prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Alla våra lärare skafå rejäla kunskaper i barns och ungdomars utvecklingoch i specialpedagogikens landvinningar. Det är vik-tigt om vi ska höja kvaliteten rakt över utbildnings-systemet. Det har varit en viktig proposition somkammaren har diskuterat och som ska genomförasnästa år.Nästa viktiga del har varit hela kvalitetsdiskussio-nen, om hur vi ska sätta i sjön ett system som verkli-gen garanterar att vi utvärderar de mycket stora resur-ser som vi nu satsar på högre utbildning. All utbild-ning, alla ämnen och alla program, ska regelmässigtutvärderas. ska vara ansvarig obero-ende myndighet. Det ska se till att likar bedömerlikar, att studenter och lärare deltar i bedömningarna.Vi ska sätta en kvalitetsribba på högre utbildning somvi ständigt ska utvärdera mot och som ska driva påkvalitetsutvecklingen. Det är kopplat till att naturligtvis ska få sanktionsmöjligheter i defall där utbildningen inte når den kvalitet vi vill attden ska nå. I sista hand ska det vara möjligt att dra inexaminationsrättigheterna om kvaliteten inte förbätt-ras. Då sjösätter vi ett av de absolut mest ambitiösakvalitetsutvärderingssystemen i . fick i budgetpropositionen särskilda medel föratt nu kunna bygga upp denna kvalitetsutvärdering.Det är ett viktigt steg kopplat till ett aktivt arbete frånriksdag via lagstiftning och regering via förordningarmen framför allt genom att driva på de enskilda hög-skolorna att aktivera studenterna i kvalitetsarbetet.Det blir drivkraften inifrån, att ständigt utvärdera, attständigt förnya, att ständigt diskutera utbildningensupplägg och innehåll. På så vis kan vi se till att destora resurser som satsas också ständigt utvärderasi en konstruktiv process. Det var också en viktig pro-position, och den sjösätts under de kommande åren.Bakom allt detta ligger själva grundprojektet somvi har jobbat med på 90-taletoch i inledningen , dvs. demokratise-ringen av den högre utbildningen. Våra högskolor haröppnats upp för nya grupper, för fler människor. Vivet att högskoleutbildning så starkt bidrar till attmänniskor via den bildning de får, via den yrkesut-bildning de får, också kan skapa bättre liv för sigsjälva. Vi vet också att det är intimt förknippat medSveriges framtid som ett välutvecklat land.När vi nu ser att ekonomin är stark och att det rörsig positivt i stora delar av , är det nästanalltid förknippat med utbildning och forskning. De-mokratiseringen av högskolan har varit en av de vik-tiga politiska projekten. Då har utbyggnaden i botten,100 000 platser, fullt finansierade, sammantaget gettett resurstillskott till högskolan och via studiemedelpå 6 ½ miljarder kronor. Det är någonting alldelesunikt i svensk utbildningspolitisk historia. Det ärviktigt att vi kan göra det. Det är klart att det innebäratt vi också får mycket starka och positiva effekter förenskilda människor och för hela vårt samhälle.Diskussionen om kvalitet är viktig. Den diskus-sion som också pågår om resurser per student ärviktig. Det är inget tvivel om att 90-talet, inte minstfrån till 1996-1997, var mycket tuffa årför all statlig verksamhet. Alla fick spara. Så var detnaturligtvis. Orsaken var att en tredjedel av kostna-derna lånades upp på en internationell kapitalmark-nad. Det gick inte att upprätthålla, varken i högskolaneller i någon annan statlig verksamhet. Men sedan1997, när vår utbyggnad har tagit fart, när varje platsär fullt finansierad, ser vi också en tydlig vändning iresurser per student. Besparingarna finns där från1991, 1992, 1993 och framåt till 1997, men ocksåvändningen där resurserna per student ökarigen.Här finns naturligtvis flera förklaringar. En avdem som är viktig är att tog högskolorna infler studenter än vad de fick betalt för. Den s.k. över-produktionen i tekniska termer, som handlade om tog in fler studenter än vad hade avsattresurser för, är i det närmaste borta. Det överinta-get kostade , dvs. när man inte längrehar överintaget, tack vare