prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Detta ämnesråd blir dubbeltså stort som de båda övriga när det gäller medelstill-delning.Fru talman! Den nuvarande forskningsrådsorgani-sationen är naturligtvis inte en gång för alla given,men eftersom regeringen inte anför några övertygan-de argument för att den nya modellen skulle stärkasvensk forskningskvalitet väljer att av-styrka motionen. Framför allt behövs en helhetssynpå forskningspolitiken. Forskning är till sin natur enkomplicerad och oförutsägbar process. Det innebäratt det kan vara vanskligt att lägga alla äggen i sammakorg, eller i ett fåtal korgar.I dagens system ligger det trots allt ett värde i attdet finns en mångfald av forskningsfinansiärer ocksåinom den statliga sektorn. Det kan vara bra att det ärmånga personer som, skilda från varandra, fattarbeslut om hur statliga forskningspengar ska fördelas.Att lägga den finansiella makten hos ett fåtal personeroch tillåta en kraftig politisk styrning riske-rar att leda till likriktning och skapa mindre utsiktertill framgångsrik forskning.Eftersom regeringen redan minskat forsknings-stiftelsernas oberoende är det ännu vanskligare attgenomföra den centralisering som föreslås i proposi-tionen. Med regeringens förslag finns det också riskför att den s.k. områdesinriktade forskningen dels blirkraftigt styrd, dels tar resurser från den mera obero-ende grundforskningen.Det är ett problem att samhället saknar överblicköver de samlade statliga forskningsresurserna. Men vivet att den statliga delen av forskningsresursernaminskat kraftigt . Innan regeringenföreslår en ny organisation borde man ha skapat stör-re klarhet och genomfört en samlad statlig forsk-ningsbudget. , forskarvärlden och andraborde ha en bred diskussion om hur de statliga sats-ningarna ska se ut och hur omfattande de ska vara.För oss liberaler är det helt uppenbart att den stat-liga satsningen på forskning måste öka och ,i takt med att uppföljning och utvärdering blir bättre,också koncentreras mera till framgångsrika forskar-miljöer. behövs det en genomgripandediskussion om hur humanistisk forskning ska kunnafå en pånyttfödelse i Sverige.Om man ser till antalet doktorander och antaletforskningsprojekt får man ibland intrycket att hög-skolans expansion i dels finansierats genomatt forskning i största allmänhet dragits ned, delsfinansierats genom att humanistisk forskning i syn-nerhet dragits ned. Ur en liberal synpunkt är kvalifi-cerad humanistisk forskning ett absolut nödvändigtinslag i ett framgångsrikt vetenskapsklimat. Jag troratt utbildningsministern håller med om att det ärmärkligt och tänkvärt att i länder som , och , som är epokgörande inom naturve-tenskap och teknik, har den humanistiska forskningenen mycket större andel av forskningsresurserna änvad den har i Sverige.Det skulle behövas en rejäl genomgång av hurpolitiskt styrda det nya och de nyaområdesinriktade forskningsråden kommer att bli.Det finns en hel del formuleringar i propositionensom tyder på att särskilt de områdesinriktade forsk-ningsråden kommer att bli politiskt styrda. Sådanaprojekt som för tillfället anses politiskt korrektakommer att få det mesta av pengarna. Om då samti-digt alltmer av forskningsanslagen läggs på forsk-ningsråden och och en allt mindredel direkt till universiteten och högskolorna, blir detmindre och mindre av den fria forskningen. På någonnivå - det erkänns - måste naturligtvis politiker be-sluta om skattebetalarnas pengar, och naturligtvismåste statliga myndigheter också kunna beställaforskning. Men för en liberal forskningspolitik är detviktigt att politikerna inte avgör vilka vetenskapligafrågor som får ställas. Det är inte heller politikernasuppgift att avgöra vad som är vetenskapligt relevant iett visst forskningsprojekt. Den balansen mellan ve-tenskaplig frihet och samhällets inflytande borde haanalyserats innan en organisation genomförs.Fru