prot · GO0944 · 2000-12-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 2000/01:44Måndagen den 11 decemberKl. 10.00 - 15.57Det justerade protokollet beräknas utkomma ----------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 4 och 5 december.2 § Meddelande om allmänpolitisk debattAndre vice talmannen meddelade att ett meddelandeom allmänpolitisk debatt delats ut till ledamöterna.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner2000/01:L5 och L6 till lagutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtbildningsutskottets betänkanden /01:UbU6,UbU1 och betänkande 2000/01:TU75 § Hälsovård, sjukvård och social omsorgFöredrogssocialutskottets betänkande 2000/01:SoU1Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social om-sorg (prop. 2000/01:1 delvis)Övergripande frågorAnf. 1 ():Fru talman! betänkande behand-lar utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg. Betänkandet utgår från budgeten, som är ettsamarbete mellan Socialdemokraterna, . I betänkandet behandlas också enrad motioner från den allmänna motionstiden. Jag skaåterkomma till några av dem.Fru talman! Flera rapporter visar att klassklyftor-na växer. Rapporterna redovisar utvecklingen framtill 1998, en period som i stort kännetecknas av be-sparingar och nedskärningar i offentlig sektor. I dagökar tillväxten. Det är då den sittande majoritetensuppgift att se till att tillväxten fördelas så att allamänniskor får del av den. Det är ett nästan klassisktuttalande att det går bra för , men det går intebra för alla människor i . Det är dags att ändrapå det, och i någon mening är förslagen i utgiftsom-råde 9 ett led i det arbetet.Hälso- och sjukvården förstärks med 1 miljard år2001 och med sammanlagt 9 miljarder under perio-den . Pengarna ska satsa på primärvård,äldreomsorg och psykiatri. Det är viktigt att under-stryka att pengarna fördelas i denna budget och inte,som vissa velat göra gällande, i den särpropositionsom debatterades i kammaren och där endel av inriktningen var ökad privatisering av primär-vården, en proposition som inte stodbakom. Resursförstärkningen däremot är en del avbudgetuppgörelsen mellan Socialdemokraterna,. Det är en viktig ochnödvändig resursförstärkning för att möta de ökadebehov som finns, eftersom vi som befolkning blir alltäldre och nya behandlingsmetoder kommer till. Dettakräver både mer personal och utrustning.Enligt alla tillgängliga skatteprognoser får ocksålandstingen högre skatteintäkter. Trots det kan detfinnas all anledning att återkomma till frågan omresursförstärkningar när det gäller sjukvården ochäldreomsorgen. har inte stängt dörrenför att det kan komma att behövas mer pengar. Dethandlar bl.a. om att kunna klara av rekryteringen avpersonal till sjukvården , och då behövervi ett löneläge som gör att människor söker sig tilldetta viktiga område. Det handlar också om att klaramålet att vårdens kvalitet och tillgänglighet ska för-bättras.Vad vi inte behöver är ytterligare vinstintressen ivården. Kammaren kommer att få tillfälle till en för-djupad diskussion om detta , då vi ska dis-kutera betänkandet om sjukhus med vinstsyfte. Jagvill inte föregripa den debatten men kan konstatera attgenerella system och en väl utbyggd offentlig sektorhar varit grunden för att utjämna klyftorna i samhäl-let. När vi nu har tagit oss an uppgiften att laga revor-na i välfärden är det inte genom att privatisera, kon-kurrensutsätta och låta vinstintressena styra som detska ske. Historien har visat oss att när det är vinstin-tressena som får styra är det alltid de rika, de mervälbesuttna som klarar sig bäst, som kan köpa "extra"tjänster, i detta fall vård. De som har behoven meninte tillräckligt tjock plånbok klarar sig sämst.I betänkandet fastställs mål för de olika områdena.När det gäller folkhälsan är målet att folkhälsan skaförbättras för de grupper i samhället som är mestutsatta ur hälsosynpunkt. Vi vet att hälsa liksom ohäl-sa är klassrelaterad, att de med svag ekonomi ocksåhar den sämsta hälsan, att medellivslängden i dagökar