prot · GN0997 · 2000-04-13 00:00:00 — Syssel-sättningen beräknas öka med över 100 000 personermellan 1999 och 2001 och den öppna arbetslöshetenberäknas minska till 4 %.De ekonomiska förutsättningarna är alltså goda.Men det finns all anledning att hålla ögonen öppnaför hur miljön utvecklas. Till vår hjälp har vi de grönanyckeltal som sedan den förra vårpropositionen pre-senteras i finansplanen. Dessa nyckeltal visar t.ex. attden totala energiförbrukningen i ökar, attbelastningen på haven av fosfor och kväve ökar, attbensenhalterna är för höga och - inteminst - att koldioxidutsläppen ökar. Utsläppen avkoldioxid sjönk kraftigt . Nuökar de alltså igen och närmar sig nivå -detta som vi har förbundit oss internatio-nellt att minska utsläppen.Det fanns de, däribland jag, som hade höga för-väntningar på , som presenteradesitt slutbetänkande i går. Men vad blev det? Jo, detstannade vid målsättningar och en from förhoppningom frivilliga åtgärder. Det räcker inte med målsätt-ningar. Det måste till åtgärder också, åtminstone omman vill nå de mål man sätter upp. En sådan åtgärdvore att höja koldioxidskatten. Men det vågade manalltså inte föreslå. Den frågan får vi återkomma till.Nu står det i alla fall i finansplanen att regeringeni höstbudgeten ska presentera en strategi för en grönskatteväxling i storleksordningen 30 miljarder kronorde närmaste tio åren. Jag ser höjda koldioxidskattersom en del i den växlingen, liksom jag ser sänktaarbetsgivaravgifter som en annan del. Det finns desom påstår att våra företag omöjligen skulle klarahöjda koldioxidskatter. Men med en växling motsänkt arbetsgivaravgift skulle åtminstone avföretagen kompenseras i stort sett fullt ut.Ofta hävdas det att miljöeffekterna av ekonomisktillväxt kan motverkas mer än väl genom att vi samti-digt utnyttjar naturresurserna på ett effektivare sätt.Men det framgår av de gröna nyckeltalen i finanspla-nen att det tyvärr inte varit så . Mel-lan 1990 och 1998 var energieffektiviteten i stort settoförändrad. Det är en viktig varningsklocka som visarpå behovet av betydligt kraftigare insatser för attanvända miljö- och naturresurser på ett effektivaresätt, t.ex. genom fortsatt skatteväxling och genom attstimulera utvecklingen av miljövänlig och resurssnållivsstil och teknik, genom ekonomiska styrmedel ochgenom stöd till forskning.Fru talman! Miljö och livskvalitet måste stå i fo-kus när vi diskuterar hur vi ska ta ut frukterna avframtida produktivitetshöjningar. För miljön, förkommande generationer och kanske också för våregen skull måste vi överväga att välja mer fri tid istället för kraftigt ökad resurskrävande materiell kon-sumtion.Regeringens, och Miljöpartietsgemensamma arbetstidsgrupp presenterade sinanalys av konsekvenserna av olika möjliga arbetstids-förkortningar. Den analysen visade att det är fulltmöjligt att förkorta arbetstiderna framöver utan attmänniskors privata konsumtionsutrymme minskar. Viskulle kunna arbeta ochändå ha mer i plånboken än vi har jämförtmed mer om arbetstiden inte förkortas.Däremot innebär en kortare arbetstid, det är vifullt införstådda med, att skatteinkomsterna till denoffentliga sektorn riskerar att minska. Det kan åt-minstone till en del kompenseras genom minskadekostnader för sjuklighet och genom att människororkar arbeta längre upp i åldrarna. Men det krävsockså att vi diskuterar nya sätt att organisera ochfinansiera den offentliga välfärden som tar hänsyn situation där människor kommer att ha både mertid och mer privata pengar till sitt förfogande än idag.Arbetstidsgruppens förslag går ut på remiss föratt, som det står i finansplanen, "stimulera en debattom på vilket sätt - avtal eller lagstiftning - som ettförsta steg till en arbetstidsförkortning kan tas." Viska återkomma till den här frågan i höstens budget-proposition. uppfattning är liksom tidi-gare att en arbetstidsförkortning ska påskyndas ge-nom att normalarbetstiden sänks i arbetstidslagen.Det skulle vara en mycket tydligt signal till arbets-marknadens parter att