prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — Det handlar merom konstruktionen av systemet som sådant.I regel kostar det pengar att åstadkomma tillväxt.Därför är det egendomligt att den som har åstadkom-mit tillväxt inte får behålla frukterna av den tillväx-ten. Det är ju dagens system.Vi kan särskilt se det i glesbygdskommuner somsamtidigt tappar befolkning. Då minskar intäkterna pågrund av befolkningsminskningen. Men när derasrelativa skattekraft ökar, t.ex. på grund av att arbets-lösa ungdomar har flyttat ut, får de inte behålla denrelativa skattekraftsökningen. Det är ett i grundenväldigt konstigt system.Lena Ek får ursäkta, men vi kommer attsäga att det här systemet strider mot den svenskagrundlagens lydelse. Om hävdar att det är enfelaktighet vill jag säga till henne: Kom med ensvensk grundlagsexpert som säger att vi har fel!Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag kommer alltid att slåss för attLennart ska få uttrycka sina åsikter högt ochljudligt. Det är ett demokratiskt fundament.När man pratar om att behålla frukterna av tillväxtbetyder det för mig inte innehållet i en statlig regle-ring, utan det är livskvaliteten i det område där manhar skapat tillväxt och människors villkor i det dagli-ga livet.För att avsluta denna debatt, fru talman, vill jagsäga att solidaritet för mig inte är någonting felaktigt,utan det är någonting fint.Anf. 32 ():Fru talman! Vissa kommunalekonomiska frågorheter betänkandet. ekonomi i största all-mänhet handlar i grunden om hur man som kommu-nal politiker förvaltar medborgarnas förtroende ochhur man förvaltar medborgarnas skattepengar. Innanvi kommer in på de "vissa" frågorna i betänkandetskulle jag vilja ge några övergripande synpunkter.Jag tycker att det är en oroande utveckling just nusom går ut på att man från majoritetens sida på riks-nivå vill med olika typer av nya regler och lagaröverpröva det förtroende som lokala väljarmajoriteterhar gett sina kommunalpolitiker och överpröva hur dehar sagt till väljarna att de vill förvalta väljarnasskattepengar. Man vill med olika typer av nya regel-verk förhindra att de på lokal nivå använder medelsom de har sagt till väljarna att de vill använda för attuppnå målen.Man pratar ständigt om olika typer av nya hot motfriskolorna. Vi har fått en proposition som reglerarhur akutsjukvården får hanteras. Det finns olika typerav regelverk både bakåt i tiden och framåt i förslagnär det gäller bostadsbolagen.Det här är mycket oroande, inte bara ur kommu-nalekonomisk synpunkt utan framför allt när detgäller just hur vi ska få en levande lokal demokratioch få en legitimitet för politikerna och hur politiker-na ska kunna först förvärva och sedan förvalta med-borgarnas förtroende om andra politiker sätter sig tilldoms över vad deras väljare har sagt.En annan övergripande synpunkt som jag har äratt jag tycker att det är felaktigt och missledande attdiskussionen om ekonomi och kommunalverksamhet på riksnivå handlar alldeles för mycketom statsbidragen och ökningar i statsbidragen. Trotsallt utgör statsbidragen bara omkring en fjärdedel avde kommunala budgetarna, medan de egna skattein-komsterna utgör tre fjärdedelar. När diskussionen dåbara fokuseras på statsbidragen är det den fråga somtill bara en fjärdedel är viktigast som fokuseras, meninte den fråga som till tre fjärdedelar är viktigast.Man pratar också alldeles för mycket om nivån påbeloppen och alldeles för lite om innehållet i verk-samheterna, valutan för skattepengarna. Vi var myck-et inne på det i det förra betänkandet. Det handlarmycket om de andra sakerna som jag nämnde, från regeringssidan på olika sätt vill reglera hurman ger medborgarna valuta för skattepengarna.Det är två övergripande frågor som jag skulleönska att vi kunde diskutera mer, men handlardet mer om vissa konkreta frågeställningar. Denförsta som jag vill ta upp handlar om kommunalabolag.Det är ingen nyhet att vi i tycker attkommunala bolag är ett oskick. De är dåliga för de-mokratin, dåliga för ekonomin och dåliga för