talman! Vi folkpartister beklagar att regering-en hade så bråttom att en så här stor organisation utan att en bred diskussion har förts ihögskolan, med de politiska partierna och med olikaintresse- och fackorganisationer, trots att man frånmånga håll har efterfrågat detta hos regeringen. Detär för många obesvarade frågor om regeringens in-riktning för forskning för att någon riktigt skakunna ta ställning till hur den nya organisationen skaanvändas och hur den kommer att påverka den friaforskningen.Vi kanske kan få några svar av utbildningsminis-tern om hur han ser på begreppet fri akademi, på denhumanistiska forskningen och på förhållandet mellanfasta forskningsresurser och forskningsråd.Vi ser ingen annan anledning, fru talman, än attyrka avslag på denna motion, och därför yrkar jagbifall till reservation 1 under mom. 1, dvs. den ge-mensamma borgerliga reservationen i utbildningsut-skottet.(forts. 13 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 15.00 då dagens votering skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.11 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats den 8 juniJuU22 Det framtida domstolsväsendetMom. 1 (formen för medverkan)1. utskottet2. 1 (m, kd, c, fp)Votering:161 för utskottet132 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 14 mpFör res. 1: 70 m, 33 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 20 s, 12 m, 7 v, 9 kd, 3 c, 3 fp, 2 mpMom. 2 (lokal förankring)1. utskottet2. 2 (c)Votering:285 för utskottet17 för res. 247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 73 m, 38 v, 34 kd, 14 fp, 13 mpFör res. 2: 15 c, 2 mpFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 3 (lagreglering av domkretsindelningen)1. utskottet2. 3 (m, kd, c, fp)Votering:166 för utskottet136 för res. 347 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 38 v, 15 mpFör res. 3: 73 m, 34 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 7 (notariemeritering)1. utskottet2. 7 (mp)Votering:272 för utskottet15 för res. 715 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 73 m, 38 v, 34 kd, 14 fpFör res. 7: 15 mpAvstod: 15 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 8 (ställning)1. utskottet2. 8 (m, kd, c, fp)Votering:165 för utskottet136 för res. 848 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 15 mpFör res. 8: 73 m, 34 kd, 15 c, 14 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Beslut om utskottsbetänkande som slutde-batterats vid dagens sammanträdeTU9 Ett informationssamhälle för allaMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (c)Votering:280 för utskottet20 för res. 149 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 72 m, 37 v, 34 kd, 9 fp, 15 mpFör res. 1: 15 c, 5 fpFrånvarande: 18 s, 10 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpHelena , , ,och (alla fp) anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 2 (IT-politikens mål och inriktning)1. utskottet2. 2 (m, kd, fp)Votering:165 för utskottet121 för res. 215 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 37 v, 15 mpFör res. 2: 73 m, 34 kd, 14 fpAvstod: 15 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 6 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 3 (IT-infrastruktur)1. utskottet2. 4 (m, kd, fp)3. res. 5 (c)Förberedande votering:120 för res. 416 för res. 5166 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:166 för utskottet121 för res. 415 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 38 v, 15 mpFör res. 4: 73 m, 34 kd, 14 fpAvstod: 15 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 21 (kunskapslyft hos befolkningen)1. utskottet2. 17 (c)Votering:287 för utskottet15 för res. 1747 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 73 m, 38 v, 34 kd, 14 fp, 15 mpFör res. 17: 15 cFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 24 (för Internetteknik)1. utskottet2. 