prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — 117 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Jag tyckeratt det låter väldigt uppmuntrande. är det väl så attVästerviks kommun tyvärr inte är den kommun somär värst drabbad i län. Det finns andra exem-pel som är ännu värre.Den forskning som har gjorts på träsidanhar i första hand varit inriktad mer på tallskog ochbarrskog. Jag ser framför mig en utveckling som gördet nödvändigt att tillgodose behovet av forskningäven när det gäller lövskogen i mycket större omfatt-ning än . Jag hoppas att vi tillsammans ska kun-na nå ett sådant resultat.Anf. 118 Miljöminister ():Herr talman! Vi behöver inte förlänga den härdiskussionen. Jag är beredd att ta fram ytterligareinformation om hur läget är just . Det kan jag integöra på rak arm eftersom jag inte har diskuterat denhär frågan på . Men en skriftlig fråga skulle jagnaturligtvis kunna besvara.Sedan förstår jag det också så att vi har en gemen-sam uppfattning i grundfrågan. Vi vill se till att viinte utsätter de här träden för någon fara utan att viockså ska kunna leva med dem som ettfint inslag i landskapet.Situationen i StockholmAnf. 119 ():Herr talman! Regeringen tycker att den borgerligamajoriteten i för en dålig bostadspolitikoch en dålig trafikpolitik. har ett enskiltstatsråd dessutom riktat förvånande och förödandekritik mot den socialdemokratiska ledningen i . Jag vill mot den bakgrunden till statsrådetSahlin ställa följande fråga: Vilka konstruktiva initia-tiv kommer statsrådet att ta för att kompensera Stock-holm för den påstådda inkompetensen hos Socialde-mokraterna och hos majoriteten i ?Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! förundras man över nivån påde frågor som ställs här i kammaren, det måste jagsäga. Om det var jag som avsågs, att jag skulle hauttryckt stor och förvånande kritik mot den socialde-mokratiska ledningen i , är det bara trams.Och det finns bara en grupp som kan göra något åtden i mitt tycke inkompetenta ledningen i Stadshuset.Det är väljarna vid nästa val. Då hoppas jag att bådejag och får svar på vilken ledningStadshuset ska ha i framtiden.Anf. 121 ():Herr talman! Jag vill bara hänvisa till . Därutöver vill jag konstatera attdet för storstadsfrågor ansvariga statsrådet uppenbar-ligen inte kommer att ta några konstruktiva initiativför att förbättra situationen i Stockholm.Jag vill därför ställa följande fråga: Vad ska vi haen s.k. storstadsminister till, eftersom det som harföreslagits har föreslagits av statsråd som tidigarehade ansvaret?Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Den i regeringen ansvariga för bo-stadspolitiken jobbar mycket hårt med att få frambättre system för att kuna få fart på bostadsbyggandeti . Men ansvarig för detta är också denborgerliga ledningen i . Den i regeringenansvariga ministern för trafiken jobbar hårt med atttillsammans med och Stockholmslän få fram bättre lösningar för trafiken i Stockholm.Den i regeringen ansvariga för segregationen, nämli-gen jag, och storstadsavtalen, nämligen jag, jobbarhårt för att ibland tillsammans med och ibland påtvärs mot den borgerliga ledningen förändra situatio-nen för många av de arbetslösa och utslagna i Stock-holm. Och det är den uppgiften som ett socialdemo-kratiskt statsråd med ansvar för storstadsfrågorna har.Om man vill göra någonting åt dem som egentligen äransvariga för det som jag tycker är katastrofalt iStockholm, nämligen de borgerliga ledningarna iStockholms stad och i , så får man somväljare göra det om snart två år.IntegrationsverketAnf. 123 ():Herr talman! ska vi ha debatt i kamma-ren om invandrare och flyktingar och med huvudviktpå integration. Jag trodde att statsrådet skullevara med men fick i går veta att så inte är fallet. Jagpassar därför i stället på att nu ställa en fråga till stats-rådet.Miljöpartiet har inte motionerat om avskaffande. Men vi var ett av de partiersom röstade emot dess bildande . Jag ville ge deten chans, men börjar jag undra lite grann.