prot · GO0913 · 2000-10-17 00:00:00 — Kraven innebär följande:· Förändringar i kontorsnätet ska ske varsamt ochinnebära en förbättrad service. Inga postkontorska stängas förrän det finns ett bättre alternativ tilldagens service på plats.· Posten AB:s lantbrevbärarservice ska bibehållas.· Posten AB:s kontorsnät ska även i fortsättningenvara rikstäckande.· Tillgången på grundläggande kassaservice skaäven vara lika omfattande som . Ibegreppet grundläggande kassaservice ska, vid si-dan av att betala räkningar, ta ut kontanter på vär-dehandlingar samt att göra insättningar och uttagmed bankkort från konton, även utlandsbetalning-ar och dagskassehantering ingå.Posten AB är fullt införstådd med dessa krav påverksamheten, och bolagets ledning har försäkrat attden kommer att svara upp mot dessa krav.Posten AB agerar på konkurrensutsatta marknaderoch möter stark nationell och internationell konkur-rens. Bolaget måste för att stärka sin konkurrenskraftoch sitt värde fortsätta att delta i dessa marknadersutveckling. Detta är en förutsättning för att PostenAB även fortsättningsvis ska kunna leverera en godservice och upprätthålla den goodwill företaget upp-arbetat.Tillåt mig att avsluta med att säga att jag anser detvara självklart att posttjänsten i landet ska upprätt-hållas och att servicenivån ska motsvara de i regle-ringen uppställda kraven. Jag följer därför utveck-lingen av postservicen och de förändringar som förnärvarande sker inom mycket noga.Anf. 42 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret på min interpellation, inlämnad på riksmötetsförsta dag för snart en månad sedan. Låt mig erkännaatt jag har varit lite nyfiken på vem som skulle svara.I medierna har det ju cirkulerat uppgifter om vemsom egentligen är regeringens postgeneral. Men närnu statsrådet svarar i egenskap av Post-och Teliaminister får väl ändå svaret betraktas, ominte som något slags postalt testamente så är det ändåett besked om vad regeringen anser.Sett i det ljuset är svaret inte bara kort, det ger inteheller särskilt mycket besked om framtiden försvensk postservice, dvs. de frågor jag efterlyste svarpå.De många motstridiga uppgifterna har varit förvir-rande för allmänheten och till synes också för depar-tement och postledning. görs det i inter-pellationssvaret tvärsäkra uttalanden, men det finns fåeller inga förtydliganden om vad som är en"grundläggande fullgod kassaservice". Är det likaomfattande? Blir det i verkligheten ett rikstäckandeutbud? Sker det till kostnader som är rimliga för en-skilda medborgare?Nu säger statsrådet att posten är införstådd medatt det ska uppfyllas ett antal krav, men jag vill påståatt oklarheten består.När det gäller näringsminister försäk-ran om att servicenivån ska bibehållas måste den välanses ha ett begränsat värde med tanke på den ifråga-satta trovärdigheten som departementschefen harråkat ut för . Det har varit luftiga löftenom statliga ersättningsjobb, en fortsatt minskning avsatsningarna på vägnätet och just nu en djup nedgångför Teliaaktien.För stora delar av är en offensiv regional-politik avgörande om landet ska överleva. Den statli-ga postala servicen är en viktig del i detta. Men vi harvarit med om att staten på praktiskt taget varje vitaltregionalt område håller på att rusta ned. Det må varaen uttunnad och i många fall helt upphörd service.Det räcker med att nämna rättsväsendet såsom ned-lagda tingsrätter, och stora landområden är tömda påpoliser i tjänst.Den statliga nysatsning som skulle ha behövts harhittills inskränkt sig till tomma löften. finns riskenatt den postala servicen inte bara blir försummad,utan den kan bli lika nedgången som vårt vägnät ochden kan också bli förslösad. I förlängningen kan dethandla om kapitalförstöring.Så till de oklara och motstridiga uppgifterna. Påmin fråga om regeringen anser att vi får en allsidigpostservice i postlagens anda och bokstav svararstatsrådet att vad göras bör är redan gjort.Det finns omnämnt i budgetpropositionen och i till-synsmyndighetens rapport