22 (v)Votering:264 för utskottet38 för res. 2247 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 73 m, 34 kd, 15 c, 14 fp, 15 mpFör res. 22: 38 vFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 42 (personaloptioner)1. utskottet2. 29 (m, kd, fp)Votering:182 för utskottet120 för res. 2947 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 1 m, 38 v, 15 c, 15 mpFör res. 29: 72 m, 34 kd, 14 fpFrånvarande: 18 s, 9 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpMom. 49 (mobiltelefoners hälsorisker)1. utskottet2. 33 (v, fp, mp)Votering:231 för utskottet70 för res. 3348 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 113 s, 71 m, 34 kd, 13 cFör res. 33: 1 m, 38 v, 2 c, 14 fp, 15 mpFrånvarande: 18 s, 10 m, 5 v, 8 kd, 3 c, 3 fp, 1 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.13 § (forts. från 10 §) Forskning för framtiden -en ny organisation för forskningsfinansiering(forts. UbU17)Anf. 102 ():Fru talman! är tråddragare påGarphytte bruk. Han har gått i folkskola. I 35 århar han utvecklat sitt kunnande om tråddragning. Vadinte kan om praktiskt arbete meddragning av fjädertråd är knappast värt att veta.Nu jobbar han också tillsammans med universite-tet. Tillsammans med Per Enghag och andra forskarelär han sig att beräkna trådens hållfasthet med hjälpav datorer. Han vet, och företaget vet, att det behövsteoretiska och matematiska kunskaper om Sverigeockså på lång sikt ska vara världsledande på de ven-tilfjädrar till bilar som ger hundratals jobb på HaldexGarphyttan, om företaget ska kunna möta tekniskaförändringar som skapar nya förutsättningar förgamla verkstadsföretag. berikarforskarna med sina kunskaper om arbetet på verk-stadsgolvet. Han och hans kamrater får stöd att säkraoch utveckla jobben i Garphyttan.Så spelar samspelet mellan forskarvärld, företagoch samhälle avgörande roll för att ska varaen nation där gamla företag utvecklas och nya växerfram, där kunskap går hand i hand med utveckling isamhälle och näringsliv.När utskottet var i mötte vivid forskningsuniversitet som , Berkerleyoch Caltech respekt för svenska forskares insatser.Häromveckan fick utbildningsutskottet en redogö-relse för insatser under EU:s fjärde rampro-gram för gemensamma insatser på olika forsknings-områden. Den visar att svenska forskare hävdar sigväl i konkurrensen om EU:s forskningspengar. Visatsar i EU-programmen, men utfallet ärbetydligt större - . Det är ett gott betyg åtsvensk forskning.En enkel sammanställning från ämnesråden visaratt svensk forskning ligger i den internationella fron-ten inom många områden. Låt mig ge några exempeloch ändå bara betona att det är just exempel ur enflora av viktiga forskningsområden där svenska fors-kare gör viktiga insatser.Sverige har en tätposition inom delar av lingvisti-ken, inte minst den datorbaserade. Levnadsnivå ochvälfärdsforskning sätter på världskartan.Viktiga insatser görs inom genusforskningen, littera-turen och barn- och ungdomslitteraturen.Nyligen kunde medierna rapportera om hur kraft-fulla satsningar på medicinsk forskning lett fram tillden forskning om stamceller där svenska forskare fören tid sedan påvisade hjärnans cellers förmåga attnybildas. Svenska forskare gör också stora insatserinom områden som cancerforskning och reumatologi.I det senare fallet bidrar de till att förändra vardagenför många som har drabbats av ofattbart lidande närde är med och lägger grunden för nya behandlings-former.Sverige kan påvisa hög datavetenskaplig kompe-tens inom flera områden. Inom bioteknik och elek-troteknik spelar svenska forskare en viktig roll. Denstarka svenska traditionen inom teknisk mekanik följsupp av nya forskargrupper.Fru talman! De svenska forskarnas framgångar ärytterst ett resultat av enskilda människors lidelse ochkunskapstörst. Men de är också en följd av en med-veten satsning på forskning, både i företagen ochgenom de politiska prioriteringar som alltsedan TageErlanders tid haft stark förankring i det svenska sam-hället. har byggt en bas för grundforskningeni samspel mellan lärosätenas egna forskningsresurseroch centrala forskningsråd.I dag diskuterar Forskning för framti-den - en ny organisation för forskningsfinansiering.Bakom den ligger ett ingående utredningsarbete menockså de riktlinjer som slogs fast när vi för någothalvår sedan behandlade regeringens proposition omvissa forskningsfrågor.Jag vill erinra kammaren om några av de frågorsom slog fast när propositionen behandla-des.