prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Detta är en partiståndpunkt för oss i Folkparti-et, och vi prioriterar denna väg inom vårt väganslag.I regi finns i nästan ett fem-tiotal färjelinjer. De kostar runt 300 miljoner kronorvarje år, dvs. om dagen.Vägverkets färjeverksamhet har ju under de se-naste åren varit föremål för intensiva kostnadspröv-ningar. Uppdraget har varit att inventera och under-söka vilka färjeleder som kan ersättas med fasta för-bindelser.Att ersätta dessa färjor med broar - i något fall entunnel - kunde innebära en stor samhällsekonomiskvinst. Eftersom färjorna i allt väsentligt är avgiftsfriaerhåller färjerederiet inte några andra intäkter än demsom utgår från statliga vägbudgeten för drift ochunderhåll. Från statlig synpunkt bör det därför vara enaffärsmässigt viktig uppgift att så snart som möjligtersätta dessa färjelinjer med fasta förbindelser där detgår.Det har påpekats att det skulle vara lämpligt attaktualisera det vid de mest frekventa lederna i och på till och inom destora öarna och Tjörn.Byggandet av fasta förbindelser i stället för färje-linjer kan snabbas på genom att staten och näringsli-vet samverkar i det som kallas PPP-projekt, som harnämnts här . Detta offentliga ochprivata samarbete skulle enligt en internationellt be-prövad metod också kunna vara användbart i Sverige.Eftersom anslagen i statliga vägbudgeten långtifrån täcker behoven för att hålla det svenska vägnäteti trafikvärdigt skick känns det ännu mer angeläget attfinansiera denna typ av investeringar genom att skjutatill medel genom PPP eller genom en samfinansieringmed byggentreprenörer. Här bör man pröva nya mo-deller.Bra broförbindelser är säkert ett viktigt led för attfrämja regional utveckling och ett bra sätt för landetsdecentraliserade småindustri, som behöver uppmunt-ras och växa.Att PPP-lösningar vanligen bara förs fram i dis-kussioner i samband med de stora motorvägsprojek-ten hindrar inte att de skulle kunna användas också påandra områden. På så sätt skulle investeringarna intebelasta den statliga vägbudgeten, som med tanke påde snålt tilldelade medlen är klart otillräcklig.Fru talman! Jag instämmer i yr-kanden.Anf. 140 TOM () replik:Fru talman! Jag trodde att liberalernavar ett liberalt parti, men när jag hörde avsnittet omGotland lät det precis tvärtom.Anf. 141 () re-plik:Fru talman! Det var tråkigt att höra. Jag har fåttmånga av mina synpunkter som fadder för mina liberala partikamrater därnere. Jag är na-turligtvis mycket nyfiken, fru talman, på vad det ärTom syftar på.Anf. 142 TOM () replik:Fru talman! Min uppfattning är att man när detgäller liberal ideologi inte pratar om ökad statligreglering, statlig kontroll och statlig drift. Det är när-mast de bitarna i detta resonemang som jag intehängde med på.Anf. 143 () re-plik:Fru talman! Då är jag naturligtvis väldigt nyfikenpå hur Tom vill göra förbindelserna till ochfrån bättre, vilket jag antar att också mode-rata gotlänningar är mycket intresserade av.Anf. 144 ():Fru talman! Det hedrar Tom och hans moderatakamrater att de har den inställning som de har. Tänkvad denna debatt hade varit urvattnad utan er!Den svenska sjöfarten har varitutsatt för hård internationell konkurrens. Genom olikasocialdemokratiska initiativ och riksdagsbeslut från1980-talet och framåt har vi ändå fortfarande kvar enganska hygglig svenskflaggad flotta.I en motion som vi skrivit tillsammans medVänsterpartiet och föreslår vi socialde-mokrater att regeringen agerar så att densvenska färjesjöfarten får en rimlig chans att förblisvenskflaggad.Vår gemensamma motion är ett uttryck för denoro som vi känner inför den svenska handelsflottansframtid. Vår oro grundar sig på det faktum att villko-ren för sjönäringen ständigt försämrats. Under heladet förra decenniet hårdnade konkurrensen utifrån.Jag dryftar mig att påstå att detta skedde på grund aven fullkomligt absurd subventionskarusell inom EU.Regeringen har också markerat sin oro inför nä-ringens framtid. I budgetpropositionen skriver