År 1999 var mitt utskott på besök på bl.a. . Då fick vi veta att verksamheten hadepågått under bara . Man visste därför inte såväldigt väl vad man skulle arbeta med osv. Sedanbesökte vi efter ytterligare ett år.Då hade man en ny chef, och då hette det att han varså ny att man fortfarande låg i startgroparna. Och nukonstaterar man att en fortlöpande utvärdering be-drivs men att det är för tidigt att göra en samlad be-dömning av verkets arbete. Man säger också att ar-betet med kommunerna har stött på vissa svårigheter.Nu undrar jag: Hur ser statsrådet på arbete?Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! är i sammanhang-et en relativt ny myndighet som jag tycker undan förundan har funnit sin roll, byggt upp en kompetens ochpå det stora hela arbetar mycket bra med de ansvar-sområden som man har. Jag hoppas verkligen attfrågeställaren vill vara lite mer tålmodig och möjligenge en chans till, därför att sanning-en ju inte är att ingenting har hänt under dessa år.Man har haft ett på många vis svårt och trögt arbetesom man, tycker jag, harutfört på ett allt bättre och tydligare sätt, också underden nya ledning som nu har. Jagtror därför att vi har ett bra och kompetent redskap iIntegrationsverket för att få fart på integrationspoliti-ken, en samarbetspartner för många kommuner ochmyndigheter.Anf. 125 ():Herr talman! Ja, jag är duktig på att vara tålmodig,så det kan hända att jag kan vara det. Jag håller ocksåmed om att det är ett svårt och trögt arbete.Jag tycker att man ska arbeta med integration påmånga sätt. Det har ju att göra med sociala frågor,socialförsäkringsfrågor, utrikesfrågor, arbetsmark-nadsfrågor, bostadsfrågor, skattefrågor, osv. Jagskulle kunna fortsätta med denna uppräkning hurlänge som helst. Jag ser att statsrådet nickar, så detverkar som om vi är överens om det. Men jag kanskeändå kan få höra lite grann om hur man skulle kunnakombinera dessa två sätt att arbeta. Vi kommer ju inteså väldigt långt genom att bara skriva handlingsplanerosv. Man kan inte bara använda ord, utan man måsteockså arbeta integrerat i själva arbetet.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Även om det ibland blir en lek medord så är det precis som frågeställaren säger, att vimåste se till att integrera integrationsarbetet. Det ärinte bara som har ansvaret, utandet ligger på alla myndigheter. Det är inte bara integ-rationsministern som har ansvaret, utan det ligger påalla departement och på alla olika ministrar. Vi harändå gjort oändligt mycket mer än att bara prata ochgöra handlingsplaner när det gäller integrationsfrå-gorna. Mycket har hänt, men det är oändligt mycketkvar att göra, därför att så länge som den negativasärbehandlingen av människor med olika etniskabakgrunder fortsätter så är det ett samlat misslyckan-de för som samhälle.Integrationsverket är och kan vara en spindel inätet. Men mycket av det konkreta arbetet måste skeute i kommuner, ute i landsting och ute på myndig-heter. Och det arbetet försöker jag både skynda påoch vara en drivande kraft i.Försäkringskassans förtroendeläkareAnf. 127 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till statsrådetIngela angående förtroen-deläkare. Alla läkare står i sin normala yrkesutövningunder tillsyn. Men så är det inte närläkaren går in i sitt uppdrag som försäkringskassansförtroendeläkare.Försäkringskassans förtroendeläkare gör utlåtan-den som det sedermera ska fattas beslut om i försäk-ringsnämnderna. Av säkert kända skäl väger förtro-endeläkarens ord väldigt tungt. Gång på gång har jagfått signaler om att individer har blivit felbedömda.Nu undrar jag varför förtroen-deläkare inte står under någon myndighets tillsyn.Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Först kanske vi ska klara ut att för-säkringsläkarna inte bedömer patienten som individ,utan försäkringsläkarna granskar det underlag somandra läkare eller experter tillför när de ska göra enavvägning, t.ex. i ett arbetsskadeärende.När det gäller tillsynen över försäkringsläkarna såpågår det en diskussion t.ex. om man ska ha en sär-skild granskningsnämnd eller om man på något annatsätt ska ha en tillsyn. Det pågår också en diskussionom försäkringsmedicin som alldeles speciellt område,och vi har haft en utveckling på dettaområde genom försöksverksamhet och projekt. Jagkommer i det kommande arbetet som handlar om enutvecklad arbetslivspolitik, en kamp för bättre hälsaoch att få ned ohälsotalet också att lyfta in frågan ompå vilket sätt som man ska ha en tillsyn över förtro-endeläkarkåren.