prot · GN0964 · 2000-02-10 00:00:00 — Får jag börja med att säga att denviktiga frågan, som alltid har varit den viktiga frågannär vi har gjort de här utvecklingsplanerna, är att tafram så bra program som möjligt för att stimulerasysselsättning och tillväxt vid det kommande genom-förandet. Det vore glädjande om interpellanterna skötin sig på den tunga frågan.Vad vi talar om nu är vilken myndighet som skata hand om själva organisationen av detta. Fortfaran-de kommer partnerskapet att finnas. Fortfarandekommer man att tillsammans fatta beslut om detta.Och vad är det som säger att skullevara bättre än på att ha denna förvalt-ningsmyndighet? Det kan knappast vara sysselsätt-ningsskäl, för det lär inte vara många som är syssel-satta på denna förvaltningsmyndighet.Jag ska nu försöka argumentera med utgångs-punkt i de inlägg som har gjorts och interpellationer-na.Först påstås det att blir överkörtav och . I den enda strukturfondsde-legationen, där ledamöter från Västra Götalandsregi-onen ingår, ska de formella besluten tas i enhällighet,oberoende av var förvaltningsmyndigheten kommeratt ligga. Det finns därför ingen risk att Västra Göta-land blir överkört av en majoritet från övriga län.Men det är självfallet min förhoppning att arbetet istrukturfondsdelegationen kan bygga vidare på dengoda samverkan som har funnits i det tidigare områ-dets och Bergslagens mål 2.Västra som eget mål 2-område argu-menteras det nu för. Vad som talar emot detta är att vifår fler programområden i . Vi har gjort såda-na här områden på flera ställen - det är inte bara härvi slår ihop flera län. Vid underhandskontakter harEG-kommissionen framfört åsikten att intebör ha fler än tre programområden för mål 2. Sverigesförslag är fyra, genom de uppdrag som lämnas tillregionerna.Om blir förvaltningsmyndighetär vår bedömning följande. De regionala självstyrel-seorganen har inte rätt att sköta utbetalningarna avstatliga medel. Det innebär attöverprövningen skulle kvarstå.Som gammal landshövding med viss erfarenhet avdetta är det en väldig skillnad att låta en länsstyrelsevara med tillsammans i ett partnerskap och hanteradetta än att låta en statlig myndighet överpröva. Varoch en som har deltagit i detta vet att detta inte är bra.Det tar månader, det blir missförstånd och det blir enöverprövning - man får inte ut pengarna. Det har vivelat undvika genom denna hantering.Även om inte tycker att det ärnågot problem, får de andra länen överprövningeninförd. Det kan vara hyggligt av er att skicka detta pådem. Lagen om försöksverksamhet avser fyra län.Om skulle utses till förvaltning-smyndighet innebär det att försöksverksamhetenutvidgas till att omfatta fler län i det avseendet. Detskulle också innebära att myndighetsutövningenskulle utsträckas till andra uppgifter gentemot och andra län. Det kan kallas för attvara formellt, men en regering får hålla sig till deformella regler som finns. Det är inte något sätt attförringa . Det är en oerhört starkregion med stora förutsättningar. Men Västra Göta-land kan också, likväl som andra, samverka medandra län och andra konstellationer. Det är självapoängen med partnerskapet.Anf. 25 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som statsrådetRosengren säger, nämligen att programarbetet äravgörande för att nå resultat. Jag har erfarenhet avjust programarbetet och kan därför bekräfta det.Jag skulle också vilja att ministern här och be-rör självstyrelseorganens uppgift - som riksdag ochregering har beslutat - att ansvara för det regionalautvecklingsansvaret och därtill den betoning som harlagts på EU:s resurser som en viktig del i detta. Detansvaret innebär ett regionalt ansvar som åliggerregionalt förtroendevalda och inte ett statligt organ.Jag ber ministern att beröra de problemen på någotsätt. Annars kan jag inte göra annat än dra den dras-tiska slutsatsen, att det är med en vass armbåge somministern och regeringen bjuder attta ansvar för den regionala utvecklingen, när