konkur-rensen mot de privata företagen. Vi tycker att denverksamhet som bedrivs i de kommunala bolagenantingen ska läggas ned helt och hållet om det intefinns någon som är intresserad av att driva dem iprivat regi eller säljas om det finns någon som ärintresserad. Om det finns en sådan verksamhet därman anser att det är rimligt att det är kommunen somstår för driften ska den återföras i förvaltningsform.Varför tycker vi det? Jo, det beror på att de kom-munala bolagen försvårar just insynen och överblick-en för medborgarna. De bedriver ofta verksamhet påett sådant sätt att det skadar ekonomin i kommunen,och de konkurrerar på ett oschyst sätt ut privata före-tagare.Det finns omkring 1 500 kommunala bolag. Det ärallt från stora energibolag och bostadsbolag till all-sköns hårfrisörer och gym, som vi alla vet. Det är välingen slump att många av skandalerna i den kommu-nala verksamheten, med alltifrån plastkort till besökpå olämpliga ställen, har skett i samband med att manär ute och representerar för de här bolagen på olikasätt. Varför är det inte någon slump? Jo, det beror påbristande insyn och på att kommunala politiker trorsig kunna kopiera hur man beter sig i det privatanäringslivet.De kommunala bolagen ägnar sig i många fall åtverksamheter som över huvud taget inte ska vara ikommunens hägn, vilket innebär att de äventyrarkommuninvånarnas skattepengar men också konkur-rerar ut tänkbar privat verksamhet. Det senaste ex-emplet fick vi i går vid en uppvaktning i finansut-skottet, som det också har stått om i tidningen. ska bygga ett kraftverk i . Man kanundra vilket intresse medborgarna i har av attderas skattepengar äventyras i Iran.Ett annat viktigt argument mot alla de kommunalabolagen är att kommunerna leker riktigt stor affärgenom att bilda koncerner och att de dels försvårarinsynen, dels ser till att flytta pengar mellan olikaverksamheter. Men de gör det, vilket är mycket all-varligt, för att ägna sig åt avancerad skatteplanering.När var skatteminister sade han atthan tyckte att det här var ett problem och att hangärna ville se över det. Men efter det har det tyvärrkommit helt andra signaler både från majoriteten här ikammaren och från om att maninte tycker att det är något problem.Jag tycker att det är ett jätteproblem att man be-driver den kommunala verksamheten på ett sådantsätt att man försöker lura staten på mycket stora be-lopp i skattepengar. Jag tycker givetvis att det är likafel när man gör det i privata företag, men där är viinte sena att på alla sätt vi kan försöka sätta upp olikatyper av regelverk. Men när det sker inom den kom-munala eller statliga sektorn är det helt plötsligt okej.Jag har i min hand ett exempel från somär alldeles färskt. Det är kommun somtillsammans med , och Åre äger ettbolag som heter , där man i syfte att justskatteplanera ska göra en nyemission av aktier förÖstersunds kommun och ge ut konvertibla skuldebrevtill , och Åre. Syftet med det är attÖstersund ska kunna öka sin andel till , så kan låta Jämtkraft gå in i en koncern. Då måstede andra delägarna i stället få konvertibla skuldebrev.Sedan regleras detta. Det finns i överenskommel-sen en paragraf som klargör vad det handlar om,nämligen följande: När kommun rättsli-gen blivit ägare till moderbolaget har detta bolag rätt att mottaga ett koncernbidragfrån koncernen . Då får man behåll detbelopp som motsvarar den faktiska skattekostnad somskulle ha belastat koncernen Jämtkraft AB innankoncernbidrag lämnats till moderbolaget.Hela affären är uppenbart enbart ett sätt att undvi-ka att energibolaget betalar skatt och i stället låtakommunen lägga rabarber på de pengarna. Jag tyckeratt det är mycket olyckligt. Sade jag "olyckligt"? Jagtycker att det är förfärligt. Jag hoppas verkligen attstatsrådet , som är här, också tycker detoch är beredd att göra någonting åt dessa frågor.Fru talman! Tillbaka till individen och utjäm-ningssystemet. Syftet med det måste vara att skapaförutsättningar som är någorlunda likvärdiga förmänniskorna. Då måste man utjämna för