prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Men man konstaterar att antalet barni särskolan 1993 till nu har ökat med 50 %.I ökade antalet elever medbara 20 %.Ökningen av eleverna i särskolan är störst inomgrundsärskolan, . Elever med koncentrationssvå-righeter som placeras i särskolan har blivit fler ochfler. Elever med invandrarbakgrund är klart överre-presenterade.Det finns enligt elever isärskolan som inte är utvecklingsstörda, och därföregentligen inte hör hemma där.Jag skulle vilja att statsrådet kom-menterar om det är acceptabelt att man användersärskolan som en buffert för omplacering av eleversom man inte orkar med i grundskolan.Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Givetvis ska särskolan användas tillden elevgrupp som den är avsedd för.När vi tittar på den rapport som vi fått från måste vi fråga oss vad det beror på att antaletelever har ökat. Det kan delvis bero på de nedskär-ningar som har varit . Det kan tyvärrvara så att föräldrarna har valt särskolan för att derasbarn ska få den större lärartäthet som finns inomsärskolan.Det kan beror på att särskolan finns inomden kommunala verksamheten så att tillgänglighetenär större. Det kan också bero på hur förundersökning-arna sett ut när man gjort bedömningen att en elev skatill särskolan.Det viktiga är nu att ta reda på om barnen är påden rätta skolan. Därför kommer att fort-sätta sitt arbete. Det är ett stort beslut man fattar närman bestämmer var en elev ska gå. Det är därförviktigt att man har givit de rätta möjligheterna äveninom grundskolan.Anf. 83 ():Fru talman! Bedömer statsrådet attdet finns behov av att tydliggöra regelverket för pla-cering i särskolan?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Det får vidare undersök-ningar visa.Beslutsregler vid utförsäljning av allmännyttanAnf. 85 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetLars-Erik Lövdén.I den allmänna debatten om att det i vissa fall skakrävas kvalificerad majoritet för att fatta demokratis-ka beslut i kommunfullmäktige har företrädare församtliga partier utom varit kritiska ellermycket kritiska; så även statsministern och konstitu-tionsutskottets socialdemokratiske vice ordförande.Statsrådet däremot har snarare försvarat för-slaget från majoritet om kvalifice-rad majoritet vid försäljning av kommunala fastighe-ter och anser att det är för tidigt att avfärda det.Min fråga måste då bli: När kommer statsrådet attinse att förslaget som är av karaktären försäljning avkommunala fastigheter inte är av sådan demokratisktyngd att det någonsin går att försvara att människorsröster inte är lika mycket värda, och skrota förslaget?Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! I den debatt som har utspunnit sig ef-ter det att har lagt fram sitt betän-kande har jag slagits av en sak, och det är att Mode-raterna undviker sakfrågan, nämligen det politiskabekymret.När vi nu ser en utförsäljning av allmännyttan,framför allt i , är det ett allvarligtnationellt bostadspolitiskt problem. Det är det därföratt det rubbar förutsättningarna för hyressättnings-systemet, och det skapar betydande svårigheter försocialt utsatta hushåll och svaga grupper på bostads-marknaden att kunna efterfråga en bostad.Jag tycker att det skulle vara välgörande om Mo-deraterna hade diskuterat det bostadspolitiska be-kymmer som följer av den våg av utförsäljningar somsker i Stockholmsregionen.Om man har läst mina uttalanden efter förslag har man sett att jag har sagt såhär: Låt oss pröva den här frågan. Vi ska skicka utbetänkandet på remiss, men parallellt med det remis-sarbetet kommer regeringen att fundera på andralösningar för att säkra allmännyttans framtid.