rege-ringen att man vill slå vakt om den svenska sjö-fartsnäringen. Inte minst gäller detta färjesjöfarten,som bör uppmärksammas och omfattas av ett statligtstöd. Regeringen anger också att det är tänkbart inför den s.k. nettomodellen för storsjöfarten ochfärjesjöfarten fr.o.m. år 2002.Detta är givetvis bra, men det är långt ifrån till-räckligt.Den 1 januari kan nämligen klockan varaslagen för den svenska sjöfarten. år2002 riskerar att stå helt utan färjesjöfart, omvi undantar de fartyg som trafikerar ochGotland.Konkurrensen utifrån skapar nämligen en ohållbarsituation. Det senaste exemplet är , varsDIS-register ger betydligt lägre lönekostnader. Det äralltså högst osäkert om svenska rederier som Stenaoch kan vänta på förbättringar i ytterligareett år.Som jag tidigare sade har villkoren för svensk sjö-fart förändrats. Med hjälp av EU:s godkän-nande har de sjöfarande medlemsländerna satsat påkonkurrensstöd för sina handelsflottor. Olika typer avskattebefrielser har införts för sjömännen, vilket haren mycket negativ inverkan på den svenska handels-flottans internationella konkurrenskraft.I december 1996 gjorde vi i ett rejältförsök att komma till rätta med problemen. För attskapa långsiktiga och rimliga konkurrensvillkor togvi ett sjöfartspolitiskt beslut. Detta beslut gick ut påatt ge statligt ekonomiskt stöd till den svenskflaggadehandelsflottan. Färjetrafiken mellan svenska ochutländska hamnar omfattades dock inte.Bara några månader senare - -antog i nya riktlinjer förstatsstöd för sjönäringen. och Nederländer-na hakade på först, tätt följda av , trots att lan-det står utanför EU. De förstärkte sina näringspolitis-ka insatser på sjöfartens område, som det så vackertheter. Vi halkade återigen efter.Plötsligt var sjöfartspolitiska beslut ing-enting värt. Utflaggningen av de svenska fartygenfortsatte.Under fördes en intensiv debatt mel-lan företrädare för näringen, parterna på sjöfartensarbetsmarknad och regeringen om hur det urholkadesjöfartspolitiska beslutet skulle kunna förstärkas.Regeringen förordade en bruttomodell.I november 1998 träffades en överenskommelsemellan regeringen, , , och fackförbundet om attinföra en bruttomodell. Denna innebar full återbetal-ning av skatt för de tillfälligt anställda och stöd till desociala avgifterna med 58 000 per årsarbetskraft un-der perioden 1999-2001.Men säg den glädje som varar för evigt! Somma-ren kom nästa dråpslag. Det var dags förnästa sväng i denna olustiga subventionsspiral.Det danska beslutade då att även fär-jor skulle registreras i det danska andraregistret -danskt internationellt skeppsregister.Den danska färjenäringen fick nu konkurrensför-delar som på lönesidan innebar lägre kost-nader jämfört med de svenskflaggade färjorna. Ris-ken var och är fortfarande stor att svenska rederierplacerar sin flotta i det danska registret.Fru talman! Socialdemokraternas förhoppning äratt vi nu ser till att den svenska färjesjöfarten förblirsvensk. Vi gör det för att våra svenska sjömän påsvenskflaggade fartyg ska känna en trygghet i sinanställning. Vi gör det för att de svenska sjömännenpå svenskflaggade fartyg ska fortsätta att vara stoltaöver det spjutspetsarbete som pågår i den svenskahandelsflottan när det gäller miljö och sjösäkerhet. Vigör det för att de - under svensk flagg - ska fortsättaatt känna sig delaktiga i det svenska samhället.Fru talman! När vi behandlade sjöfarten i trafikut-skottet var det glädjande att kunna konstatera attenigheten var så stor. , ochKristdemokraterna ställde sig bakom majoriteten.Enbart valde att stå utanför, vilket fram-går av deras motion om sjöfartspolitiken. Detta ärvisserligen inte anmärkningsvärt i sig. Sedan urmin-nes tider har vi lärt oss att alltsomoftastställer krav på att statens resurser ska gå till enormaskattesänkningar. Slopad förmögenhetsskatt, slopadskatt på aktieutdelning är exempel på moderatförslagsom gynnar samhällets rikaste medborgare. Men närsamhället står berett att rädda tusentals jobb försvenska sjömän drabbas av vånda.