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill då förvissa mig om att mi-nistern inser den oro som individen, den enskildapersonen, i händelse av ett skadetillfälle ändå kankänna när det inte finns någon granskningsmyndig-het.Nu ser jag med tillfredsställelse fram emot denredovisning som ministern gav alldeles . Jag skamed stort intresse följa det arbete som förhoppnings-vis komma ska.Anf. 130 Statsrådet ():Herr talman! Vi får klara ut ytterligare en sak,. Det ställningstagande som t.ex. förtro-endeläkaren gör i anslutning till det material somfinns att bedöma är inte det absolut sista ställningsta-gandet för den enskilda individen. Sedan finns det jumöjligheter till överprövning. Och därmed kan manju säga att också förtroendeläkaren indirekt bliröverprövad av t.ex. andra instanser. Den enskildaindividen har alltså möjlighet att gå vidare för sinegen sak också efter det att förtroendeläkaren hargjort sin bedömning.Ideell barn- och ungdomsverksamhetAnf. 131 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet . Den handlar om barns och ungdomars upp-växtvillkor som kan vara väldigt olika i olika delar avlandet. Det handlar om att föräldrar men också skolanska se till att barn och ungdomar får möjlighet till enbra uppväxt. Men det handlar också om fritiden. Nukan kommersiella intressen exploatera barns ochungdomars behov av en rik fritid. Men det kan ocksåvara kommuner som ser till att de har bra fritidsakti-viteter. Men det finns en tredje sektor, nämligen denideella och frivilliga sektorn, med föreningar som görett väldigt stort arbete för att barn och ungdomar skafå en rik fritid.Min fråga till är: Vad kan vi göraför att få ledare till både idrottsrörelsen och de ideellaorganisationerna? Det handlar nämligen ofta omledarbrist, både när det gäller sommaraktiviteter -barnkollo och annat - och aktiviteter som sker underveckorna.Anf. 132 Statsrådet ():Herr talman! Det här är naturligtvis en oerhörtsvår fråga. Var och en av oss får väl fundera över hurmycket vi som privatpersoner - som föräldrar, syskoneller grannar - är beredda att vara med och stötta enideell förening. Kanske ska vi också fundera över vadvi själva har fått av en ideell förening och som vi villge tillbaka.Från regeringens och sida tror jag atttvå tydliga saker kan göras som ändå uppmuntrarvuxna att vara ledare.Dels gäller det att styra pengar till den lokalabarn- och ungdomsverksamheten. Det har vi gjort,både via idrottspolitiken och via ungdomspolitiken,när vi nu fick chansen att fördela en del av överskot-tet från . Vi lade allt det på barn- ochungdomsorganisationerna. Det betyder att föreningarsom har verksamhet för barn och ungdomar kan hållapriset nere så att så många barn som möjligt kan varaaktiva. Det är klart att vi som föräldrar och som leda-re blir glada över det.Dels gäller det att i lagstiftningen inte försvåra förideella ledare att vara det. Då tänker jag på en sådansak som möjligheten till reseavdrag - att man, omman t.ex. reser långt för att döma en match eller föratt leda ett scoutläger, får en chans inte att tjäna pådet men heller inte att behöva betala så mycket för attfå vara ideell ledare.Anf. 133 ():Herr talman! Många föreningar har känt av enviss indragning när det gäller möjligheterna att bedri-va föreningsverksamhet, nämligen att lokaler somman hyr av kommunen blivit dyrare att hyra. Bidra-gen från kommunen har också blivit lägre.Det finns också en annan sak som man kunde görafrån statsmakternas sida. För idrottsrörelsen finns deten möjlighet att betala dem som jobbar ideellt för enviss del, upp till ett halvt basbelopp. Då har idrottsrö-relsen