prot · GO0924 · 2000-11-09 00:00:00 — Utslaget blevatt danskarna inte ville vara med. Vi vänsterpartisterär självklart glada för det, dels för att det ökar möj-ligheterna för oss att hålla utanför EMU, delsför att det danska utslaget kan få en positiv effekt påEuropa och världen.Efter det danska nejet 1992 tvingades EU omprö-va sina villkor för medlemskap och ge fyraundantag. Efter det nya nejet kommer minst ett EU-land att stå utanför EMU medgemensam valuta. Det borde leda till en omprövningav fördragen när det gäller medlemsländer i EU utan-för EMU. De som envetet hävdat att i läng-den inte kan säga nej till EMU kommer förhopp-ningsvis nu att tvingas att acceptera faktum. Rege-ringen borde ta kontakt med sina danska och brittiskakolleger för att diskutera hur en ny anknytningsformska se ut.Efter det danska nejet till 1992 tving-ades EU inte bara ompröva ställning utanockså delvis synen på öppenhet och demokrati. Nutvingas EMU-länderna förhoppningsvis till en lik-nande omprövning. Hur ska man bära sig åt för attkunna locka med sig , och ?Hökarna i låtsas att supertanken tuffar framsom förut, att B-laget av konstiga nordbor kan man haeller mista. Men oron är stor. Det handlar ju om tre avunionens starkaste ekonomier med djupt rotade de-mokratiska traditioner.Sverige borde som ordförandeland leda en debattom EMU, inte bra hurtfriskt utropa att man ska göraallt för att euron ska bli en framgång. Jag vet att detinom regeringspartiet finns en djup skepsis motnormpolitiken, dvs. tesen att folkvalda inte ska försö-ka styra ekonomin, bara ha fasta normer för privataaktörer. oåtkomlighet för politiskaopinioner är närmast ett övertydligt exempel på syn-sättet. Rädslan för offentlighet inom EU speglar ock-så denna konservativa syn på medborgarna som kort-siktiga och opålitliga.Ett annat problem som man nu förhoppningsvistar på allvar är hur ökad sysselsättning i den praktiskapolitiken och inte bara i retoriken ska slå igenom sommål för den ekonomiska politiken. I nästa lågkon-junktur kommer små länder som utanförEMU att få problem, säger EMU:s vänner. Snarare ärdet tvärtom. I nästa lågkonjunktur kommer den cent-ralistiska penning- och valutapolitiken att möta verk-ligheten i form av ökad arbetslöshet eller galopperan-de inflation i länder där politiken inte passar.En fråga som tränger sig på inför det kommandesvenska ordförandeskapet är: Vilket är viktigast -EMU eller utvidgning? Utrikesministern vill ha ensnabbare behandling av ansökarländerna, och det ärbra, men jag undrar om hon inser hur svårt det äranpassa ansökarländernas ekonomier till den monetä-ra unionens snäva ramar. Regeringen måste nog väljaoch för oss är valet självklart: östintegrationen ärviktigare än EMU. Jag vill veta av utrikesministernom hon delar den uppfattningen. Kommer regeringenatt verka för samma rätt för ansökarländerna att ståutanför EMU som vi har?Göran skrev i boken är satt i skuld är icke fri: En gemensam penning-politik driver fram en gemensam finanspolitik. Det finns inget exempel på en valuta utanstöd av en gemensam finanspolitik för det områdesom valutan täcker.USA behövde ungefär med inbördes-krig och svåra regionala kriser innan dollarfederatio-nen stabiliserades, trots att språket i huvudsak vargemensamt. Den tyska marken föddes med blod påkinden, för att använda ett uttryck av . Såsvåra kriser ska vi hoppas att vi slipper i EMU. Mendet är illavarslande att det inte finns någon som helstgenomtänkt strategi för hur EMU ska möta en störrekonjunkturnedgång.I har man en federal budget på nivån 10 %av totalinkomsten och en gemensam finans- ochskattepolitik. EMU:s logiska fortsättning är en över-statlig finans- och skattepolitik och en minst fem-dubblad gemensam budget. En sådan överstatlighetkan omöjligen komma att accepteras om inte ocksådet demokratiska ansvarsutkrävandet görs överstat-ligt. En förbundsstat med svag demokratisk förank-ring växer då fram.Jag vet att den inte vill ha ensådan överstat. kan vi som ordförandeland göraståndpunkten klar