sådana fak-torer som är opåverkbara för kommunerna. Väldigtmycket av de viktiga verksamheterna ligger inom denkommunala sektorn med finansiering. Detär medborgarna - inte kommunalpolitikerna - sommåste vara i fokus.Man kan i och för sig fråga sig varför en sjukskö-terska ska betala mer skatt än hon annars skulle habehövt för att pengarna ska gå till verksamheter iandra kommuner, men jag tycker att en mycket merrimlig fråga är varför en sjuksköterska med sammalön ska få sämre service eller behöva betala högreskatt därför att hon har fattiga grannar.Vi står nu mitt uppe i detta, men det gäller framförallt den fortsatta utvecklingen. Oavsett vilka framstegvi kan göra när det gäller den regionala balansenkommer det att vara så att befolkningssammansätt-ningen kommunerna emellan kommer att fortsätta attförskjutas, så att det i vissa avfolkningsregioner bliren större och större andel gamla människor. Om detska kunna bli ett rimligt samhälle i vårt land, där maninte måste sätta taggtråd runt kommunerna för denyrkesarbetande befolkningen, måste vi ha ett utjäm-ningssystem som gör att det går att upprätthålla envärdig service för dem som blir kvar - för de barnfa-miljer och de gamla som blir kvar i de bygder somunder olika perioder får mindre och mindre andelyrkesarbetande.Moderaterna och kd håller, tycker jag, väldigtmycket grundlagen framför sig. Det är riktigt att detfinns delade meningar om det. För mig är det ganskaavgörande att Lagrådet säger att det är grundlagsen-ligt.Men frågeställningen är vad syftet med föränd-ringen är. När man hör moderater och kristdemokra-ter på torget i och på och andra stäl-len märker man att det inte är någon teknisk justeringde är ute efter. Det är inte så att de vill fördela ommellan stat och kommun men vill att det i praktikenska bli samma resultat. Nej, det handlar om helt andrafrågor. Det ska bli helt andra resultat för de kommu-ner som betalar in mycket pengar till systemet.De argumenten hör man väldigt sällan från kristde-mokrater och moderater på torget i eller på denlandsbygd där de gamla blir kvar.Jag tycker att det vore välgörande om debattenmer kunde handla om vad man faktiskt i sak är uteefter och lite mindre om eventuella teknikaliteter. Dettycker jag vore mycket viktigare.Vi tycker att dagens systemet kraftigt måste om-arbetas. Det är de opåverkbara faktorerna som skautjämnas. Det är de faktorer som är relevanta för denkommunala verksamheten. Det måste ske med hjälpav förklarande variabler och inte med hjälp av sådanvariabler som bara råkar uppstå. Jag har förut nämntstorkarna i . Det är ingen här som tror på stor-ken, tror jag. Man måste alltså använda förklarandevariabler.Tills vidare tycker vi att man, för att något mot-verka pomperipossaeffekten, kan sänka inkomstut-jämningsgraden.Till sist, fru talman, skulle jag vilja säga några fåord om LSS och vårt sätt att finansiera handikapp-systemet. Vi tycker att det ska återgå till att vara ettstatligt system. Vi tycker att det för de individer detgäller är olyckligt att det uppstår en dragkamp mellanstat och kommun. Vi tycker att det är olyckligt attindividen får en bristande valfrihet i omsorg ochboende, och vi tycker att det är olyckligt att vissakommuner kostnadsmässigt drabbas väldigt hårt.Vi tycker därför att den förändring som finns idetta förslag är ett bra steg på vägen, men vi vill igrunden ha ett annat system. Vi tillstyrker tills vidareden förändring som finns här, men vi vill att LSS skaåtergå till att vara ett statligt system.