man intefår möjlighet att besluta över det man är satt att be-sluta om.Det är stor skillnad på det statliga ansvaret somman inte släpper ifrån sig för det underlag som VästraGötaland är satt att besluta - och därmed bedöms fördet politiska uppdrag man är satt att ansvara för. Jagber ministern att återkomma med ett svar.Anf. 26 PER ():Fru talman! Jag noterar att ingen av de argumentsom finns i interpellationssvaret upprepades. Då serjag dem som vederlagda - det kom fram ett par nyasaker. Näringsministern sade att det viktiga är att tafram så bra program som möjligt. Visst, och det är detarbetet som ska göras . Det är vi helt överens om.Vad säger att skulle vara bättreän i ? Det handlar inte om vadsom skulle vara bättre, det handlar om en försöks-verksamhet där uppgifter som ligger på VästraGötaland hamnar på i . Det ärfaktiskt så.När jag befinner mig i , i Västra Göta-land, ser jag inte en enda, inklusive partikamrater tillnäringsministern, som upprörs över detta. Funktionersom finns i lyfts bort och läggs iÖrebro. Jag sade i min argumentering att det går emotsubsidiaritetsprincipen och själva tanken bakom för-söksverksamheten. Inte heller det har näringsminis-tern bemött.EU säger att det ska vara tre programområdenmen det blir nu fyra. Det är i och för sig bra att vivisar en sådan självständighet att det blir fyra - om vitycker att det behövs - när de säger tre. Vi kännerrimligtvis landet bäst, och det ligger i begreppet sub-sidiaritet.Uttaxeringen av pengar tas nu från tillLänsstyrelsen i , men då går det väl att tänkasig att den ligger kvar på om Västra Göta-land får behålla samma funktion som . Jag ser intenågra skäl till den typen av abrovinker. Det går atttänka sig en annan indelning där erfarenheterfrån Bergslagen kopplas till Gävle.När argumenten bemöts punkt för punkt och mantill slut hamnar i ren formalia - som näringsministerntillstår - måste det finnas andra skäl. Var någonstansfinns motståndet? Är det ett motstånd mot försöks-verksamheten hos regeringen och näringsministern?Är det ett motstånd mot subsidiaritetsprincipen? Detär i så fall allvarligt vad gäller hela EU-samarbetet.Anf. 27 ():Fru talman! Det var inga övertygande skäl minis-tern gav för att inte placera detta i undrade vad det är som säger att bättre. Ingenting säger att är bätt-re. Men vi har tidigare fattat beslut i ger fel signaler att inte klarardetta. Regeringen har utsett till för-söksområde med den regionala självförvaltningen.Det anser jag vara väsentligt.Dessutom ska man komma ihåg att det fanns, ochfinns, en hel del kritik mot regionen. säger man attinte ens regeringen tror på detta utan lägger över dethela på Örebro.Det viktigaste är att det blir fel signaler. Det vi ti-digare har skött i får vi inte göra nu.Decentraliseringen innebär för att debeslut vi tidigare fick fatta får vi nu inte fatta. Minis-tern borde fundera ytterligare. Även om det är svårtför en minister att ändra uppfattning, borde det finnasen möjlighet för en minister att göra det efter att hahört olika partiers uppfattning. Ministerns partikam-rater är säkert minst lika förgrymmade.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte så att inteär med och fattar beslut. Det är inte så att VästraGötaland ställs utanför. kommermed all sannolikhet att ha fler ledamöter i partnerska-pet än vad de andra länen var för sig kommer att ha.Precis som i samverkar ni för att få brabeslut. Vi har med EU landat i att de administrati-va områdena ska vara större än ett län.Jag behöver inte stå här och argumentera sammasaker som i svaret till interpellationen. Jag trodde attni uppskattade andra argument. Man kan tycka att deargumenten inte är tillräckliga, men de har en formellgrund.Det är också kopplat till idén om att det ska varastörre områden, att ni tillsammans med andra ska tafram de här programmen och att ni ska styra detta.Det finns inget illvilligt politiskt bakom detta, att vinu på något sätt ska krångla till det för Västra