möjlighet att slippa betala arbetsgivaravgift fördet. Den möjligheten finns inte för andra ideella or-ganisationer. Jag undrar om det finns en tanke hosregeringen på att kanske likställa ideella organisatio-ner med idrottsrörelsen framöver.Anf. 134 Statsrådet ():Herr talman! är ansvarsfördelningen i rege-ringen sådan att jag ansvarar för idrottsrörelsen ochBritta Lejon för ungdomsorganisationer och andrafolkrörelser. Men rent generellt kan jag svara, för vihar resonerat om frågan.Det finns en svårighet i att dra en gräns när detgäller barn- och ungdomsverksamheten - oavsett hurdenna bedrivs, alltså oavsett vilken typ av aktivitetsom det är fråga om.Frågan är om man ska låta de barn- och ung-domsorganisationer som bara har barn och ungdomarsom medlemmar få den rättigheten eller om man skalåta alla organisationer som är generationsövergri-pande men som till viss del bedriver barn- och ung-domsverksamhet också få denna rättighet.Det svar man då kommer fram till betyder själv-klart att det också kostar pengar. I Regeringskanslietbereder vi frågan om ideella föreningars ställning ochdär ingår väldigt många saker. Den fråga som MonicaGreen här tog upp är en av de saker som jag vet attflera organisationer har pekat på. Man har en längtanefter att det ska bli möjligt. Jag kan förmedla frågantill i UkrainaAnf. 135 ():Herr talman! kommer Europeis-ka att ta ställning till ett lån tillUkraina för färdigställandet av två kärnreaktorer. Viär ju med i den banken och kan naturligtvis påverkadet som sker - det är rentav svenska pengar som finnsmed här. Men det rimmar förstås illa med svenskenergipolitik att bygga ut kärnkraftverk i andra län-der, som vi avvecklar i Sverige.Min fråga till är därför: Hur kom-mer regeringen att agera inför och i samband medmötet ?Anf. 136 Miljöminister ():Herr talman! Det pågår diskussioner i Regerings-kansliet om den här frågan. Det hela kompliceras avatt det inte bara handlar om att säga ja eller nej tillpengar från till det här speciellaprojektet, utan man måste också ta i beaktande vadsom blir alternativet om det inte går att få en finansie-ring av projektet från . Detta gör atthela frågan är ganska komplicerad och ganska be-svärlig.Det pågår, som sagt, diskussioner i Regerings-kansliet. Såvitt jag vet - jag har varit iHaag - har regeringen inte beslutat sin position infördet här viktiga mötet.Anf. 137 ():Herr talman! Frågan är inte alldeles ny. Vi har ju iett halvår eller så känt till att frågan skulle kommaupp. Frågan har heller inte väckts här i avregeringen för att möjligen höra hur andra som ärintresserade av energifrågor ställer sig i sakfrågan.Det är inte fråga om hur man ska minska olycks-risker och höja säkerheten, utan här är det helt klartfråga om svenska pengar som ska användas till upp-byggnad av kärnkraft i andra länder; detta samtidigtsom vi avvecklar kärnkraften i Sverige.Min fråga är ändå hur regeringen har planerat -sedan drygt har man ju vetat att frågan nuskulle komma på bordet - och om man ännu inte harnågon uppfattning om svenska pengar ska gå till ettsådant här ändamål.Anf. 138 Miljöminister ():Herr talman! Det är riktigt. Som är frågan aktuell . Vi har sedantidigare fört diskussioner om detta men förutsättning-arna kring hela frågan har förändrats under den härperioden. Det gör att vi naturligtvis inte ska binda ossvid en uppfattning beroende på hur läget var för etthalvår sedan, utan vi har frihet att inta en annan posi-tion.I själva värderingsfrågan delar jag självklart Len-nart syn att vi ska undvika att med våra peng-ar, även om det sker indirekt, bidra till att bygga förkärnkraft i andra länder när vi nu mödosamt avveck-lar kärnkraften i Sverige.Det finns också andra omständigheter här som göratt frågan blir knepigare än så både att diskutera ochatt besvara.Gruv- och mineralnäringenAnf. 