prot · GN0977 · 2000-03-09 00:00:00 — Teracomär ju i övrigt ett som jag ser det ganska framgångsriktföretag.Sedan till frågan om det blir den här tekniken ellernågon annan teknik. Det är klart att det blir den härtekniken. Det är klart att det blir en digital teknik. Detär en digital teknik under alla förhållanden. Det lig-ger också inbyggt i de set up-boxar man nu kan hyrapå marknaden om man vill. Vill man får man ocksåköpa dem. Det innebär möjligheter till uppgradering.Framöver kommer det successivt apparater som kanännu fler konster. Det kan vi utgå från. Sådan är juden tekniska utvecklingen. Om vi med den teknikenmenar marksänd teknik som är digital tror jag att detär den teknik vi kommer att ha kvar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )2 § , och miljönFöredrogstrafikutskottets betänkande 1999/2000:TU4Vägverket, och miljön (förs.1999/2000:RR2).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas . )3 § Vissa fastighetsrättsliga frågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande 1999/2000:BoU6Vissa fastighetsrättsliga frågor.Anf. 36 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas frå-gor angående tredimensionell fastighetsbildning,tomträttsinstitutet, den kommunala förköpsrätten,expropriation m.m.I en borgerlig fyrpartireservation förordar vi attregeringen lägger fram förslag till lagstiftningsom möjliggör fastighetsbildning i enlighet med ut-redningsbetänkandet Tredimensionell fastighetsbild-ning från 1996.I vårt samhälle ser vi exempel på sammansattabyggnader med mycket skilda användningssätt ochmed många olika användare. Det här leder till krav påmöjlighet att äga en eller flera delar av byggnaden.Då måste det också gå att avgränsa äganderätten innei en byggnad. Det kan också finnas behov av att kun-na avgränsa äganderätten till ett visst utrymme underjord, oavsett äganderätten till fastigheten i övrigt.I vårt land finns inte en sådan här rätt till tredi-mensionell fastighetsbildning. Den skulle dock inne-bära ett viktigt nytänkande vad gäller fastighetsbe-greppet. Vi skulle få ett enklare och effektivare fas-tighetsutnyttjande.Möjligheterna för olika byggherrar att genomsamverkan bygga med helt olika syften skulle förbätt-ras högst avsevärt. Ekonomin i projekten skulle för-bättras, vilket skulle leda till lägre kostnader för bru-karen.En ytterligare fördel vore att systemet skulle möj-liggöra införande även av ägarlägenheter. I dennasenare fråga har begärt en utredning avregeringen. , som har ansvar förden frågan, har dock inte under mäktat medatt skriva direktiv till en utredning, än mindre att letafram utredare. Därför, herr talman, vill jag yrka bifalltill reservation 2, för att se om detta möjligtvis skullekunna ha någon effekt på ipåskyndande riktning.I reservation 4 föreslår de borgerliga partierna atttomträttsinstitutet avskaffas. Även här handlar det omnytänkande. , som en gång i tideninfördes efter förslag av , var ett vik-tigt instrument för att göra det lättare för mindre köp-starka att främst skaffa sig ett eget småhus. Men ti-derna ändras. Tomträtten har spelat ut sin rolloch då bör lagstiftningen följa med och institutetavskaffas.I reservation 5 förordar vi moderater att denkommunala förköpsrätten avskaffas. Förköpsrättenfyller inte någon funktion i den kommunala markpla-neringen. Kommunen är och kommer att förbli denstarkaste aktören även när förköpslagen avskaffas.Kommunerna har planmonopolet, expropriationsla-gen och överlägsna ekonomiska och personella resur-ser. Om en kommun behöver en fastighet för någotändamål som innebär att man måste äga fastigheten ärdet naturliga att kommunen agerar som en blandandra och försöker förvärva fastigheten på sedvanligtsätt. Därför yrkar jag bifall till reservation 5.I reservationerna 6 och 7 behandlas frågor angå-ende expropriation. Vi moderater anser att lagen gerutrymme för godtycke. Den enskilde fastighetsägarenriskerar att utsättas för expropriation av rent konfis-katorisk karaktär utan att den är påkallad av