i stundande avtalsförhandlingaravtala om successivt kortare arbetstider.Fru talman! är ett levande bevispå att även politiskt arbete kan ge förslitningsskador.Att ständigt upprepa samma tankar är lika riskabeltsom att ständigt upprepa samma kroppsrörelse. Oav-sett hur verkligheten ser ut målar i samma dystra färger. Och det enda som hanaccepterar som en reform är skattesänkningar ellermöjligen ytterligare en karensdag.I vårbudgeten dras riktlinjer upp för reformer påflera områden som varit och är viktiga för Miljöparti-et.Biståndsanslaget höjs kraftigt mellan 2002 och2003, från till av bruttonationalin-komsten. Ökningen är i själva verket ännu större änsom framgår av dessa siffror, eftersom också brutto-nationalinkomsten ökar kraftigt på grund av tillväxt.Därigenom stiger det totala anslaget för internatio-nellt bistånd, om man räknar in Östeuropabiståndet,från 1999 till 18,2 miljarderkronor . Det är en ökning på fyra år.Att kalla detta för ett svek, , är ett miss-bruk av vårt språk.Från sida kommer vi att fortsättaverka för en fortsatt snabb utbyggnad mot målet 1 %av bruttonationalinkomsten.Vårbudgeten innebär också, som några har varitinne på, flera viktiga reformer för barnfamiljerna.Barnbidraget höjs, som tidigare beslutats.Barn till arbetslösa och barn till föräldraledigasom har flera barn ges rätt till barnomsorg.Föräldraförsäkringen förlängs med en månadfr.o.m. 2002, en förlängning som såg somett exempel på förmynderi och kommandopolitik. Jagundrar om barnfamiljerna ser det så.Fr.o.m. erbjuds också kommu-nerna att mot statsbidrag kunna erbjuda föräldrarnaen högsta taxa i barnomsorgen som är väsentligt lägreän i de flesta kommuner i dag.År 2003 införs en allmän förskola för fyra- ochfemåringar.När regeringens förslag till denna s.k. maxtaxainom barnomsorgen först presenterades var Miljöpar-tiet starkt kritiskt. Vi var inte emot sänkta barnom-sorgskostnader som princip, men regeringens förslaghade en utformning som vi inte kunde acceptera. Viansåg också att det var nödvändigt att kombinerasänkta barnomsorgstaxor med andra åtgärder för attförbättra situationen för barnen på ett mer balanseratsätt. De familjepolitiska åtgärderna som jag nämndenyss har i sin helhet en sådan utformning att vi nuockså kan acceptera en reform för sänkta barnom-sorgstaxor med en utformning som till stor del följeren modell som vi har konstruerat, en mixtaxa, sombestår av en blandning av procentsats och krontak.Jag vill nämna tre utgångspunkter för det förslagtill mixtaxa som regeringen, och Mil-jöpartiet nu har enats om.För det första: Barnomsorgsavgifterna har stigitkraftigt , från att ha täckt till atti dag täcka av kostnaderna för barnomsorgen.Och skillnaderna mellan kommunerna har blivitmycket stora. Vi anser därför att en viss sänkning avtaxorna är motiverad, men inte i den storleksordningsom regeringen föreslog.För det andra: Eftersom den totala avgiftssänk-ningen i mixtaxan är mindre, blir det cirka en halvmiljard kronor över för att stärka kvaliteten i det nyaförslaget.För det tredje: Taxan har också fått en bra för-delningspolitisk profil. Mixtaxan innebär att ensam-stående, lågavlönade och de som arbetar deltid fårstörre sänkningar än i regeringens ursprungliga för-slag.Jag vill därefter ta upp miljön. Redan i tidigarebudgetöverenskommelser har lyckatsförhandla fram kraftigt ökade miljöanslag på ett fler-tal områden, t.ex. skogsinköp, marksanering, kalk-ning, miljöforskning och biotopskydd. Nivån på dessasatsningar säkras nu också . Dessutom tillförsutgiftsområdet Miljö ytterligare 175 miljoner 2001,180 miljoner 2002 och 310 miljoner 2003, bl.a. förmiljöövervakning, skötsel av skogar, miljöforskningoch marksanering. Den exakta fördelningen av dessapengar bestäms i höstbudgeten. På andra utgiftsområ-den tillförs ytterligare medel för forskning om ekolo-giskt lantbruk, ersättning för viltskador, höjt anslagtill fonden för fukt- och mögelskador samt länsstyrel-sernas administration av skogsinköp. Det sista ärviktigt. Länsstyrelserna