om utvecklingen och kon-kurrenssituationen på postmarknaden.Beträffande konkurrensen vet vi ju inte vad somhänder eftersom just nu gör engranskning. Min fråga till statsrådet blir: Vad harregeringen och statliga för beredskap omKonkurrensverket skulle säga nej till affären när detgäller Postgirot som ska säljas till fyra storbankersgemensamma bolag, Svenska Girot? Har regeringenpå den här punkten en alternativ plan?Anf. 43 ():Fru talman! ställde jagen fråga till statsrådet med rubrikenPosten och medborgarkontor. Anledningen till fråganvar då att många, inte minst äldre personer, var be-kymrade över nedläggningen av postkontoren. Svaretfrån statsrådet gav då delvis lugnande besked när detgäller postens service. Det gav också uttryck för enpositiv syn på medborgarkontor.Den 1 april 2001 upphör tyvärr möjligheten att ut-föra banktjänster på postkontoren och troligtvis ocksåvanliga in- och utbetalningar, efter vad vi har fåtterfara. Är det så att kunderna, som inte vill eller intekan sköta sina affärer genom Internet, därefter ärhänvisade till bankkontoren?Vi har också fått erfara att S-E-banken har med-delat att ca 50 kontor ska stängas, och att aviserar en stängning av minst 100 kon-tor. Finns det i Svenska Girot AB:s köp av Postgirotnågot beslut om hur den rikstäckande kassaservicenska ordnas? Det finns ju ett stort antal orter som sak-nar både bankkontor och lantbrevbärare.Under 90-talet har Posten minskat antalet anställ-da med över 15 000 och stängt en bra bit över 1 000postkontor. Då måste man finna alternativa vägar. Ettsätt kan ju vara att skapa s.k. medborgarkontor, därkommunal service kan kompletteras med post- ochförsäkringskassetjänster, passärenden osv., och får en samverkan för att tillgodose medborgarnasbehov. Här skulle man också kunna ge informations-service till personer som själva inte kan hantera densom ges via datorer.Fru talman! Man blir lite förundrad när man seratt Postens ledning ser förändringen som en utveck-ling och att medborgarna ser förändringen som enavveckling. Det finns alltså en stor klyfta mellanPostens ledning och medborgarna. sägerman att de 1 800 serviceställen som finns skautökas till 3 000. Man talar om lösningar som ban-komat, telefonbank och autogiro som alternativ tillInternet och som givetvis kan vara positivt för storagrupper. Man framför argument för synsättet på ut-veckling, att det finns lantbrevbärare och att det finnschaufförer som ger daglig service åt alla hushåll ochföretag.Jag fick själv ett brev hem från vd, där detstod att 22 miljoner försändelser distribueras varjedag. har jag hört inte minst äldre som tyck-er att det är svårt att förlika sig med tanken på atthämta ut försändelser i en handelsbod. Jag hörde omen kvinna som vägrade att hämta ut sina försändelserdärför att hon inte ville gå till en butik med pornogra-fiskt utbud. Därför fick hennes försändelser gå tillba-ka två gånger. Då är det ju lite bekymmersamt omockså kiosker osv. ska bli ställen där Posten flyttar in.Då återkommer jag, fru talman, till att vi måstehitta alternativa vägar och att en sådan väg skullekunna vara att verka för medborgarkontor, som givet-vis är en uppgift. Men statsrådet skulle kunna agera för att stimulera till medbor-garkontor i stället för användning av handelsbodar,bensinmackar osv.Anf. 44 ():Fru talman! När vi i diskuterar en om-strukturering av Postens verksamhet är det ganska lättatt på något sätt stå kvar vid det gamla och gärna viljaförsvara de positioner som Posten har intagit. Jagtycker att både och Ulla-BrittHagström på något sätt verkar vara någon form avsystembevarare. De värnar om det gamla i stället föratt se allt det nya som kan vara till fördel även förmänniskor som bor i glesbygden. Jag tror att vi måsteanamma det nya, och därför tycker jag att vi har allanledning att stödja Posten i dess omstruktureringsar-bete som också kommer till uttryck i näringsministerBjörn svar på interpellationen.Posten står inför stora utmaningar i och med IT-tekniken och med