och tydlig. Det gäller inte barafinanspolitiken.En ledande expert på säkerhetspolitik, GunnarJervas, skrev så här : Med den utvecklingsom nu pågår kommer mycket snart, utan attsaken underkastats någon seriös diskussion, att bli såindraget i EU:s krishantering att vi knappast kan säganej till medverkan i unionens militära tvångsoperatio-ner. Detta skulle göra vår alliansfria politik omöjlig.Instämmer utrikesministern i Jervas analys? Ochvilka initiativ bör hon i så fall ta för att frågan skakomma upp på bordet?Jag vill också ta upp en oro som sprider sig införplaner om ändringar i Amsterdamfördragets artikel133 om övergång till majoritetsbeslut och ökat maktför kommissionen när det gäller internationella avtalom investeringar, s.k. intellektuell egendom ochtjänstehandeln.Jag har fått brev från den franska Attackrörelsen.Man misstänker att det här kan ha en koppling tillplaner på ett nytt av den typ som en starkinternationell opinion med benägen hjälp av densvenska handelsministern lyckades stoppa.Handelskommissionären ska inför en gruppparlamentariker ha sagt: Bara och Spanienåterstod att övertyga om dessa ändringar. Jag vill haAnna Lindhs dementi. Tänker regeringen lägga in ettveto mot en ändring av artikel 133?Vi vänsterpartister hoppas att det går bra med ord-förandeskapet och stöder inriktningen på att utvidg-ningen, sysselsättningen och miljön ska prägla ord-förandeskapet. Vi tycker också att jämställdheten skavara med på samma nivå. Regeringen vill göra mångagoda saker på det området, men jag saknar konkretaförslag. Vi förväntar oss också att regeringen leverupp till statsministerns berättigade angrepp på extre-ma löner, privilegier och korruption i EU.Vi behöver mer av internationellt samarbete i bå-de och världen, mer av demokratiska mot-makter till den globala kapitalmakten och öppnaregränser för idéer och människor. Men som Per AlbinHansson skrev 1904 - jag vet att en del socialdemo-krater inte gillar att vänsterpartister citerar Per AlbinHansson, men jag ska göra det i alla fall:För att internationalismen skall bliva en verksamsammanbindningslänk får inte det nationella folklyn-net undertryckas eller nationens säregna förhållandenavskaffas. Tvärtom, ty själva poängen med den patri-otiska internationalismen är dess förmåga att sam-manbinda nationer och förhindra dem att bekriga allaandra.Samarbetet måste byggas underifrån med stöd avbreda folkrörelseopinioner. Jag har hitintills inte settnågra demonstrationer eller massmöten där det stårFramåt med EU eller Framåt med EMU på plakaten.Alla stormaktsbyggen styrda ovanifrån har förreller senare gått under.(Applåder)Anf. 16 Utrikesminister ()replik:Fru talman! Låt mig börja med den fråga som jagtog upp i mitt inledningsanförande, nämligen EU:sgemensamma krishantering. Jag delar inte uppfatt-ningen att den skulle strida mot alliansfrihet.Vi har inga planer på att överge alliansfriheten.Men alliansfriheten får ju inte innebära att vi ärpassiva när vi ser internationella kriser. Självfallet skavi gemensamt med EU - alltid med FN-mandat närdet gäller fredsframtvingande insatser - kunna sam-verka med EU vid krishantering på samma sätt somvi har gjort liknande insatser gemensamt medFN.Jag tror att den gemensamma krishanteringen iEU kommer att vara ett väldigt bra tillskott till attklara den globala freden och till att agera gemensamtmed FN. Det är också viktigt att komma ihåg att EU:skrishantering inte omfattar territorialförsvar, inteomfattar ömsesidiga försvarsförpliktelser, utan dethandlar just om en krishantering.När det sedan gäller EMU-frågan har och jag olika uppfattningar. Jag tror att EMUinnebär en styrka och en tillgång för ett litet land,särskilt i tider av konjunkturnedgång. Däremot ska vivara säkra på att vi kommer in då detär bäst och rätt för svensk ekonomi, och det har ocksåvarit socialdemokraternas utgångspunkt.Beträffande kandidatländernas vilja att kommamed i är det klart att de kan ha den rätten, mende vill alla komma med i . Samma krav kommeratt ställas på