prot · GN0967 · 2000-02-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:67Onsdagen den 16 februariKl. 9.00 - 10.4613.00 - 13.31Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 februari.2 § Anmälan om inkommen uppteckning frånEU-nämndens sammanträdeTalmannen anmälde att uppteckning från sammanträde fredagen den 21 januari 2000inkommit.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1999/2000:50 till finansutskottetFöredrogsMotion1999/2000:Ub16 av m.fl. (m)Situationen i - väckt enligt 3 kap. 15 §RO med anledning av händelse av större viktAnf. 1 (m):Fru talman! För drygt sedan presentera-de sin senaste rapport om skolan i siffror.Än en gång får vi veta att en stor andel av elevernalämnar utan att ha nått de grundläggandenationella kunskapsmålen. Andelen elever som inteblivit godkända i ett eller flera ämnen har t.o.m. ökatfrån till . Enutveckling åt helt fel håll, säger man i officiella utta-landen från myndigheten.Också andelen elever som inte är behöriga tillgymnasiets nationella program har ökat. Nära 10 %av eleverna har inte de förkunskaper som studiernakräver.På torsdag anordnas en särskild debatt här i riks-dagen om denna rapport. Också hade vi påinitiativ av oss moderater en debatt. Vi moderateranser att det är bra att den här frågan diskuteras.Grundskolan är vårt ansvar och vårt intresse. Men deträcker inte att prata. , som stiftat skollagoch som lagt grunden till de nationella kunskapsmå-len, måste också agera med anledning av de anmärk-ningsvärt dåliga resultaten och den utveckling som nusägs gå åt helt fel håll i grundskolan.På sakliga grunder står det klart att klyftan mellande nationella mål som vi slagit fast och arbetat medoch resultaten är alltför stor. Den ambitionshöjningsom skolreformen syftade till varallvarligt menad från och får inte tappasbort.Skolverket visar också att klyftorna mellan kom-munerna och mellan olika skolor har ökat. Det hand-lar inte om skillnader mellan kommunala och fristå-ende skolor. Även i friskolorna är resultaten heltotillräckliga.Om alla barn ska få en likvärdig utbildning, vilketvi har slagit fast i den här kammaren, krävs det insat-ser för att minska de kunskapsklyftor som ökar. Vikan inte vänta på en socialdemokratisk regering somsitter fast i det gamla och inte vill se problemen.Det finns många exempel i de här rapporterna,och de är dramatiska och nya i sina besked. Men detär ju en mycket allvarlig sak att av pojkarnamed utländsk bakgrund - nästan varannan kille - intenår målen. Vart leder det för individerna, för samhäl-let och för vår demokrati? Vart leder det när pojkarnagör ordentligt sämre resultat än vad flickor gör?Fru talman! I den framlagda motion som skaberedas - jag hoppas i varje fall det - i laga ordningförordar vi moderater en nationell handlingsplan förgrundskolan. Vi anser att regeringen måste kommatill oss i med konkreta förslag till åtgärderför att vända utvecklingen snabbt.Vårt yrkande innebär att vi vill ha en snabb insatsför att rädda de tusentals och åter tusentals barn ochungdomar som just nu riskerar att slås ut. Det går inteatt bara prata. Elever och föräldrar måste få konkretabesked om varje individs studieresultat utifrån denhär larmrapporten, och det snabbt. Många är oroligaoch vill veta vad som gäller deras barn. Krafttag föratt lyfta resultaten fort kräver nog också föräldrarnashjälp.Regeringen måste också snabbt tydliggöra vilkaregler som ska gälla för åtgärdsprogram för dem somriskerar att lämna skolan utan betyg. Vi måste ställakrav på skolans professionella att ge de här elevernaallt stöd som behövs.Fru talman! Jag ser fram emot beredningen av denhär motionen. Tillsammans med arbetet utifrån Riks-dagsrevisorernas rapport om och skolansutveckling, som just nu finns i utbildningsutskottetoch som berör delvis andra frågor än de som vi tarupp i motionen, är detta en möjlighet för attta nödvändiga initiativ för kvalitet i . Jaganser att det är vårt ansvar som folkvalda.Motionen hänvisades till utbildningsutskottet.Föredrogs och hänvisadesMotioner1999/2000:T6-T10 till trafikutskottet4 § Statens ägande i ABFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU9Statens ägande i (prop. 1999/2000:29).Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades under 9 §. )5 § Regler om företagskoncentrationFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU8Regler om företagskoncentration (prop.1998/99:144).Anf. 2 ():Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen, somjag också kommer att begära voteringom.De flesta av de förslag till förändringar i konkur-renslagens regler om företagsförvärv som framläggs ipropositionen är bra. Regelverket har stor betydelseför att motverka att det uppkommer företagskoncent-rationer som hämmar konkurrensen på ett sätt som ärskadligt i ett långsiktigt samhällsperspektiv. En effektav ändringarna är att det blir likartade prövningsreg-ler för företagskoncentrationer med EG-dimensionoch sådana som enbart berör den svenska marknaden.Detta är givetvis bra.Fru talman! På en punkt är inte förslaget till fyl-lest. Jag saknar förslag om att prövningen av före-tagskoncentrationer måste bli snabbare och effektiva-re. Det tar om en prövningav koncentrationen ska äga rum.Ett skrämmande exempel på utdragen rättsligprövning är Optirocs förvärv av Stråbruken frånNCC. bedömde efter en särskildprövning att förvärvet av aktierna i bordeförbjudas. Såväl tingsrätten som Marknadsdomstolenmeddelade dock efter prövning att de inte hade någrainvändningar mot förvärvet. Tidsåtgången efter detatt Optiroc hade träffat avtal med säljaren om detaktuella förvärvet blev genom detta förfarande nästan15 månader. Denna försening av genomförandet avförvärvet kostade Optiroc . Dettaär givetvis helt orimligt.Vid förvärv är behovet av snabba besked av allrastörsta vikt. De inblandade företagen får dyrt betalaför uteblivna synergieffekter och tappad konkurrens-kraft. Nödvändiga investeringar måste skjutas påframtiden som samordningsvinster fördröjs,vilket medför att konkurrenskraft tappas. Osäkerhetenvid en utdragen koncentrationsprövning kan ocksåmedföra att kompetent arbetskraft söker sig ifrånföretagen som kunder kan komma att sökaandra säkrare leverantörer. En utdragen prövning kanockså medföra att samhällsnyttiga och nödvändigakoncentrationer inte blir av därför att företagen villundvika en utdragen process.Allt detta har jag tagit upp i en motion som liggertill grund för reservationen i utskottets betänkande.För att få till stånd en snabbare och effektivare pröv-ning föreslår vi att slopas sominstans för frågor om företagskoncentration och attdessa frågor därigenom får prövas endast av Mark-nadsdomstolen. Ur rättssäkerhetssynpunkt finns detinga hinder för att det i fortsättningen bara blir tvåinstanser som prövar ärendena. När Konkurrensverkettar ställning till om verket hos Marknadsdomstolenska yrka att en koncentration förbjuds eller en partåläggs en konkurrensfrämjande åtgärd ska verketutföra en samlad bedömning av samtliga omständig-heter som talar till förmån respektive nackdel för ettåläggande. Som framhålls i motionen blir prövning i realiteten en överprövning avKonkurrensverkets beslut att väcka talan med anled-ning av en anmälan om en företagskoncentration.Fru talman! Regeringen bör sålunda utarbeta ettkompletterande förslag till ändring av konkurrensla-gen i enlighet med vad som står i reservationen. Jagyrkar som sagt bifall till reservationen.Anf. 3 ():Fru talman! Förslaget till nya regler om företags-koncentration är en anpassning av lagstiftningen tillEG-rätten och innebär en utvidgning från begreppetföretagsförvärv till begreppet företagskoncentration.Reglerna blir lika för inhemska företagskoncentratio-ner och