måste ju klara av att hanterade ökade inköpsvolymerna som de höjda anslagen hargett upphov till.Andra viktiga miljöinslag i vårbudgeten är vind-kraft och järnvägar. I och med vårpropositionen star-tas nu en process för en kraftig utbyggnad av vind-kraften i . Ett planeringsmål ska utarbetas somtorde komma att vara i den storleksordning somVindkraftsutredningen angett, ca . finns det ungefär utbyggt.Regeringen ska också lämna förslag till omhur den här utbyggnaden ska genomföras. Man fårräkna med att en stor del av utbyggnaden kommer attske till havs och kanske också i fjällen. Ett nytt finan-sieringssystem för vindkraft och annan förnyelsebarenergi är under utredning. Det bygger på s.k. grönacertifikat, som i korthet innebär att marknaden fårbetala merkostnaden för den förnybara elen.När det gäller järnvägar innebär vårpropositionenatt en viss del pengar överförs från vägbyggnation tilljärnvägar. Det innebär att vi har en möjlighet attelektrifiera Blekinge kustbana än be-räknat. Planeringen startar omgående, och byggstar-ten beräknas till 2004. Det görs också förstärkningarav viktiga järnvägssträckor för att den tunga godstra-fiken ska kunna gå på järnväg och alltså göra gods-transporterna på järnväg mer konkurrenskraftiga. Påvägsidan förbättras underhållet av vägar i främstNorrland för att förebygga t.ex. tjälskador.Andra viktiga inslag är att ytterligare medel till-förs forskningen och högskolan. Ett investeringsbi-drag ges för byggande av studentbostäder. Dessutominförs också pensionsrätt för studier liksom för värn-plikt. Och en särskild satsning görs på läsfrämjandeinsatser i , vilket är något som Miljöpar-tiet länge har verkat för.En annan fråga som vi länge drivit är tandvården.Därför är det glädjande att ramen för tandvårdsför-säkringen höjs med 2002 och500 2003. Det är ett bra första till-skott för att möjliggöra en förbättring av den nuva-rande tandvårdsförsäkringen som inte fungerar riktigtbra. Och vi kommer att aktivt medverka för att utfor-ma ett tandvårdsstöd för dem som inte har rådmed dyra behandlingar. Det är viktigt att tändernaskondition inte återigen blir ett tecken på klasstillhö-righet.Vi gläds också åt att vi nu kan medverka till attförbättra livsvillkoren för de sämst ställda pensionä-rerna genom att golvet på i bo-stadstillägget tas bort och genom att taket på 4 000 krper månad höjs till 4 500 kr.Det är också glädjande att vi på kultursidan harlyckats skapa ett reformutrymme på 30 miljoner kro-nor som ska användas bl.a. för att nationellamuseer och länsmuseer ska kunna utveckla sin mu-seipedagogik.Fastighetsskatten har både och talat om som om den skulle höjas med 8miljarder . Det är flera tidningar som har gjortdetta till en nyhet under det senaste året.Men det är alltså inte så. Och om man läser det somstår på s. 35, flera rader än läste upp föross här i talarstolen, framgår det tydligt att regeringenavser att återkomma i budgetpropositionen med för-slag som begränsar ökningen av skatteuttaget. Myck-et tydligare kan det inte bli. Det kommer inte att blinågot ökat skatteuttag på 8 miljarder kronor.Sammantaget, fru talman, tar vi med denna vår-budget åtminstone några steg i rätt riktning. Och jagser redan nu fram emot ett fortsatt arbete , där viförhoppningsvis ska gå ännu ett litet stycke, bl.a. närdet gäller ökad avbetalning på statsskulden, satsningpå vindkraft, fortsatt grön skatteväxling och en inleddarbetstidsförkortning.