· Staten har ett grundläggande ansvar för forsk-ningens frihet och möjligheterna att utvecklagrundforskningen.· Vi ska slå vakt om samspelet mellan forskningoch utbildning och det omgivande samhället.Forskarsamhället ska stå öppet för det omgivandesamhället och bidra till utveckling i samhälle ochnäringsliv. Det omgivande samhället berikar ochutvecklar svensk forskning.· Forskning av hög kvalitet ska bedrivas i helalandet. Ett första steg för att öka forskningsresur-serna vid de nya universiteten och de högskolorsom nu har fått vetenskapsområden togs i sam-band med budgetpropositionen. Profilering ochsamverkan mellan lärosäten är en väg att skapaforskningsmiljöer av nationell och internationellklass i hela landet.· måste bli bättre på att ge unga kvinnoroch män möjlighet att utveckla sin forskning. Flermåste få chansen att delta i forskarutbildning.Fru talman! För sedan träffade jag Manas.Hon är strax under . Hon kommer från , ochhon är . Hon är antagen som dokto-rand i elektroteknik vid ett svenskt universitet. Säkertstår hon som symbol för många av de framgångsrikaungdomar som söker sig till forskarutbildning påolika håll i landet.Under de närmaste åren ökar statens insatser förgrundforskning och forskarutbildning med 1,3 miljar-der. Fördelningen av forskningsmedel görs i sambandmed höstens forskningsproposition. Men genom attredan nu anta en modern myndighetsorganisationlägger en god grund för det fortsatta arbetetoch säkrar att organisationen kan vara i gång när detnya året börjar.Den organisation som vi nu ska ta ställning tillbygger på flera viktiga principer.Den första är kvaliteten. Kraven på vetenskapligkvalitet är högt ställda och måste genomsyra helaforskningssystemet. En majoritet av forskarna i rådenger både legitimitet och praktiska förutsättningar föratt de ansökningar som beviljas har hög vetenskapligkvalitet.Jag måste säga till att jag blevutomordentligt överraskad när jag hörde hennes utta-lande om att utbildningsministern styr forskningsrå-den. Jag ser det som en ren oförskämdhet mot demsom varit och ska vara ordförande i de svenska forsk-ningsråden. Vi har inget ministerstyre i det här landet.Vi hade det inte på Per tid. Vi hade det intepå tid. Vi har det inte heller under Tho-mas tid. Självfallet respekterar ministrarna deprinciper som vi har i den svenska myndighetsorgani-sationen. Och så flata forskningsrådsordförande gårinte att rekrytera i det här landet att de kan styras pådet sätt som antyder.Den andra är relevansen. De forskningsråd ochmyndigheter som ska stödja områdesorienteradforskning måste kunna fungera som kompetenta be-ställare av både forskning och utvecklingsarbete. Idialog med företrädare för olika samhällssektorermåste de kunna identifiera vad som har betydelse förutvecklingen i samhälle och näringsliv. Och de måsteockså både kunna och vilja föra ut forskningens re-sultat så att det kommer till praktisk användning, intebara i forskartäta företag utan också bland ungdomar iskolor som funderar över existentiella frågor, blandsmåföretagare och i arbetslag på verkstadsgolv, iskolor och på vårdavdelningarna.Fru talman! S-gruppen besökte för sedan enav de största arbetsgivarorganisationerna. Vi frågadehur de ser på de mindre och medelstora högskolornasutveckling i . De var ärliga och sade att dehade varit ruskigt skeptiska och negativa i början.Men var de stolta. De sade