Än en gång tvingas jag konstatera att det svenskasjöfolket sannerligen inte har några vänner blandmoderaterna. som den moderata sjöfarts-motionen innehåller de vanliga angreppen på svenskalöntagare är det intressant att notera att ett antal mo-derater har skrivit enskilda motioner och ställt sigbakom trafikutskottets majoritet vad gäller en sjöfart-spolitisk lösning. Några moderater har alltså dristatsig till att författa egna motioner som går stick i stävmed partimotionen. Det måste sannerligen vara klu-vet att vara moderat riksdagsledamot när densvenska sjöfarten debatteras.Självklart är det positivt med den breda samsynsom råder i trafikutskottet kring hur den svenskasjöfartspolitiken bör se ut. Mot bakgrund av dettautgår jag från att regeringen är lyhörd i frågan för attdet ska bli en lösning som ger sjöfarten både fram-tidstro och långsiktighet och framåt.Vi socialdemokrater anser att det är vår uppgift attverka för att svenska ombordanställda är och kännersig trygga i sin anställning. och övriga med-lemsländer i EU kan därför inte fortsätta med dennavansinniga skattedumpning. I det fallet är jag överensmed Tom . Som det nu ser ut har det ena EU-landet efter det andra skapat egna spelregler för denegna sjöfarten i syfte att ge den egna näringen bästkonkurrensfördelar. Det är visserligen helt lagligt ochinom ramen för de beslut som EU-kommissionenfattade 1997.Nu är inte här. Men han läsernog protokollet; det får vi hoppas. Min uppmaning tillstatsrådet är att han ska försökakomma till rätta med sjöfartsnäringens snedvridnavillkor när han under nästa halvår är ordförande förEU:s transportministermöten. Min uppmaning tillRosengren lyder: Se till att få till stånd en vettig kon-kurrensneutralitet mellan EU:s sjöfarande länder!Fru talman! En svenskflaggad sjöfart är viktig föratt vi ska kunna delta i miljö- och säkerhetsarbetet påvåra hav. Hur ska vi annars kunna påverka, om vi intefinns med i de sammanhang där besluten fattas? Hurska vi annars kunna ta initiativ till de förbättringarsom fortfarande måste göras?I trafikutskottet är vi eniga om att bör va-ra pådrivande i de internationella organ som har tilluppgift att förbättra säkerhets- och miljökraven påsjön.Fru talman! Jag vill också säga några ord om Vä-nersjöfarten. Den behövs, inte minst med tanke på attantalet buss- och lastbilstransporter har ökat kraftigtde . ökade den tunga lastbilstrafikenmed i . har, vilket vi redan harhört under dagens debatt, underhållet av våra vägarbeklagligt nog eftersatts. förekommer det alltsåalldeles för täta och tunga landtransporter på mångasvenska vägar som varken är byggda eller underhåll-na för att klara av den här belastningen.Vi bör alltså ta vara på de möjligheter som vi haratt frakta vårt exportgods på annat sätt, t.ex. direktfrån hamnarna i och . En utökadVänersjöfart ger fördelar för miljön och trafiksäker-heten. Vänersjöfarten bör därför jämställas med väg-och järnvägstrafiken. Vänersjöfarten bör få statussom inre vattenväg och därmed bättre möjligheter tillfinansiering.Jag ser fram emot den slutrapport som Godstrans-portdelegationen överlämnar till regeringen nästasommar. Jag förutsätter att sjötransporterna i Vänernliksom i och utefter våra kuster får en nog-grann genomgång i rapporten och att delegationenpresenterar realistiska förslag på hur handelssjöfartenpå ska kunna bedrivas.Fru talman! Jag avslutar mitt anförande med attåterigen påpeka hur viktigt det är att regeringen upp-märksammar den svenska sjöfarten. I utskottet stårsex riksdagspartier bakom kravet på vidgade statligainsatser för sjöfartsnäringen. Jag vet också att det häri kammaren finns representanter för det sjunde parti-et, , som gärna skulle vilja vara med.Men de kan tyvärr inte, av förståeliga skäl.Jag har också en hälsning från tillLars - han är här i kammaren - angåendebidraget till de kommunala flygplatserna. Han hadehelt enkelt läst på fel rad. Rätt ska vara rätt.Anf. 145 () replik:Fru talman! Eftersom näringsministern inte deltari debatten här får jag ställa mina frågor