i alla grupper utom bland kvinnor i LO-gruppenmed okvalificerade yrken. Vi vet att långtidssjuk-skrivningarna ökar mest bland kvinnor i offentligsektor, ofta i låglöneyrken. För är detalldeles självklart att målet bör vara att förbättra folk-hälsan för just dessa grupper. har till-sammans med och Centerpartietreserverat sig mot detta. Man menar att folkhälsanbör förbättras för alla och särskilt för de hälsomässigtutsatta grupperna. Vi menar att det är dags att riktainsatserna till dem som bäst behöver det, och dåhandlar det om de mest utsatta.Det satsas också utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa. Den kommitté som började sitt arbete 1998för att föreslå och initiera åtgärder som syftar till attskapa en bättre situation för hemlösa ska fortsätta sittarbete även 2001. Det pågår också en rad projekt ute ilandet som har förbättrat situationen för många hem-lösa. är det viktigt att konstatera att fortfa-rande lever alldeles för många människor utan per-manent boende, i trappuppgångar, på parkbänkar, itunnelbana och en förfärande stor del av dem är psy-kiskt sjuka. Samhället och vi politiker har faktisktmisslyckats . I nästan samtliga av landetskommuner finns det hemlösa, och detta oavsett vilkenmajoritet som styr. Det är bra att vi i denna budgetfortsätter arbetet med att initiera åtgärder, men detbörjar också bli dags att utveckla fler redskap för attsäkra människors rätt till en egen bostad, t.ex. genomatt lagstifta så att bostaden blir en social rättighet.Detta kan t.ex. ske inom ramen för den socialtjänstlagsom ska presenteras för i vår.Vi förstärker tandvårdsförsäkringen tre år i radoch börjar med att minska kostnaderna för proteser,dvs. en åtgärd som bör minska tandvårdskostnadernaför de äldre. har också en utredning tillsattssom har till uppgift att göra en samlad utvärdering avdet reformerade tandvårdsstödet. Särskilt ska utreda-ren titta på förutsättningarna för att förbättra stödetvid höga behandlingskostnader för äldre. Jag liksomsocialministern förutsätter också att utredaren kom-mer att belysa situationen för yngre vuxna och derasförutsättningar att få den tandvård de behöver. På siktmåste målet vara att tandvården ska in under hög-kostnadsskyddet, något som har reserve-rat sig för. Vi avvaktar utredningen och avser i kom-mande förhandlingar att driva frågan om en stegvisutbyggnad av tandvårdsförsäkringen, där vi succes-sivt bygger ut högkostnadsskyddet för prioriteradegrupper. Vi avser alltså att bygga ut tandvårdsförsäk-ringen stegvis, och det känns bra att konstatera att detinom de tre samarbetspartierna finns en samsyn omatt tandvårdsförsäkringen ska byggas ut och att sats-ningarna under 2001-2003 är ett första steg.Det finns alltså förslag inom utgiftsområdet somleder framåt. Det handlar om satsningen på sjukvår-den och äldreomsorgen, om personliga ombud förpsykiskt sjuka, om satsning på tandhälsa, om satsningpå hemlösa, om satsning på de sämst ställda grupper-na när det gäller folkhälsa. Det handlar om en fortsattsatsning på kvinnojourerna och på Rikskvinnocent-rum.Det handlar också om en satsning på utökad in-formation om tobakens skadeverkningar och om merpengar för att minska den totala alkoholkonsumtio-nen.Det tillsätts en utredning när det gäller hjälpmedelför studerande med funktionshinder och hur den nyateknik som utvecklas på hjälpmedelsområdet skakunna komma olika grupper till del.Riksdagen har också fattat beslut om att tabort 65-årsgränsen för rätt till personlig assistent.Detta är steg i rätt riktning när det gäller att ut-veckla välfärden i . Även om mycket återståratt göra för att säkra välfärden för de sämst ställda såär detta steg i rätt riktning. För nu är det deras tur -alla dessa grupper som inte har kunnat glädja sig åthöjda fastighetspriser eller åt att vinna på börsensuppgång. Det gäller alla dessa grupper som stårutanför arbetsmarknaden och som inte fått del av enreallöneökning.Nu handlar det alltså om att fortsätta driva välfärdoch satsa på en aktiv arbetsmarknadspolitik