utbyggnaden, och får betaltför de studenter som finns, har vi därigenom under desenaste åren fått en kvalitetsförstärkning.Men besparingarna märks fortfarande. De komoch var rejäla inledande år. De komsig av ofinansierade utbyggnader under tid.De kom sig av besparingar . Där delar viansvaret. Men knäcken i kurvan finns där.Detta är en viktig diskussion att föra framöver. Påvilket sätt kan vi fortsätta att förstärka kvaliteten,kontrollen och de inre drivkrafterna men också natur-ligtvis resursfrågan?Vi har fått resultatet av den senaste antag-ningsomgången till högskolan. Det visar att intressetför högre utbildning är oförändrat väldigt starkt. Un-gefär hälften kommer inte in. När kammaren börjardiskutera om vi ska dra ned på utbildningssatsningar-na för att i stället använda resurserna till dem som harkommit in, börjar man en diskussion som naturligtvisinte blir helt lätt att hantera inför hälften av dem somvill börja på högskolan men som inte kommer in.Jag menar att demokratiseringen av högskolanmåste fortsätta. Vi börjar få en knäck när vi ser att alltstörre andelar kommer in. Från av de sökandeförra året till . Men är ändå bara hälf-ten av dem som söker.Vi ser också en ganska rejäl ökning bland demsom söker som är och kommer in. Det ären ökning på jämfört med . Därmedser vi också att vi börjar röra oss mot de mål somregering och riksdag har satt upp gemensamt, atthälften av en årskull bör komma till högskolan innanman har fyllt . Det skulle göra att vi verkligenkom i ett läge där vi kan visa att också vid eninternationell jämförelse har en hög andel unga män-niskor i högskolan.Sökandetrycket är fortfarande ganskastarkt. Det kom uppgifter som sade attdet var en rejäl minskning. Men de har senare revide-rats när man tittar närmare på både enstaka kurser ochprogram. Det är viktigt att också i våradiskussioner är väl medveten om att trots mycket braarbetsmarknad, trots minskande ungdomskullar är detfortfarande köer utanför våra högskolor.Framöver kommer vårt arbete att inriktas mycketpå hur vi stärker rekryteringen. Det handlar naturligt-vis om allt, från antagningen, som är viktig, till mot-tagandet, som är viktigt, till miljön på högskolornasom är viktig, till hur vi aktivt bedriver mångfaldsar-bete på våra universitet och högskolor. Det blir nästasteg tillsammans med ett fortsatt kvalitetsarbete. Jagräknar med att komma tillbaka till nästa årmed propositioner med den inriktningen.Bland de borgerliga förslagen till högskolepolitikfinns ett antal förslag som det är värt att höja påögonbrynen för. Särskilt tänker jag på ,som både i forskningsdiskussionen och senare i daghar slagit sig för bröstet och sagt att de höjer kvalite-ten i högskolan genom att göra nya satsningar. Mentittar man närmare på budgetförslaget ser man attmoderaterna har plockat bort 422 miljoner frångrundutbildningen, utan att direkt fundera på vad depengarna används till och kommer ifrån.En av budgetposterna ligger på 362 miljoner, enannan är Distum, som man lägger ned. Det är ocksåett stöd i grundutbildningen där skulle viljasatsa mer, så vi ser att det kan bli lite svårigheter i deborgerliga diskussionerna.Men de 362 miljoner som man helt sonika tar bortinnehåller väldigt viktiga saker för att grundutbild-ningen ska fungera. Där finns pensionspengar till våradoktorander, som går på utbildningsbidrag. Där finnsstudenthemmet i , som antagligen måste läggasned om ska driva den här politiken.Moderaterna vill lägga ned en forskarskola i telein-formatik, där bl.a. /är involverad.Här finns forskningsanknytningen till lärarutbildning-en som ska klippas bort . Här finns ocksåsatsningen på utökningen av sjuksköterskeprogram-men för att uppfylla mål om attöka sjuksköterskeutbildningen och mycket annat.Det visar lite grann hur politiken svajar på denborgerliga sidan. Att använda detta till en kvalitets-förstärkning låter sig kanske göras på papper. Mendet innebär dramatik under nästa budgetår.Jag vill helt enkelt ställa frågan till