via . Det är lite oroväckande att höra att desocialdemokratiska ledamöterna i kommu-nicerar med regeringen via riksdagsprotokollet. Jaghoppas att kommunikationen i alla fall är lite bättre.Den första frågan jag har gäller den nettomodellsom vi nu är överens om ska införas. Den var ju såfelaktig 1998, tyckte regeringen. Då var det helt felatt införa en sådan modell av principiella skäl. Men går det bra. Jag bara undrar varför. Vad är detsom har hänt?Sedan har jag en andra fråga. Vi synes också varaöverens om att EU måste få stopp på den härsubventionskarusellen. För att kunna få det måsteman också ha en tidsplan. Och jag vill höra vadBrandin tycker om det här. Jag menar att man måsteha en plan för att bekämpa den oseriösa sjöfarten,som finns i världen och som egentligen är grundenför den här subventionskarusellen.Den första frågan gäller nettomodellen. Den andrafrågan gäller vilken tidsplan regeringen har.Anf. 146 () re-plik:Fru talman! Först vill jag säga att vi kommunice-rar inte med regeringen genom protokoll, om det nuvar det som menade. Jag sade att jaghoppas att näringsministern läser det här protokollet.Det är ju genom det som jag säger detta. Jag kommernaturligtvis i olika sammanhang att också föra framdet här till skulle ju kunna säga att en regering inte ärsämre än att den naturligtvis kan ändra sig. Men dethar blivit fler och fler som har gett sig in iden här subventionskarusellen. Det är ingenting somjag eller som någon av oss tycker om, att vi ska behö-va ha det på det här viset.Då kommer jag egentligen in på nästa fråga somJohnny hade. Jag hoppades innerligt att detEU som jag företräder och som jag var med och slogsför att vi skulle gå med i var ett EU där det skullevara en enhetlig sjöfartspolitik, precis som det skullevara på många andra områden. På det viset skulleman också gemensamt kunna agera mot den sjöfartsom både och jag och många andratycker illa om. Det hade ju varit bättre om man hadelagt ned krut på det i stället.Anf. 147 () replik:Fru talman! Jag tackar för beskedet att regeringenhar ändrat uppfattning om nettomodellen. Det förstårvi nu när den ska införas.Vi är också överens om att en tidsplan måstekomma upp. Jag hoppas att det till regeringen.Jag hade en fråga till, och det gäller Vänersjöfar-ten. Där är vi nästan överens om vilka åtgärder sombehövs. Utskottsmajoriteten vill dock avvakta Gods-transportdelegationen, medan vi övriga partier äröverens om att snabbare åtgärder måste till. Man kanutgå från att när delegationen lägger fram sin rapportkommer den att handla om hela . Då är detrisk att Vänersjöfarten bara är en väldigt liten del avdet som sedan ska diskuteras och behandlas. Vad kanClaes-Göran nu ge för besked till industri,transportörer och andra som är mycket oroliga förVänersjöfartens framtid?Anf. 148 () re-plik:Fru talman! Jag är naturligtvis också bekymradför den industri som finns utefter och dessmöjligheter att frakta sitt gods på . Men harvi ändå tillsatt en utredning, och den utredningen skalägga fram sitt slutbetänkande . Jagtycker att det är - jag höll på att säga något som maninte får säga i denna kammare - hyfs att vi då ser tillatt avvakta detta för att sedan ta ställning till det.Sedan är det klart att man under loppet kan vidtaett antal åtgärder. Men låt oss avvakta utredningen.Och jag tror inte att behöver varaorolig för att man inte skulle få något till Vänersjö-farten. Jag känner en del av dem som sitter i dennautredning, och jag är helt övertygad om att mankommer att föra Vänersjöfartens frågor ganska långtfram på dagordningen. När vi läser utredningen trorjag att vi kan intyga det allihop.Anf. 149 TOM () replik:Fru talman! Låt mig börja med att tacka för dethedersomnämnande som läm-nade om mig och . Det var trevligt. Låtmig också kvittera det med att lämna ett hedersom-nämnande. Jag uppfattade det i alla fall som att har en gedigen motvilja mot de härstödsystemen. Det tycker jag är positivt, även om haninte drar konsekvenserna av det.Jag har i motsats till inte möjlighetatt