att de möts med re-spekt, får del av den kunskap som finns och får delamed sig av kunskap. Det vore kul om de stora läro-sätena kunde lära sig lite av det förhållningssätt sommånga av de nya har.Fru talman! Det finns stora utmaningar för de småhögskolorna. Men det finns också ting som de storahar att lära av de unga och mindre.Den tredje är kravet på flexibilitet och behovet avomprövningar i takt med att samhälle och kunskaputvecklas. Forskningssystemet måste stimulera forsk-ning som spränger gränser mellan vetenskapsområ-den. Det måste stimulera de ungdomar som brin-ner för viktiga forskningsuppgifter.Den fjärde är behovet av kraftsamling kring storauppgifter. På samma sätt som små och medelstorahögskolor nu profilerar och samverkar måste hela detsvenska forskarsamhället ha instrument för att Sveri-ge ska kunna göra rejäla insatser på områden där vikan bli riktigt bra och spela en roll i det internatio-nella samarbetet. Vi har lyckats , men det gårfort i världen , och inget land kan leva på gamlalagrar.Nu ska vi fatta beslut om att inrätta ett veten-skapsråd med tre ämnesråd, ett för humaniora ochsamhällsvetenskap, ett för medicin och ett för natur-vetenskap och teknik. inrättas två områ-desinriktade forskningsråd, ett för sociala frågor ocharbetsliv och ett för miljö, jordbruk och samhällspla-nering. Behovsstyrd forskning och kvalificerat ut-vecklingsarbete får stöd i en underNäringsdepartementet.Vi får en mindre splittrad forskningsorganisationoch en effektivare användning av de pengar som nusatsas på att fördela forskningsmedel. Vi får ökademöjligheter till samspel mellan myndigheter ochlärosäten och mellan myndigheter och avnämare inäringsliv och olika samhällsinstitutioner.Vetenskapsrådet ger ett forskningsrådmed både resurser och kompetens till kraftsamlingoch gränsöverskridande verksamhet, somspecialdestinerade medel direkt till ämnesråden ga-ranterar ett utrymme för varje vetenskapsområde.Genom ett råd för sociala frågor och arbetsliv fårSverige en kraftfull aktör för att bygga vidare på denvälfärdsforskning där spelar en viktig roll påden internationella arenan men där inte minst höstensvälfärdsbokslut visat att det fortfarande finns storakunskapsluckor. Den senaste tidens debatt om för-hållandena i arbetslivet visar också på vikten av kun-skap och forskning om arbetslivets villkor.Ett råd för miljö, jordbruk och samhällsplaneringhör naturligt hemma under ochökar förutsättningarna för att sätta in centrala väl-färdsfrågor och näringar i ett ekologiskt samman-hang.Forskningsverksamhet från , KFB ochdelar av arbetslivsforskningen samlas i en med företrädare för näringsliv, samhälleoch forskare. Myndigheten ska också spela en viktigroll för samverkan med industriforskningsinstituten.För de nya råden och myndigheterna gäller kravetpå samverkan både mellan varandra, med det omgi-vande samhället och med det internationella forskar-samhället. Vi ställer självfallet också krav på jäm-ställdhet i sammansättningen av råd och styrelser. Förregeringen, herr minister, är det ett måste. Och nogvore det väl illa om inte också forskarsamhället sågvärdet i att representeras av både kvinnor och män.Riksdagen kommer också att fatta beslut om attinrätta ett som ska bli en arena fören dialog mellan forskarvärlden och representanterför olika delar av det svenska samhället. Jag tror attdet kan bli något riktigt spännande. Vi behöver allavara mer öppna för att ta del av den kunskap somfinns i olika forskargrupper. Forskargruppen behöverett inflöde av nya tankar och idéer samt en respons påsina insatser.Egentligen är det, fru talman, bara en sak som ärriktigt tråkig: att vi i utbildningsutskottet inte harkunnat enas om organisationen. Fru talman, det är allten lustig opposition vi har! Tre partier vet inte ännuvad de vill. Och om de vill något verkar de vilja olikasaker.Ett parti, , har i alla fall lyckats be-stämma sig. På flera punkter påminner deras förslagom regeringens. Men de har inte lyckats få med sigsina borgerliga kamrater. Allt vi fått från borgerligthåll är alltså en gemensam reservation där man sägeratt man inte vill bestämma sig . Man vill vänta litetill och ha en ny remissomgång. Ursäkta, som ungar-na hemma i säger, men jag tror, uppriktigtsagt, att det är få ärenden som beretts så noga som detärende som vi nu behandlar.