moderaterna:Kommer ni innan omröstningen att lägga fram ett nyttförslag? Var ska ni i så fall hämta de pengar som ninu drar in från högskolan?På motsvarande sätt är det med somnu öppnar för en neddragning av antalet platser påvåra högskolor under förespeglingen att det inte finnsstudenter som vill söka. Jag har visat att det är fel.Men man kommer ju med sitt förslag till studieme-delssystem att se till att väldigt få kommer att varaintresserade av att söka, eftersom man har infört enny gräns på åtta terminer för studiemedel. Man säger:Nej, ingen ska begränsas av åtta terminer, utan manska få fortsätta till tolv och även efter det. Men Cen-tern har med åtta terminer räknat in en besparing på600 . Det innebär att 20 000 studentermåste sluta efter åtta terminer för att finansiera Cen-terns förslag på studiemedelssidan. Det visar också påen tråkig utveckling, där det blir ett moras i budget-hanteringen som inte väcker respekt.Vi har haft en stark utveck-ling på utbildningspolitikens område, både i form avresurser, som ökar i en omfattning vi inte har sett påmycket länge, och i form av en sammanhållen syn påutbildningen från förskolan upp till högre utbildningoch forskarutbildningar. Jag hoppas att kammarenframöver också kan behålla en samsyn i de här frå-gorna. Det är viktigt. Utbildnings- och forskningspo-litiken bör ha ett brett stöd i kammaren. Jag räknarmed att det finns partier i kammaren som är bereddaatt ställa upp på huvuddragen i en sådan utbildnings-politik för att förnya Sverige.Anf. 118 () replik:Fru talman! Med anledning av utbildningsminis-terns kommentarer till det moderata budgetförslagetvill jag svara på de frågor som framfördes av utbild-ningsministern. Låt mig för förtydligandets skull sägaatt vi inte har för avsikt att lägga ned det svenskastudenthemmet i eller andra angelägna verk-samheter.Jag ställde i min tur två frågor till statsrådetÖstros. Den ena var: Håller den nya tidsplanen vadgäller propositionen om vuxnas lärande? Det hartidigare ställts i utsikt att vi skulle få den under dethär året. Eller har vi att se fram emot en ny tid avväntan på en angelägen proposition, så att vi får möj-ligheter att på ett konstruktivt sätt ta ett totalgreppöver vuxnas lärande, som vi ägnar så mycket tid,utrymme och ekonomiska resurser åt?Jag ställde också frågan: Hur tänker utbildnings-ministern trygga en långsiktig finansiering av det s.k.Östersjöuniversitetet? Jag vet att det pågår diskussio-ner i . Jag vet att Sida har varitinblandat tidigare, men vi efterlyser besked när detgäller den långsiktiga finansieringen.Anf. 119 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det är ändå en väldigt stor budget-post, . Det är 362 miljoner kronorsom vi talar om, förutom att ni vill lägga ned Distumoch därmed slå undan benen för distansutbildningen.Det var ändå bara 60 miljoner i sammanhanget.Men hur ska ni lösa detta? De pengarna har ni juanvänt till det ni påstår vara kvalitetsförstärkningar.Men netto satsar ni mindre på högskolans grundut-bildning än regeringen. Det går inte att bara säga: Detdär löser vi. Det budgetförslag som ni lägger framskulle om ni satt i regering ha varit verklighet den 1januari. Då kommer de konsekvenser som jag harbeskrivit.Östersjöuniversitetet är en mycket fin verksamhet,som har finansierats av . Detpågår diskussioner mellan den förläggning Östersjöu-niversitetet har i och Utrikesdepartementet.Jag hoppas verkligen att det resulterar i en bra över-enskommelse som gör att verksamheten kan fortsätta.Det är en fin verksamhet, som har betytt mycket ochsom jag tror på många sätt kan ha framtiden för sig.Ingegerd , skolministern, kommer attdelta i efterföljande debatt. Då har möjlighet att utröna hennes arbete med pro-positioner och vilka datum de kommer att läggasfram.Anf. 120 () replik:Fru talman! När det gäller Östersjöuniversitetethar statsrådet också möjlighet att via regleringsbrevgå in och styra upp verksamheten. Det är också enmöjlighet som statsrådet äger