faxen, somminskade behovet av en postservice. Strukturen harförändrats successivt. Bevarar vi Posten på det sättsom den har varit, kommer vi att försvaga Postensverksamhet över huvud taget. Det är bättre att vi tartill oss det nya och på det sättet ger även glesbygdenmöjligheter till postservice.Därför tycker jag inte att man bara ska peka på ettbehov av medborgarkontor. Det finns på många stäl-len ute i glesbygden livsmedelsbutiker som har enlönsamhet som kanske bara ligger och balanserareller som redovisar förlust. Där skulle det vara enfördel om man, som Posten uppenbarligen tänkergöra, knöt den postala verksamheten. På det sättetskulle glesbygdens befolkning få möjligheter att be-hålla sin livsmedelsbutik.Det kan inte heller finnas någon anledning att varanegativ till en bensinstations möjligheter. Mångabensinstationer ute i glesbygden försvinner. Därförtycker jag att det är ett steg i rätt riktning att stöttaupp de basala verksamheterna just genom att till demföra en del av Postens verksamhet.Däremot tycker jag att debatten under sommarenhar varit en aning märklig. När Posten gick ut med etthandlingsprogram gick näringsminister ut och ställde upp ettantal villkor för Postens verksamhet. Jag har enkänsla av att det mera borde vara ochledning som ska utforma det hela och att det inte skakomma någon form av rättelse eller korrektiv sedande har kommit ut med sitt handlingsprogram. Dettycker jag är tämligen stötande. Det vore rätt intres-sant att höra om på något sätt befin-ner sig i konflikt med Posten, eftersom han gick utmed detta något märkliga uttalande somPosten redovisade sitt handlingsprogram.Anf. 45 ():Fru talman! Jag vill, liksom övriga debattdeltagarehär, vittna om att det här är en väldigt viktig fråga. Defrågor som vi som är politiskt förtroendevalda mötermest när vi är ute på möten i landet är: Hur går detmed Posten? Hur blir det med våra vägar? Det är deåterkommande frågorna, liksom naturligtvis ocksåfrågan om bensinpriserna.Därför är det bra att talarmer klartext än vad jag uppfattat att statsrådet hargjort tidigare. Jag kan bara jämföra formuleringarna isvaret till här med det svar somjag fick på en fråga . Svaret är daterat så sentsom den 12 september.Då sade statsrådet att regeringen anser det varaviktigt att det även framöver finns tillgång till kas-satjänster. Det var svaret. Det är klart att man inte blirsärskilt lugnad av att det finns tillgång till kas-satjänster. Det låter ju lite mångtydigt.I dag är svaret helt annorlunda: "Tillgången pågrundläggande kassaservice ska även varalika omfattande som ." Sedan definierar BjörnRosengren vad grundläggande kassaservice innebär.Jag välkomnar det. Jag tycker att det är utmärkt attstatsrådet nu tar bladet från munnen. Men han måsteockså förstå att det har varit stor oro bland människordå otydligheten har varit genomgående. Detär inte underligt att kvällstidningar och andra har haftjättelika rubriker om hur det blir med kassaservicen,med postkontoren och med de postanställda.Jag delar uppfattning attPosten självfallet måste möta framtiden med föränd-ringar. Men det måste också vara genomtänkta för-ändringar som innebär att postservicen bevaras ochutvecklas, inte avvecklas. Det måste vara en missupp-fattning att en försämrad service skulle vara ett kloktsätt att möta framtiden. Det är ju så människor haruppfattat detta; att postkontor försvinner och att maninte vet vad som kommer i stället.