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 2, ävenom jag naturligtvis står bakom de andra.Anf. 33 () re-plik:Fru talman! Jag vet inte om det är så att inte vet hur eget förslag slår i dettahänseende. Hon talar om sänkt utjämningsgrad. Detär precis det som skulle innebära tydligt minskaderesurser för kommuner som har låg skattekraft. Sän-ker man utjämningsgraden drabbar det väldigt mångasvenska kommuner. Det är därför vi moderater i våraförslag inte diskuterar i termer av sänkt utjämnings-grad.Däremot vill vi ha ett tillväxtvänligt system, sominnebär att man när skattekraften växer får behållatillväxten. Men det är något annat. Det är därför vimoderater kan stå på torgen, som säger,och ange att vi vill ha ett system som gynnar tillväxt ihela landet - var den än förekommer.Tyvärr har det råkat bli så att väljer attslå vakt om det inomkommunala systemet men villsänka utjämningsgraden, och det tror jag inte är nå-gonting som man skulle vilja applådera runtom ilandet.Anf. 34 () replik:Fru talman! Vad vill - det sade Len-nart alldeles - är ju att införa ett statligtsystem. Denna tillfälliga förändring som ni vill göraska för det första betalas någonstans. Baksidan av detsystemet kommer heller aldrig fram. För det andra ärdet, som ni ser det, något väldigt tillfälligt. Vad ni igrunden vill ha är ett statligt system, vars syfte natur-ligtvis är att ge helt andra resultat än dagens. Det ärinte några tekniska förändringar ni är ute efter somska ge samma resultat, utan det är något helt annat niär ute efter.När ni säger att ni vill överföra det på ett statligtsystem undrar man hur det ska gå till. Vill ni förstat-liga kommunalskatten? Är det så det ska gå till? Vil-ken blir då förändringen för medborgarna?Kommuner får ut pengar för att kunna täckakostnader för t.ex. äldreomsorg eller barnomsorg ellerde högre skolkostnader man har om man har väldigtmånga barn med invandrarbakgrund - segregeradeförorter. De kostnaderna kommer man inte att kunnafå ut pengar för i ert system. Ni vill inte förstatligakommunalskatten. I stället är det så att ni vill sänkastatsbidragen kraftigt, som betalning för den statligaskolpengen. Där finns det ingen finansiering atthämta. Ni vill avskaffa statsskatten. Är det någraandra skatter som går till kommunerna som ni istället vill förstatliga? Det skulle i så fall vara ettklargörande. Men det skulle också innebära att ni inteskulle kunna dra alla dessa politiska växlar på att demänniskor som har väldigt rika grannar skullefå det så mycket bättre i ett nytt system.Anf. 35 () re-plik:Fru talman! ska vi lugna ned debatten litegrann. Vad det handlar om i ett framtida system är attvi vill att t.ex. skolan ska vara föremål för en natio-nell finansiering och inte betalas via kommunalskat-ten utan via statsskatten. Föräldrarna får då en skol-peng. Det finns andra uppgifter som också kan förasöver till staten för finansiering där. Vi har i dagnämnt LSS, men det finns också områden inom t.ex.familjepolitiken. Då kan man anpassa det kommandestatliga utjämningssystemet därefter.Men så länge vi har dagens förhållanden måste ettstatligt utjämningssystem ge tillräckliga bidrag tillkommuner och landsting med för sina uppgifter otill-räcklig skattekraft. Det är där har enmycket svag punkt, när man generellt sänker utjäm-ningsgraden.Fråga dem som bor t.ex. i vad skulle förlora på förslag idet hänseendet. skiljer sig från alla övrigapartier här i genom att föreslå en sänktutjämningsgrad.Anf. 36 () replik:Fru talman! Som säkert vet fö-reslår vi också förändringar på kostnadssidan, att manframför allt ska se inkomst- och kostnadsutjämningeni ett sammanhang. Det är inte så stor mening att förstutjämna för inkomster som är stora för att sedanskicka tillbaka pengar på grund av att man har storakostnader och tvärtom. Det blir lättare om man serförslaget i dess helhet.Men i grunden tycker jag ändå att invändningensom ni kommer med blir så platt. Om det bara hand-lade om att ni var uppjagade över grundlagen, såskulle ni ju redogöra för hur ni vill strukturera omsystemet. Men det är ju inte så, utan ni vill ju ha ettannat resultat. Det är väl ändå ganska uppenbart. Nusäger att ni så att säga vill förstatli-ga finansieringen av skolan och inte ha den kommu-nal. Det är klart att man kan komma helt och hålletundan att behöva ha någon inkomst- och kostnadsut-jämning om man så att säga förstatligar alla de verk-samheter som kommunerna har hand om. Men jag harinte uppfattat att det är det som ni är ute efter. Mendet är klart att om man avskaffar landstingen