angeläg-na samhällsintressen. Vi vill därför ha en översyn avlagen. Översynens syfte är att begränsa möjligheternatill expropriation. Vi föreslår också förändringar vadgäller ersättningsreglerna. Vi vill avskaffa det under-läge som den s.k. presumtionsregeln innebär för denenskilde.Herr talman! Jag avstår från att yrka bifall till re-servationerna 4, 6 och 7, men det innebär inte att jaganser att de är mindre viktiga. Jag gör det endast medhänvisning till de regler för effektivisering av kam-marens plenitid som vi moderater tillämpar.Anf. 37 ():Herr talman! Det känns nästan genant och somihåligt prat att återigen från den här talarstolen ropa utatt hela ska leva och dessutom vid behand-lingen av ett betänkande med så torr titel som Vissafastighetsrättsliga frågor. Men de hör ändå hemmahär. En levande landsbygd är livsviktig för hela Sve-rige. Alla tänkbara åtgärder måste vidtas för attlandsbygden ska leva.Utflyttningen har trots vidtagna åtgärder accelere-rat . Uteblivna infrastruktursatsningaroch brister inom regionalpolitikens område riskeraratt permanenta landsbygdens kris och fortsatta utarm-ning.Naturligtvis kan inte vissa fastighetsrättsliga frå-gor ensamt lägga detta till rätta, men kanske ändånågot. Alla bäckar små, heter det ju.Drömmen om landsbygden lever i många männi-skors hjärtan. Vi vet att landsbygden skapar harmo-niska människor, och sannolikt är det också den bästauppväxtmiljön för barn och ungdomar. Men drömmarär inte alltid så lätta att förverkliga eftersom hindrenofta är många.Jag ska här bara beröra förvärvslagstiftningen,jordförvärvslagen och frågor som har med boplikt attgöra.Jord- och skogsbruket är trots allt fortfarande enviktig näring på landsbygden. Det gäller att värna omresterna av jord- och skogsbruk av den typ vi har iSverige. Sysselsättningen i glesbygd måste stärkasoch familjejordbruken skyddas. Det har betydelse urflera synvinklar, inte minst vad gäller möjligheternaatt nå en ur miljösynpunkt hållbar utveckling. Pro-blemet ska ses mot bakgrund av att köptrycket frånsvenska och utländska företag och andra intressenterkan förväntas öka . Uppköp och exploate-ring med endast kortsiktiga vinstintressen som målmåste effektivt motverkas.Främst gäller det att stärka sambandet mellanägande, brukande och boende. Den nuvarande lag-stiftningen ger visst uttryck för en restriktivitet som igrunden är bra, men att enkelt kunna slingra sig förbireglerna om boplikt måste ändå motverkas. Lagstift-ningen måste bättre bidra till att bevara och utvecklaen levande landsbygd.Man måste på ett tydligare sätt stärka de fastbo-endes situation i förhållande till det s.k. utboägandet.När en bybefolkning inte längre har kvar bestämman-de över den egna byns och närområdets marker finnsrisken att en död hand läggs över stora områden. Detblir till hinder för en positiv utveckling av bygden.Ett särskilt problemkomplex är juridiska personersmöjlighet till förvärv. Det har blivit svårt för privat-skogsbruket att konkurrera med bolagen om skogs-marken i regioner där bolagen bedriver en offensivmarkpolitik. Reglerna måste få en sådan utformningoch tillämpning att familjejordbruken blir den domi-nerande ägarkategorin och generationsskiften under-lättas.Exempel på oseriös exploatering från nya ägaressida har lett till berättigade reaktioner från lokalbe-folkningen. Lokala opinioner har på olika sätt ageratför att rädda kvar så mycket ägande som möjligt avskogen i respektive bygd. Goda exempel finns pålokala förvaltningsmodeller, där lokalbefolkningenges förtroende att sköta förvaltningen med nya ar-betstillfällen som följd. Denna möjlighet bör nu upp-märksammas mer.Assi Domän och kan, om bara viljanfinns, på detta sätt bli ett bra instrument i regionalpo-litiken där lokalbefolkningen kan känna sig delaktig iförvaltandet och utvecklingen av sin hembygd utanatt nödvändigtvis vara direkt ägare av marken.Den utredning som pågår i de här frågorna har allanledning att lyssna till de lokala krafter som bildatdet s.k. Byskogsforum. Det