kandidatländerna som man har gjort påde nuvarande medlemsländerna. I anslutning till dettavill jag ställa en fråga till , eftersomjag kommer att diskutera med kandidatländerna nästavecka deras inträde i EU.Känns det inte lite konstigt när nu alla kandidat-länder vill komma med som medlemmar i , attsom vänsterpartist fortfarande inte vilja se Sverigesom en aktiv part i EU-samarbetet?Anf. 17 () replik:Fru talman! Jag uppfattade detta med krishante-ring så att kan garantera att ald-rig kommer att delta i krishantering utan att det finnsett FN-mandat, och det är bra.När det gäller kandidatländerna vet vi faktiskt interiktigt vad dessa länders befolkning kommer att vilja.Opinionen även där har ju gått lite hit och dit. Vianser att folken i ansökarländerna självfallet ska hasamma demokratiska rätt att själva bestämma om devill vara med eller inte, helt oavsett vad Vänsterparti-et tycker.Sedan vill jag bara säga att vi är aktiva i EU-samarbetet. Vi har accepterat folkomröstningensresultat. Våra parlamentariker hör till de mest aktiva iEU-parlamentet. De arbetar för att EU ska bli bättre,och vet att det är på det viset.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag vill anknyta med det sista reso-nemanget som förde. Man kan kriti-sera för att stressa i EMU-frågan ochinte ta till sig opinionen. Men det är ju en västanfläktjämfört med hur krumbukter kanbetraktas.Västerpartiet tittar sig omkring och ser att mångafrågor inte stannar vid nationsgränsen, t.ex. mil-jöproblem, internationell säkerhet, social dumpningoch kvinnohandel. Sedan nöjer man sig med att kon-statera att det är på det sättet, men man vill inte gåvidare och göra någonting åt det. Hur otäcka proble-men än är kan de inte bli otäckare än EU.Detta skiljer sig ju från den syn som vi har, näm-ligen att man måste ta en aktiv del i EU-arbetet. Manmåste vara med och ändra kursen i de stora frågorna,därför att EU är den enda europeiska union som vihar.Det verkar som om vill få det tillatt det finns någonting annat. vill, frutalman, inte förändra EU, utan man vill ju lämna EU.Man vill bygga något nytt med länder och folk sominte vill bygga något nytt utan som vill bygga vidarepå det som finns. Det är något annat än trovärdigEuropapolitik. Det är ingen politik för fred och säker-het i Europa.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag fann fråga mycketberättigad, och det är anmärkningsvärt att JohanLönnroth inte besvarar den.Det finns ju ett stort svart hål i . säger: Vi behöver merav internationell samverkan. Men han säger nej tillEU. Han har väckt en motion på 27 sidor som heterEn solidarisk världsordning - alternativet till EMU.Men det är falsk varubeteckning, för i hela dennatjocka motion finns inget alternativ till ett samarbetesom på vissa områden är överstatligt.Jag såg en rapport som har lämnattill . Den handlar om en mycket viktigfrågan, nämligen hur vi ska få en bättre naturvård.När får den uppgiften inser han direktatt här kan vi inte acceptera att de länder som villgöra minst får ta befälet, utan han anvisar starka över-statliga grepp för att se till att skydda utrotningshota-de arter. Han skriver med fetstil bland sina rekom-mendationer: Uppmanar vidare kommissionen attutan tvekan fortsätta att vidta lämpliga rättsliga verk-ställighetsåtgärder inom ramen för sina befogenheter.Jonas begär alltså att kommissionen, som ni iandra sammanhang är så skeptiska till, ska användaöverstatliga rättsliga metoder för att tvinga länder attgöra detta. Jag tycker att det är mycket bra. Jag delarhans uppfattning. Miljövården är en av EU:s vikti-gaste uppgifter. Här duger det inte att de sämsta fårsätta standarden.Sådana här institutioner behövs naturligtvis. Detframgår ju av det som skriver. Menvarför är ni så skeptiska till ett internationellt samar-bete med bett i?