och föröver sjukvården i något statligt försäkringssystemosv. på område efter område så behöver man inteheller någon utjämning. Men det är ju enhelt annan fråga. Så länge ni anser att kommunernaändå ska hand om några verksamheter där grundför-utsättningarna är olika så måste man också förklarahur man tänker sig systemet med utjämning. Och ifråga om detta tycker jag att det råder en del övrigt attönska från moderat håll.Anf. 37 ():Fru talman! tyckte att vi skullelugna ned debatten. Men det var ju faktiskt LennartHedquist själv som började tala om konfiskation,grundlagsvidrighet och ett perverst system.Fru talman! Jag måste säga att jag med intressehar lyssnat till debatten, och jag har faktiskt en elogetill både och , vilka jag tyckerpå ett mycket friskt och klart sätt har haft en bra dis-kussion med bl.a. rör ju vissa kommunalekonomiska frågor,men jag skulle lite övergripande vilja tala om hur detnu ser ut i landet. Om vi tittar på kommuner ochlandsting så kan vi naturligtvis säga att det fortfaran-de finns åtskilliga problem och brister. Men inte påmånga år har utvecklingen för kommuner och lands-ting varit så positiv som den är . Och man kanfaktiskt säga att det mesta rör sig i rätt riktning iKommunsverige. Och jag vill ge några exempel.Arbetslösheten minskar, och den minskar snabbt.Den öppna arbetslösheten har i stort sett halveratsfrån 1996, och är vi snart nere i 4 %.Statsbidragen ökar. Nivån har höjts med , och föreslårregeringen en ytterligare höjning med 4 000 miljonerkronor.Ännu bättre är det att skatteinkomsterna ökar.Kommunernas och landstingens skatteinkomster ökarmed ca och med ytterliga-re ca nästa år.Också den kommunala sysselsättningen ökar på-tagligt.Välfärden byggs åter ut, och det börjar äntligenmärkas i många människors vardag. Men vi vill gåvidare och se till att detta märks i alla människorsvardag.Men dagens debatt handlar bl.a. om en ändring ikommunallagen som innebär att regeln om god eko-nomisk hushållning även ska omfatta kommunalaföretag.Som har nämnts här finns det två reservationer påden punkten, där man i och för sig godkänner rege-ringens förslag, men man anser att kommunala bolagi första hand ska avvecklas.Finansutskottet anser det rimligt att kommuneroch landsting ska ha frihet att organisera sin verk-samhet utifrån de lokala förutsättningar som råder.Och i stort sett fungerar den nuvarande ordningenbra.Men jag har en fråga till er som är motståndare tilldetta, och det har också hörts från ,Per och . Det som jag tyckerär konstigt är: Varför talar ni inte i detta sammanhangom den kommunala självstyrelsen? Varför ska någotsom kommunerna faktiskt har kunnat fatta beslut omsedan mitten av inte längre få avgöras ikommuner och landsting?Jag vill också tillägga att allt inte har varit perfekti kommunala företag. Men det är det ju inte heller iprivata företag. Och samma regler gäller för bådekommunala och andra bolag, och de ska givetvisföljas.Ett annat förslag som vi ska ta ställning till gällerändringar i systemet för inkomstutjäm-ning. Som vi har hört, och som jag tycker att bådeLena Ek och förtjänstfullt har sagt, såsyftar inkomstsutjämning till att ge alla kommuneroch landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningargenom att de garanteras en skattekraft som motsvararriksgenomsnittet. Det handlar om att alla invånare iSverige, från norr till söder, ska kunna få en bra sko-la, vård och omsorg.Riksdagen beslutade senast om föränd-ringar i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting. Och aviserades ett fortsatt utredningsar-bete angående de negativa marginaleffekter som förvissa kommuner och landsting kan uppstå inom ut-jämningssystemet.Regeringen föreslår nu en förändring som elimi-nerar de negativa marginaleffekterna i inkomstutjäm-ningen och bibehåller en långtgående ut-jämning.Jag måste säga att det verkar som om LennartHedquist inte ens har upptäckt att vi ska debat-tera ett förslag till förändring. Det är dessa negativamarginaleffekter som förra gången som vi diskutera-de