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vet att statsrådet till och från harsagt att vi ska skicka ut det på remiss. Jag tycker attdet borde skrotas omedelbart.Jag skulle vilja ha litet balans i debatten om säljer så otroligt mycket kommunala lägenheter iStockholms stad. Under den här mandatperioden hardet sålts ungefär 3 000 kommunala hyreslägenhetertill hyresgästbildade bostadsrättsföreningar, satt irelation till att det finns 116 000 hyreslägenheter iStockholms stad.Om man ändå tänker införa en sådan paragraf, vo-re det då inte förenligt med den demokratiska beslut-sprincipen att för att driva igenom ett sådant beslutskulle det i denna kammare krävas kvalificerad majo-ritet?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Jag vet inte om jag har läst Modera-ternas program fel, men vill ju, som jaghar uppfattat det, sälja ut hela allmännyttan i . Kommuner ska inte äga bostäder,som uttrycker det.Det är ett allvarligt nationellt bostadsproblem somdå uppstår. Det uppstår problem när det gäller hyres-sättningen. Det bortser ni ifrån. Ni vill ju införamarknadshyror. Det uppstår ett problem för socialtsvaga hushåll.Jag vill ha en rejäl diskussion som går ut på: Hursäkrar vi en social bostadspolitik framöver, och vil-ken roll ska allmännyttan spela i den politiken?Då är diskussionen kring regelverket för att be-hålla en allmännytta av viss storlek betydelsefull.Vi ska remissbehandla förslag,och vi jobbar parallellt med alternativa lösningar.CSNAnf. 89 ():Fru talman! , ,har ju fått stark kritik. Det har varitstudenter som märkt att det varit nästan omöjligt attkomma fram för att ställa sina frågor. Har man engång kommit fram för att få svar på ett problem ellerom man som student får något studiemedel eller inte,har det ibland tagit veckor att få svar.Trots den här kritiken har utbildningsministerninte agerat för att hjälpa CSN och framför allt stu-denterna att få den information som man behöver.Nu har CSN självt föreslagit införande av någotsom man kallar front desk, en serviceenhet för att gebättre resurser till studenterna. Utbildningsministernhar sagt nej till att man ska ge några pengar till detta.Jag vill veta hur utbildningsministern kommer attagera framöver. Kommer utbildningsministern att genågra pengar för att studenterna ska få bättre service?Anf. 90 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vet inte riktigt varifrån SofiaJonsson har fått den budgetdiskussion som hon refe-rerar till. Vi har förstärkt CSN:s resurser med 100miljoner kronor, vilket gör att CSN får bättre förut-sättningar att klara sitt åtagande.Jag delar helt uppfattning att detmåste bli bättre. Tillgängligheten måste bli bättre.Studenterna har naturligtvis rätt att få den informationsom behövs. CSN arbetar väldigt hårt både med attförstärka möjligheterna att ta emot samtalen och medatt använda Internet för att också därigenom kunna gebättre och tydligare information.Samtidigt förbereder vi nu ett nytt studiemedels-system, som kommer att bli enklare för CSN att han-tera och som därmed också kommer att ge CSN möj-ligheter att ytterligare förbättra servicen. Det är väl-digt viktigt att människor uppfattar CSN som enmyndighet som ger svar på de frågor som man har.Anf. 91 ():Fru talman! Utbildningsministern svarade inte påmin fråga. Kommer utbildningsministern för detförsta att ge sådana resurser till CSN att studenternakan få en bättre serviceenhet, en front desk eller vaddet nu kan handla om? Vill utbildningsministern fördet andra ta upp studiemedelsfrågan? Det börjar nuhöjas röster från studenter och blivande studenter omhur illa regeringens studiemedelsförslag egentligenslår. Ministern har tidigare talat väl om hur den soci-ala snedrekryteringen ska minskas, men i stället sertilltänkta blivande studenter att de troligen inte kom-mer att ha råd att studera på grund av de nya ochhårdare regler som socialdemokraterna inför.Hur går egentligen det nya studiemedelssystemetihop med de diskussioner som utbildningsministernhar fört om att minska den sociala snedrekryteringen?Anf. 92 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag erinrar mig motioni frågan, som ju innebar en minskning av antalet ter-miner som man skulle ha rätt att studera. Centerparti-ets förslag var, om jag inte minns fel, tio terminer.Det skulle innebära att flera högskoleutbildningar inteskulle kunna få plats i