kommunicera med näringsministern på annat sättän genom protokollet. Men jag vill gärna instämma idet uttryckte till näringsminis-tern. Jag hoppas att inte hamnari vanrykte om han får sällskap av mig genom detinstämmandet.Vi i Moderata samlingspartiet har ett väldigt am-bitiöst program för att ta ned det svenska skattetryck-et till mer rimliga nivåer - och inte bara för högin-komsttagare, . Det var inte våridé att införa frihet från förmögenhetsskatt för miljar-därer. Det var inte vi som hittade på det. Vi har am-bitiösa planer även för de mer lågavlönade, framförallt på kommunalskattesidan.Detta innebär dock att vi inte kan ge stöd och bi-drag till alla andra verksamheter som kräver det.Därför vill vi inte ha de här stöden och bidragen.Anf. 150 () re-plik:Fru talman! Det började med lite gullegull, mensedan var det som vanligt igen.Jag tror att jag talar för nästan alla här i kammarennär jag säger att denna typ av subventioner inomsjöfarten egentligen inte är något som vi vill ha. Vimåste på något sätt komma bort från detta. Här kanjag hålla med . Jag funderade litegrann när han sade att detta var tidsbegränsat, mensedan han redogjort för det förstod jag det bättre. Jagkommer naturligtvis, tillsammans med mina parti-vänner, att se till att vi trycker på i de här frågorna, nunär vi har chansen att ta upp detta och verkligen fådryfta konkurrensen inom EU. Om man skulle kom-ma fram till något annat inom EU - i och för sig vetvi hur det kan ta - måste det ju vara positivt.Jag tror inte att det finns en enda här iSverige som inte vill betala skatt. Jag tror att allasjömän, i alla fall de jag känner, gärna vill betala skattoch göra rätt för sig i det svenska samhället. Det ärprecis som Tom har sagt tidigare här i dag:De här människorna utnyttjar också den service vi hari det svenska samhället.Nu vet vi inte riktigt hur det här systemet mednettomodellen kommer att vara utformat. Det finns enhel del saker där vi i andra sammanhang är överensmed Tom och hans parti, t.ex. när det gällerpensionssystemet. Någon direkt skattebefrielse i dettahar jag svårt att se när man pratar om nettomodellen.Men naturligtvis kommer det att ta ned skatten på etträtt rejält och kraftigt sätt ändå.Anf. 151 TOM () replik:Fru talman! Det finns ytterligare en aspekt på denhär stödproblematiken som jag inte har tagit upptidigare men som jag vill nämna innan debatten tarslut. En näringsgren som lever på statligt godtyckeeller med statliga stöd blir icke attraktiv. Den ut-vecklas inte, och den har ingen framtid. Mankan se ett väldigt tydligt exempel i den amerikanskahandelsflottan.Vi kan också se detta i . Under förra åretlämnade sex svenska rederier - inte på grundav svensk sjöfartspolitik, för det gällde för det mestaredan utflaggade båtar, men därför att det icke fannsintresserade ägare som var villiga att köpa dem när deblev till salu. Allihop såldes till utlandet. Denna ut-veckling kommer rimligtvis att fortsätta. Näringsgre-nen kommer inte att uppfattas som intressant avsvenska investerare om den är hänvisad till dennakammares godtycke.Anf. 152 () re-plik:Fru talman! Jag höll ett tag på att säga att fasenvet - oj, förlåt mig - om vi inte är överens i ännu enfråga. Jag kan hålla med Tom när han säger att verk-samheter som lever helt under statliga stöd inte leverlänge, men bara när det gäller vissa branscher. Jagtror absolut inte att detta gäller sjöfartsnäringen. Sjö-fartsnäringen kommer ju, även efter det att vi harinfört ett annat system, att utföra det arbete som manhela tiden har gjort - att frakta gods ut på våravärldshav och människor ut till kontinenten. Det kanvara mellan och , mellanHelsingborg och eller mellan ochTyskland. Detta kommer man att göra även fortsätt-ningsvis.Jag har inga farhågor för att de svenska sjömän-nen och den svenska sjönäringen kommer att förla-mas av att ha stöd från staten när det gäller detta. Dethar man ju för att vi ska kunna behålla en svenskflag-gad sjöfart i och på det viset kunna vara medoch påverka i internationella organisationer när detgäller säkerhetsfrågor, miljöfrågor och mycket annat.Har vi ingen svenskflaggad flotta kommer vår röstinte att vara något värd i de här församlingarna. Detär ett av de tyngsta argument jag har för att vi måsteha svensk flotta under svensk flagg.