prot · GO0935 · 2000-11-28 00:00:00 — Så det är klart att det här ären komplicerad fråga.Det enda jag kan lova är att jag skafortsätta att grubbla på det här.Anf. 80 ():Fru talman! Det är jag väldigt glad för.Jag inser alltså att det här är problematiskt och attdet finns svårigheter i det hela, men jag uppleversamtidigt att det här är ett sådant område där vi verk-ligen åtminstone ska grubbla ordentligt.Och vi ska se efter om vi inte kan göra någontingför dessa få människor som drabbas på ett sådant härsätt. Det är svårt att förstå varför det blev så här. Manlastar naturligtvis barnavårdscentraler och alla somhar sagt att man ska vaccinera sig. Och det kan på-verka så väldigt mycket och ställa till oerhört mycketkrångel just med vaccinationer. Vi vet ju att det ut-omlands har smugit upp ett vaccinationsmotstånd,och det kan ställa till stora problem.Men jag tar statsrådet på ordet när det gäller atthan ska grubbla på detta. Jag förväntar mig och harstor till tilltro till att han kommer fram till en mycketbra lösning för dessa stackars personer som drabbas.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på interpellation 2000/01:95 om IToch jämställdhetAnf. 81 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migom vilka åtgärder som regeringen tänker vidta för attsäkerställa att jämställdhetslagen efterlevs inom IT-sektorn.Tekniska områden har historiskt dominerats ochpräglats av manliga värderingar. IT-området är ingetundantag och har en låg andel kvinnor inom vissa IT-branscher, särskilt de som är tekniknära. För att brytaen sådan trend krävs ett långsiktigt arbete med attändra attityder och andra grundläggande förutsätt-ningar. Då IT-området berör alla måste även kvinnorslika möjlighet att påverka och förändra utvecklingentas med största allvar. Kvinnors kunskaper, förhåll-ningssätt och värderingar behöver komma fram i likastor utsträckning som mäns. Det gäller att låta kvinn-liga synsätt komma till uttryck vid t.ex. utveckling avny teknik, system och i strategier för lärande ochkompetensutveckling. Det förutsätter att kvinnor ochmän tillsammans kan sätta sig över förlegade normer,strukturer, arbetssätt och organisationer.För att belysa jämställdheten inom IT- och trans-portsektorn samt lämna förslag till åtgärder har rege-ringen tillsatt . Det delbetänkande från omIT-området som refererar till harnyligen genomgått en mycket bred remissbehandling,och förslagen bereds nu vidare inom Regeringskans-liet.I arbetet med att stärka och påskynda förändringarhar regeringen särskilt betonatbetydelsen av att könsperspektivet tydliggörs ochbetraktas inom alla politikområden. Genom Amster-damfördraget har jämställdhetsfrågorna också fått enväsentligt starkare ställning i EU-samarbetet ochprioriteras under det svenska ordförandeskapet.I IT-propositionen föreslog regeringen vägledandeinriktningar avseende bl.a. IT för jämställdhet. Allamänniskor, oberoende av kön, ska ha lika förutsätt-ningar att utnyttja informationsteknikens möjligheter.En jämnare könsmässig sammansättning bland IT-specialister behöver främjas. förkommunikationsanalys, , arbetar med att för-bättra IT-statistiken och även med att statistiska vari-abler ska kunna brytas ned på kön.Jämställdhetslagen är ett viktigt verktyg för attfrämja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om arbete,anställnings- och andra arbetsvillkor samt utveck-lingsmöjligheter i arbetet. Jämställdhetsombudsman-nen, JämO, och har ansvar förtillsynen av att lagen efterlevs. JämO ska enligt lageni första hand försöka förmå arbetsgivarna att frivilligtfölja föreskrifterna i lagen och verka för jämställdheti samhället. prövar frågor omvitesföreläggande enligt lagen.Den 1 januari 2001 träder den skärpning av jäm-ställdhetslagen i kraft som det fattades beslut omunder hösten. Ändringarna innebär bl.a. att arbetsgi-vare åläggs att kartlägga och analysera delsbestämmelser och praxis om löner och andra anställ-ningsvillkor som tillämpas hos arbetsgivaren, delslöneskillnader