Än vet vi faktiskt inte vad som kommer atthända efter när det gäller kassaservicen.Vi har fått besked om att den ska vara kvar och attden ska vara minst lika omfattande som . Men påvilket sätt ska den fungera? Vi får möjligen respekte-ra att det kan ta ett tag till innan näringsdepartementoch post kan ge besked om detta. Men då får ocksåstatsrådet förstå att oron finns kvar, inte minst hosalla de pensionärer som inte är hemma i Internet- ochbankgirovärlden och allt annat som man kan användaför att klara sina betalningar. Det är fortfarande väl-digt många människor som går med sina räkningarvarje månad till ett post- eller bankkontor och betalarpå vanligt sätt, trots att det kostar att be-tala en räkning på posten. Det kostar att skickapengar med postanvisning. kostar det på ban-ken, säger . Det är egentligen en ur-holkning av servicen, visst är det så.Jag har ändock några frågor som jag skulle önskaatt statsrådet kunde ge besked om. Han har antytt,precis som har sagt, att minst ett vanligttraditionellt postkontor ska vara kvar i varje kommun.Om jag uppfattat det rätt så var det på som statsrådet meddelade detta. Det voreju välkommet om statsrådet också bevärdigade riks-dagen med att ge rediga, tydliga och principiellt vik-tiga besked här i i stället för på kongresserute på stan, men det kan vi diskutera någon annangång. Men det ska vara minst ett fullvärdigt post-kontor, alltså.När det gäller lantbrevbäring har det funnits ut-redningsförslag om hur den ska uttunnas till att skefärre antal dagar . Kan statsrådet ge beskedockså om att lantbrevbäringen kommer att vara kvar isamma omfattning och med samma servicenivå som idagens läge?Anf. 46 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att ta upp ElverJonssons påståenden om min trovärdighet. Jag tyckerfaktiskt att det är lite slarvigt av en riksdagsman attkasta ur sig sådana dumheter här i kammaren. Det är faktiskt så att alla de arbeten somregeringen har sagt att vi ska tillse när det gäller för-svarsnedläggelserna kommer. De har redan kommitpå de flesta ställen. Jag kommer att redovisa om envecka hur vi nu har skapat 1 000 jobb. Och vi kom-mer att skapa fler jobb. Detta är slarvigt!Det andra som faktiskt också är lite beklämmandeär att det här är en riksdagsman som själv har varitmed i processen. Det var den borgerliga regeringensom beslutade här i kammaren att avregleraPosten. Jag vet inte om var här då, mendet var faktiskt så. 1993 avreglerades Posten, och1994 fick Posten konkurrens. Posten behärskar i dag95 % av den svenska postmarknaden. Posten, densvenska posten, vill jag påstå är ett av världens abso-lut mest välskötta postservicesystem. Det finns nästaningen som kan konkurrera med den. Trots att vi nuhar öppnat marknaden, trots att vi har 60 operatörersom konkurrerar med den svenska posten, behärskarPosten av postverksamheten. Det vill jag hasagt.Jag tycker att vi faktiskt ska vara lite försiktiganär vi kastar ur oss en massa påståenden om trovär-dighet. Jag skulle kunna ta upp väldigt mycket när detgäller , men det ska jag inte förnedramig till att göra.Får jag sedan redovisa lite om de frågor som haruppkommit här. Det är faktiskt så att har vi1 800 postställen, som det heter på postspråk, därman kan göra s.k. postala tjänster. De är fördelade pådet viset att vi har 900 kontor och 900 s.k. post-i-butik. De ska nu utvecklas till att bli 3 000. Detkommer att innebära att Posten kommer att ge enbättre service . Det är också så att när mangör undersökningar och tittar på kunders krav ochförväntningar visar det sig att post-i-butik är någotsom folk vill ha. Det är längre öppettider. Det är of-tast bättre service i den meningen att det är närmaretill posten än vad det var tidigare, när man hade post-kontoret.Sedan till frågan om lantbrevbärare. Jag kan kon-statera att det finns 2 700 lantbrevbärare. Dekommer att vara kvar. De som har den absolut bästapostservicen i är de i glesbygden. Det är såatt människor på eller säger:Kan inte vi också få lantbrevbärare? Det är den bästapostservice vi har. För detta och lite till när det gällerservicen betalar svenska staten 200 miljoner kronorper år. Det borde väl också vara känt här. Och det skainte bli någon förändring av det. Vad som kommer atthända med Posten nu är att vi kommer att få en för-ändring innebärande att vi får bättre service. Jagtycker faktiskt att borde ta till sig detoch följa med i utvecklingen.Sedan vill jag också säga något om kassaservicen.Det har varit den stora frågan, och det finns ju enutredning som talar om att den ska gå ut på upphand-ling etc. Jag är motståndare till