139 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet är den dominerande gruvnationen i Euro-pa. Gruv- och mineralnäringen har stor betydelse förSverige som nation. Den satsning som i årets budgetgörs på geovetenskaplig forskning och utvecklingsamt på kunskapsutveckling är mycket bra. Inte minstviktig är satsningen i fråga om miljöaspekterna. Densenaste tidens händelser visar på detta.Min fråga är helt kort om kommer att lyfta frågan om gruv- ochmineralindustrin; detta kopplat bl.a. till miljöfrågorna.Anf. 140 Statsrådet ():Herr talman! Just nu bereder vi gruv- och mineral-frågorna för oss här hemma i väldigt seriöstoch grundligt. Vi har fått chansen att göra det efter-som vi haft en utredning. Denna är nu ute på remissoch det är många instanser som ska tycka till. Det ärklart att vi, när vi tar ställning till hur den nya lag-stiftningen ska se ut, också kommer att titta på hurlagstiftningen ser ut i andra europeiska länder. Men idagsläget är det inte aktuellt att under det svenskaEU-ordförandeskapet som en särskild punkt kopplajust gruv- och mineralfrågor till miljöfrågorna.Anf. 141 ():Herr talman! Kunskaper om miljöaspekter kringgruvor och annan tung industri, både när det gällergamla försyndelser och när det gäller att förebygganya, är viktiga - inte minst för att kunna ha en fortsattkonkurrenskraftig industri. Ökad kunskap i sig kanskapa nya nischer och nya möjligheter så Sverigeborde kunna vara ledande i detta avseende även påmiljöområdet.Slutligen: Delar statsrådet min bedömning i frågaom gruv- och mineralnäringens stora nationella bety-delse och vikten av att miljöarbetet inom det härområdet förstärks?Anf. 142 Statsrådet ():Herr talman! Ja, jag delar in-ställning att gruv- och mineralnäringen i vårt land ärviktig, och det ska den fortsatt vara. Det är klart att viockså ska ge gruv- och mineralnäringen förutsätt-ningar att växa men vi ska även ställa krav på dendärför att vi har gemensamma intressen bl.a. kringmiljöfrågorna.Gruv- och mineralfrågorna, kopplade till industrinoch industrins effekter, kommer självklart också medi sammanhanget när vi tittar på vilken betydelse in-dustrins sätt att verka och arbeta har för miljöfrågor-na.Anf. 143 FÖRSTE VICE TALMANNEN :Ytterligare ett femtontal ledamöter har bett att fåfråga men vi måste sluta prick , så därmed ärfrågestunden avslutad. Jag beklagar, som vanligt, attinte alla som velat få ordet har kunnat få det.Jag tackar regeringens ledamöter för att de harvelat komma hit och svara på kammarledamöternasfrågor.9 § Beskattning av utländska nyckelpersonerFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU6Beskattning av utländska nyckelpersoner (prop.2000/01:12 delvis).Anf. 144 ():Herr talman! Så sent som diskuteradesskattepolitiken i denna kammare i den debatt om dennya fattigdomen som hade tagit initiativtill. Med den debatten ville vi visa på alternativen isvensk skattepolitik. På den ena kanten har vi enrödgrön majoritet som med skatter, lagar och reglerförsöker lägga livet till rätta för allt och alla, medanvi på den andra sidan har en borgerlighet med mode-raterna i spetsen som vill skapa möjlighet för socialrörlighet och för att alla ska kunna leva på sin lön.I den debatten, som i så många andra, anklagadesvi moderater för att den enda återkommande lösning-en är att sänka skatterna enbart för vissa. Att så inte ärfallet bevisas väl om inte annat genom att vi modera-ter yrkar avslag på propositionen i reservation 1 iutskottets betänkande, som jag därmed, herr talman,vill yrka bifall till. Den innebär nämligen att vi sägernej till en skattesänkning. Jag ska snart redovisa attdet finns goda skäl för detta.Regeringen föreslår nämligen i sin proposition attutländska nyckelpersoner ska ges vissa skattelättna-der. Denna särskilda ordning innebär att avdessa nyckelpersoners lön, efter beslut av , undantas från beskattning ompersonerna i fråga avser arbeta i under en vissbegränsad tid.Ett krav som dock måste vara uppfyllt är att denutländska nyckelpersonen innehar en särskild kom-petens samt att vederbörande ska vara utländsk med-borgare.Det är intressant att notera vilka personer som re-geringen i propositionen beskriver ska kunna ingå iden här personkretsen. Det rör sig om tre kategorier.