mellan kvinnor och män som utförarbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt.Syftet med lönekartläggningen och analysen ska varaatt upptäcka, åtgärda och förhindra osakliga skillna-der i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnoroch män.Arbetsgivaren ska upprätta en handlings-plan för jämställda löner med redovisning av resulta-tet av kartläggningen och analysen. Skyldigheten attupprätta en plan gäller inte för arbetsgivare som vidsenaste kalenderårsskifte sysselsatte färre än tio ar-betstagare.Hösten 1999 tog JämO initiativ till en granskningav IT-branschen ur jämställdhetssynpunkt. JämOskrev till 22 utvalda företag ochbegärde in deras jämställdhetsplaner för granskning.JämO planerar att ta en förnyad kon-takt med företagen, detta för att följa upp och bevakaatt de jämställdhetsplaner som arbetats fram efterlevsoch att det fortsättningsvis bedrivs ett aktivt ochmålinriktat jämställdhetsarbete hos de granskade IT-företagen. JämO vill särskilt följa upp företagensrekryteringsåtgärder, då företagens planerade åtgärderi sig inte är en garanti för att de verkligen genomförs.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsminister för svaret. Det var ett mycket bra svar,men verkligheten är ju inte riktigt sådan.Jag håller med ministern om att det krävs ett lång-siktigt arbete med att ändra attityder och andragrundläggande förutsättningar. Det är också positivtatt ministern inser att förutsättningen är att kvinnoroch män tillsammans kan sätta sig över förlegadenormer, strukturer, arbetssätt och organisationer.Näringsministern fortsätter med de möjligheter somfinns vad gäller jämställdhetslagen och JämO. Alltdetta är gott och väl.Det stora problemet är dock den starkt könsupp-delade arbetsmarknaden med männen i det privatanäringslivet och kvinnorna i den offentliga sektorn.Detta har uppmärksammats av , bl.a. vidvärldskvinnokonferensen i . Detta ärett stort bakslag för ställning som ledandeinom jämställdheten.Riksdagen fastställde ett antal mål påIT-området. En mansdominerad IT-utveckling skulleaktivt motverkas, och i stället skulle IT göras till enangelägenhet för alla. Ändå var i början av 1999endast en femtedel av de examinerade på högre IT-utbildningar kvinnor. Det är viktigt att den nya myn-digheten för forskning och utveckling får uppdragetatt ta fram ett särskilt programområde som berörgenus och teknik.Fru talman! Det är positivt att JämO fortsätter singranskning av IT-företagen. konstaterademan att av den femtedel anställda som är kvinnorarbetar dessutom huvuddelen inom administration.Företagen skyller på att det finns få kvalificeradekvinnor i branschen. JämO anser att det argumentetinte stämmer. Endast en jämställdhetsplan av 22 upp-fyllde JämO:s krav . 16 företag återkom medkompletterande jämställdhetsplaner, men bara tre avdessa kunde godkännas utan ändringar.Ungefär 203 000 personer arbetar i den svenskaIT-sektorn. har det blivit lite bättre; nu sägerman att är kvinnor. I industrin är ande-len kvinnor snäppet . AMS räknar med attsysselsättningen i IT-branschen ökar med 15-20 %per år under kommande . Andelen kvinnligastyrelseledamöter i IT-branschen är , vilket ärmycket lågt. I svenska bolagsstyrelser är siffran4 ½ %.Fru talman! för fram fyra områ-den som gynnar kvinnorna i IT-branschen. För detförsta går karriären i ett IT-företag fort, vilket är braför kvinnor som ofta gör uppehåll i karriären för attvara föräldralediga. För det andra satsar många före-tag på förlängd semester, flexibla arbetstider ochextra föräldrapenning. För det tredje efterfrågas hosIT-företagen det kvinnliga ledarskapet. För det fjärdefinns inte uppdelningen i kvinno- och mansyrken.Tyvärr har dock endast två av ca 70 börsnoterade IT-företag svarat på remissen av Jämits delbetänkande.Ord står alltså mot ord.Det vore rimligt att den nya ekonomin, en helt nysektor, klarar jämställdheten, med vetskap om attkvinnor stansat in miljontals tecken genom tiderna.Tjejerna kommer in sent och åker ut först. Jag