det. Jag tycker att vinu ska bygga upp ett system där Posten ansvarar förkassaservice med minst samma nivå som vi har i dag.Det är vi överens med Posten om.Avslutningsvis vill jag säga till Per-RichardMolén att jag har inte gått ut och sagt att nu ska nigöra exakt så eller så. Det var så att Postens styrelseoch ledning skrev ett brev till mig och sade: Det härska vi uppnå när det gäller personal, service osv. Ochdet godtog jag. Sedan har jag efteråt gått ut och påpe-kat vad som stod i det brevet. Jag hoppas att jag inteblir inkallad till för det här, fördet är Posten som har tillskrivit mig detta, och jag varväldigt noggrann med det.Anf. 47 ():Fru talman! Först vill jag säga ett par ord till , som har kommit statsrådet till und-sättning genom att säga att nu måste vi ändå anammaen omstrukturering. Ja, självfallet. Men den måste juske på villkor som gör att den blir till medborgarnasfromma och där framför allt enskilda abonnentersäger: Det här blir bra. Det är där jag tycker att detkan brista i förberedelserna.Nu tycker statsrådet att jag har varit lösmynt pågränsen till oförskämdhet. Men en hel del av vad jaghar sagt och av de här intentionerna delas ju av bådede fackliga organisationerna och - inte minst - detusentals kassörer man träffar. Jag rekommenderarstatsrådet att gå in på närmaste postkontor och hörapå de svåra frågor som postpersonalen just nu får föratt det råder oklarheter.På en punkt, fru talman, är jag helt överens medstatsrådet. Det är att lantbrevbäringen är Postensflaggskepp. Det är bra att här sägeratt den delen ska hävdas och bevaras.Sedan var det till frågan, och jag gissar att detkommer ett svar . Det var det här om postkon-tor i varje kommun som det har sagts och hur rege-ringen har tänkt sig det. Det kan väl knappast vara såatt tätheten på postkontor, eller ska vi säga det glesabeståndet, ska jämställa kommuner som t.ex. Göte-borg och ?Sedan har vi också hört lovet till de många affärersom ska ta emot. Jag tror också att det finns anled-ning att tänka sig insprängda serviceställen som affä-rer. Det kan vara ett mycket gott komplement. Mendet intryck man får av hela hanteringen av den härfrågan är att själva nedrustningen är garanterad. Mende ersättningsinsatser som skulle behöva lyftas framär ytterst oklara.Nu säger statsrådet att inga postkontor ska stängasförrän det finns ett bättre alternativ till dagens ser-vice. Förändringar ska dessutom ske varsamt, och detska bli bättre. Men det synes ju hjälpa föga då postgi-rot har flyttat in i andra domäner, om nu godkänner det, och statsrådet har inte givitnågot besked om hur det är i den delen. Det bank-samarbete man haft med Nordbanken under många årupphör garanterat . Det är inget aprilskämt,det är en bister verklighet.Man hänvisar till allmän bankservice när det gäl-ler enskilda människors möjlighet att betala sinaräkningar, något som enligt svaret ska vara garante-rat. Men det sägs ingenting om den kostnad som detkan innebära för den enskilde. är ju av-giften för en enkel inbetalning nästan en halv hund-ralapp, och i tidningarna sägs t.ex. att banken nuska ta ut förskottsbetalning på ännu inte utförda upp-drag. Det är kanske en ond föraning om vad som kanvänta småkunder utan alternativ.Sedan var det en fråga som statsrådet inte kom-menterade från min interpellation, och det är inte attbegära att han kommer ihåg allt från den. Det var hurden postala servicen ska upprätthållas vid de allmän-na valen. Med tanke på regeringsarbetets mångaskiftningar kan man inte ens utesluta nyval. Detskulle vara intressant att höra statsrådets funderingaromkring hur t.ex. poströstning ska gå till i den nyaorganisationen. Då kan knappast fler serviceställenanses vara tillräckligt. För även om en bensinmackkan ha en hög servicegrad när det gäller paketutläm-ning och frimärksförsäljning så duger det inte att entömd oljedunk ska vara valurna. Det här är viktigafrågor som också kräver sitt svar.Anf. 48 ():Fru talman! Det som jag efterlyser är alltså ettstörre samspel med medborgarna i det här. Jag tyckerockså att vi måste se framåt, att vi måste se det nya,att det är en utveckling. Men det är, som jag sadetidigare, en stor klyfta mellan vad Posten ser somutveckling och vad medborgarna ser som avveckling.