är ett organ som betonarlokalbefolkningens rättigheter till skogen med förslagtill förvaltningsmodeller där ägandet inte ligger lo-kalt.Herr talman! Jag vill härmed yrka bifall till reser-vation nr 1 som berör jordförvärvslagen och en för-stärkt boplikt.För övrigt är också delaktiga ien reservation om tredimensionell fastighetsbildning.Det handlar om lite nytänkande för svensk del vadgäller fastighetsbegreppet. Det kan ju medverka tillett enklare och effektivare fastighetsutnyttjande. Detinnebär också bättre möjligheter till samverkan förolika byggherrar, särskilt då man vill bygga medolika syften.Vi har från sida också till be-tänkandet fogat två särskilda yttranden inom områdensom vi vill arbeta vidare med och på olika sätt åter-komma till. Ett berör förvärv av permanentbostäderför fritidsändamål och det andra gäller omarronde-ringsfrågor.Här och gäller alltså bifall till reservation nr 1.Tack.Anf. 38 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1under mom. 1 och reservation nr 3 under mom. 6. Jagstår naturligtvis bakom de andra reservationer därmitt namn finns med.I mitt anförande tänker jag bara beröra två frågor,nämligen jordförvärvslagen och ortnamnsskydd ifastighetsbildningslagen.Riksdagen beslutade om en omfattan-de avreglering av jordförvärvslagen. varemot delar av de förändringarna. När det gäller dens.k. boplikten för jordbruksfastigheter förändradeslagen på så vis att bestämmelserna om boplikt endastgäller i de områden som erhåller glesbygdsstöd.Dessutom är tillämpningen av lagen svag på det härområdet. Med andra ord har boplikten en högst be-gränsad betydelse.Centerpartiet varnade i samband med förändring-arna för att förändringar i jordförvärvslagen skulleleda till en omfattande försäljning av fastigheter tillpersoner som inte hade för avsikt att vare sig bo påeller bruka fastigheten. I vissa delar av landet har denutveckling som vi varnade för blivit verklighet.Centerpartiet har därefter krävten översyn av den gällande lagstiftningen i syfte attstärka kedjan ägande-brukande-boende. Det är därförbra att en ny översyn ska göras av jordförvärvslagenoch fastighetsbildningslagen.Samtidigt kan det konstateras att utredningensuppdrag främst begränsar sig till frågan om jordför-värvslagens effekter för fysiska och juridiska perso-ners möjligheter att förvärva skogsmark, framför alltbestämmelserna om förvärvarens anknytning till denort där den förvärvade egendomen finns och om för-värv mellan juridiska personer. krav påatt hela jordförvärvslagen ska ses över står därförfast, och det kravet bör ges regeringen till känna.Jag har inga betänkligheter mot att från den härtalarstolen gång på gång framhålla att vi behöverlivskraft i hela landet. Jag höll på att säga att jagkommer att göra det ända tills vi får det, men det ärväl att ta i, för det lär dröja.När det gäller ortnamn i fastighetsbildningslagenvill jag peka på att regeringens förslag inte innehållernågon särskild bestämmelse till skydd för ortnamn.Ortnamn ger identitet, framför allt på landsbygden,och det är oerhört viktigt att man får ha ortnamnenkvar. Utredningen och regeringen har i stället kon-staterat att ortnamn inte i någon större utsträckninghar tagits i bruk.Det kan konstateras att under de somhar gått sedan utredningen lade fram sitt betänkandehar alltfler fastighetsförvärv föranlett fastighetsregle-ring i stället för att leda till lagfart. Anledningen tilldet tycks vara ekonomisk, eftersom avgiften vid fas-tighetsreglering är mindre än den avgift och denstämpelskatt som tas ut när lagfart beviljas. Man kanhela tiden se att det är ekonomin som är styrande.I de motioner som behandlas i betänkandet gesexempel på att flera fastigheter på olika platser inomen socken genom fastighetsreglering tillsammanskommer att utgöra en enda fastighet, vilket får tillföljd att samma bynamn finns på flera olika ställen.Vi anser att detta inte är bra. Vi vill att ortnamnen skavara kvar i allt större utsträckning.(forts. 