villfråga näringsministern, med vetskap om att lagstift-ning inte är enda vägen för jämställdhet, om Närings-departementet verkligen inte har några kompletteran-de idéer som kan ge näring åt tjejernas intåg i IT-branschen.Anf. 83 ():Fru talman! Utvecklingen inom IT-området sker iallt väsentligt utanför den av politiker kontrolleradesamhällssektorn. Man kan på goda grunder anta attjust detta är ett av skälen till att har blivit enav världens ledande IT-nationer. Utrymmet för politi-kerna att genomföra sina jämställdhetsambitioner ärhär de facto tämligen begränsat.Jag hörde näringsministern säga i Kvällsöppet iförra veckan att det inte är så lämpligt att tillgripalagstiftning som saknar allmän acceptans hos med-borgarna. Jag håller fullständigt med om det. Sådantskapar bara löje och politikerförakt.Vi moderater anser att jämställdhet är en viktigfråga när det gäller IT. Vi anser inte att man genomkvotering skapar ett mer jämställt samhälle. Mangynnar inte jämställdheten genom att kvotera in kvin-nor i styrelser eller på andra ledande poster. Mansätter tvärtom en stämpel på kvinnor att de inte är likakompetenta som män.Makt och inflytande i samhället kan inte bli före-mål för fördelningspolitik. Makt är något som denenskilda individen skaffar sig genom kompetensupp-byggnad, nätverksbyggande och målmedvetet arbete.Vi förordar en politik som gör det möjligt för bådekvinnor och män att nå maktpositioner inom allasamhällsområden, inklusive IT-sektorn. Vi är dockmer intresserade av konkreta åtgärder än av hand-lingsplaner och liknande.I den statistik som presenterar ligger nyck-eln till att endast av ledamöterna i de börsno-terade IT-företagens styrelser är kvinnor och att an-delen i kvinnor i ledningen för dessa företag bara är6 %. Detta är en naturlig följd av att andelen kvinnorsom över huvud taget är verksamma inom IT-branschen är så låg.Kvotering är helt fel medicin. I stället bör man in-rikta sig på att få in fler kvinnor i IT-sektorn för attbredda underlaget för rekrytering till högre positio-ner.Denna nya informationsteknik i cyber space-miljön domineras av pojkarna. Även om antaletflickor som utnyttjar denna teknologi växer kan rela-tionen användare på högskolorna tyvärr uppskattastill pojkar och flickor - om man ser tilldem som förstår tekniken i sig.I IT-samhället är det viktigt att föräldrarna ochskolan är observanta på detta så att flickorna intehalkar efter i utvecklingen.Det är lämpligt med riktad information och ut-bildning till flickor på ett tidigt stadium, redan i låg-stadiet. Lärarna har här en viktig pedagogisk uppgift,så stor att särskild vikt bör tillmätas den redan i lärar-utbildningen.Vi anser alltså att flickor ska stimuleras att arbetamed IT. Att stimulera får dock inte förväxlas medstyrning genom tillfälliga insatser med tonvikt på denmatematiska jämställdheten.Politikens - och det civila samhällets - uppgiftmåste i stället vara att förse flickor och unga kvinnormed erforderliga verktyg för att de av egen kraft skakunna belägga sin beskärda del av jobben inom tek-niska och naturvetenskapliga verksamhetsområden.Verktygen heter intresse, kompetens och självförtro-endet att våga välja otraditionellt.Anf. 84 Näringsminister ():Fru talman! Vi börjar med verkligheten. Verklig-heten är sådan att IT - informationsteknik - användsinom alla områden. Vi har alltför lätt att dela upp ibranscher, och vi ser IT-verksamheten som de kon-sulter eller de som enbart jobbar med IT-utvecklingen. IT är ett verktyg som vi här i kamma-ren, i regeringen och annorstädes i de gamla basnä-ringarna använder . Därmed finns det en faraatt göra en alltför stor uppdelning av detta.Det är klart att när det gäller IT och den nya eko-nomin har vi ett lågt deltagande av kvinnor. Det bott-nar mycket i det jag sade i mitt svar, dvs. ju mer ettarbete styrs av teknik i form av en maskin och lik-nande, desto längre ifrån är normalt sett kvinnor. Vikan konstatera att få kvinnor söker till den tekniskautbildningen - Tekniska