Göta-lands försöksverksamhet. Jag har all respekt för den.Men jag tycker att ni ska ha respekt för att de andralänen i den här större administrationen också skakunna verka tillsammans med er. Det kan ju inte varaså svårt.Sedan, än en gång: Det är ju väldigt lätt att stå ochsäga som ni gör. När vi nu tillsammans med er läggerdetta i för att pröva och betala ut pengar, dåsäger ni plötsligt att det här kommer att bli en centra-lisering. Det är ju en myndighet som ligger på Nä-ringsdepartementet, . Har ni varit med omden här processen? Man fattar beslut, sedan går detmånader och så ska det överprövas osv. Det är detsom har varit den hårdaste kritiken mot det systemsom vi har i dag.Nu har vi tagit bort det. har vi en direktkanaldär ni kommer att sitta med de andra och fatta de härbesluten. Men ni utgår, ska jag säga, från era programfrån er verklighet. Det må vara skärgård, det må varadet som är unikt för eller andra av de länsom finns, mer inåt landet, i blir faktiskt lite förvånad över denna starkakritik. Det här ger ju er större möjligheter. Då blir detlite konstigt. Låt oss återkomma när det här har börjarjobba och verka. Då tror jag att ni med stolthet ochglädje kommer att titta på denna minister och säga:Detta var ett fantastiskt beslut.Anf. 29 ():Fru talman! Jag tror också att vi återkommer i denhär frågan, ministern.Jag är förvånad över att ministern är förvånadöver kritiken, fru talman. När regeringen och riksda-gen i många sammanhang betonat viktenav att utvecklingsarbetet utgår från lokala och regio-nala förhållanden framstår det som nästan obegripligtatt strukturfondsverksamheten för Västra Götalandläggs utanför regionen och på ett statligt ansvar. Urcenterpartistisk synpunkt är inte detta en decentralise-ring vad gäller ansvar för beslut och var beslutsfat-tandet ska ske.Fru talman! Jag avslutar här och tackar ministernför detta svar. Jag tror att vi återkommer i dennafråga.Anf. 30 PER ():Fru talman! Allvaret för del ärju försöksverksamheten och just detta att det hardelegerats en hel del funktioner från statlig nivå ochlänsstyrelse till regional nivå. bryts en del avdetta. Det bryts en del samband där kommuner ochandra har varit rejält inblandade i just Västra Göta-land. Det uppfattar vi där nere som allvarligt. Det görtjänstemän och politiker av alla kulörer. om att det skulle kunna om inte sänka så i allafall äventyra hela verksamheten. Då är önskan attregeringen bestämmer sig för om man vill ha en full-värdig försöksverksamhet med kommunalt inflytandeoch regionalt styre eller inte. Det är det som vi upp-rörs över, och jag förvånas över att ministern intekänner av de stämningarna i . 31 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill bara än en gång säga att härkommer ni att ha ett stort inflytande, precis som deandra i de andra länen. Ni kommer att ha ett störreinflytande och större möjligheter än vad som varfallet . Det är det som ärsjälva poängen.Och än en gång, om jag får citera mig själv: Nikommer att komma tillbaka med stor glädje för att sepå den näringsminister som har gjort detta.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 32 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Följande statsråd kommer att delta: statsministerGöran , justitieminister , stats-rådet , statsrådet näringsminister besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Privatiseringar inom vårdenAnf. 