(Applåder)Anf. 9 Finansminister ():Fru talman! När jag lyssnar på de borgerliga före-trädarna slås jag av att ingen av dem egentligen talarom arbetslösheten och om jobben. De tycks inte ex-istera i den borgerliga föreställningsvärlden.Jag ägnade en stor del av min inledning åt det. del av vårpropositionen handlar just om hur desom står utanför arbetsmarknaden ska få chans attkomma in på arbetsmarknaden och hur viktigt det äratt alla delar av vår befolkning och vårt land får chanstill jobb. Jag är förvånad över att de borgerliga före-trädarna undviker att diskutera sysselsättning ocharbetslöshet. Det tycks inte finnas i deras föreställ-ningsvärld.När jag hör vet jag inte om jagska tala om Galne eller Gnällige . Hantalar om 90-talet och inte om framtiden. Han lever idet förgångna. Det socialdemokratiska ungdomsför-bundet försökte inför säga attingen ska lämnas kvar . Men uppenbar-ligen har det misslyckats. är kvar och kommer att förbli så ,uppenbarligen.Han säger med en fantastisk retorik: Ni, regering-en, väljer att göra det sämsta av allt. Ni ökar på ut-gifterna, men ni gör ändå ingenting. Det sämsta avallt. Nya satsningar på barnen och barnfamiljerna, enrejäl förbättring för de sämst ställda pensionärernaoch stora ubildningssatsningar är det sämsta av alltmed moderat terminologi.När för gör en ut-flykt i den litterära världen använder han sig av Mi-kael . var klok nog att inse att Wiehenog inte hade uppskattat att bli inblandad i den mode-rata världen. Jag kan förstå att länge harfunderat, , , hur hankunde hitta någon poet åt höger som han kunde citera,men det fanns väl ingen. Det fanns uppenbarligen inteen enda poet åt höger som var värd att ens ta in isammanhanget.Gunnar säger att det är viktigt - och påden punkten kan jag hålla med honom - att när det nuär goda tider ska vi också ägna oss åt att fundera överhur vi kan göra strukturförändringar i vår ekonomisom gör att vi långsiktigt kan skapa en god ekonomi ifortsättningen. Det är precis det som vårpropositionenhandlar om.Det är därför som vi i vårpropositionen har lagtoerhörd stor vikt vid att satsa på förbättring av vårtutbildningssystem. Det handlar om en förbättring avinte bara ungdomars möjligheter till utbildning utanockså att ge alla som är ute i arbetslivet en chans tillkompetensutveckling.Det handlar också om forskningen. Regeringenhar år försett forskningen med mer resurser,och vi satsar ytterligare en halv miljard på forskning-en framöver. IT-propositionen med 8 miljarder kro-nor är en oerhörd stor satsning som ger hela landetmer jämlika förutsättningar till en långsiktig struktur-utveckling.Konkurrenspolitiken måste skärpas. Det vore in-tressant om kunde ägna en tanke åtdet förhållandet att vi på vissa områden har en högreprisnivå i vårt land än den som finns i många EU-länder. Där gör regeringen många insatser för att viakonkurrenspolitik med avreglering och sådant med-verka till att vi kan pressa priserna och få till stånd ettmer effektivt utnyttjande av våra resurser.Nu kommer jag tillbaka till det jag började med,det kanske viktigaste av allt när det handlar om attlångsiktigt förstärka vår struktur och ekonomi i Sve-rige. Det är att öka tillgången på arbetskraft för våraföretag och våra företagare. Hur god företagsidé duän har, hur stor efterfrågan du än har på dina tjänsteroch varor som företagare, har du inte bra arbetskraftoch en väl utbildad arbetskraft kommer du aldrig attvara framgångsrik som företagare.Hela ingången i vårpropositionen är att se till attrusta på kort sikt och på lång sikt för att se tillatt arbetskraften finns och att alla som vill arbeta ivårt land och ta ett jobb ska få chans att göra det, ochfå chans att göra det med en god kompetens. Det ärdet avgörande när det gäller framtidens struktursitua-tion och att möta framtiden.Jag är förvånad när jag hör vad på vissa andra områden. Han kan egentligeninte på något vis presentera något moderat alternativtill den ekonomi som går bra, och som han också sadei sitt anförande. Han måste ständigt återgå till Gnälli-ge Gunnar-perspektivet: Om det inte går bra, kanskedet går ännu sämre . Han försöker alltid attse det utifrån ett oerhört negativt och pessimistisktperspektiv.Jag skulle vilja stanna vid vår inter-nationella och europeiska situation. är en deli . Det finns anledning att jämföra den svenskasituationen med situationen i övriga , eftersomEU-kommissionen i går presenterade en vårprognos.Man kan se att på område efter område har enbättre position än de allra flesta EU-länder.Vi har en tillväxt som är ungefär en halv