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag får väl be om ur-säkt. Det är bara det att jag måste spara min tid. Jagska försöka vara kort nu också när det gäller LarsLeijonborg.Det som tydligen aldrig har för-stått är att nu är medlem i EU och att våraparlamentariker arbetar inom det systemet samtidigtsom vi arbetar på att förändra det. , somär en av de allra duktigaste EU-parlamentariker, läg-ger fram en rad förslag som utgår från de regler somnu gäller i EU.Vi är inte absolutistiska motståndare till alla for-mer av överstatlighet. Det har vi kongressbeslut på.Vi förordar exempelvis en Tobinskatt som kräver ettvisst mått av överstatlighet på global nivå.Till sist vill jag bara ställa en kort fråga till LarsLeijonborg. I debatten om EMU sadeLars att utanförskap är ett starktskäl till att svenska företag flyttar utomlands. Tyckerhan att utvecklingen bekräftar denbild han gav då?Anf. 21 () replik:Fru talman! Svaret på den frågan är ett rungandeja.Så till den diskussion som jag har tagit upp. JohanLönnroth säger: Vi vänsterpartister arbetar nu inomEU för att förbättra och förändra systemet.Men så är det ju inte. Ni arbetar inte för att förändraEU. Det är vi som gör det. Ni arbetar för att avskaffaEU. Ni vill att ska lämna den europeiskaunionen. Det är ju det som inte riktigtverkar låtsas om här i debatten. Det här är en debattom EU:s framtid och ni deltar i den, och det är ni i erfulla rätt att göra. Men det är ju på sätt och vis märk-ligt eftersom ni inte tror att denna union är ett instru-ment för att lösa några problem.Jag är övertygad om att de problem som vi står in-för i dagens värld - nämnde några avdem - med gränsöverskridande miljöproblem, inter-nationell brottslighet och ständiga hot mot fred ochdemokrati kräver ett internationellt samarbete medöverstatliga inslag.Ja, det kan hända, säger , att vikan tänka oss en internationell skatt på ett visst områ-de. Men i denna 27-sidiga motion som jag hänvisadetill med som en av undertecknarnavisar ni ju inte på något alternativ. Vi har ett alterna-tiv. Det finns massor av brister i det. Men ni stårtomhänta.Anf. 22 () replik:Fru talman! Vi har den bestämda uppfattningen attdet danska nejet till EMU hade en mycket starkareförändringskraft när det gäller EU:s utveckling än vadman kan åstadkomma inom EMU:s ramar.Nu arbetar vi för att hålla utanför EMU.Lyckas vi med det, kommer man också att tvingasompröva anknytningsformen till EU. Och jag harställt en fråga till utrikesministern om hur denna an-knytningsform ska komma att se ut.Jag tycker att den här motionen, som jag är väl-digt glad för att har läst, är ett ganskaambitiöst försök att måla upp ungefär hur den världska fungera som vi vill ha. Det finns mycket att dis-kutera, det är klart. Att det kanske inte är riktigt likatydligt uttryckt som den federalistiska superstat somFolkpartiet vill ha kan väl erkännas. Men jag tyckerfaktiskt att vi har ganska många konkreta och klokaförslag i denna motion.Anf. 23 ():Fru talman! Den enskilda människan och det en-skilda hushållet är på ett helt annat sätt än nå-gonsin tidigare beroende av internationella relationer.Jag skulle faktiskt vilja säga att vi alla är ganska dåli-ga pedagoger när det gäller att förklara detta. Att viinte klarar av det tror jag till dels är orsaken till attinte de positiva EU-vindarna i är starkare.Morgondagens uppgifter måste lösas genom sam-arbete över nationsgränserna. Då är det vår plikt sompolitiker att finna vägar för ett sådant samarbete ochse till att det blir både effektivt och demokratisktförankrat. Man skulle kunna säga att om EU inte hadefunnits, hade det i det närmaste varit vår plikt attuppfinna EU.I dag överlägger de gamla ärkefienderna Frankri-ke och gemensamt om hur framtidens Eu-ropa ska se ut. Hade denna integration, denna gemen-skap, över de nästan eviga krigens gränser kommit tillutan EU? Jag tror inte det. Det vore dumdristigt, frutalman, att inbilla sig att vi som skriver år 2000har skaffat oss garantier för något slags evig europe-isk fred. Om vi vill känna oss säkra på att dialogenfortsätter in , måste vi européer kommanärmre varandra, inse beroendet av varandra ochsåledes utveckla den europeiska gemenskapen, intesnäva in