högskolan, systemvetarlin-jen. Därmed kan det sägas att lärandet av dessa verk-tyg från grunden i skolan och även den högre utbild-ningen - forskningen - har stor betydelse.Nu har vi en jämställdhetslag. Den kommer attförstärkas . Vi har infört den s.k. ,som handlar just om att följa jämställdhetsutveckling-en inom såväl IT-sektorn som transportsektorn. Dethar kommit delrapporter, och frågan följs upp på ettbra sätt. SCB kommer också att ta fram statistik ned-bruten på en nivå så att könsskillnader syns. Den nyamyndigheten för forskning och utveckling har storvikt här.Det är både och. Det är både lagstiftning, åtgärdersom regering och vidtar, men också inteminst de attityder som dessa företag har, de förhål-landen som finns för de människor som kan arbetainom IT-sektorn. Jobbar man dygnet runt, har man ettarbetstempo som är helt onormalt, oberoende om manär man eller kvinna, är det svårare för många att deltai denna bransch. Det har också visat sig inte minst närdet gäller kvinnor.Det handlar om lagstiftning. Det handlar om atti-tyder. Det handlar om att förstå att kvinnor bär mångagånger särskilda kunskaper. Det är kunskaper sominte minst den här branschen har stor glädje av - inteminst i styrelsearbetet. De företag som inte tar till sigde speciella kunskaper som kvinnor många gångerhar - jag generaliserar: det är skillnad på kvinnor ochkvinnor och män och män - lever farligt. De företa-gen kommer att förlora både i styrelse och i manage-ment. Den starkaste kraften för att få fler kvinnor iIT-branschen är att medvetandegöra detta så att manförstår. Det är bra för , bra för företagen ochbra för kvinnor och män.Anf. 85 ():Fru talman! Javisst, näringsminister ,det finns IT överallt.Jag frågade kvinnorna i äldreomsorgen varför devar så besvikna på det datasystem de hade fått. Desade att det inte stämde med deras verklighet. Jagfrågade varför de inte gjorde systemet själva. Nej, detvar någon som skulle komma dit och bygga upp derasprogram.Det är därför kvinnorna måste in i hela processen,dvs. vara med och bygga upp och inte bara använda.Informations- och kommunikationstekniken, ICT,ökar jättesnabbt. Den snabba utvecklingen skapar enakut brist på kunskap och kompetens. Teknologin ären så omfattande, diversifierad kunskapsmassa att deintelligenta lösningarna är beroende av såväl kvinnorsom män. Detta inser måste göra krafttag. Om IT-sektorn byggs uppefter männens erfarenheter riskerar den att bli enballong som spricker. Jag tror att männens IT-ballongspricker om kvinnorna inte snabbt kommer in i störreomfattning. Tekniken är till för att ta till vara ett in-nehåll som positivt utvecklar välfärden i samhället.Utan kvinnors erfarenheter vid utformandet och fo-kuseringen på innehållet försvinner mycket avmänskliga aspekter och innovationstänkande.Jag delar Jämits uppfattning att myndigheter skages i uppdrag att utveckla statistik i frågor som rör ITur ett jämställdhetsperspektiv. Det är också viktigt attstatistiken har en tidsmässig balans med det uppdragden har att mäta. Som exempel kan jag nämna attSCB:s insamling av data vad gäller lönestatistik haren tidsmässig eftersläpning som gör att det kan ifrå-gasättas att den verkligen klarar att mäta på ett rättvistsätt. Det skiljer mellan första och sistamättidpunkt. Det inverkar negativt vid jämförelser.Under en sådan period kan både löneglidning ochförnyade avtal påverka nivå och förändringstakt.