33 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Jag kan börja med citera en rubrik i : "'Borgerligheten fick rätt.' harsvängt i sin syn på privatiseringar". Många har enkänsla av att man kommer att ångra detbeslut som Socialdemokraterna har fattat omprivata inslag i vården.Häromdagen stod det i Vestmanlands Läns Tid-ning att det socialdemokratiska i Väst-manland vill privatisera all röntgenverksamhet. Jagmåste därför med anledning av det beslut som ni harfattat fråga vad som gäller. Det socialdemokratiskalandstingsrådet säger i : Ja, detta är okej om det är bra förpatienterna. Har han en felaktig inställning? Är detden dogmatiska syn som Socialdemokraterna nyligenbestämt sig för - att avvisa privat ägande inom sjuk-vården - som gäller?Anf. 34 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att sam-manfattar vår uppfattning väldigt väl. Vi vill göra detsom är rätt för patienterna - för alla patienter, i helaSverige. problem består i att handelar ansvaret för utvecklingen i Stockholmsregionenmed det privatiseringselände som systemskiftets folki har startat. ser vi effekterna vad gäl-ler pendeltågen och tunnelbanan. är det sjukhu-sen som det kommer att handla om. Det finns ju baraen enda drivande kraft hos och stödparti-erna och : att sälja utoch att privatisera.Vi utesluter självklart inte att vi har andraentreprenadformer än de kommunala men vi drivsinte ideologiskt, som , bort från den kom-munalt producerade skolan och vården över till detprivata, det vinstdrivande. Det är där skiljelinjen går.Vi vill inte sälja ut sjukhusen till börsnoterade aktie-bolag. Vi tror att det öppnar för en helt ny sjukvårdoch en helt ny prioritering inom vården där det kom-mer att visa sig att det inte är behovet som styr utanpenningen - ett samhälle, , där mark-nadsvärdet blir större än människovärdet.Anf. 35 ():Herr talman! Statsministerns svar är helt ologiskt.Det hänger inte samman. Vi som bor här i regionenvet att kollektivtrafiken hade problem långt innan denblev privatiserad. Det var ju i själva verket därför denprivatiserades.Vad statsministern nu säger är att det är okej privatiserar en röntgenavdelning. harjag fått besked om att det är okej att privatisera dagki-rurgi och att det är okej att privatisera patienthotell.Men när det här ligger i samma byggnad får manuppenbarligen inte privatisera alltihop.Jag frågar naturligtvis därför att jag är orolig föratt er signal - det framgick av statsministerns svar -inte bara gäller sjukvården. Principen drabbar ju var-enda privat tandläkarmottagning och varenda privatläkarmottagning. Det är därför som det är så viktigtatt statsministern försöker reda ut logiken i Socialde-mokraternas ställningstagande. Tyvärr finns det ingenlogik.Anf. 36 Statsminister ():Herr talman! Det finns visst en logik. Det handlarom principer, precis som säger. Yt-terst handlar det om vad det är för drivkrafter som skaligga bakom verksamheten. Är det människors behoveller deras förmåga att betala?Det är klart att det fanns problem förut i kollek-tivtrafiken i men ingen ska väl påstå att dekan jämföras med det elände som och deandra i den borgerliga majoriteten i nu harsnickrat ihop därför att man ville ha en privat lösning,därför att man trodde att det ideologiskt sett var bätt-re. Det är här som striden kommer att stå.Vi har ingen som helst tvekan att ibland användaentreprenader. Det har vi gjort på enlång rad olika samhällsområden - men inte av ideolo-giska skäl, inte därför att det skulle vara bättre änmed kommunen som huvudman. När vi ser att manbörjar sälja ut det bäst skötta sjukhuset i ,, till bolag som finns på börsen för att detska in under börsens avkastningskrav, öppnar man förnågonting nytt i svensk vårdpolitik där behovet intelängre kommer att vara styrande, utan där förmåganatt betala kommer att gälla. När drivkrafterna kom-mer bort resulterar det sedan ofta i ett elände, i ettmoras, som vi nu ser ett exempel på i pendeltågselän-det i Stockholm.Pendeltågstrafiken i StockholmAnf. 