procentbättre än EU-genomsnittet. Vi har en arbetslöshetsom är lägre än vad EU-genomsnittet är.Vi har en inflation som är en av de allra lägsta blandEU-länderna, och vi har ett budgetsaldo som är påplus när EU-genomsnittet är ett underskott påminus . På alla dessa olika områden kan vikonstatera att ligger i framkanten och är långtframme i . Det är en position som vi naturligt-vis vill behålla. Därför gör vi en rad insatser i vårpro-positionen för att vidmakthålla det perspektivet.Mats väljer att karakterisera vårpropositio-nen som en form av förmynderi. Det är förmynderi attsatsa på barnen, förmynderi att satsa på de sämstställda pensionärerna och förmynderi att satsa påsjukvårdsverksamheten - de 9 miljarderna till enutbyggnad av sjukvården. Det är förmynderi att satsapå rättstrygghet - den stora miljardsatsningen påpolisen. Är det det som är förmynderi i ? Då är världen i så fall uppochned.Mats försöker förringa det goda ekonomis-ka resultat som har nåtts via en hårdhänt budgetpoli-tik . Han talar om att det egentligeninte är några överskott i budgeten. Han dribblar ochtricksar, för att använda hans egna ord. Det finns ettöverskott som är och som enligt prognosenär . Om det sedan är fördelat mellankommuner, staten eller pensionssystemet är det i allafall en del i den offentliga ekonomin.Det är det samlade resultatet som är det centrala.Hur de olika delarna förhåller sig till varandra kanman alltid diskutera. Men i det samlade resultatetfinns det ett överskott i den offentliga ekonomin. Jagkan inte se att och harbidragit till det. Det är faktiskt den saneringspolitiksom Socialdemokraterna bedrivit tillsammans Cen-terpartiet, och i olika om-gångar som har medverkat till det.Matz var tydlig. Jag vill gärna un-derstryka det sade. i olika sammanhang ge intryck av att regeringenska höja fastighetsskatten eller låta nuvarande systemslå igenom så att det blir en höjning av fastighets-skatten med . Det är en form avskrämskott som man tar till när man inte har någraargument. Då försöker man pådyvla motståndaren enuppfattning som motståndaren inte har. Jag vill gärnaunderstryka det sade. Regeringenhar ingen sådan avsikt. Regeringen tänker inte läggafram något förslag om att vi tar ut en fastighets-skattehöjning i den storleksordning som härtalar om.Jag vill understryka en sak som tog upp isitt anförande, nämligen att hela ska växa.Det finns ett antal förslag i denna vårproposition somockså handlar om att hela ska växa. Vi vet attde insatser vi får via , och somhandlar om upp till kanske 20 miljarder de komman-de 7 åren, är sådana insatser som i allra högsta gradkan medverka till att hela kan växa.Vi förstärker insatserna i regionalpolitiken på deorter som får omställningar i försvarets organisationmed . Det ärnya pengar, och en ny insats. Vi gör satsningar påinfrastrukturen på olika sätt och vis. Det gäller bådejärnvägssatsningar och vägsatsningar, som har bety-delse inte minst för våra glest bebyggda delar avlandet. Vi gör förenklingar för små och medelstoraföretag.Det finns förslag till förbättrade regler för avdragför levnadsomkostnader för egenföretagare, förbätt-rade kvittningsmöjligheter för vinster på aktier ionoterade företag och generösare avdragsregler vidombyggnad av lokaler. Och vi fortsätter arbetet medregelförenklingar just för att gynna de små och me-delstora företagen.När det gäller det perspektiv som målarupp om hur viktigt det är att hela kan växa såfinns det många bevis för och exempel på i vårpropo-sitionen att vi lever upp till dessa krav och önskemål.Låt mig allra sist säga någonting om det som Ka-rin tog upp. Hon säger, helt felaktigt enligtmin uppfattning, att detta inte handlar om att främjaentreprenörskap och företagsamhet. Hela ingången ivårpropositionen handlar faktiskt om att främja jobb,tillväxt, entreprenörskap och företagsamhet. Om har suttit och nickattill, och inte upptäckt vad som har sagts härifrån -både från mig och från andra företrädare - så bekla-gar jag det.Det handlar faktiskt om att