Även en helt samordnad undersökning skullekunna ge missvisande information om lönerelationenmellan olika arbetstagare beroende på när under åretparterna på arbetsmarknaden har slutit sitt avtal. Detär inte rättvist, och det kommer kvinnorna att få levamed i decennier.Fru talman! Högskolor och studentkårer förstårinte alltid att grunden till problemen med för fåkvinnliga teknologer kan finnas i den egna organisa-tionen och verksamheten och inte hos kvinnornasjälva. Linjernas rekryteringsgrupper borde koncent-rera sig på att förmedla insikt om detta och inte för-söka förändra kvinnliga gymnasister.Ett exempel jag vill ta upp är . Högsko-lan och studentkåren stöder föreningar för män ditkvinnor nekas tillträde, bara för att de är kvinnor. Devisar stolt upp Chalmersspexet, som inte tillåter kvin-nor på scen för att det är tradition. Det är den bildskolan visar upp utåt. Då är det inte så konstigt attunga kvinnor inte attraheras. Inga kvinnor vill gå påen skola där de blir uteslutna från en mängd aktivite-ter därför att de är kvinnor. Därför vill jag fråga nä-ringsminister hur regeringen kan påpekasitt ogillande av detta och tala om att det blir väldigtsvårt för oss att genomföra den jämställdhet vi villnär ni inte hänger med utan vill stå kvar i gamla tra-ditioner.Anf. 86 ():Fru talman! Det är inte rättvist, säger , att det finns så få kvinnor i IT-branschen.Jag tror inte att det är så mycket fråga om rättvisasom att tyvärr alltför många kvinnor fortfarande väl-jer traditionellt när det gäller utbildning och yrke. Nugäller det att försöka bryta den cirkeln på något sätt.Ett intressant projekt som har praktiserats är upp-levelsemuseer, exempelvis Tom Tits Experiment iSödertälje, som ett utmärkt sätt att väcka intresse förteknik både hos små pojkar och hos små flickor. Defår under lek komma underfund med vad den kallaväggen är eller hur hävstångseffekten fungerar. Dethär är verksamheter som det privata näringslivet harvisat mycket stort intresse för därför att de inser att demåste dra sitt strå till stacken för att bredda sitt re-kryteringsunderlag.Personligen är jag inte så orolig för att det ärgamla förlegade attityder som gör att så få företaganställer kvinnor inom IT-branschen. Problemet är attdet finns så få kvinnor att tillgå som har rätt kompe-tens.Nu är det ett skriande brist på personal på det härområdet. Företagen söker kompetenta medarbetaremed ljus och lykta, var helst de kan finna dennakompetens, hos män eller hos kvinnor. Då måste detvara bl.a. vår uppgift som politiker att bidra till att defår det lättare att hitta de medarbetare de behöver.Jag undrar om näringsministern har några projekt,typ upplevelsemuseer, eller något annat sätt att merhandfast lära ungarna att det här är intressant redanfrån väldigt låg ålder.Anf. 87 Näringsminister ():Fru talman! Får jag börja med att säga till : Jag har ingen annan uppfattning. Jagtycker att det här är ett problem. Jag tycker att vimåste göra mycket. Men jag tror att även Ulla-BrittHagström måste vara lite mer konkret. Ulla-BrittHagström frågar mig vad regeringen gör. Ja, rege-ringen förstärker, och det har också tagitställning till det, jämställdhetslagen. Vi har införtJämit. Vi gör en hel del på jämställdhetsområdet närdet gäller universiteten och högskolorna. Vi kan göramycket mer där. Jag delar den uppfattningen.Min poäng var att det väldigt mycket handlar omde attityder, de organisationer och strukturer somfinns i företagen, inte minst i IT-branschen som gårväldigt fort och snabbt. Det är ofrånkomligen så.Sedan är det ett faktum att få kvinnor söker sig tillhögre teknisk utbildning, och det i sin tur får en kon-sekvens.Jag kan redan nu säga att vi kommer från Nä-ringsdepartementet att presentera en utredning somvisar IT:s oerhörda betydelse för tillväxten i visar sig att den har haft mycket större betydelseän vad vi kanske tror. Men den visar också att viframöver kommer att ha en väldigt stor brist på justde verkliga spjutspetsarna inom IT som kommer attkunna stoppa vår utveckling. Därav följer att vi måstekoncentrera oss mer på just spetsutbildning. Vi äralltså väldigt duktiga när det gäller bas- och grundut-bildningen i inom IT-området. Men just närdet gäller spetsen har vi alltför få. Där tycker jag bör uppmärksamma könsfördelningen när mantar upp den frågan.Jag delar den uppfattningen. Jag har ingen annanuppfattning. Jag har redovisat de åtgärder vi genom-för, men det handlar också om företagens ansvar. Viutser inte styrelserna i de här företagen, och vi skainte heller göra det. Jag är också mot kvotering närdet gäller att utse