· Experter och specialister som inte finns i Sverige.Det kan t.ex. vara sådana som arbetar med ny tek-nik, produktutveckling m.m.· Forskare inom både industrin och forskarinstitu-tioner.· Personer inom företagsledande funktioner ellerandra nyckelpersoner. Dessa kan, om man läser ipropositionen, finnas inom områden som rationa-lisering, administration, logistik, marknadsföring,produktion, , ekonomi samt informa-tions- och kommunikationsteknik.Med denna uppräkning förstår alla att det är enganska bred träffbild som skapas.Problemet med detta förslag är egentligen inte attdet innehåller en skattesänkning. Tvärtom skulle jagvälkomna fler regeringsförslag med den ambitionen.Problemet är att det vi här ser är resultatet av en have-rerad skattepolitik. Vi vet att det fannsrelativt ambitiösa planer på en inkomstskattereformsom förre finansministern ville genomföra.Men den lades åt sidan av den nuvarande finansmi-nistern.Där den förre finansministern åtminstone sade sigvilja försöka komma till rätta med en del av de mångaproblem som finns i dagens skattesystem verkar Bos-se nöja sig med att delvis vilja kompenseraför egenavgifter.Vi har tidigare sett hur man från regeringshållnärmast desperat har försökt att minska de högasvenska skatternas förödande effekter på arbete, in-vesteringar och sparande genom att bl.a. införa un-dantag för vissa kategorier människor i förmögen-hetsbeskattningen. är det tydligen dags att fort-sätta lappandet av ett allt ihåligare skattesystem ge-nom att införa ett nytt nätt litet undantag, denna gångför vissa utländska experter.Vi moderater vill dock inte stå i denna klunga avaldrig så välmenande politiker som delar ut principlö-sa skattelättnader. Motiven bakom denna skattesänk-ning är inte att den enskilde ska få mer makt över sinvardag. Anledningen är snarare att de berörda utländ-ska experterna har förmånen att vara så pass efter-traktade på en alltmer globaliserad arbetsmarknad attde alltid kan flytta om villkoren inte upplevs varatillräckligt attraktiva.Denna tes bekräftas av budgetpropositionen. Därstår det: "Det är därför angeläget att upprätthålla enberedskap att vidta åtgärder inom områden som ärsärskilt känsliga för rörlighet över gränserna, samti-digt som det är viktigt att upprätthålla skatteuttaget påde skattebaser som inte uppvisar samma rörlighet".Regeringen agerar med förslaget om utländskaexperter helt i enlighet med denna strategi. Samtidigthar fattat beslut om nya om-räkningstal i fastighetstaxeringen. Det leder till taxe-ringsvärdesförändringar på i sydöstra ,i södra , i och38 % i för att ta några exempel. Det är ett ut-tryck för konsekvensen av att slå vakt om svårrörligaskattebaser.Herr talman! Det är intressant att studera motivenför det föreliggande förslaget. Motivet för att vissaersättningar ska vara skattefria är enligt propositionenföljande: "Också arbetstagares utgifter till följd av atthan eventuellt föredrar privata tjänster framför of-fentligt subventionerade eller helt avgiftsfria tjänster- t.ex. privatsjukvård och undervisning för barn iprivatskolor - kan räknas till dessa utgifter. Genomatt beakta dessa utgifter ges kompensation för den'välfärdsförlust' i vid mening som är förbunden medatt avstå från hemlandets förmåner. "Vilka slutsatser ska man dra av denna formule-ring? Är detta en öppning för att man ska kunna be-tala skatt efter hur man vill finansiera sin sjukvårdeller undervisning? Det kunde ju vara intressant att fåden aspekten belyst i dagens debatt. Den kanske ärtillämplig också i andra sammanhang. I så fall voredet intressant att veta om majoriteten tycker att dethär är bra eller dåligt.Herr talman! Vi moderater vill sänka skatten föralla. Vi tror att alla i skulle må bra av att fåbestämma lite mer över sin vardag, sitt eget liv ochsina egna pengar, inte bara de utländska nyckelperso-ner som berörs i den här propositionen.Utöver de allmänna bristerna i regeringens lappa-och-laga-strategi har vi allvarliga invändningar motdenna proposition.Den första är att den bryter mot principen om li-kabehandling i beskattning.