den. Där integrationen slutar infinner sig lättsönderfallet.Fru talman! väntar utmaningen att ta in tolvnya stater. Först när det är gjort har vi fullföljt självagrundtanken bakom EU, att ena . Men i flerakandidatländer växer nu missnöjet med ändlösa för-handlingar och otydliga positioner från EU:s sida. Vimåste ta detta missnöje på allvar. Att försena med-lemskapen kan leda till en ny politisk instabilitet iEuropa, och det önskar ingen av oss.Under gårdagen nåddes vi av EU-kommissionensdystra besked som, om det nu blir verklighet, i prak-tiken innebär att kandidatländernas dröm om EU-inträde skjuts fram . Detta äroacceptabelt, särskilt som man inte helt kan frigörasig från tanken att samtalen om EU:s känsliga jord-brukspolitik därmed kan skjutas bortom val som skahållas i det nuvarande ordförandelandet. Den verkligaorsaken får vi förstås inte veta. Men det är nu Sveri-ges plikt att under ordförandeskapet utnyttja all sinkraft för att återställa ordningen.Fru talman! På ytan verkar alla vara överens omutvidgningens betydelse. Den europeiska konvenan-sen kräver nog det. Men sanningen verkar vara att deti många EU-länder finns en underliggande rädsla förjust utvidgningen. Den rädslan bottnar i regel i enängslan över att nationellt förlora något.Klirret i den egna kassan överröstar lätt vårt inter-nationella ansvarstagande. Jag tror att det är ytterligtviktigt att EU sätter upp måldatum för närförhandlingarna om medlemskap ska vara slutförda.Sverige bör med all kraft driva på i denna fråga undersitt halvår som ordförande.Fru talman! Sammanläkningen av hadeknappast varit i görningen eller kunnat ske utan EU.Det är min övertygelse. Kommunismens vedervär-digheter och katastrofala följder för en rad av Europasländer har inte påtalats alls i den omfattning som vorerimlig. lider fortfarande många tiotals miljonerav invånare av kommunismens sviter.Jag har besökt , som får amperEU-kritik. Ska komma med i Europage-menskapen hänger detta i avsevärd grad just på EU.Det är via åtgärder uttalade från EU som det politiskacivilkuraget i kan bli av den omfattning attdetta i grunden rika land kan resa sig ur alla kom-munismens ruiner. EU är en förutsättning för att Eu-ropa ska kunna andas med båda lungorna.Låt mig i detta sammanhang få stryka under attdet i samband med utvidgningen inte enbart handlarom ekonomiska konvergenskrav. Jag tycker inte allsatt vi i ska, som det brukar heta, slå ossför eget bröst. Men det måste ställas krav på att män-niskohandeln får ett slut, att barnporrindustrin stoppasoch att människovärdet auktoriseras. Vi vet trots alltatt en hel del av den människoförnedrande verksam-het, som jag omnämnde, frodas och hämtar sina offeri Östeuropa.Fru talman! För att fungera med uppåt 27 med-lemsländer behöver EU reformeras. Vid toppmötet iNice måste ledare våga ta klivetmot en mer effektiv union. Det är förstås viktigt atthitta en balans mellan effektivitet å ena sidan ochfolklig förankring å den andra. De små ländernasinflytande ska givetvis värnas i ministerrådet, i kom-missionen och i parlamentet.För att folk i allmänhet ska känna förtroende förEU krävs att unionen effektivt kan sköta sina uppgif-ter. Vi kan inte krampaktigt i alla lägen hålla fast vidmellanstatlighet. Det verkar, som flera har varit innepå här, av och till som om statsministern sysslar mednågot slags offentliga ad hoc-reflexioner i EU-frågan,och då i synnerhet beträffande mellanstatlighet. Numåste det till krafttag för att stoppa fusk och bedräge-rier. Jag hoppas att utrikesministern vågar hävdahelhetens intresse i denna viktiga fråga.Fru talman! Jag tror att EU skulle må väl av eneuropeisk åklagarmyndighet. Det skulle vara ett mereffektivt sätt att komma åt fusk och fiffel. skulle ha befogenhet att genomföra utred-ningar och föra till domstol fall av bedrägeri ellermisskötsel med EU:s medel.EU-kommissionen har, såvitt jag förstår, föresla-git detta, och bl.a. Revisionsrättens ordförande , utrikesministerns partikamrat, anser dettavara nödvändigt. Men