År 1996 utreddes forskningsorganisationen av ut-redningen Forskning och pengar. Därefter tillsattesForskning 2000 som var en parlamentarisk utredningdär företrädare för alla riksdagspartier deltog. Fråganom myndighetsorganisationerna spelade en tung roll iflertalet av de över 200 remissvar som lämnades medanledning av utredningen. Sedan lade en grupp fors-kare fram rapporterna Att finansiera forskning ochutveckling respektive Utredning om vissa myndighe-ter som därefter blivit föremål för remissmöten medföreträdare för både myndigheter och organisationer,så nog är ärendet rejält berett, fru talman! Och san-nerligen har många kunniga människor och ocksåföreträdare för politiska partier haft möjlighet att sägasitt i den gedigna process som föregått förslaget.Därför känns det magert och trist att se att bara ettoppositionsparti orkat samla sig till en uppfattningoch att alla fyra ser fortsatt utredande som huvudal-ternativet.Det går bra för . Vi har en regering somlyssnar och som också kan fatta beslut. Kanske är detjust vankelmodet som är oppositionens dilemma.Därför känns det väldigt skönt att det inte är dagensoppositionspartier som är i regeringsställning.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 103 PER () replik:Fru talman! Det var tråkigt att det var ett sådantstoj här i kammaren när berättade omAnders och det fina exempel som han ärpå hur svensk forskning när den är som bäst kan lärasig av mångårig erfarenhet från golvet, hur det sedankan användas i spetsforskning och hur man kan se tillatt både företag och lärosäten blir vinnare.Det var också tråkigt att så många lämnade dennakammare. Därmed kunde de inte lyssna på de ganskamånga goda exempel som beskrev isitt anförande. Men hade de stannat kvar för att lyssnapå vad som sades om de problem som ju också fak-tiskt finns skulle de möjligtvis ha blivit lite besviknaeftersom den redovisningen var ganska summarisk.Mina frågor är egentligen två: Hur kommer dennya organisationsstruktur som vi först får att på etthelt annat sätt än nuvarande organisation se till att detblir mycket bättre, att saker fungerar mycket bättre?Och skulle konkret kunna beskrivahur den här nya organisationens arbetssätt kommer attskilja sig från det gamla och det därmed blir bättre?Redan i dag är det väl så - åtminstone utgår jagfrån det - att de forskningsråd som finns jobbar för attprojekten ska ha en hög vetenskaplig kvalitet. Eller ärdet så att det finns några som säger att vi ska försökauppmuntra medelmåtta och dagdrömmeri?Eftersom jag själv varit i branschen vetjag att det är mera si och så när det gäller att kommaut med rönen till resten av samhället. Är det där somInger ser de stora möjligheterna?Anf. 104 () replik:Fru talman! På en punkt är Per och jag - detär jag övertygad om - helt överens. Det gäller då attvi har en alltför splittrad forskningsorganisation i dag.Också det förslag som Moderata samlingspartiet harlagt fram innebär en något mindre splittrad forsk-ningsorganisation.Jag är glad över att vi också är överens om att detbehövs kraftsamling när det gäller forskningsinfor-mationen. Jag hittar bara inte riktigt formerna för det idet moderata förslaget.Jag tror att en alldeles speciell betydelse i frågaom den struktur kring som utbild-ningsministern har lagt fram förslag om är den starkabetoningen av tvärvetenskap. Forskningsrådsnämn-den hade där en viktig roll. Det var ett skäl till attriksdagen en gång körde över Per och behöllForskningsrådsnämnden.