jag tycker att det vore enfördel om man fick arbeta med det här ute på arbets-förmedlingarna.Det här med bristyrkesutbildningen gladdes jag åti propositionen. Jag tycker att det är ett nytt tänkandesom möjliggör för dem som redan är i arbetskraftenatt få ta del av en utbildning som gör att de kan lämnasin plats till någon annan. Det är rätt tänkt, men detvar väldigt lite pengar. 130 miljoner är en spott ihavet. Dessutom måste man ansöka via länsarbets-nämnderna. Det är ett krångligt förfarande, och deträcker inte till. Mer satsning och ökning i den rikt-ningen skulle jag se på med stor glädje och tacksam-het. Jag vet att man även ute på arbetsförmedlingsni-vå skulle tycka att det vore bra om det här kom tillstånd.Sedan kan jag beklaga - och jag skulle gärna viljafråga näringsministern om - detta med kompetensut-vecklingen. När kommerett förslag om hur det här kommer att se ut? Det ärockså ett framtidsförslag, men det måste få ett reelltinnehåll och specificeras. När kommer förslaget?Jag skulle också gärna vilja lämna över förslagetom en fungerande lärlingsutbildning som faktisktmöjliggör att handelns kunskaper blir en alternativutbildningsväg. Man knyts tidigt till ett företag. Manfår en anknytning till en arbetsgivare och en möjlig-het att göra entré på arbetsmarknaden. Många invand-rarungdomar har väldigt svårt att få fotfäste . Vifick en signal om flickor som slutarskolan direkt efter nian och som inte harkommit in på arbetsmarknaden och inte heller harnågon utbildning.Det här med alternativa utbildningsvägar tyckerjag är en jätteviktig nyckelfråga. Man kanske måstese att det inte bara finns en väg att ta sig igenom sko-lan utan att det finns olika möjligheter att välja och attalla har inriktningen att man ska få en anknytning tillarbetslivet.Anf. 75 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill börja med att säga att pers-pektiven skiftar snabbt. Det var inte så länge sedansom stod här och angrep mig för attingenting hände på arbetsmarknaden. Sysselsättning-en ökade för sakta. Det var alltför många öppet ar-betslösa. får jag kritik för att det inte går tillräck-ligt snabbt att klara av frågan om flaskhalsar. Pers-pektiven ändras snabbt.Jag vill säga att när det gäller frågan om flaskhal-sarna delar jag den kritik som tas upp, eller de farhå-gor som finns. Men det är också så att länsarbets-nämnderna med sina resurser har möjligheter atthantera detta. Problemen uppkommer när det, somjag säger i interpellationssvaret, krävs alltfler som skaha högre utbildning. Det är dock få länder, om något,som har satsat så starkt på högreutbildning och som har ökat antalet högskole- ochuniversitetsplatser så mycket som vi har gjort. Vimåste fortsätta att gå den vägen. Detta är ett problem,men det är på något sätt ett positivt, hanterbart pro-blem.Jag vill också säga något om den geografiska rör-ligheten och frågan om pendlingsstöd. Jag tror inte attdet är en framkomlig väg. Pendlingsstöd kan manmöjligen rikta in på en grupp omman vet att denna arbetskraft krävs för att kunna lösavissa särskilda arbetsuppgifter som har stor betydelseför tillväxten i en region, en kommun eller liknande.Ett bra exempel är byggnadsarbetare.Men att ha pendlingsstödet som ett system kaninte vara en bra metod eftersom arbetsgivaren ocharbetsgivarens erbjudande om lönevillkor, arbetsmil-jö, utveckling osv. ändå måste vara det avgörande. Vifår inte hamna i att vi generellt sett betalar pendlings-stöd.Däremot är det oerhört viktigt, och det ser vi allt-mer, med kommunikationer.Om vi har snabba och bra kommunikationer inne-bär det att jag som individ får en mycket större ar-betsmarknad. Det gäller om sträckor som det tar tvåtimmar att färdas sedan kanske bara tar en halv-timma eller att färdas. De stora vinsternakan man inte minst göra när det gäller kommunika-tioner som är kopplade till tåg. Det innebär då att jagsom individ vidgar min arbetsmarknad. Det är sådanainvesteringar som det handlar om. Det är den vägenvi ska gå. Men att ha pendlingsstöd som någon gene-rell metod tror jag kan bli både konkurrenshämmandeoch felaktigt på andra sätt.Fru talman! Vi står inför två problem, om jag nuska ta upp problemen. Det ena problemet är att vi skaklara av flaskhalsarna, och de är oftast regionalt be-tingade, dvs. att det är fler flaskhalsar inom de områ-den där det är en snabb tillväxt. Det andra problemet,som vi står inför, är att vi ser att blir alltmertudelat. Vi kan se att den öppna arbetslösheten fortfa-rande ökar i skogslänen. Där är det ingen efterfråganpå arbetskraft, och vi kan se att nästan hälften av deöppet arbetslösa har varit långtidsarbetslösa. De harvarit arbetslösa i kanske två, tre, fyra, fem år.Vi måste dels klara av dessa flaskhalsar, dels klaraav dessa långtidsarbetslösa. Och det krävs helt andraåtgärder än