som förmänniskor ut på arbetsmarknaden. Det handlar omgenerella system, rättighetslagar och en utbyggdoffentlig sektor. Det är de samverkande partierna somär en garant för att detta sker.Det finns en rad borgerliga reservationer till be-tänkandet som i och för sig är sympatiska - en del.Problemet är att de har en prislapp. De finansierasofta med neddragningar på andra områden. Modera-terna t.ex. betalar sina satsningar på handikappoliti-ken med sänkta nivåer i sjukförsäkring, a-kassa ochföräldraförsäkring, med minskat vuxenstudiestöd,minskad arbetsmarknadspolitik och med minskatbistånd. Sammanlagt sänker man skatter med nästan50 miljarder på ett sätt som ger höginkomsttagaren enskattelättnad på och låginkomst-tagaren en skattelättnad på . Klas-sklyftorna växer och trygghetssystemen urholkas.I delbetänkandet Välfärd vid vägskäl, SOU2000:3, skriver man:"och de nordiska länderna har etablerat enuniversell modell för den sociala tryggheten där bi-drag och social service till alla medborgare kombine-ras med inkomstrelaterade socialförsäkringar medinslag av grundtrygghet för dem som saknar inkoms-ter. Detta har kombinerats med en aktiv arbetsmark-nadspolitik och utbyggd social omsorg som medver-kar till en hög sysselsättningsnivå internationellt sett,inte minst bland kvinnor. I ett jämförande perspektivförefaller denna modell vara mer framgångsrik närdet gäller att öka chanserna också för de sämst ställdamedborgarna att hantera de påfrestningar som livetsolika faser ger. "Min slutsats av detta blir att det gäller att förstärkade generella systemen och offentlig sektor om vi villutjämna klassklyftorna och minska ofärden. Dethandlar alltså inte om att privatisera, konkurrensut-sätta och individualisera.Fru talman! står som sagt bakomutgiftsområde 9. Men i betänkandet behandlas ocksåen rad motioner från den allmänna motionstiden.Vänsterpartiet har i den delen två reservationer.Den första handlar om transsexuella. Vi menar attdet behövs en utredning för att belysa transsexuellapersoners situation i samhället. Utredningen ska ock-så lämna förslag för att förbättra deras situation.Den andra reservationen handlar om spelberoen-de. Alltfler blir spelberoende. Det finns i dagfyra behandlingshem för spelberoende - kanske fler.Men däremot har man ingen rätt att få behandling försitt missbruk. Den frågan avser vi att återkomma till.I reservationen lyfter vi fram det faktum att det stat-ligt ägda AB tjänar stora pengar på sittspel och har en aktiv marknadsföring för att lockaalltfler att spela. Vad man inte informerar om är denegativa skadeverkningarna som spelandet åsamkarden enskilde och samhället. Vi föreslår att SvenskaSpel ska få direktiv som innebär att man ska informe-ra om skadeverkningarna. Detta är inget märkvärdigt.Så har t.ex. Systembolaget en informationsplikt omalkoholens skadeverkningar.Vi menar också att det bör tillsättas en kommis-sion som ska belysa de negativa konsekvenserna avspel i ett brett perspektiv. Inga ytterligare kasinonmed internationella regler för spel bör etableras ilandet innan kommissionen har avslutat sitt arbete.Vi har också två särskilda yttranden när det gällerFolkhälsoinstitutet och dess uppdrag. Vi har valt attavvakta den utredning som pågår, men vi menar bl.a.att bör få behålla det s.k. homo-sexuppdraget.Fru talman! Som jag har sagt så står vibakom budgeten och utgiftsområde 9, men jag yrkarbifall till reservation nr 12.Anf. 2 ():Fru talman! Trygghet är en väsentlig del av detsom vi uppfattar som välfärd. Det gäller trygghetenatt kunna leva på sin lön, och kanske framför allt attveta att om man blir sjuk och behöver god vård så fårman det.Så är det inte för många . Vi vill därför se enannan inriktning av den ekonomiska politiken. Medvåra förslag vill vi skapa förutsättningar för ett eko-nomiskt, kulturellt och socialt växande . Vivill ha ett med mer av frihet och trygghet, därde enskilda människorna får ett större inflytande översina liv.När nu majoritet genom riksdagsbe-slutet om ramarna för de olika ut-giftsområdena valde en annan inriktning har vi valtatt inte delta i det nu aktuella beslutet om anslagsför-delning inom utgiftsområde 9.Jag ska ta upp en del av våra synpunkter huvud-sakligen gällande sjukvården. Mina kolleger kommersenare att speciellt beröra våra förslag inom äldreom-sorg och handikappolitik.Fru talman! Regeringens budget ger inget somförbättrar vården. Den konserverar bara en ineffektivorganisation. Med våra förslag får vi verktyg för attkunna förändra vård och omsorg och utnyttja resur-serna på ett bättre sätt. Då räcker de också till mervård. År har vi föreslagit förändringar somskulle ge kortare köer och stärka patientens ställning.Men Socialdemokraterna bromsar ständigt allt vadtygeln håller.Ni talar om att förbättra tillgänglighet och stärkapatientens ställning, i budgeten och senast i Dagma-röverenskommelsen. Men var är ni när konkreta be-slut måste till? Då faller talet platt till marken. Nisäger nej till vårdgaranti, trots att vårdgaranti kortarköerna i t.ex. . Ni har ridit spärr mot för-ändrade driftsformer som borgerliga landsting före-slår. Det gäller inte bara privatiseringar utan ocksåbolagiseringar, trots att sådana vårdformer visat sigge billigare vård med minst lika hög kvalitetoch kortare köer.Att veta att man inte behöver gå orolig och vänta,inte behöver leva med en ständig smärta i väntan påen operation och inte behöver gå så länge med nedsattsyn att man sedan inte någonsin kan se riktigt bra ochatt ha rätt att välja vårdgivare när det behövs - det ärviktiga delar av vår trygghet och välfärd. Hur kanman då, som ni socialdemokrater gör, säga nej tillutveckling av vården? Vad kostar sjukfrånvaron iproduktionsbortfall och minskade skatteintäkter närtidiga effektiva insatser hade kortat frånvaron? Menframför allt: Vad är den humanitära kostnaden för desvaga, dem med de största behoven, på grund av ettsystem som försvarar en dålig funktion och som såilla tar till vara resurserna?Har vi råd att låta välfärden urholkas och att låtatant bli både blind och döv bara för att ni soci-aldemokrater vill bevara ett obsolet landstingssys-tem? Det är ett system som beskri-ver som ett finansiellt monopol där man själv be-stämmer om man ska utsättas för konkurrens. Ombehovet av vård är avgörande, och inte personligekonomi eller social status, som man verbalt säger -hur kan man då acceptera att människor som harbetalt skatt i hela sitt liv för att få vård inte får den närde behöver den? För så är det i socialdemokra-ternas Sverige.Fru talman! Där kan endast den som har"penningar och känningar" vara säker på att få vård itid. Den lilla människan ställs i vårdkö hellre än attsocialdemokrater tillåter konkurrerande vårdgivare.Ni talar om att stärka patientens ställning, men varvar ni när vi yrkat på rätt att välja läkare i hela landet?Nu har även det socialdemokratiskt styrda delvis insett att man inte kan stängainne människor i län. Men varför har ni låtit demvänta så länge på självklara beslut? Var var ni när vikrävde en generell rätt till second opinion? Vad är detsom gör att ni socialdemokrater ständigt måste släpasoch dras till varje förändring som sätter den enskildesrätt i centrum, och varför hänger ni in i det längstakvar vid monopolförsvar och planekonomi? När skani möta framtiden så att säga framlänges och intebaklänges?Fru talman! Eftersom vi föredrar att möta framti-dens problem öga mot öga och inte backar in i fram-tiden anser vi t.ex. att regeringens satsningar på enförbättrad tandvårdsförsäkring är otillräckliga ochalldeles för långsamma. Vi vill därför redan nu för-stärka tandvårdsförsäkringen med 300 miljoner kro-nor . Högkostnadsskyddet för de grupper ibefolkningen som har stora tandvårdsbehov måsteprioriteras. Alla patienter bör själva stå för kostnadenupp till . Däröver bör subventionsgraden vara60 %. Staten bör ta över finansieringsansvaret föroffentligt finansierad tandvård utom i de fall därverksamheten ska regleras av hälso- och sjukvårdsla-gen.Jag vill i detta sammanhang, fru talman, uttryckatillfredsställelse över att utskottet gör ett tillkännagi-vande om en lagstadgad rätt till valfrihet mellan of-fentlig och privat tandvård för barn och ungdom. Dethar suttit hårt åt , och det skedde inte hellernu spontant utan med tångförlossning. Ständigt harSocialdemokraterna försökt undvika att sätta denenskildes rätt främst och skyddat monopolverksam-heten i landstingen, men är det slut i denna fråga.På läkemedelsområdet, fru talman, innebär våraförslag en kraftig minskning av kostnaderna underåren framöver, som skyddet för de mestutsatta förbättras. Vi anser att läkemedelsförmånen påsikt bör ingå i den obligatoriska hälsoförsäkring somvi vill införa. I väntan på det anser vi att kostnads-ansvaret för läkemedel bör återföras till staten för attbl.a. möjliggöra en bättre avvägning mellan de di-rekta läkemedelskostnaderna och läkemedlens övrigaeffekter på samhällsekonomin samt att dagens hög-kostnadsskydd för läkemedel ersätts med en frivilligmen offentlig försäkring. Vi beräknar att våra förslagsammanlagt på läkemedelsområdet skulle ge en be-sparing på ungefär 1,7 miljarder under år 2001.Vi anser, fru talman, att en avveckling av Apo-teksbolagets monopol skulle innebära stora fördelar.Det är en fråga om vårdtillgänglighet och service ochatt ta till vara resurser. Alla länder har regleringar förläkemedelsförsäljning, men är ett av de fåvästländer som har ett statligt monopol för detaljhan-del med läkemedel.I våra grannländer sker avregleringar. av-reglerade , och harläkemedelskostnaderna för patienten gått ned medca . förbereder avreglering så att licenserför nya apoteksetableringar kan ges . Dan-mark utökar antalet läkemedel som får säljas fritt somen del i en större apoteksreform. av den danskaegenvårdsmarknadens preparat kan då försäljas påandra ställen än apotek.Runtom oss avregleras alltså, men här, där frihe-ten är mest beskuren, försöker nu Apoteksbolagetutvidga sitt monopol genom att också gå in i parti-handeln.Fru talman! Svensk läkemedelsdistribution har ut-retts gång på gång. I stort sett alla utredningar harkommit fram till att monopolet bör avskaffas. Efter-som detta varje gång enligt Socialdemokraterna varitideologiskt fel slutsats har det tillsatts en ny utredningsom kommit fram till detsamma, varför en ny utred-ning tillsatts, osv.Regeringen och Socialdemokraterna stöder sig idessa frågor fortfarande på en departementsskrift,Apoteksbolagets framtida roll. Den blev grundligtavrättad, bl.a. av Konkurrensverket.Fru talman! Monopol är ineffektiva och skadligavar de än finns och bör avskaffas. Ett avskaffande avApoteksbolagets detaljhandelsmonopol skulle ökatillgängligheten och ge egenvården bättre förutsätt-ningar genom att receptfria mediciner, s.k. OTC-preparat, då kan säljas i vanliga affärer. Dessutom börreceptbelagda mediciner kunna köpas i privata affärerunder farmaceutisk ledning. Här finns en väl förbe-redd handel som kan öka servicen till allmänheten.Som jag sagt är regeringens hållning ge-nerellt inom hela vårdområdet märklig: Hellre bevaraett dyrt monopol än underlätta för gamla och sjuka.En avreglering på detta område, förenklade hante-ringsmetoder, konkurrens från postorderdistributionoch nya apoteksformer skulle leda till stora rationali-seringseffekter. Det har bedömts av regeringens egenutredare att en avreglering av apoteksmarknadenskulle spara miljarder. Gör det!Tillsynen inom vården måste skärpas och dessoberoende vara oomstritt. Vi föreslår därför en sär-skild medicinalstyrelse. Det finns också fortfarandestora brister inom psykiatrin, varför vi föreslår ettsärskilt stimulansbidrag på föratt komma till rätta med dessa. Vi är glada att Social-demokraterna äntligen tagit sig samman till personli-ga ombud, som vi har föreslagit tidigare.Fru talman! Det sexuella riskbeteendet ökar oro-ande. Det borde därför vara självklart att satsningarnapå det förebyggande arbetet mot hiv/aids ökas i ställetför att stagnera. Ett enigt socialutskott har förordat etttillkännagivande till regeringen om ett fortsatt särskiltstatsbidrag till storstadsregionerna, vilket ju alltid ärnågot. Men utöver detta föreslår vi att ytterligare 76miljoner kronor ska avsättas för hiv/aids-inriktadeinsatser. Det gör vi därför att verkligheten är sådan.Fru talman! Det finns ett par anhörigföreningar aven mycket speciell karaktär, just för att de anhörigainte längre är i livet. Det gäller FöräldraföreningenPlötslig Spädbarnsdöd och SPES-Suicid Preventionoch Efterlevandes Stöd. De har inte kunnat få bidragenligt det nu aktuella regelsystemet. Det är därför jagmed glädje kan konstatera att ett enligt utskott gerregeringen till känna att dessa föreningars situationsärskilt måste beaktas vid utvärderingen av regelsys-temet.Slutligen, fru talman, åtföljs denna budget av ettantal välmenande mål. Det första målet är att"vårdens kvalitet och tillgänglighet ska förbättras".Man måste då fråga sig varför regeringen inte i dennabudget föreslår något för att nå detta vällovliga mål.Det finns ingen vårdgaranti, ingen generell rätt tillsecond opinion, ingen rätt att välja vårdgivare ochingen avmonopolisering av apoteksverksamheten, föratt ta några exempel. Det är prat, prat och inget kon-kret.Lika anmärkningsvärt och signifikant är att rege-ringens omsorg om folkhälsan endast, enligt målbe-skrivningen, berör de grupper i samhället som mananser mest utsatta. Vi kan inte se så snävt på folkhäl-sans mål. Vi anser att en regering har ett visst ansvarför att alla medborgares hälsa förbättras om så ärmöjligt och att man inom detta område särskilt får sepå dem som har speciella problem.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1, ochjag står självfallet bakom våra övriga reservationeroch vårt yttrande.Anf. 3 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till hoppas att jag hinner med båda - annars får jagåterkomma till den andra frågan i min andra replik.Jag vill börja med det som säger omatt trygghet är viktigt. Han konstaterar: Har vi råd attlåta välfärden urholkas? Sedan säger han att det har vinog inte. Jag delar den uppfattningen - det har vi inte.Samtidigt kan jag konstatera att i sinmotion finansierar de ytterligare satsningar som Mo-deraterna gör på bl.a. tandvård - som är en bra sats-ning - med att just sänka ersättningsnivån i sjukför-säkringen, i föräldraförsäkringen och i a-kassan nedtill . Man ökar egenfinansieringen av a-kassan.Man minskar antalet personer i arbetsmarknadsut-bildning. Utanförskapet ökar alltså. Man minskarvuxenstudiestödet, dvs. människors rätt att kommaåter i arbetslivet. Man sänker också biståndet.Man finansierar alltså detta på bekostnad av demsom har det allra sämst ställt inte bara i utanockså ute i världen.Min fråga blir då: Är inte detta att urholka välfär-den? När man sänker nivåerna för dem som i dagunder lever med ersättningfrån systemen, är inte detta att urholka välfärden? Förmig är det helt självklart att man urholkar välfärden.Anf. 4 () replik:Fru talman! Om man tror att välfärd är detsammasom stora bidrag kan jag hålla med tror inte jag att välfärd bygger på bidrag, utanvälfärd bygger på arbete. Och finns det faktiskt enrimlig avvägning. Det ska löna sig att arbeta. Det skaalltså inte vara idé att hålla sig borta från sysselsätt-ning, att inte anstränga sig och försöka ta tag i pro-blemen, genom att vi ger sådana bidragsnivåer attnormala incitament för egen ansträngning faller bort.Vi tycker att det är viktigare att satsa på det somman inte kan göra något åt själv - att man råkar fådåliga tänder, att man blir sjuk - i stället för att läggapengarna där det är viktigt att mobilisera alla kraftertill arbete.Man ska klara sig väl om man råkar illa ut. Mendet ska inte vara så att det faktiskt hindrar att man gåri arbete.Vi har ett system, som säkert vet, somhar förvandlat en stor del av vår befolkning till kli-enter. Inte bara låginkomsttagare utan också medelin-komsttagare kan inte längre klara sig utan bidrag. Deär den offentliga maktens klienter, på sätt och vis litelivegna, därför att utbildning, ansträngning inte lönarsig.