studiemedels-system. Vi höjer bidragsnivån, vi fördubblar fribelop-pet och vi ser till att studierna blir pensionsgrundan-de.Vi har haft en diskussion somgrundar sig på ett missförstånd, delvis orsakat avCSN genom en brist i informationen. Det har gått utfelaktiga uppgifter, innebärande att inkomsterna inteska bestämma återbetalningen. Det är alldeles fel. betalar man av sin inkomst. I det nya sys-temet betalar man av sin inkomst, och för densom är över 50 ökar återbetalningen till , men denär fortfarande inkomstrelaterad. Det är för de allraflesta en ganska marginell höjning. ökarbidragsdelen, studierna blir pensionsgrundande ochfribeloppet fördubblas.Det är en fin reform, men systemskulle ställa till det på våra högskolor.Anf. 93 TALMANNEN:Detta var det sista inlägget i veckans frågestund,som därmed är avslutad. Jag tackar regeringens före-trädare och kammarens ledamöter för deras medver-kan. Lika mycket som jag gläds över antalet villigafrågare beklagar jag att vi tyvärr inte hunnit med allafrågor . Det var ovanligt många denna gång.8 § (forts. från 6 §) Maxtaxa och allmän förskolam.m. (forts. UbU5)Anf. 94 ():Fru talman! För står barnen och små-barnsfamiljerna i centrum vad gäller förskolan ochbarnomsorgen. Vi är för en utbyggd förskola där allasom så vill har möjlighet att sätta sina barn. Vi vill seen förskola med en stor mångfald och olika pedago-giska inriktningar i kommunala såväl som enskildaförskolor. Vi vill se förskolor med ett stort föräldrain-flytande och öppna för föräldrakooperativ. Vi villockså se att det ska vara möjligt för alla att välja attstanna hemma med barnen när de är små, oavsett hurmycket pengar man har i plånboken.Utbyggnaden av förskolan till full behovstäck-ning, vilket den här propositionen till stor del handlarom, är en process som har pågått under mycket långtid, faktiskt under . Utbyggnaden har skett i småsteg men i stora steg.Målet är nästan nått. Några få återstående skam-fläckar - jag skulle vilja kalla det så - tas bort genomden här propositionen. Det gäller arbetslösas ochföräldraledigas rätt att få plats i förskolan för sinabarn och rätt för låginkomsttagare i kommuner medhöga avgifter att få plats för sina barn i förskola, ävenom pengarna inte räcker till det.Jag tror att det är relativt stor enighet kring denallmänna förskolan, dvs. att alla barn får rätt att ålder utan avgift gå i förskola. Bl.a. har tvåborgerliga partier ställt sig bakom det förslaget. Detär väl inte något större problem med detta, utan vi serdet här som en bra slutpunkt på genomförandet av enförskola med full behovstäckning.Annorlunda är det med den andra delen i proposi-tionen, den som handlar om maxtaxan och dess ut-formning. har i valrörelsen bestämt tagitavstånd från det förslag som dök upp under den allrasista delen av valrörelsen, då presente-rade förslaget om en maxtaxa med ett tak vid 700 kr.Förslaget dök upp hastigt. Det låg inga utredningarbakom det, och vi sade att vi inte kunde acceptera det.Detta berodde på flera olika saker. Jag ska nu taupp dessa skäl och lite grann belysa varför vi stårbakom förslaget såsom det nu är utformat. Jag skaockså bemöta lite av den kritik som har framförtstidigare i debatten kring de här frågorna.Frågan om finansieringen av avgifterna till för-skolan och rätten att få plats i förskolan är viktig delsdärför att det gäller rätt mycket pengar - man räknadenär förslaget ursprungligen lades fram med 5 miljar-der - dels därför att det hänger samman med en radandra frågor om hur förskola och skola ska fungera isamhället. Detta berördes av i hennesanförande.Förhandlingar om detta fördes i samband med decentrala förhandlingarna om budgeten, eftersom dettahänger ihop med många andra frågor. Det tillsattes enarbetsgrupp på departementet vilken tog fram fakta ifrågorna, så att vi fick ett bra underlag för den sam-verkan som vi har haft i Utbildningsdepartementetmellan s, v och mp när det gällt att utforma proposi-tionen.Många har ställt sig undrande över Miljöpartietsställningstagande i frågan, och