5 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna till då frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.4 § FrågestundAnf. 39 TREDJE VICE TALMANNEN:I dagens frågestund deltar följande statsråd:Statsminister , statsrådet , statsrådet , socialministerLars och statsrådet besvarar allmänpolitiska frågor.Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasansvarsområden inom regeringen.Införselreglerna för alkohol och tobakAnf. 40 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.I regeringens alltmer desperata kamp för att få be-hålla de svenska alkoholundantagen har det hittillsinte gått så bra för regeringen - vilket jag och mångaandra är glada för. Min fråga lyder som följande:Tänker ni ta hjälp av regering i Ös-terrike för att få behålla de svenska undantagsreglernanär det gäller privat införsel av alkohol och tobak?Anf. 41 Statsminister ():Fru talman! Desperat var väl ordet, men är kanskebäst en beskrivning av frågeställaren. Per gavuttryck för ett lite väl ytligt, nästan enfaldigt sätt attbeskriva ett stort samhällsproblem.Vi har en svensk alkoholpolitik som bygger på etthögt pris, åldersgränser och på ett systembolag. Vi har låga alkoholskador. Vi har ingenanledning att frivilligt släppa efter på den politiken.Det är vad den här diskussionen handlar om. Att kalladen för desperat och koppla den till ochandra stickspår är billigt.Vi tänker stå för den svenska linjen, som i det härsammanhanget är en mycket restriktiv alkoholpolitik.Den utgår från ett folkhälsoperspektiv.Anf. 42 PER ():Fru talman! Jag fick inte riktigt svar på frågan.Jag har tolkat det så att det nu återstår endast en möj-lighet för regeringen, nämligen att få samtliga 15finansministrar att lägga fram ett förslag till kommis-sionen. För att få samtliga 15 att göra det kan jag intese annat än att regeringen måste ha politiskt samar-bete med den österrikiske regeringen för att kunnaövertyga den österrikiske finansministern. Det ärintressant för svenska folket om regeringen är såintresserad av att få behålla undantaget - som faktisktär ett brott mot en av de grundläggande friheterna iEU - att man också tänker ha överläggningar medÖsterrikes finansminister.Anf. 43 Statsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra att den typ av brottsom Per talar om i sammanhanget begås regel-mässigt av samtliga EU:s medlemsstater. Vi har allaundantag i ett eller annat avseende. Det finns en na-tionell tradition. Unionen fungerar inte om inte dentypen av generositet mot varandra finns.Det finns många sätt för oss att även i fortsätt-ningen bevaka våra svenska intressen. Vi behöver påinget sätt hamna i ett läge då detta sätts emot en striktoch restriktiv linje gentemot den nya österrikiskaregeringen. Per och hans parti borde också hakraften att ta avstånd från den.Insatser för arbetslösa invandrareAnf. 44 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet är alla i mycket bekymrade över in-vandrarnas låga delaktighet i det sociala och politiskalivet. Detta har utan tvivel samband med den storaarbetslösheten bland invandrare.Sedan i höstas är det ett slags övergångsperiod iarbetsmarknadspolitiken. Det betyder att mycket fåarbetsmarknadsåtgärder beviljas och få kurser harkommit i gång. Det finns en massa invandrare somsitter och väntar på att saker och ting ska hända.Jag vill fråga statsrådet om det finns speciella in-satser för aktivering av arbetslösa invandrare just nu.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det finns det.En särskild satsning är med hjälp av storstadspo-litiken. Regeringen skriver just nu avtal med sjukommuner i våra tre stora städer. Majoriteten av allamänniskor med invandrarbakgrund som är arbetslösai vårt land finns i de tre stora städerna.Med hjälp av avtal i storstadspolitiken ökar vimöjligheterna för kommunernas lokala myndigheteratt samarbeta och samverka. De gör det konkret ge-nom att varva möjligheter till utbildning, introduktionpå arbetsmarknaden till praktik, till möjlighet attstarta eget företag, till validering av gamla