en styrelse, även mot könskvote-ring. Men det blir annat om vi skulle hamna i en situ-ation där näringslivet år ut och år in redovisar att maninte tar vara på den enorma kompetens som finns.Amerikanska studier under begreppet diversity harvisat att företag med personal där man är gammal ochung, från olika etniska grupper, kvinnor och män harockså den högsta produktiviteten. Det här måste nä-ringslivet ta till sig och inte slentrianmässigt anställagubbar och pojkar i gubbstrukturer. Då är man självförlorare, det är det jag vill uttrycka.Jag har ingen annan uppfattning. Vi ska göra vadvi kan, men det handlar ytterst också, tillsammansmed lagstiftning och de åtgärder som regering ochriksdag vidtar, om att förändra attityder. Jag skulle troatt de nya ekonomierna, som är helt annorlunda än degamla ekonomierna, handlar mycket om fantasi, omkultur och konst. Ekonomierna fungerar i stort settannorlunda. Där är det också så att kvinnor bättre kanhantera detta än gubbar i min ålder som är vana vidgamla industriella komplex.Än en gång: Att medvetandegöra detta är väldigtviktigt från vår sida.Anf. 88 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret. Jag gjorde enreflektion gällande inlägg. Jagsatte frågetecken: Vad är rättvisa? Vad är rätt kom-petens? Vem har bestämt hur denna kompetens serut?Den kartläggning som för IToch transport har genomfört visar att andelen kvinnort.o.m. har andelen kvinnor inomADB och systemvetenskapliga linjer minskat från 46till . : Varför sjunker siffrorna?På tre år har andelen kvinnor med civilingenjörsexa-men inom datateknik sjunkit från . Mellan1990 och 1999 sjönk andelen utexaminerade kvinnorfrån elektronik- och dataområdet från 26 till 19 %.Inom forskarutbildningen ligger andelen kvinnor kvarmed 17 %.Sedan är det också fråga om attityderna. Det göratt det är ett måste att kvinnorna är med och byggerupp nätet, inte bara är städgummor på nätet. talarjag om den stora delen av handel på Internet som ärrelaterad till porr. Trots lagstiftning finns det grovbarnpornografi med inslag av olika övergrepp utfördaav en vuxen att tillgå på nätet. , somarbetar med att avslöja barnpornografi på nätet, får igenomsnitt in tio nya tips . Skolans jäm-ställdhetsundervisning saboteras av detta, och det ärytterligare ett tecken på att kvinnor måste in tidigt.I det här sammanhanget vill jag också ge en upp-maning till som jag kanske borde hagett till skolministern, men ni ministrar träffas väl, attdet är viktigt att eleverna e-postadress inte publicerasi offentliga klasslistor för att skydda elever från otill-börliga kontakter och provocerande reklam. Här trorjag att kvinnorna har en stor uppgift att vara med ochforma nätet från grunden.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 2000/01:99 omväg 73Anf. 89 Näringsminister ():Fru talman! de har frå-gat mig om vilka konkreta åtgärder regeringen avservidta för att väg 73 ska kunna byggas ut på sträckanFors-Nynäshamn, men också hur regeringen avser attfinansiera utbyggnaden av väg 73.En ny infart till tätort byggs för när-varande. Den är en del av väg 73. Infarten är priorite-rad av som 1998 fastställde den gällan-de länsplanen för regional transportinfrastruktur. Enannan del är avsnittet mellan och , ensträcka som inte har byggtsom. Denna del av väg 73 är en av landets 100 mesttrafikfarliga vägar enligt . hardärför utfört insatser för att öka trafiksäkerheten längsden befintliga vägen. Flera åtgärder kommer också attske och 2002. Aktuella åtgärder är attsätta upp sidoräcken för att hindra avkörningar och attrensa sidoområden från farliga hinder om avkörningarändå sker. Trafikfarliga korsningar kommer också attförbättras.Regeringen avser lägga fram en proposition ominfrastrukturens utveckling. I den aviseras bl.a. stor-leken på medel till utbyggnader av vägar m.m. Propo-sitionen kommer att följas av en ny investeringspla-nering i länen. Enligt gällande planeringssystem an-svarar då för att avväga hur investe-ringsmedlen kan användas på bästa sätt.