jag vill därför ägna litetid åt de här punkterna.Vi ska påminna oss om att när förslaget kom hadevi en valrörelse bakom oss där den stora frågan förMiljöpartiet var de bristande resurserna i skolan. Vihade sett nedskärningarna . Denekonomiska krisen hade lett till att av lärare,specialpedagoger, skolpsykologer, kuratorer, skol-sköterskor osv. De som hade fåttbetala priset var barn i förskolan och elever i skolansom hade behov av särskilt stöd. Det var barn medläs- och skrivsvårigheter, lättare funktionshinder,Asperger, DAMP, barn som behövde hjälp medsvenskan, invandrarfamiljernas barn, barn med soci-ala problem osv. De hade lämnats i sticket. Vi sattesom högsta prioritet att få fram resurser till skola ochförskola, så att vi snabbt skulle komma upp i den nivåvi tidigare var vana vid att svensk skola och förskolahar.Det var en prioriteringsfråga att i det läget satsa 5miljarder kronor på en reform som i och för sig gag-nade barnfamiljer och sänkte avgifter - vilket vi intehar någonting emot. I det läget tyckte vi att de peng-arna kunde användas bättre i förskolan.Kommunerna har fått betydligt bättreekonomi, minskad arbetslöshet och skatteunderlagetväxer. Det har också hänt mycket i budgetförhand-lingarna som vi har varit med i sam-verkan. Vi har fått till förstärk-ning av kvaliteten som har gått rakt till förskolan och200 för kompetensutveckling avlärare. Perssonpengarna ligger kvar som en förstärk-ning. I sista budgetförhandlingarna har det sketten storsatsning utan motsvarighet på mycket lång tidnär det gäller skola och förskola.Första året, , blir det 500 miljoner kronor.Därpå blir det ytterligare tilldess vi är uppe i en förstärkning på 5 miljarder kronortill 2006. Det är 12,5 miljarder som satsas under denärmaste fem åren. är pengarna på väg, och de ärdär. Dessutom blir det en ny lärarutbildning somförhoppningsvis lockar fler unga att välja läraryrket.Den kommer att leda till bättre kvalitet. Vi har t.ex.en förstärkning på en termin för förskollärarna. Dethandlar inte om att de har dålig kompetens utan omatt deras arbetsuppgifter är så viktiga att samhälletvill satsa på dem.Ett annat problem med förslaget var fördelnings-politiken. Vi tyckte att i det läget sätta av så passmycket pengar som skulle gå direkt till stora sänk-ningar av avgifterna för höginkomsttagarna inte hellervar lämpligt. Det var också en prioriteringsfråga.Under arbetets gång med utformningen av försla-get - det var alltså inte detaljutformat - har det skettförändringar som gör att det förslaget fördelningspo-litiskt är ett större problem. Vi fick enhöjning av taket från till . Man betalar alltså avinkomsten i avgift. Därmed är det problemet intestort, även om det inte är helt ur världen.Det tredje problemet vi hade var egentligen ettideologiskt problem. Maxtaxan motiverades med attfå fler föräldrar ut i arbete. Tanken att stimulera för-äldrar till mer tid för lönearbete och därmed natur-ligtvis mindre tid för barn kändes inte särskilt van förMiljöpartiet. Vi brukar resonera precis tvärtom. Vivill se att man får mer tid för barnen och slipper ar-beta så mycket när barnen är små. Ni känner till ar-betstidsförkortningen.Sänkningen av marginaleffekterna från maxtaxanär obetydlig, på gränsen till negligerbar. Det framgårtydligt av flera utredningar, inte minst arbetsgruppensarbete. som kan frågorna har påpekatdet och har sagt att problemen inte ligger i margina-leffekterna. Det är inte där de ska ligga heller. Bo-stadsbidrag, skatteskalor, socialbidrag osv. De berör ju också andra gruppersom vi hellre vill ha ut på arbetsmarknaden än små-barnsföräldrarna.Det fjärde problemet är intrånget i det kommunalasjälvstyret. Där kan man göra olika bedömningar. Jagär beredd att erkänna att det är ett intrång i det kom-munala självstyret. Det är inte särskilt stort. Det ärregler som ges för hur kommunen ska hantera avgif-terna. Det kan i viss mån ursäktas genom att kommu-nerna har varierat betänkligt när det gäller avgifts-systemen. Det handlar om skillnader mellan och4 . Om