detta var det värsta som fanns. har regeringenlagt fram ett förslag, och ska vi undanröja dessanegativa marginaleffekter, men då är problemet ettannat. flyttar alltid fokus, och detberor ju på att ni inte gillar utjämningen i dess helhet.Det finns fyra reservationer på denna punkt. Detär och som avstyrker rege-ringens förslag.Kristdemokraterna godtar regeringens förslag att en ny utredning tillsätts.Centerpartiet godtar också regeringens förslagmen anser att det finns behov av fortsatt utredning.För att ge likvärdiga ekonomiska förutsättningarför kommuner och landsting så finns det ett utjäm-ningssystem med höga utjämningsambitioner. Ochinom detta utjämningssystem är det inkomstutjäm-ningen som är den absolut viktigaste delen för ska nå dessa höga ambitioner.Utskottet anser att regeringens förslag innebär enlämplig avvägning mellan - lyssna nu - å ena sidan intresset att en kommun eller ettlandsting får behålla en del av skatteinkomsterna fråntillväxt i den egna kommunen som överstiger riksge-nomsnittet - man får alltså mer än riksgenomsnittet -och å andra sidan en långtgående utjämning av kom-munala skatteinkomster.Lennart förslag skulle faktiskt innebäraatt skillnaderna mellan kommunernas skatteinkoms-ter, och därmed förutsättningarna att bedriva kommu-nal verksamhet, skulle öka väsentligt. Därför avvisarvi förslaget.Det är precis det som efterfrågas från . förslag kostar ju, och någon skabetala, och det betalas av dem som har en lägre till-växt.Vi kan inte heller ställa oss bakom om att utjämningsgraden ska minskas. Jag fårväl då säga till : Att vara liberal är vis-serligen, sägs det ibland, att vara kluven. Men varförska ni öka klyftorna, vilket det faktiskt innebär omman skulle minska utjämningsgraden? Och det slårmot de kommuner som redan har det sämst. I frågaom detta skulle jag önska att , och ävenbåde Per och , verkligenlyssnar till som har förstått vilka negativasociala effekter det kan bli om man minskar utjäm-ningsgraden så kraftigt som ni föreslår.Att vi har svårt att riktigt klarlägga varför mode-raterna och kan påstå att de blirmissförstådda beror på att förslag är såluddigt. Men det är precis som sägs, att ert förslagskulle innebära att det inte blir en rättvis fördelningoch utjämning över landet. De som vinner är exem-pelvis Danderyd.Sedan tog upp att Borgholmskulle förlora med förslag. Ja, detskulle man göra. Men förlorar även medLennart förslag. Så fundera lite grann pådet det gäller önskemålen om en ny eller fortsattutredning, så tillsattes dels en delegationmed uppgift att följa och utvärdera delar av utjäm-ningssystemet, dels en expertgrupp för att utredamöjligheterna att förenkla utjämningssystemet ochgöra det mer stabilt.Utredningarna ska redovisa sina upp-drag. Utskottet vill därför inte föreslå ytterligare ut-redningar. Låt oss i stället på bästa sätt ta till vararesultatet av de utredningar som redan finns!Regeringen föreslår också att ett särskilt omställ-ningsbidrag införs tillfälligt för åren 2001 och 2002till landsting vars befolkning under en femårsperiodminskat med . Bidraget ska utgå med 60kr per invånare i för varje procentenhetmed vilken minskningen av befolkningen överstigergränsen för 2 %.Centerpartiet vill avslå regeringens förslag menhär handlar det om att göra en så bra avvägning sommöjligt.Utskottet konstaterar att en minskande befolkninginnebär vikande skatteintäkter och behov av attstrukturera om verksamheter inom kommuner ochlandsting. Det tar dock att hinna med attanpassa kostnaderna för verksamheten till nya förut-sättningar. Ofta får man släpa påhöga fasta kostnader, t.ex. för lokaler. Utskottet ansersåledes att nivån på bidraget är väl avvägt.Till sist, fru talman, föreslås att ett statsbidrag in-förs som en övergångslösningför att kompensera kommuner med höga kostnaderför verksamhet enligt lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade, LSS, samt ett extra bidragsom kommuner med särskilt kostnadskrävande LSS-insatser ges möjlighet att söka.Här finns det endast tre reservationer.