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ta upp subventione-ringen. Det har ifrågasatts om vi har råd att ha den.Jag skulle faktiskt vilja kontra med att säga: Har viråd att låta bli, så länge övriga EU-medlemsländer harsubventioner?Jag vill knyta an till inre vattenvägar, som jagpratade om . Det är helt klart att vi här i Sve-rige måste eftersträva en lösning som undantar vårainre vattenvägar från det regelverk som gäller nere iEuropa. , , och Österrikehar med EU:s goda minne infört ett system med sub-ventionering av inlandshamnar och inlandsterminaler.Därför tycker jag att vi kan försvara det även här iSverige. Det skulle också gynna Vänersjöfarten ochäven den sjöfart som finns på Mälaren.Det var en annan sak som jag också vill ta upp.Claes-Göran nämnde att kostnaden är 30 %lägre för den danska sjöfarten. Jag har också fåttuppgifter om att sedan nettostödet infördes har 15stycken fartyg registrerats, alltså sedan stödet inför-des. Det är en ganska . Kanske Claes-GöranBrandin känner till det här bättre. Jag ville nämna deti alla fall. Jag har fått uppgifter om detta. Jag tyckteatt det lät mycket.En sak till. Det gäller de lotsavgifter som man harinfört för Vänersjöfarten i . Det sadesatt det skulle vara en kostnadsökning på . Jagvill bara upplysa om att det i enstaka fall faktiskt harinneburit en kostnadsökning på mellan och125 %. Det är naturligtvis mycket oroande, därför attnu ska denna sjöfart leva med det här under den tidsom frågan utreds, eftersom man fortfarande inte harkommit till skott. Det kan också kännas lite dystertom man tittar bakåt på hur det har tagit.Anf. 154 () re-plik:Fru talman! Jag har ingen uppgift om att 15 fartygskulle ha flaggats ut till danskt register, om det vardet menade. Jag tror att någon färjanere i kan vara aktuell, men i övrigtfinns det inget.När det gäller lotsavgifterna undrar jag om det ärlotsavgifter på . Det är det inte. Då tar jag såatt säga på mig Tom kavaj här. Jag är lik-som inte lika övertygad om att staten ska vara medoch subventionera underbemannade fartyg som går iVänern.Jag tror att varken jag eller skullekunna acceptera att underbemannade fartyg somkanske går med farlig last går in i skärgårdar. Det ärdetta det handlar om. Är man inte underbemannad harman också lotsbefrielse, om man klarar av det. Då harman inte denna kostnad. Det är de fartyg som inte ärtillräckligt bemannade som man måste ha lotsavgiftpå.Med tanke på de farligheter som sker ute påvåra hav menar jag att det skulle vara förödande omett sådant fartyg skulle springa läck. Jag tror inte attvare sig eller jag, som har ett stortmiljöintresse, skulle tycka att det var så roligt att åkadit ut och säga: Men vi tyckte att det var bra att manhade lotsbefrielse, fast man var underbemannad.Anf. 155 () replik:Fru talman! Det är som har höjtlotsavgifterna. För mig verkar det som om det är literundgång i systemet.Det var inte så att de här fartygen var underbe-mannade. Den största orsaken till att kostnaderna blevså höga var enligt uppgift det nya timtaxebaseradeavgiftssystemet. Det inträder en viss tidsfördröjningpå grund av slussar, broöppningar och de fartbe-gränsningar som råder. Det är inte enbart knutet tillunderbemanning. I praktiken finns kostnaderna däroch de är svåra att komma ifrån för de fartyg sompasserar genom slussarna.Anf. 156 () re-plik:Fru talman! Ja, så är det när det gäller slussarna,men detta och Vänersjöfarten hör ju till de saker somman nu belyser i Godstransportdelegationen. Vi fårväl hoppas att vi gemensamt kommer att få möjlighetatt diskutera det här och att det förhoppningsvis ocksåblir någonting bra för Vänersjöfarten. Jag, precis somde allra flesta av oss, vill ju se till att gods transporte-ras på våra inre vattenvägar.Anf.