inom ramen för sittdepartement, om jag har förstått tågordningen rätt.När det gäller satsningarna på grundutbildnings-anslag och annat hävdar jag fortfarande att modera-terna ligger över det regeringen föreslår.Anf. 121 Utbildningsminister () replik:Fru talman! var nog inte mednär vi diskuterade högskolornas frihet och forskning-ens frihet , när nu att det bara är att ta till regleringsbrevet så fårvi exakt den verksamhet som vi vill ha. Jag känner tillden möjligheten. Men jag tycker kanske inte att det ärden som man oftast ska använda i utbildningspoliti-ken och i relationen till högskolorna. Men jag kanförsäkra att det pågår seriösa diskussioner om Öster-sjöuniversitetets framtid.Jag kan också säga, , att jag inteär nöjd med den beskrivning som gjort av varifrån de 362 miljoner som ni drarundan från högre utbildning kommer och hur de skaersättas. Ni har tagit dem från den budgetpost somfinansierar de angelägna områden som jag harbeskrivit. Det har ni satt på kvaliteten i grundutbild-ningen. Det är väl hedervärt i sig. Ni har då talat omatt ni lägger ned ett antal verksamheter. Stå för det iså fall!Anf. 122 () replik:Fru talman! Jag skulle ändå vilja fråga en gång tillhur utbildningsministern ser på den urholkning avprislappen som ju är uppenbar nu med , med revisorer och med andrarapporter. förelår i sin utredning att400-500 miljoner ska föras över till humaniora. Dåkommer det att tas från andra områden. Jag tycker attutbildningsministern går lite för enkelt förbi det häratt resurserna till grundutbildningen har minskat medungefär . Då är vi i ett läge där vi måste börjadiskutera hur kvantiteten förhåller sig till kvaliteten.Vilka förslag kommer för att lyfta upp grundutbild-ningen till en rimlig nivå? Det är inte minst viktigt föratt de nya studerandegrupperna ska mötas av en hög-skola som kan ta väl hand om dem.Sedan har jag en fråga till, fru talman. Det är braatt drar in examensrättigheterna omman inte lever upp till det här med kvaliteten. Men vimåste också få ett system där vi tar hand om de stu-denter som drabbas så att de inte går ut med en ut-bildning som räknas som mindre värd. Utbildnings-ministern har fått flera frågor om det här tidigare ochhar också sagt att han ska komma tillbaka. Finns detnågra förslag för att skapa större rättssäkerhet för destudenter som läser grundutbildningar som visar siginte hålla högskolemässig kvalitet?Anf. 123 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Med det förslag till kvalitetsutvärde-ringssystem som kommer att gälla framöver fårstudenterna en rättssäkerhet som jag inte tror att detgår att hitta en jämförelse till. Det vanliga är ju att omen utbildning inte håller tillräckligt hög kvalitet fort-går det i det tysta. Det är inte så att studenterna får enmöjlighet till rättelse. Vi inför nu ett system där kva-litetsutvärderingen blir väldigt tydlig. Den blir of-fentlig. har till uppgift att också spri-da resultaten av värderingarna. Det är också så att omman kommer i det läget att man trots diskussioneroch utvärderingar med möjlighet att rätta inte lyckashöja kvaliteten riskerar man att få examensrättenindragen för nyintagna studenter.Det innebär också att man haren explicit skyldighet på högskolan att se till att destudenter som går utbildningen får den kvalitet i ut-bildningen som de har rätt till. Det måste man göragenom att sluta kontrakt med andra högskolor för attse till att få över lärare, om man så behöver, med denkompetens som krävs. Man kan också erbjuda stu-denterna att fortsätta utbildningen vid någon annanhögskola. Det blir ett system som studenten kan an-vända sig av som inte liknar något annat system, meden stark rättssäkerhet i botten i stället för att bara låtadålig kvalitet passera.Folkpartiet har ju en annan idé, som är mycketmindre skarp när det gäller kvalitetsutvärdering. Manvill inrätta ett oberoende kvalitetsinstitut - helst flera,säger man - som ska göra lite olika utvärderingar.Det är ungefär det som Moderna Tider gör . Detär ju intressant att titta på, men de kan aldrig ha nå-gon kraft bakom sin utvärdering annat än att det bliren intressant rapport. Vi kan ju inte ge ett privat kva-litetsinstitut makt över examensrättigheter i densvenska högskolan. Det är det som är den stora bris-ten i kvalitetsutvärderingssystem ochsom gör att det inte alls håller ihop och inte alls fården kraft som det system vi nu sjösätter får. Det tyck-er jag är lite grann av en besvikelse.