regeringen säger nej medotydliga motiveringar. Jag förväntar mig att utrikes-ministern rätar ut frågetecknen om detta här nu i dag.Statsministerns uttalande om att ge rådet en star-kare roll på kommissionens och parlamentets bekost-nad är väl också det förlupet, eller hur? Det voreverkligen att leverera över större inflytande från desmå EU-nationerna till de stora att göra som statsmi-nistern tydligen har förordat . Inteförstärker det öppenhet och insyn heller.Fru talman! Vi måste se till att maktfördelningen iEU blir tydlig och enkelt åskådliggjord inte bara förEU-byråkrater utan även för mannen på gatan. Engrundlag eller konstitution på pränt skulle öka tydlig-heten över vad EU är och inte är. Demokratin skullestärkas, och våra medborgare skulle få det enklare attförstå hur EU fungerar.EU:s kompetensområde måste självfallet avgrän-sas. En massa onödiga detaljregleringar av männi-skors vardag bör rensas ut. Detaljstyrning och sud-dighet runt vem som ska besluta vad är, tror jag, enviktig förklaring till den folkliga misstron och tillointresset gentemot EU.En konstitution kan skapas genom att de grund-läggande reglerna om hur EU fungerar förs sammantill en enhetlig text som är förståelig. Att förespråkaen konstitution är inte detsamma som att förespråkaökad överstatlighet. Subsidiaritetsprincipen - dettasvåra ord - måste få ett starkt genomslag i konstitu-tionen. Principen att beslut ska fattas på lägsta effek-tiva nivå måste få en effektivare tillämpning genomen klar definition. Offentlighetsprincipen bör också fåen stark ställning. Självfallet ska de små ländernasställning bevaras och bevakas konstitutionellt.Vi säger ofta - och det behöver sägas - att EUinte ska syssla med allt. EU måste sanno-likt fokusera på färre men viktigare områden, deområden där gränsöverskridande samarbete verkligenbehövs.I framtiden bör också möjligheterna till s.k. flexi-bel integration bli bättre. Vissa medlemsstater måstetillåtas att samarbeta även när alla inte vill eller kandelta. Detta blir nödvändigt när unionen utökas till attomfatta närmare 30 medlemsstater.Det är också angeläget att en stadga om grundläg-gande rättigheter införs. En sådan skulle kunna stärkamedborgarnas situation gentemot EU:s institutioner.En rättighetsstadga kan bidra till att värde-gemenskap stärks. Jag tror det. I finns ettlivskraftigt idéarv som grundar sig på den judisk-kristna traditionen, humanismen och den romerskarättstraditionen. Vi måste genom EU slå vakt omdenna gemensamma värdegrund.Fru talman! Det är allmänt känt att enorma mil-jöproblem existerar i flera kandidatländer. Jag kaninte förstå hur de som säger nej till EU menar att viskulle kunna hantera de problemen. Svårigheten attleva upp till EU:s miljönormer är ett av de mest avgö-rande hindren i anslutningsprocessen. Det är heltklart. Den kostnad integrationen för med sig måsteEU solidariskt hjälpa till att bära, och EU:s struktu-rella stöd till kandidatländerna ska förstås vara fören-liga med en hållbar utveckling. Vi vet ju så innerligtväl att miljöfrågorna är internationella. Då måste deockså hanteras internationellt.Fru talman! Låt mig avslutningsvis citera någrameningar som skrev i en kolumn iDagens Nyheter i år.Jag citerar:"Förhärligandet av nationalstaten som historienshöjdpunkt, som det enda i vars namn det är tillåtet attdöda och det enda för vilket det är värt att dö, är slut.Generationer av demokrater och två världskrigs fasorhar fått mänskligheten att inse att en människa bety-der mer än staten. "Jag är inte emot staten, säger . Jag talar istället om att det finns ett värde som står över staten.Det är människovärdet. Det skulle inte vara rätt avmig, fortsätter , att säga att det ligger i Tjecki-ens intresse att en rättvis världsfred upprätthålls. Jagmåste uttrycka mig så här: En rättvis världsfred måsteupprätthållas, och intresse måste underord-nas detta.Fru talman! För handlar det förstås omTjeckien. För oss handlar det om och om vårtansvar för det universella människovärdet.Värderade åhörare!