få fler företag i Sveri-ge och att få fler personer anställda i både nya ochgamla företag.Som jag sade inledningsvis - om inte Pilsäterupptäckte det så får jag upprepa det - gör vi särskildainsatser för invandrare. Vi ger dem möjlighet attstarta företag och vi främjar företag som de har igång.Vi höjer kompetensen. Vi sätter in en rad insatserför att öka arbetskraftstillgången. Vi satsar på forsk-ning och utbildning.Det viktigaste av allt, , är att det , i motsats till , i finnsen stor efterfrågan på företagens varor och tjänster.Utan denna efterfrågan på varor och tjänster är ingetföretag framgångsrikt. För att få en efterfrågan påvaror och tjänster måste man ha en stabil ekonomiskgrundval - och det har vi skapat efter de borgerligaregeringsåren och den budgetsa-nering vi har tvingats ta till. har vi skapat en sådangod grund som gör att vi har denna efterfrågan påvaror och tjänster i våra företag - stora som små.Karin sade att hon tyckte att det var vik-tigt att man har hårda nypor, håller på utgiftstakenosv. Jag instämmer i det. Men jag instämmer bara iden delen av resonemang. Samtidigtsom hon tycker att utgiftstak är bra, och att det är braatt man håller ordning och reda i ekonomin - och detär jag den första att instämma i - säger hon ju att viska ha ännu mer utgifter. Det fattas det, det fattas detoch det fattas det.Detta är det gamla liberala tricket att sitta på tvåstolar och att inte kunna välja och priorite-ra. Det tycker jag är oerhört viktigt. I ett gott ekono-miskt klimat måste vi våga ta den diskussionen - vimåste våga prioritera.För regeringen och vårpropositionen finns det ensådan väldigt tydlig prioritering. Det handlar om attprioritera jobben, barnfamiljerna, barnen och de äldre- de sämst ställda pensionärerna. Där är våra, myckettydliga, politiska prioriteringar.Anf. 10 () replik:Herr talman! Jag vet inte vad som är värst för re-geringen - att är finansminister elleratt han försöker vara rolighetsminister. Ta det härmed Galne och . Jag tror attde tre medarbetarna från fnissa-de till lite grann, men i grunden är detta en nivå påden politiska debatten som jag inte tycker anstår Sve-riges finansminister.Det anstår honom inte heller att göra en sak ochett politiskt knep av att faktiskt medvetet låta bli attlyssna på vad som har sagts i debatten. Jag tror attBosse - och här är jag allvarlig - inte ärden politiker i som ska försöka utveckla sinpolitiska profil så att han är den som inte lyssnar påvad som sägs, och i stället upprepar vad han har sagt.Det är förnedrande för den politiska debatten om viinte kan tala om sakfrågorna.Det som jag tog upp i mitt anförande handlar omde villkor som vi möter - globaliseringensvillkor. Vad innebär rörliga skattebaser? Vad innebärdet för möjligheten till nya jobb och nytt företagandei i en internationell ekonomi som är underförändring?Detta skämtade bort genom atttala om Galne och . Kul!I finansplanen står det faktiskt ingenting annat omde utmaningar som internationaliseringen och globa-liseringen innebär än att ni ska tillsätta en utredning.Därför vill jag fråga finansministern: det så -och detta är en viktig fråga - att ni inte har någonannan politik att redovisa här för att möta glo-baliseringen, för att hantera den utmaning som ut-flyttningen av företag, forskning och huvudkontorinnebär än att ni ska tillsätta en utredning?Var inte rolighetsminister nästa gång, utan var fi-nansminister! Redovisa vilken politik ni har för detta!Utflyttningen sker nämligen , och globalise-ringens villkor är här. Det är nog så att ni är för be-gravda i samarbetet med och Vänster-partiet för att kunna möta den utmaningen. Men för-sök i alla fall!Herr talman! Finansministern sade att det inte blirnågon höjning av fastighetsskatten. I finansplanenstår det faktiskt att ni ska begränsa ökningen. Därförvill jag ha besked nu: Kommer ni att höja barnfamil-jernas och hushållens skatt på boende eller kommer niinte att göra det?Vi vill inte ha någon rolighetsminister, utan en fi-nansminister.