generella åtgärder. Det måste vara merriktade åtgärder.Anf. 76 ():Fru talman! Först vill jag säga några ord till MariaLarsson. Jag tror att hon använde uttrycket"parrelation". Man behöver väl inte skämmas över har goda resultat. Jag tror att den tillväxttakt somhar varit i ekonomin i den del av landet som såvälMaria som undertecknad representerar idenna riksdag visar att vi har mycket att tjäna på denpolitik som faktiskt har förts.Det är väl i alla fall värt att notera något för dennakammares protokoll när det gäller länsarbetsnämnds-direktören i . Det är värt att konstateraatt man är väldigt nära att nå en 4-procentig arbets-löshet. Sannolikt gör man det redan inom någon må-nad.Det är också värt att till näringsministern säganågra ord när det gäller just flaskhalsproblematiken.Jag vill först säga att jag håller med om bilden av attdet här är en tudelad fråga. Det är ingen lätt fråga.Man kan inte bara fokusera på detta. Men det är ock-så viktigt att göra någonting åt flaskhalsproblemati-ken. Annars kommer vi inte till den andra egentligenviktigare frågan, nämligen hur vi klarar av att få in demarginaliserade i arbetslivet, de som är utanför-stående på arbetsmarknaden. Hur klarar vi att få framde satsningar som behövs?Om man fokuserar på flaskhalsproblematiken trorjag att det är viktigt att komma ihåg att uppmärk-samma näringsministern på att det skiljer sig ganskamycket över landet. Jag är lite rädd för bilden av attdet huvudsakligen handlar om högskoleutbildningareller universitetsutbildningar. Det har gjorts jättestorainsatser i det avseendet. Det är på många områden ettstort problem. Men i den region som jag kommer från handlar det ofta om andra kate-gorier. Det är ofta ganska yrkesinriktade utbildningarsom behövs. Det handlar om verkstadsindustrin. Dethandlar om elektriker osv. Det finns ett antal områdendär det finns konkreta bristsituationer. Det är viktigtatt se att det behövs åtgärder.När det gäller diskussionen om penningstöd trorinte jag heller att det är stödet inom arbetsmarknads-politiken som behövs, men det behövs en diskussioninte minst om de avdragsmöjligheter som finns ochom vad man kan göra i det avseendet. Det är enmycket kostnadskrävande reform, och det är en svårdiskussion att ta upp i jämförelse med andra angeläg-na budgetkrav. Jag är väl medveten om det. Någon-stans måste man också ta upp diskussionen om vaddetta är värt, och det tror jag att näringsministern göri interna regeringsförhandlingar.Jag tror också att det är viktigt med ett flyttstödeftersom all kompetens som behövs inte finns i när-liggande område. I vår region, , kanjag konstatera att det finns en ganska omfattandeläkarbrist. Den kommer vi inte till rätta med genompendling till näraliggande platser. Det behövs ocksåandra former av stöd. Då är flyttstödet viktigt. Det ärju synd att exempelvis representerarett parti som vill minska eller ta bort det stödet, mendet är viktigt att det finns ett sådant.Sedan håller jag med när det gäller diskussionenom kommunikationer, speciellt kollektiva kommuni-kationer. Men det är inte lösningen i hela landet. Påmånga ställen är befolkningsunderlaget alltför litet föratt man ska kunna lösa problematiken på det sättet.Då måste det finnas en möjlighet att använda bilen.Då kommer vi ju in på den diskussion som såvälMaria som jag har försökt föra, nämligen omvilka incitament det finns när det handlar om att varaarbetslös eller ta ett jobb som innebär att man fårmerkostnader i och med att man har egen bil och körde här milen osv. Jag tror att det finns anledning attfundera på detta med möjligheten att göra avdrag förresor till jobbet i framtiden.Anf. 77 ():Fru talman! Jag är verkligen lika glad som bådenäringsministern och över att arbets-lösheten minskar. Om takten ökar blir jag inte ledsenför det. Det tror jag inte att näringsministern hellerblir. Det jag reagerade lite mot var att man kansketillskriver regeringen hela handlingskraften när detgäller att komma in i en tillväxtfas. Det är bra jobbatatt ha sanerat ekonomin, men att vi finns i en omvärldmed en högkonjunktur är ju icke heller oväsentligt.När det gäller att rekrytera välutbildad arbetskraftfår man samfällda signaler från vårt län. Det är inteproblemet. Jag har träffat ett antal Gnosjöföretagare , och de säger att de har bra relationer till hög-skolan. De har knytningar till högskolan. De är fad-derföretag åt högskolestuderande. Att rekrytera denkategorin är inte problemet. Problemet är att fyllaplatserna på verkstadsgolvet. I det avseendet är pend-lingsstöd eller, rättare sagt, möjlighet till avdrag förresor till arbetet en oerhört viktig faktor.Jag ser gärna att näringsministern med kraft driverkravet på t.ex. Europakorridoren. Jag tror att pendlingtill arbetet kommer att öka i stor utsträckning de när-maste åren.