Även nu finns det ett glapp på ungefär 300 orter, lästejag i en debattartikel i , där varkenbankkontor eller lantbrevbärare finns. Hur ska vi lösadet? När sedan banker också lägger ned av lönsam-hetsskäl får vi ett problem. Så jag skulle vilja efterly-sa att statsrådet hade bättre kontakt medkommunerna för att se hur vi kan lösa detta tillsam-mans.Jag tror ändå att just medborgarkontor skulle varalättare för folk att anamma än att behöva vända sig handelsbod eller en kiosk för att få hjälp med dethär. Man skulle även på ett medborgarkontor kunnafå hjälp med Internetservice. De finns ju en riskatt tekniken rusar förbi den vanliga människan - ävenom det också finns väldigt mycket positivt med tek-niken. Det finns alltså mycket att göra här för attutveckla detta tillsammans med medborgarna i ställetför att köra över dem.Jag tycker att nästan alla som uttalar sig i dennafråga genast får ett brev från vd. Det är väl ioch för sig artigt. Men det ligger väl även något annati att man försöker övertyga alla som kommer med enspeciell åsikt i stället för att kanske gå ut och frågamänniskor vad de vill.Anf. 49 ():Fru talman! Jag noterar att näringsministern utlo-var en kassaservice som är minst lika omfattande somtidigare. Det är ett löfte som diskonterar framtidenlite grann. Det innebär på något sätt minskade möj-ligheter för ett postaktiebolag att kanske vara till-räckligt flexibelt.Jag noterar med tillfredsställelse frågan om lant-brevbäring. Det är rimligt att människor oberoende avvar de bor ska ha möjlighet att få den post som äradresserad till dem sig till handa. Det är en kostnadsom vi från samhällets sida måste ställa upp på.När det gäller det ställningstagande som närings-ministern gjorde , så får jag automatiskt e-mail från . Det är naturligtvismer de offentliga ställningstagandena. Av punkterna ie-posten framgick det inte att det var mer eller mindreen bekräftelse av de tankegångar och den handlings-plan som Posten har redovisat. Är det så är det heltokej. Jag har ingen anledning att betvivla i denna situation. Jag har bara en stilla vädjanom att en postorganisation som vi är överens omfungerar så väldigt väl bör vi ändock nu lämna i fred.Låt Posten och dess styrelse sköta verksamheten, ochlåt oss inte i alltför hög grad på något sätt lägga oss idenna process.Anf. 50 ():Fru talman! Till skillnad från jag nog att det är angeläget att vi som är poli-tiskt förtroendevalda, och i synnerhet regeringensföreträdare, ger väldigt tydliga besked om färdrikt-ning, inriktning och servicegrad om vi har ambitionenatt hela landet ska leva. Det har vi i , ochdet säger sig regeringen också ha. Jag välkomnardärför, som jag sade tidigare, att nutalar i klartext om hur det ska vara och att det ocksåhar skett i samråd med Postens ledning och att mantycks vara sams om tagen och att det ska vara en högservicenivå.Jag tycker att det var några frågor som inte svarade riktigt på. Kan vi få bekräftatockså från talarstol att det ska finnas minstett fullvärdigt postkontor i alla kommuner?Det andra gäller lantbrevbäring. Det är ett bra al-ternativ för alla som har tillgång till det. Jag har självhaft lantbrevbäring under hela min uppväxttid och vetatt det fungerar utomordentligt bra. Men det har jufunnits propåer om att man ska dra ned på lantbrevbä-ringen . Jag vill gärna ha ettbesked av ministern om hur han ser på detta, omserviceambitionen ska vara densamma på detta områ-de fortsättningsvis också.Sedan kan man också urholka lantbrevbäringen påett sätt som inte är särskilt bra för människorna. Imina hemtrakter i Forsa i har Posten roatsig med att samla postlådorna i oerhört stora centrali-serade lådsamlingar om 20, 30 eller 40 lådor medpåföljd att människor som bor i hyreshus får gå för att få sin dagliga post.