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är sant att också villinföra oberoende kvalitetsinstitut med olika typer avhelt oberoende granskning. Men det innebär inte,utbildningsministern har tydligen missförstått oss där,att vi på något sätt vill avskaffa Högskoleverketsmyndighetsutövning. Tvärtom ska naturligtvis även med modell ha stormakt att dra in utbildningar och ha en myndighets-utövning. På den punkten stöder jag regeringen. ska ha den makten.Men det är mycket viktigt att studenterna får rättssä-kerhet, och har det som be-skrev inte fungerat. Jag har blivit uppringd av ettantal studenter som känner sig förtvivlade över att degår ut med en examen som kommer att betraktas sommindre värd. Börjar det fungera är det bra.Jag fick inget svar på om har någ-ra första funderingar om hur vi ganska snabbt skakomma i kapp med resurstilldelningen till grundut-bildningen. föreslog att vi ska öka den tillpriset av en något minskad utbyggnadstakt. Har ut-bildningsministern några andra förslag?Anf. 125 Utbildningsminister () replik:Fru talman! har inte riktigt tänkt ige-nom sitt kvalitetsutvärderingssystem. Om naturligtvis ska ha sin myndighetsutövning -ska de inte då ha en egen kvalitetsutvärderingsorgani-sation? Ska de när Moderna Tider säger att Uppsalauniversitet har undermålig kvalitet agera på dengrunden? Det är inte genomtänkt och det är inte lo-giskt. Det skulle inte få den trovärdighet som en kva-litetsutvärdering måste få. Jag hoppas att det undermandatperioden ändå är så att vi kan närma oss var-andra på den punkten.Kvaliteten i grundutbildningen är ju en fråga avyttersta vikt. Det viktiga är att först och främst insevilka besparingar som har varit. Där tvekar jag inte ettdugg att peka på den historiska utvecklingen. Storadelar av 90-talet innebar besparingar på all statligverksamhet. För högskolans del började det 1991.Sedan dess föll resurserna per student fram till 1997.Efter 1997 finns en vändning. Det beror på att detär då regeringen börjar med den stora expansionen.Då hade man starkt stöd av . Den storaexpansionen innebar till en början att man kunde tabort en del av de ofinansierade studentplatser manhade. Man fick alltså resurser för de studenter mantidigare inte fick resurser för. Det har lett till en vissförbättring. Också jag skulle vilja se en fortsatt ut-veckling med en ökning av resurserna per student.Det är klart att det blir en viktig fråga att resoneraomkring även . Men besparingsperioden ärförbi och vi har gått in i ett annat läge. Det är viktigt.Vi hade innan besparingsperioden började någon-stans 1991 per student. ligger det på4-6 timmar per student i fråga om humanioran. Det ärklart att det tydligt visar att det har skett en besparing.Men vänder systemet.Jag vill säga att jag tycker att det är viktigt att detinte ska ske någon omfördelning av resurser frånhumaniora och samhällsvetenskap till naturvetenskapoch teknik. Finns det högskolor som ägnar sig åt dettatycker jag att man ska ta sig en rejäl funderare på hurman ska ändra på det i framtiden.Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Jag är också inne på det här med ba-lansen mellan kvalitet och kvantitet. Vi hade den härordväxlingen tidigare när jag påtalade att vi frånkristdemokraterna hade valt en annan inriktning medkvaliteten i första hand och kvantiteten i andra. Rege-ringen har däremot valt kvantiteten först.Det har visat sig vid forskning att det finns en kri-tisk nivå när man inte kan ta ned antalet timmar,alltså räknat med lärarinteraktion för studenterna,utan att deras möjlighet att lära sig och att tillgodogö-ra sig undervisningen förbrukas.När Grundbulten kom visadedet sig att vi låg någonstans runt . ärdet alltså nere i, precis som ministern säger, 5-6 ibästa fall. På sina håll ligger det ännu lägre eftersommycket av tiden går åt till C- och D-uppsatser igrundutbildningen som behöver extra tillförsel.En fråga är: Är ministern beredd att omprövasamhällsvetarnas och humaniorans peng kanske ilikhet med vad skriver i sin utredning?Det bör dock ske utan att man behöver ta från natur-vetarna och teknikerna, för jag tror inte riktigt på denomfördelningen. Är man beredd på den förändringen?Det är den ena frågan.Jag har också en andra fråga. Vi tar upp myckettid med att diskutera hur de förhopp-ningsvis av alla som slutar gymnasieskolan skaha det i sina fortsatta studier. Men de andra, de 50 %som inte har möjlighet att gå vidare, vad finns det förhögre utbildning för dem inom de ämnen där de kangå vidare? Varför ligger spärren för högskolebehörig-het på samtliga kunskapsområden i stället för attkanske rikta in sig på gesällprov eller annat?Anf. 127 Utbildningsminister () replik:Fru talman! Det är väldigt viktigt att vi har sammaverklighetsbild av hur det har sett ut med lärartimmarper student över tiden. Det har inte i modern tid varit8-9 timmar. Grundbulten hade det som ett önskemåloch en vision, men där var vi aldrig i närheten - inteens när jag gick i högskolan . Situationenär ganska lik den situation som var när jag gick ihögskolan . Då var det 5-6 timmar.Nu är det i vissa fall någon timme lägre. Det är klartatt det är en mycket relevant diskussion om dettaräcker. Jag tror inte att vi ska ha ett system där mansätter något slags nationellt golv på högre utbildningoch säger exakt hur många timmar man har rätt till.Det stämmer nämligen inte alls överens med hurhögre utbildning ska organiseras. Det beror ju alldelespå vad man har för typ av ämne, vilket stadium manär i, om det är mycket självständigt arbete just dåeller om man behöver extra stöd. Men det är klart attkvalitetsdiskussionen i sig är högst relevant.Då är det tillfredsställande att notera att bespa-ringarna är förbi. Vi har ett läge med ökande resurserper student. Det är klart att jag också tycker att detvore önskvärt att komma tillbaka till den situationsom var innan besparingarna började. Det är ett målvärt att sträva efter. Och den diskussionen får vi taframöver också. Men gör det inte så lätt för er genomatt säga att sökandetrycket nu är så lågt att vi kanminska utbyggnaden av högskolan. Hälften av demsom söker kommer nämligen inte in. Och det handlarom tiotusentals människor som gärna vill in på ut-bildningarna. öppnar vi dessutom för en bredareexpansion i högskolan där humaniora och samhälls-vetenskap kommer att bli alltmera betydelsefulla,likaså vård och omsorg, om inte politikgår igenom där man tar undan dessa pengar. Men dåhar vi också möjlighet att ta emot fler studenter ihögskolan där sökandetrycket finns. Säg inte att detinte är viktigt att bygga ut högskolan, för det är det.Det tycker inte minst de tiotusentals människor somstår utanför högskolan.När det gäller den andra viktiga frågan, om vi kanutforma utbildningar också på ett annat sätt än ,så ber jag att få återkomma, eftersom min talartid nuär slut.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Jag ska också återkomma.Jag tycker att detta är en oerhört viktig diskussion.Jag håller inte riktigt med om verk-lighetsbild. Jag har undervisat för länge själv för attveta att nivån har varit så här låg, och det beror nogframför allt på beräkningssystemen när det gäller denlilla andelen som faktiskt finns kvar till studenterna.Jag talar inte om studentpengen. Den är i och för sigointressant. Det intressanta är vad studenterna får delav. Och jag vet inte att nivån har varit så låg under desenaste 20 åren. Men det är ju bra om det blir enökning. Det är det enda som jag vill åstadkomma meddenna diskussion.