man nu gör en så stor sats-ning på förskola och skola som staten gör, vill man hagarantier för att pengarna når barnen. I vissa kommu-ner har skolan och förskolan fått så små anslag att jagär beredd att kalla det för misskötsel. Det bidrar tillatt man kan gå med på en styrning. Det är ett intrång idet kommunala självbestämmandet. Vi har i Miljö-partiet observerat det. Bland våra medlemmar sesdetta som ett litet problem.Nåväl. Vi står alltså bakom förslaget. Jag tror attden redogörelse jag har gjort förklarar lite grann var-för det går ganska lätt för att accepteradet.Jag vet inte om jag möjligen kan säga att GöranPerssons baby har vuxit upp till en ganska duktigungdom, en flicka som i folkmun kallas för"Mixtaxa" som har en viss förståelse för fördelnings-politik och för betydelsen av en ökad kvalitet i för-skolan och skolan. Däremot är hennes inställning tilldet kommunala självstyret sådant att vi inte förväntaross att hon blir direkt medlem i Grön ungdom, Miljö-partiets ungdomsgrupp. Men hon är på väg i rätt rikt-ning.Jag skulle gärna vilja avsluta med att kommenteralite grann det som har nämnts men som propositioneninte handlar om - om talmannen tillåter det, eftersomdet snuddar i kanten. Det gäller valmöjligheten förföräldrar att vara hemma med barn när de är små ochatt valfriheten ska vara ett reellt val, så att samhälletsstöd även når den typen av barnomsorg.Där har en klar inställning. Det ärviktigt för oss att detta kommer till stånd. Vi harockså deklarerat att på den punkten kommer vi attvända oss till de borgerliga partierna för att få en bredsamverkan över alla partier så att vi får den delenlöst. Det är den som återstår.Under alla år som jag har varit med i Miljöpartiethar partiet haft förslaget att man ska ha möjlighet attgå in som dagbarnvårdare för eget barn.Det är en lite tråkig term, men den innehåller ett vik-tigt budskap, nämligen att den som är hemma medsmåbarn - 1, 2 och - ska kunna få en ersättningför det arbetet precis som motsvarande ersättningargår till de familjer som har barn på förskolan. Då skade ha de rättigheter som man har som anställd ikommunen. En tid framöver kommer det i första handatt vara kvinnor som är hemma med mycket småbarn. Självfallet vore det en fördel om de också hadetillgång till socialförsäkringssystemet, pensionspoängosv. Det är ett bra förslag. Det är lätt att genomföraeftersom kommunala dagbarnvårdare för andras barnredan finns i familjedaghemmen. Det skulle vara enenkel manöver att införa detta.Frågan var uppe . Där finns det skälatt bli allvarlig från vår sida sett. Det visade sig attinget borgerligt parti ställer upp på denna reform.Ingen röstade för den motion där vi föreslog att riks-dagen skulle föreslå regeringen att komma med ettförslag på införande av en ändring i kommunallagenså att den möjligheten kan finnas. Det hade öppnatupp för möjligheten för föräldrar att välja alternativetatt vara hemma med barnen när de är små om man såvill. Vi hade fått bort den reglering som nufinns, nämligen att man måste ha en ganska bra eko-nomi för att klara av det. Det ställde ni inte upp på.Jag tror att det blir svårt för er att förklara för svenskafolket hur man i en valrörelse kan föra fram frågan såhårt, och sedan när möjligheten dyker upp i riksda-gen, antagligen av partistrategiska skäl, inte tar chan-sen. Det skulle vara skojigt att höra en förklaring tilldet.Anf. 95 () replik:Fru talman! Det var mycket klargörande att hörahur på detta sätt försöker slingra sig ur enmycket pinsam situation. Vi ska inte glömma bort attBirger för inte så många månader sedan i sittveckobrev sade: Socialdemokraterna har valt sida. Vihar valt en annan. Vi står på barnens sida. Det är intemer tid på dagis barnen behöver utan mer tid till-sammans med sina föräldrar. Vi kan aldrig accepteraförslaget till maxtaxa.Nu försöker slingra sig i riksdagentalarstol med att säga: Vi har fått igenom så passmycket att vi kan ställa oss bakom detta system. Jagkan inte tolka det på annat sätt än att man har vilse-fört sina