37 ():Herr talman! Låt oss för stanna kvarvid pendeltågseländet. Det är ju så att stockholmarnasvettas och svär över en situation där det över huvudtaget inte fungerar. Både Socialdemokraterna och denu styrande partierna i bär ettstort ansvar.Jag vill, herr talman, fråga kommunikations- ochnäringsministern vad han har gjort åt detta. Vilkainitiativ har han tagit för att få ett grepp om situatio-nen? Möjligen säger han att det är ett kommunalt ochregionalt beslut men då har han fel.Herr talmannen vet bättre än många andra attDennis är ett namn som förknippas med statlig in-blandning i "hanteringen" där man ser brister. Vi vetalla att i passerar tågen genom kulturom-råden. Det gör hela frågan till ett nationellt intresse.Jag vill därför också fråga: Är kommunikations-ministern beredd att tillsätta en bred parlamentariskkommitté, naturligtvis med lokala och regionala fö-reträdare, för att greppa frågan?Anf. 38 Näringsminister ():Herr talman! Jag skulle vilja börja med att an-knyta till vad statsministern sade.Först och främst är det så att när man gör den typav upphandlingar som gäller måste manutgå från medborgarintresset. Man måste utgå från atttrafiken ska fungera, inte från att man kan tjäna eneller annan slant vid upphandlingen.Med utgångspunkt också i allmän-na uppfattning om det regionalpolitiska, dvs. att regi-onen själv ska bestämma, konstaterar jag att här harde borgerliga i faktiskt fattat beslut. Det ärde som har ansvaret. Det är de som har att tillse attdetta fungerar; det finns ingen annan.Anf. 39 ():Herr talman! Det där är inte sant. Kommunika-tionsministern vet, försiktigt uttryckt, att det finns enstark statlig inblandning, inte minst med en massaslantar i det som heter . Det finns ettstarkt riksintresse för att bevara med desskulturvärden på ett sätt som alldeles uppenbart hängersamman - det måste ju näringsministern veta - medhur tåglinjen dras genom stan.Om jag gör en riktig tolkning av det som nä-ringsministern säger, herr talman, så innebär det atthan sitter och tittar på det som händer. Han ser atthuvudstadens kollektiva trafik inte fungerar. Just idenna fråga - inte i alla andra frågor som hängersamman med trafiken i ; vägar som betalasmed statliga pengar och annat - menar han att det intefinns skäl att ens kalla in en gemensam kommitté,statlig, regional eller , för att åtminstone fåen uppfattning om vad som händer. Kan inte minis-tern svara på frågan om han har tagit något initiativ ifrågan?Anf. 40 Näringsminister ():Herr talman! Det har jag gjort. Jag för en dialog.Det är faktiskt så att staten inte gjort denna upphand-ling utan , den regionala trafiken som gjortdet. Det är också de som har ansvaret för Citypendelnoch pendeltrafiken. Det borde kännatill.Jag har mitt ansvar. När jag ser vad som sker låterjag mig självklart informeras och kommer möjligenatt behöva ta ett initiativ. är det så att här har mangjort en upphandling. Man har ansvaret över dennatrafik. Då får man också se till att man reder ut den.Kunskapsmålen i grundskolanAnf. 41 (m):Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Vi har fått en rapport om att var fjärde elev igrundskolan inte når de kunskapsmål som vi natio-nellt har satt upp. var det var femteelev. Det här är mycket alarmerande resultat. Riksda-gens revisorer har unisont krävt ett antal åtgärder.Skolverket har efterlyst en nationell handlingsplanför att ta itu med den alarmerande utvecklingen.Min konkreta fråga till statsministern är: Kommerregeringen att ta något initiativ för att svara upp motönskemålet om en nationell handlingsplan? Vad tän-ker man göra för att vända den här utvecklingen?Anf. 42 Statsminister ():Herr talman! Det är en viktig fråga som BeatriceAsk tar upp. Regeringen har på inget sätt varit inak-tiv. Vi har presenterat ett tiopunktersprogram för atthöja och hävda kvaliteten i . har inrättats under . Läraryrketutvecklas med hjälp av fortbildning. Vi har en nynationell skolledarutbildning som införs. Vi har ennationell provbank som byggs upp. Vi ska förbättrakunskaperna i naturvetenskap, teknik och miljö och iandra yrkesämnen. Vi ska ge kulturen en viktigareroll i skolan. Vi ska öppna skolan för arbetslivet. Viska införa gymnasiexamen, och vi ska se till att ettIT-program för skolan genomförs brett.Det är ett tiopunktersprogram, lanserat och finan-sierat. Jag gläder mig nu åt att börjar attaktivt delta i debatten om resultaten som nås i skolan.En förutsättning för den stora reform som vi har ge-nomfört med ett