utbild-ningar och till mentorsprogram. Det finns en flora avgoda exempel i vårt land där man knyter nätverk föratt minska arbetslösheten inte minst bland invandrar-na. Det är oerhört viktigt att vi lyckas med detta,eftersom arbetsmarknaden är en viktig del för vuxna ivårt land att integrera sig i hela samhället och för attöka integrationen totalt.Anf. 46 ():Fru talman! talar man allt oftare om ett slagsplikt att arbeta, vilket i vissa sammanhang börjarlikna tvångsarbete. AMS säger aktivitetsgaranti, and-ra använder direkt ordet tvångsjobb. Jag skulle viljafråga statsrådet hur det går ihop med ökad delaktig-het, större rum för initiativ, egen handling och egetansvar hos den arbetslöse.Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Jag har mött få människor som harupplevt egen inkomst, eget arbete och ökade möjlig-heter till eget inflytande över sitt liv och sin framtidsom ett tvång. Jag har däremot mött många männi-skor som är arbetslösa, som är bidragsberoende, somkänner utanförskap och som inte går och röstar. Jaghar mött många som upplever det som ett tvång. Manhar inte makten att förändra sitt eget liv och sin egensituation. Då behöver de hjälp av politiken.Ett konkret sätt att samarbeta och stötta är genomstorstadsavtalen. Jag önskar att fler partier i dennakammare hade ställt upp bakom dem. Det sker myck-et , men det räcker inte. Regeringen avser också attåterkomma nu närmast i vårpropositionen med ytter-ligare insatser med riktade åtgärder för att ännu flermänniskor med annan etnisk bakgrund ska komma inpå den svenska arbetsmarknaden.Kampen mot främlingsfientlighet och rasismAnf. 48 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillstatsministern.I dag vet vi att främlingsfientlighet och nazismfinns påtagligt nära oss. Det som sker i äroroväckande, och det behövs samlade krafter från allahåll för att markera vår avsky mot högerextremismen.Samtidigt som vi tar ställning mot de främlingsfi-entliga krafterna inom för rasisterna en kam-panj i vårt land. har åkt runt iStockholms län och förpestat våra skolor med sittrasistiska budskap. Efter att ha läst Sverigedemokra-ternas kampmaterial och sett vilka organisationer desamarbetar med känner jag en rädsla inför framtiden.Om vi inte gör någonting kommer vi i fram-tiden att ha samma problem som de har i Österrike.Sverigedemokraterna är representerade i Haningekommunfullmäktige. De har den senaste månadenfört en kampanj med budskapet: Inga fler våldtäkter,ingen mer mångkultur.Dessa människor måste tas på allvar. Fler bordegöra som fullmäktige i , där alla partier påsocialdemokratiskt initiativ deklarerade att man inteaccepterar kampanjer.Sverige har mycket gott anseende i världen somen nation som kämpar mot förtryck och för mänskligarättigheter, demokrati och jämställdhet. Detta har manvisat genom statsministerns initiativ till , som ägde rum i vårt land och somblev mycket uppmärksammad.Min fråga till statsministern är om man kunde gö-ra någon liknande konferens inom mot rasismoch om statsministern är beredd att vidta åtgärder ikampen mot rasism och nazism i och i helaEuropa.Anf. 49 Statsminister ():Fru talman! Det är en bra och angelägen fråga,och den har naturligtvis många svar. Jag kan berättavad jag kan göra som person, som individ. Jag kanberätta vad den regering tänker göra som jag leder.Men vi ska också här i kammaren fråga oss vad vårapartier kan göra och vad vi kan göra på olika nivåerruntomkring i landet och i . Det är, precis somfrågeställaren säger, ett opinionsbildningsarbete somhela tiden måste pågå.Förintelsekonferensen var en framgång därför attden samlade världspolitiker, forskare och människorsom överlevde Förintelsen till en diskussion om vär-den och värderingar mot bakgrund av vad som harinträffat och att det inte får inträffa en gång till.Vi kommer med en handlingsplan från regering-ens sida mot rasism och främlingsfient-lighet. Vi kommer att följa upp Demokratiutredning-ens förslag, som pekar på vikten av att engagera allagrupper i samhället i en demokratisk process. Vikommer också att understödja rättsväsendet för attattackera brott med rasistiska förtecken och ävenhomofoba inslag. Vi gör mycket, och vi gör det brett.Det kanske viktigaste som jag kommer att delta iunder våren är att tillsammans med hundratusentalssvenskar bära ett märke mot rasism och främlingsfi-entlighet och samlas förstamaj i en stor manifestationför solidaritet och medmänsklighet.Anf. 50 ():Fru talman! Jag är mycket glad över statsminis-terns besked om engagemanget i . Men efter-som vi är en del av och vi påverkas av denpolitik som i övrigt förs i , inklusive ,skulle jag bli ännu gladare om statsministern och vi iSverige tar initiativ till att något liknande sker i helaEuropa.Anf. 51 Statsminister ():Fru talman! Jag kan inte ge något exakt besked , men jag deltar gärna och jag tar gärna initiativ.Vi fortsätter nu resonemangen om vad vi kan görainternationellt, för vi kan göra mycket.Den som tar goda initiativ får också gensvar.Vi kommer ihåg hur det var när vi tog initiativet tillFörintelsekonferensen. I det internationella samarbe-tet var det många som misstrodde våra möjligheter,men de fick lyckligtvis fel. Det visar att vi kan, ochdå ska vi också gå vidare.Vi har en del idéer, men de är inte färdiga att pre-senteras . Jag kommer också att ta upp en diskus-sion på plats i om hur vi i ettinternationellt sammanhang kan föra den här diskus-sionen vidare.Låt oss hjälpas åt och låt oss förstå att vi är en delav en internationell verksamhet, en internationellgemenskap, där Europaunionens fasta och tydligaagerande mot en högerextrem kraft i harvarit ett mycket välgörande inslag.Maxtaxa i äldreomsorgenAnf. 52 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.Jag och socialministern är säkert överens om attdet är bra med maxtaxa i förskolan, och för att för-verkliga reformen sätter vi av pengar i budgeten tillden.Jag och socialministern är likaså överens om attdet är bra med maxtaxa i äldreomsorgen, men där villministern tydligen inte ge några pengar. Där nöjer sigministern med en rekommendation. Jag undrar varför.Anf. 53 Socialminister ():Fru talman! Vi fick en utredning somhandlade om hur vi ska göra när det gäller taxorna iäldreomsorgen. Utredningen rekommenderade såvälett garanterat förbehållsbelopp som ett fastställt tak.För att genomföra det krävs endera lagstiftning utankompensation till kommunerna eller lagstiftning medfull kompensation till kommunerna, eller också någonmellanväg.Jag har sagt att vi håller på att pröva vilken väg viska gå för att i första hand få ett fastställt förbehålls-belopp men också för att få en maxtaxa. Vilken vägvi kommer att gå ska jag redovisa när det är dags attlägga ett förslag till riksdagen.Fördelningen av kostnaderna för ÖresundsbronAnf. 54 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till statsminis-ter län, som jag kommer från, har vi dets.k. Upptåget, som förbinder de norra regionerna medUppsala och i förlängningen också med Stockholm.Det är ett väldigt bra tåg för dem som arbetspendlar,särskilt nu när bensinen är så dyr.Det har visat sig att Upptåget får vara med ochbetala för . Jag undrar: Var det så detvar tänkt från början? Det här innebär för Upptågetca i extra kostnader.Anf. 55 Statsminister ():Fru talman! Jag kan inte riktigt redogöra för hurdet var tänkt med fördelningen av dessa kostnader påde nybildade regionala tågbolagen. En sak vet jag,och det är att den nya infrastruktur som en fast för-bindelse med europeiskt järnvägsnät representerar varnågonting som skulle komma hela landets järnvägsre-sande till del. Det är en fördel för tågresandet att vi nukan åka tåg också in i , och så småningomtar vi oss säkert via en Fehmarn bält-förbindelse ock-så snabbt ned till Tyskland.Det finns ett sätt att fördela de här kostnaderna påhela det svenska stomnätet, och de kostnaderna liggernog i sin tur till grund för den debitering man gör motdem som driver trafik, typ Upptåget, på det svenskajärnvägsnätet. Så är systemet tänkt.