väljare i valrörelsen. Man sade en sak menmenade en annan.Man säger att det kommunala självstyret är vik-tigt. Man medger att detta är ett intrång i det kommu-nala självstyret - men det struntar man i. Man försö-ker argumentera med att säga: Vi har fått så mycketpengar till skola och förskola att vi accepterar att gåmed på det här förslaget. har Kommunför-bundet redovisat att de extra kostnader som dettaförslag innebär ligger någonstans mellan 1 ½ och 2miljarder . Då räcker det inte långt med ½ mil-jard, eller ens 1 miljard, som talar om.Sedan finns det skäl att påminna om den rapportfrån som kom . Den visade att sko-lan förlorar 20 miljarder och att det finnsmycket att göra i skolan för att få en bättre verksam-het för de pengar vi har redan i dag.Nej, säg som det är, ! Ni har fåttsitta med vid förhandlingsbordet, och där har ni såltut barnen. Det är precis det ni har gjort.Sedan säger ni: Vi hade gärna gjort upp med deborgerliga om att kommunanställa föräldrar så att deska kunna ta ett rimligt föräldraansvar för sina barn.Det tycker jag är ett märkligt resonemang från Miljö-partiets sida.Anf. 96 () replik:Fru talman! Det blev väldigt många frågor. Ochden politiska vinklingen var ju sådan att man baxnar,när det gäller tolkningen av vad jag sade.Det handlar inte alls om att skulle va-ra emot sänkningen av avgifter i förskolan. Jag tyckteatt jag klargjorde ganska tydligt att det var en priori-teringsfråga. Vi vill i första rummet sätta de barn iförskola och skola som har behov av särskilt stöd. Vigör en satsning på 12,5 miljarder i den budget som ärframtagen i samverkan mellan s, v och mp. Det ärklart att det har en betydelse när det gäller priorite-ringar.Nu kan vi också låta barnfamiljerna få den höj-ning som behövs. Pengarna till skolan kommer, ochde kommer i den takt som är möjlig med tillgångentill lärare och annat. Där tycker jag knappast att mankan tala om svek eller att vi har anledning att be omursäkt.När det gäller våra invändningar mot fördelnings-politiken är ju det problemet borta. Marginaleffekter-na finns inte där. Det handlar alltså inte längre om deproblem som fanns när förslaget en gång väcktes.När det sedan gäller frågan om varför Moderater-na inte ställde upp på förslaget har jag inte fått någotsvar. Jag anar dock av sättet att uttrycka sig att ni intetycker om det därför att det är kommunalt. Det ärkommunen som håller i pengarna, och det gillar niinte. Ni vill hellre se att de går ut i form av en skol-peng, till halva delen, och en skattesänkning. Det ärinte särskilt originellt för att komma från Moderater-na.Det är naturligtvis djupt odemokratiskt att ge allaen skolpeng att stoppa i fickan och sedan låta dem gåut på fria marknaden och försöka köpa sig en försko-leplats i den förskola de vill. Jag kan se ert systemframför mig, och jag ser det med fasa. Det är liteskillnad på de man får i fickan i skolpengoch den kostnad som ligger på förskolan. Det är ock-så skillnad mellan föräldrar som har lite andra pengari den andra fickan och föräldrar som bara har de20 000.Anf. 97 () replik:Fru talman! Låt mig påminna omatt det borgerliga förslaget till barnomsorgspolitikinnebär att alla får sänkta avgifter med en tredjedel.Det betyder väldigt mycket för många barnfamiljer,framför allt för dem med låga och normala inkomster.Sedan är det svårt att svara direkt på fråga. valfrihet sträcker sig till attantingen är man hemma med barnen, eller också skakommunerna bestämma hur barnen ska tas om hand.Min valfrihet sträcker sig lite längre än så. Jag villnämligen att föräldrarna själva ska bestämma hur deska ta hand om sina barn, om de vill vara hemmalängre, vilken typ av barnomsorg de vill ha eller omde vill sänka sin arbetstid. Det är det som är grunden idet förslag vi lägger fram. Det är ett rättvisare förslag,det omfattar alla barn, , och det gervalfrihet.Gunnar säger: Ja, valfrihet är viktigt. Dåfinns det ju ett alternativ att rösta på, säger: Vi vill att pengarna når till föräldrarna. Ja,det gör de med det borgerliga alternativet.