decentraliserat ansvar, ofta i kom-munerna, för skolans verksamhet har varit att vi ock-så ska en utvärdering och en uppföljning, kontroll,som ska stå för. Där menar jag att vi skalägga ned mer resurser, mer tid och mer arbete inteminst vad gäller metodutveckling.Anf. 43 (m):Herr talman! Det är utmärkt. Men de åtgärder somstatsministern redovisar är mycket långsiktiga. Vi haren krissituation när var fjärde elev just nu inte når denationella målen. Det krävs faktiskt ganska snabbaoch resoluta tag för att ta itu med detta. Vi kan intehoppas på en bättre lärarutbildning , utan vimåste göra något . Det är det efterlyser.Jag vill veta: Avser regeringen att komma mednågra förslag som gör att föräldrar får veta hur detstår till med deras barn? Kommer man att ställa hår-dare krav på åtgärdsprogram? Kommer man att krävaatt de åtta av tio kommuner som inte genomför kva-litetsredovisningar faktiskt gör det och sätta kraftbakom orden?Anf. 44 Statsminister ():Herr talman! Dessa krav finns faktiskt redan ställ-da, , på kommunerna. De lever inte upptill dem. Det är illa, och det ska naturligtvis inte ac-cepteras. För att se till att kommunerna lever upp tillkraven har vi en statlig skoladministration, Skolver-ket. Om det inte har tillräckliga resurser och inte hartillräckligt författningsstöd ska vi självklart skärpakraven.Sedan ska vi komma ihåg en sak. Man förändrarinte kvaliteten i ett skolsystem genom att kommende-ra fram det. De som ytterst bär kvaliteten i skolsys-temet kommer att vara och är naturligtvis våra lärare.Där handlar det om att se till att de får bra arbetsvill-kor, vettiga resurser, bra material att arbeta med ochnaturligtvis också tydliga läroplaner. Allt det där trorjag går att få på plats, och det är på plats. Men ingenska dölja att vi haft bekymmer inteminst till följd av den stora ekonomiska kris somlandet har varit i och som har drabbat den offentligasektorn hårt, inte minst den del av den offentligasektorn som skolan utgör.Företagsstödet i inlandAnf. 45 ():Herr talman! Jag ställer min fråga till näringsmi-nistern.Sedan nyår är en nedsättning av arbetsgivaravgif-ten borttagen från tillverkande företag i med anledning av EU-direktiv. Det upplevssom lite plågsamt i delar av landet där bristen påarbetstillfällen är akut. Vartenda förlorat arbetstill-fälle ger mycket dystra signaler och förstärker denhotbild som är verklighet i stora delar av Norrlandsinland.Företagare och skilda organisationer har under desenaste dagarna uttryckt en viss desperation överdenna höjning av arbetsgivaravgiften. Naturligtvis ärdet också ett uttryck för en samlad bild av situationen,där 2-procentiga befolkningsminskningar istora delar av inlandet är en verklighet.Min fråga till ministern är sålunda: På vilket sätthar ministern för avsikt att agera med anledning avden aktuella höjningen av arbetsgivaravgiften i stö-dområde 1?Anf. 46 Näringsminister ():Herr talman! Får jag börja med att säga att detta ärett av . Det här företagsstödetinfördes , ett nationellt företagsstöd, inne-bärande att man sänker arbetsgivaravgiften ide här icke så tätt befolkade, glesbefolkade, norraområdena i Sverige.Bakgrunden till detta är att när den dåvarandeborgerliga regeringen förhandlade om medlemskapmissade man den svenska reformen. Vad vi nu gör äratt vi förhandlar med EU. Därför betalas den inte ut.Min ambition är att det här ändock ska kunna gällaför tjänsteproducerande företag. Men detta är alltså endel i . Därtill vill jag säga att detär kopplat till varuproducerande företag som hartransportstöd. Då kan man inte ha både detta ochtransportstöd. Om inte detta lyckas kommer vi själv-klart att från regeringens sida försöka hitta andraformer för att hjälpa dessa företag.Anf. 47 ():Herr talman! Jag tackar ministern för svaret. Jagfick också tillfälle att nämna den akuta och besvärligasituation som är i stora delar av inlandet.Asylsökandes rättssäkerhetAnf. 48 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet .