prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — Det ärVänsterpartiet som har föreslagit att det ska vara fyraflygflottiljer. har i de olika lokaliserings-förslagen tagit ställning för dem där det har varitmycket opinion.Vi i har aldrig sagt att vi ska räddaolika förband. Det har däremot gjort.Jag tror att det är väldigt viktigt att komma ihåg det.Lars pratar om en flottilj för exportstöd.Det är ju så att den femte flygflottiljen är tänkt attanvändas till JAS-export. Men har inte sagtett ord om den femte flygflottiljen och har inte någrakonkreta förslag för att faktiskt minska antalet flyg-flottiljer. Det är ju så att man snackar mycket, menkonkret är det inte.Anf. 11 ():Fru talman! Jag ska avhålla mig från att både självuttala eller ens kommentera nedvärderande omdömenom oss som personer.Påståendet att har varit ute för atträdda förband är inte sant, och det vet . Vi har på ett antal ställen sett stora brister i rege-ringens och förslag och där föreslagit ned-läggning på andra platser. I stället för att lägga ned iNorrtälje som man har föreslagit har vi föreslagit lägger ned i . Konsekvent på varendapunkt, , har föreslagitnedläggning någon annanstans. Men det har intehandlat om att rädda förband. Det påståendet är intesant.Sedan återstår att se vad kovändningen frånVänsterpartiet resulterar i. Den som lever får se. Mendet är min fasta övertygelse att man i Vänsterpartiethar blivit lurade om man tror att det bara kommer attfinnas kvar verksamhet på fyra ställen. Det kommer,som jag tror, att finnas fyra flottiljer samt ytterligareett eller kanske t.o.m. flera ställen där det bedrivsflygvapenverksamhet, precis i enlighet med regering-ens önskemål om att ha fem ställen för att kunnaunderstödja en mer omfattande export av JAS. Det ärdet jag kritiserar för att ha gått med på.Det är ett förslag som innebär ett kraftfullare stöd förexport av JAS.Miljöpartiet är negativt till export av JAS. Det ärett av skälen till att vi tillsammans med moderateroch andra var beredda att göra upp om ett beslut sominnebar att ha kvar endast fyra flygflottiljer.Anf. 12 ():Fru talman! Det är precis fyra flygflottiljer som viockså vill ha. Jag är övertygad om att det förslag somvi nu har kommit överens med Socialdemokraternaoch om kommer att bli alldeles utmärkt. Detär vissa frågor som vi måste utveckla vidare, det ärhelt klart.Lars spekulerar i vad vi skulle ha fått istället i och med att vi går med på det här förslaget,bl.a. Det är barocka påståendensom kommer från , skulle jag viljasäga.Det är viktigt att komma ihåg - ni som har följtden här debatten i TV och radio - att gjorde det t.o.m. innan det var offentligt - harsagt att han ska ta kamp mot "dödslistan". Det rim-mar illa, tycker jag, med att man pratar om att manska skära ned, att man säger att det är för lite minsk-ning, att det inte är en tillräcklig nedskärning vadgäller förband och att man i motionen inte har före-slagit en nedskärning av antalet förband. Det harfaktiskt gjort i det här fallet när detgäller flygflottiljer.Anf. 13 ():Fru talman! Jag märker att ärlite bristfälligt påläst när det gäller poli-tik. Vi har väldigt tydligt i olika motioner klargjortvår ambition när det gäller en ominriktning av försva-ret för att möta de nya säkerhetspolitiska behoven,och vår ambition att minska mer finns tydligt ut-tryckt, dessutom.Den s.k. dödslistan har vi haft kritik mot. Vi hargjort klart att vi hade velat minska mer. Men när detgäller valet som har gjorts i dödslistan har vi förbe-hållit oss rätten att ha synpunkter, t.ex. i valet mellanF 17 och . Vi har haft synpunkten att det vorebättre att behålla och att lägga ned F 17.Konsekvent på varje punkt som vi har motioneratom har vi haft en annan uppfattning än vad regering-en och har haft. Det är lite olyckligt att BeritJóhannesson inte har läst det här tillräckligt noggrantför att helt fullt ut ha förstått ut. Men det må varasolklart för kammaren och TV-tittarna att Miljöparti-ets ambition har självklart varit att minska militärut-gifterna mer, frigöra mer resurser för sjukvård ochandra behov i samhället och skapa ett bättre försvarsom svarar mot de framtida hoten, som miljöförstö-ring, IT-sabotage osv.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag vill fråga : När detnu finns så stora brister i det här förslaget - det tyckeräven vi kristdemokrater - varför var så tyst när det gällde , och yrkande om avslag på helapropositionen? I det sammanhanget hände ingenting.Vidare beklagar jag djupt - och jag vill framförallt vända mig till dem i Försvarsmaktens personalsom ser det här - att läckor från överläggningarna iförsvarsutskottet har lett till en mängd spekulationer.Hela arbetet i försvarsutskottet är en process, ochingenting är klart förrän allting är klart. Preliminäraställningstaganden, som både ochkristdemokraterna har gjort i olika delar, ledde alltsåtill spekulationer.Vad som har sagts i samtalet mellan känner jag naturligtvis inte till, och det för-står nog . Vi gjorde en noggrann ana-lys av det förslag som förelåg, och vi beslutade att viinte ville gå in i en kohandel om olika förband, någotslags handel fram och tillbaka. Därför valde vi sedanatt avstå. Men vårt huvudförslag att yrka avslag påhela propositionen ligger kvar. Vi ville ha en ny hel-hetslösning.Anf. 15 () replik:Fru talman! frågar varför Miljöparti-et inte väljer att avstå från hela förslaget. Man kanrikta kritik mot innehållet i förslaget och ha avvikan-de uppfattningar på en rad punkter, t.ex. det vanvetti-ga att avveckla i för att i stället be-hålla F 17. Men när man sedan har att ta ställning tillhuruvida det här förslaget är bättre än ingenting allsär valet ganska solklart.Bristen med försvarspolitik äratt de inte på en enda punkt är beredda att peka utnågon verksamhet som måste avvecklas. Som jaguppfattar det är det en brist på politisk styrka när detgäller att faktiskt kunna peka ut förband som måsteavvecklas. Det är också en brist hos ,som mellan skål och vägg säger att förband visstmåste avvecklas men inte är beredda att nämna ettenda förband som ska avvecklas.Det är helt riktigt att jag inte exakt vet vad över-befälhavaren sade i telefonsamtalet med helgen. Jag har bara läst i tidningarna vad AlfSvensson själv sade, nämligen att det bara var faktasom överlämnades apropå ingenting under en helg.Jag överlåter, som sagt, åt lyssnarna att själva avgörahuruvida det här samtalet påverkade eller inte, menfaktum var att efter samtalet hadeen annan uppfattning.Anf. 16 () replik:Fru talman! säger att det är enbrist bl.a. hos att man inte gör enegen lista. Det är ett grannlaga arbete att utifrånKristdemokraternas försvarsram lägga fram ett helteget förslag. Något sådant kan inte ens regeringenoch göra. Jag delar synpunktatt vi framför oss kan se nya svarta hål.Jag tror inte att man kan kräva det här arbetet avnågot riksdagsparti. Det är ett oerhört svårt arbete. Vianser att hela förslaget är dåligt, och därför vill vi haen ny helhetslösning och en bredare försvarspolitiskuppgörelse. Med en sådan hade den här situationenaldrig inträffat.Anf. 17 () replik:Fru talman! Problemet med kristdemokraternasförhållningssätt är den uppenbara risken att man ald-rig blir förmögen att fatta beslut. Som jag tidigaretydligt har sagt har en helt annan ambi-tionsnivå när det gäller ominriktning och minskning,men vi är väl medvetna om att det ännu inte finnsnågon majoritet i riksdag för våra förslag tillförändringar. Däremot vet vi att det förmodligen finnsen majoritet för regeringens och förslag, ochdet är det som vi har att förhålla oss till. Går det attförbättra det förslaget, trots dess brister och dess bristpå helhetsgrepp, eller inte?Kristdemokraterna avhåller sig från att medverkatill förändringar, därför att de inte på en enda punkthar styrkan att peka ut något att avveckla. Det ärbekvämt för opinionens skull, självklart och säkertmen föga konstruktivt.Jag vill också passa på att upprepa: Minns minaord! Bristen på helhetsgrepp från regeringens ochCenterns sida kommer att leda till att man på sinabara knän bönar och ber om mer pengar till försvars-budgeten. Det blir ett erkännande av att man inteklarade helhetsgreppet och av att haderätt i sin uppfattning att det var för lite av avvecklingsom skedde.Anf. 18 ():Fru talman! betänkande nr 2,Det nya försvaret, är omfattande inte bara till antaletsidor utan framför allt till sitt sakinnehåll. Det berörmånga människor - anställda, värnpliktiga, de verk-samma inom frivilligorganisationerna, hela det civilaförsvaret och försvarsindustrin.Tiden från det att propositionen presenterades ochfram till nu har säkert inneburit tung ovisshet och ensvår omställning för många, mest naturligtvis för demsom måste lämna sina jobb i Försvarsmakten. Samti-digt är det min övertygelse att det beslut som riksda-gen kommer att fatta är bra för försvaret och för demsom ska fortsätta att jobba där och att vi egentligeninte har råd att vänta längre.Ett försvarsbeslut består av många olika steg ochavvägningar, och det kan enkelt uttryckas så här: Hurser vårt lands säkerhetspolitiska situation ut? Vad skavi ha försvaret till? Vilken sorts personal och materielbehövs för det? Hur mycket får det kosta? Hur storbehöver utbildningsorganisationen vara för att klarauppgifterna? Och slutligen: Var i landet ska de olikamilitära förbanden ligga?Hittills har den grundläggande utgångspunkten förvårt försvar varit hotet om en invasion från Ryssland- kanske är det riktigare att säga . Tioår efter slut är en invasion av Sverigeinte trolig inom överskådlig tid och kan inte varastyrande som förr för försvarets uppbyggnad.I dag är det också andra hot som omger oss. Dekan benämnas terrorism, utpressning, ekonomiskbrottslighet och informationskrigföring. Samtidigtfinns det mycket av oro och instabilitet i omvärlden.Det pågår krig inte så långt från våra gränser. Vi skakunna försvara oss mot angrepp och ingripa motkränkningar av vårt territorium, och det är viktigt förSveriges säkerhet att vi har stor beredskap att med-verka internationellt för att avvärja och dämpa kriser.Vi måste bli ännu bättre på att ta in, bearbeta ochanalysera information om vad som händer och somdärmed hotar oss i vår omvärld.Om detta komplicerade läge råder det egentligenstor samstämmighet, och det gör det följaktligenkring försvarets huvuduppgifter, som är dessa fyra:försvara mot väpnat angrepp, hävda svensk territoriellintegritet, bidra till fred och säkerhet i omvärlden ochstärka det svenska samhället vid svåra påfrestningar ifred. För att klara detta behövs det ett allsidigt försvarmed stor kompetens hos personalen och mycketflexibilitet i organisationen.Ett förslag från Försvarsmakten liggertill grund för det beslut som nu inbjuds attfatta. Det innebär att anpassa den organisation somfinns till behoven . Det innebär attförsvaret snabbt ska kunna formera de insatser sombehövs i olika situationer, såväl i som inter-nationellt. Det handlar om helt nya förband inomFörsvarsmakten, bl.a. IT-säkerhetsförband, insats-styrka mot kemiska, biologiska och nukleära vapenoch en luftburen bataljon. Att det finns behov avomstrukturering råder det också stor enighet om.Jag vill stanna upp vid begreppetanpassning. Det är ett särskilt begrepp i försvarssam-manhang. Man skulle kunna tro att det betyder vaddet säger, ungefär detsamma som flexibilitet. Eftermånga diskussioner i utskottet trodde jag att vi hadekommit fram till att det borde kunna betyda anpass-ning uppåt och nedåt, dvs. upprustning eller nedrust-ning i förhållande till omvärldsförändringarna, mennär jag läser reservation nr 7 av ochkristdemokraterna förstår jag att vi är tillbaka vid engammal definition, att anpassning är lika med upp-rustning. Det är inte den enda punkten där reservan-terna tar ett steg tillbaka.Riksdagens revisorer har i en rapport från våren1999 granskat just anpassning och lämnat en delkritiska synpunkter på hur man använder och redovi-sar begreppet. Utskottet avvisar flera av de förslagsom revisorerna för fram med hänvisning till att kon-trollstationspropositionen, som lades fram en veckaefter revisorernas rapport samma vår, gör en grundliggenomgång av hur man ser på anpassning och hurman ska redogöra för den. Den genomgången ställerutskottet sig bakom, och den ger svar på revisorernaspropåer.Hur mycket ska försvaret kosta? Det finns ca 40miljarder kronor i den ekonomiska ramen förförsvarsändamål fördelat ungefär hälften-hälftenmellan personal och materiel. Överenskommelsenmellan Socialdemokraterna och innebär enminskning av den ramen . Detär 4 miljarder. ensamma vill satsa hela 5miljarder mer än regeringen, huvudparten på materiel,1 miljard mer och övriga partierhar samma uppfattning som Socialdemokraterna ochCentern om de ekonomiska ramarna.De moderata 5 miljarderna är en inte oväntad pri-oritering. De säger tillsammans med sakinnehållet ireservationerna att är fast i kalla krigetstänkande och inte klarar eller vågar ta till sig att Sve-riges säkerhetspolitiska situation är annorlunda. Viser hellre, när säkerhetssituationen tillåter det, enavvägning mot andra viktiga samhällsfunktioner ochmenar att det är rimligt att det går 8 nya miljarder tillvården, som är vad s-c-överenskommelsen ger denärmaste åren.Så till grundorganisationen och utbildningsorgani-sationen. Hit hör frågan om hur många värnpliktigaoch anställda som behövs liksom arbetsförhållandenför anställda i försvaret. Frivilliga i försvarsorganisa-tionen, hemvärnet och civila försvaret påverkas avhur grundorganisationen utformas. Utskottet välkom-nar regeringens ambition att ta in fler värnpliktiga änvad som var utgångsbudet från Försvarsmakten.Av de många olika delarna i försvarsbeslutet ärdetta det som tilldrar sig det stora intresset. Vilkaförband ska ligga var? Därför har naturligtvis båderegeringen och partierna ett stort ansvar för att kom-ma fram till samlade och samlande lösningar. Erfa-renheterna från försvarsbeslutet /97 har lett tillatt man har arbetat på ett annorlunda sätt.Proceduren har varit snabbare, och Försvarsmaktenhar arbetat i nära samarbete med Försvarsdeparte-mentet för att ta fram förslaget till grundorganisation.Detta tillvägagångssätt har naturligtvis inte hellerundgått kritik. Man har menat att det har gått för fortoch att andra hänsyn än de rent militära har spelat enroll. är för fort, och är alldeles för lång-samt. Vi får försöka att hitta någon medelväg nästagång. Sedan undrar jag ibland vad "rent militära hän-syn" egentligen betyder. Är det ett synsätt som heltbortser från ekonomi, geografi, miljö och andra förut-sättningar?Propositionen redovisar regeringens riktlinjer,som är försvarspolitiska, ekonomiska, regionalpoli-tiska och miljöpolitiska. Den redovisar utförligt vilkaavvägningar som har gjorts. Ingen har väntat sig attalla ska vara överens med regeringen om bedömning-arna. Därför tycker jag att det är viktigt att i den härdebatten framhålla att ÖB som den främste företräda-ren för Försvarsmakten är överens och står bakomden presenterade helhetslösningen för grundorganisa-tionen.På frågan: Vilka förband och var? finns det annarslika många svar som det finns riksdagsledamöter. Detfinns inget bra recept på hur man på bästa sätt skaväga samman detta. Det är en svår procedur att kom-ma fram till ett samlat grundorganisationsförslag.Den är så svår att på frågan: Finns det motförslag?har detta betänkande ingenting att ge. Inget partiredovisar ett samlat motförslag. Det finns kritik motregeringsförslaget, men det finns inte alternativ.Försvarsutskottets beslut in-nebär två förändringar i förhållande till det förslagsom regeringen presenterade i propositionen när detgäller grundorganisationen. Förändringarna berörflygstridskrafterna och innebär för det första att Vig-gendivisionerna vid F 16 läggs ned änvad regeringen föreslagit. För det andra föreslås attflygutbildningen vid inte flyttas till F 16. Dettabeslut hade stöd av , ochVänsterpartiet.Vid utskottets näst sista sammanträde i detta ären-de formerades en majoritet av , för attutskottet inte skulle fatta något beslut alls om flyget.Förslaget var att bevara , vilket dessa partierkunde enas om, och att i övrigt lyfta ut hela fråganom flygstridskrafterna ur beslutet, eftersom man intekunde eller ville enas om vad som skulle ske. Dethade varit detsamma som att lägga en kall hand överhela organisationen, med allt vad det innebär av yt-terligare plågsam osäkerhet för alla inblandade samttidsutdräkt och kostnader.Vid beslutssammanträdet valde attaktivt stödja Socialdemokraterna och i detnyss nämnda avsteget från propositionen medanFolkpartiet och även ladened sina röster. Inte minst med tanke på alla anställdaoch övriga berörda vill jag när det gäller alla dessa trepartier uttrycka uppskattning över att vart och ett påsitt sätt tar ansvar och medverkar till att vi , ellerrättare sagt , kan fatta ett beslut som innebäratt den viktiga omstruktureringen kan påbörjas utanonödigt dröjsmål.Regeringen får i uppdrag att återkomma till riks-dagen med frågan om flygutbildningens organisationoch lokalisering och hur man kan lösa exportstödettill JAS 39 . Förhoppningsvis kan det skesnabbt. I detta sammanhang vill jag passa på att yrkaavslag på den moderata reservationen 16 i den delsom rör flygstridskrafterna och reserva-tion 24. På samma beredningsunderlag - som inne-fattar försvarspolitiska skäl, miljö, bullerfrågor, luft-rumsfrågor, ekonomi och regionalpolitik - drar ut-skottsmajoriteten en annan slutsats än Miljöpartietoch menar att det är som ska läggas ned och attF 17 ska bevaras.I vissa frågor lämnar propositionen inga förslag.Det är i linje med en ny insikt som utskottet vunnit,nämligen att det är slut med de alltomfattande fem-åriga försvarsbesluten. Det gäller pliktfrågor, perso-nalförsörjning, frivilligorganisationernas roll ochvissa frågor som rör militär och civil samverkan. Deåterfinns i särskilda utredningar. En av dem, nämli-gen , som representantuppehöll sig mycket vid, presenterades för en veckasedan och kommer säkert att leda till omfattandediskussioner, och frågan återkommer till riksdagen.Detsamma gäller personalförsörjningen, som var ettviktigt inslag i det moderata inlägget.Till betänkandet har fogats en utskrift av den hea-ring om sexuella trakasserier i Försvarsmakten somutskottet anordnade på initiativ av , som är folkpartistisk ersättare i utskottet. Re-sultatet av den hearingen visar att det finns både be-redskap och handlingsprogram för dessa problem.Utskottet ber regeringen återkomma till riksdagenmed nytt eller fördjupat underlag i några fall. Ett harjag redan nämnt. Därutöver vill jag särskilt framhålladet som handlar om försöksverksamhet på Gotland.Försöksverksamheten avser civil och militär samver-kan och kommer att följas med stort intresse, efter-som förhoppningen är att den ska lösa upp en delknutar i denna samverkan. I övrigt handlar frågornaom ledningsorganisationen, dess lokalisering,tilläggsdirektiv till ,verksamhet på fort, informationskrigfö-ring och Säves helikoptrar.Till betänkandet har fogats sex särskilda yttran-den. Ett yttrande är s-märkt och utgör ett exempel pånär det lokala intresset tagit över på bekostnad av ettnationellt helhetsperspektiv. I ett antal motioner ochreservationer förs fram krav på parlamentariskt sam-mansatta utredningar i olika frågor. Typiskt nog ärdessa underteckande av kristdemokrater och mode-rater, som båda valt att inte delta i Försvarsbered-ningens arbete. Tills regeringen bestämmer någotannat är Försvarsberedningen det samråds- och refe-rensorgan i försvarsfrågor som finns.Av det totala antalet reservationer, som är 34, stårmoderaterna bakom 18. De är i sin tur fördelade på32 av 50 hemställanspunkter. Bara fem reservationerhar lyckats samla fler än ett parti. De många m-reservationerna bekräftar bilden av ett parti som stäl-ler sig vid sidan av i försvarsfrågorna.Fru talman! Jag yrkar avslag på samtliga reserva-tioner och bifall till utskottets hemställan i betänkan-det. Innan jag slutar vill jag avslutningsvis rikta ettstort tack till utskottskansliet. Det har som vanligtgjort ett fantastiskt jobb och ibland t.o.m. hjälpt ossatt sortera i vad vi själva tycker.Anf. 19 () replik:Fru talman! tar upp anpassningen.Det är en mycket viktig och central fråga som hardiskuterats i utskottet. I mitt anförande försökte jagredogöra för att man behöver ha en stabil bas som ärlika med en god anpassningsförmåga.När man analyserar förhållandena under andravärldskriget visar det sig att när kriget var slut hadeSverige en god försvarsförmåga. För lite, för sent ochi otakt med omvärlden, så skulle man kunna beskrivavår tidigare anpassningsförmåga. Därför är det väl-digt viktigt att får möjlighet att diskuteravilken anpassningsförmåga vi har. Delar och syn attdet är väldigt viktigt att vi i får en årligskrivelse från regeringen om hur läget är när det gäl-ler anpassningsförmågan? I det här fallet kan anpass-ningsförmågan alltså handla om att förstärka förmå-gan eller att ominrikta under en period.Tone Tingsgård tar också upp att vården ska haresurser. Självklart är det så. Med facit i hand kan vikristdemokrater med gott samvete peka på att vi hararbetat för det . Det är ett senkommet menvälkommet hälsotecken att även Socialdemokraternanu vill skjuta till pengar till vården. Men försvaretkan ju inte vara en budgetregulator.Kristdemokraterna ingår inte i Försvarsberedning-en. Vi försökte att få vara med i en bred försvarsupp-görelse men ansåg sedan att Socialdemokraterna ochCentern fick ta ansvaret för denna.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag anser att bland det viktigaste somgörs i anpassningshänseende är just den ominriktningav försvaret som inleds i och med beslutet iriksdagen. När man gör det och har definie-rat vad man menar med anpassning, vilket faktisktinte hade skett före kontrollstationspropositionen, ärdet naturligtvis oerhört mycket enklare att, i sambandmed budgethantering och annan hänvändelse tillriksdagen, också visa hur Försvarsmakten står i för-hållande till vad som händer i omvärlden. Problemetmed det här anpassningsbegreppet var ju att det tidi-gare var oerhört oklart vad man menade. Vi har enmycket bättre situation i dag.Jag har förstått att , liksomModeraterna, inte tycker att just försvaret ska ingå iden gängse budgetprövningen. Där har vi helt enkeltolika uppfattningar, är oerhört sorgligt för hela Försvarsmakten atttvå partier har valt att ställa sig vid sidan om För-svarsberedningen. Vi önskar er båda välkomna tillba-ka vid första bästa tillfälle.Anf. 21 () replik:Fru talman! Om man ser att man inte får gehör förnågon av sina synpunkter i en förhandling kan mannaturligtvis diskutera om man ska vara kvar. SkulleKristdemokraterna ändå vara kvar i det här fallet ochförsöka påverka eller skulle man anse att Socialde-mokraterna och fick ta ansvar för att genom-föra den här ominriktningen? I det valet valde Krist-demokraterna att lämna Försvarsberedningen. Medfacit i hand tror jag att vi kan vara överens om attFörsvarsberedningens ledamöter nog ändå inte hadeså mycket att säga till om när det gäller vad som harhänt med styrgruppens förslag m.m.När det gäller vården och försvaret vill jag sägaatt vi försvarar vården, men vi kan inte försvara vår-den med försvarspengar. Vården ska ha resurser uti-från det behov som finns. Försvarsmakten ska ha deresurser som behövs utifrån det behov, dvs. den sä-kerhetspolitiska bedömning, som finns.Anf. 22 () replik:Fru talman! De överväganden och ställningsta-ganden som gör när det gällerFörsvarsberedningen kan jag naturligtvis inte ha någ-ra synpunkter på. Jag kan bara beklaga.Hur man än vänder på det, , måste jupengarna till vården komma någonstans ifrån. Vitycker att i det här säkerhetspolitiska läget var detfaktiskt rimligt att även försvaret ingick i den budge-tavvägningen.Anf. 23 () re-plik:Fru talman!