företagskoncentrationer inom gemenskapen.Det är bra, menar vi kristdemokrater.Men på en punkt brister regeringens förslag. Dengäller instansordningen för prövning av företagskon-centrationer. Vi är förvånade över att regeringen ochdess stödpartier inte visar en större förståelse förverkligheten och för företagens situation. Det är vik-tigt att prövningsrätten sker någorlunda snabbt efter-som en utdragen process skadligt påverkar verksam-heten i företagen, deras konkurrenskraft och derasekonomi. Det är inte rimligt att man ska behöva väntaett år, eller kanske t.o.m. 1 ½ år, på att ärendet ska fåsin slutliga prövning i , med denförlamning av verksamheten som väntan innebär. Tidär nämligen pengar. I affärssammanhang kan tid varaväldigt mycket pengar.Vi står därför bakom reservationen tillsammansmed och . Konkurrenslagenbör ändras så att slopas sominstans för frågor om företagskoncentration och så attdessa frågor därigenom endast prövas av Marknads-domstolen.Mot detta kan anföras att det minskar rättssäker-heten. Men i vårt förslag får ettännu större ansvar för att göra en genomgående be-dömning innan man beslutar sig för att väcka talan. har verket två möjligheter, men med vårt förslagfår verket en möjlighet att pröva ärendet rättsligt, ochpå så sätt måste man ju helt enkelt göra en ordentligbedömning redan från början.Många instanser och utdraget tidsförlopp är integaranterat mera rättssäkert än en snabbare prövningdär man har minskat med en instans.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 4 ():Fru talman! Jag är den tredje talaren på sammatema. Vi ska diskutera regler för prövning av före-tagskoncentration. Även jag och står bak-om den reservation som finns i betänkandet.Flera fall har visat att den nuvarande instansord-ningen är ändamålsenlig. Att ha väntetiderpå upp till 1 ½ år är inte godtagbart ur allmän synvin-kel, och inte sätter det rättssäkerheten för företagen inågot bättre ljus. Nödvändiga investeringar kan skju-tas , och eventuella samordningsvinsterfördröjs. Det sista kan faktiskt vara det helt avgöran-de för om en affär ska anses vara värd att göra ellerej.I den havererade Telia-Telenor-affärenvar faktiskt synergi- och samordningsvinster t.ex. enav hörnpelarna för varför man över huvud taget före-slog denna affär. kapsejsade den affären av andraskäl, vilket var tur i sig.Osäkerheten kan också få till följd att kompetentarbetskraft och även kunder söker sig till andra leve-rantörer. Det är därför bra, tycker vi, att tingsrättenslopas som instans för prövning. Det blir bra för själ-va sakfrågan och för företagen, men det är också braför att lätta på tingsrätternas arbetsbörda, som ärenorm. Det kommer att minska väntetiderna och ökakvaliteten också i de här delarna av rättsapparaten,vilket är en positiv sidoeffekt.Vad gäller frågan om företagskoncentration är detju som har till uppgift att göra ensamlad bedömning av allt som talar för eller emot enanmälan till , och det blir därför irealiteten även i fortsättningen en prövning i två steg,men med tidsvinster och ökad rättssäkerhet som följd.Fru talman! Därmed yrkar jag bifall till reserva-tionen.Anf. 5 ():Fru talman! behandlar näringsut-skottets betänkande NU8, Regler om företagskon-centration. I betänkandet behandlas regeringens pro-position om ändringar i bl.a. konkurrenslagens reglerom företagsförvärv. Ändringarna innebär att kontrol-len ska avse företagskoncentration i stället, vilket ärett vidare begrepp än företagsförvärv, och regelför-ändringen är, som vi har hört tidigare också, en an-passning till EG-rätten.Det finns flera saker i den här propositionen. Detföreslås en förenkling i anmälningsreglerna genom tar bort anmälningsskyldighet för företagskon-centrationer i utlandet som inte har betydelse försvenska konkurrensförhållanden. Vidare föreslåsförbättringar i kontrollsystemet för att uppnå ökadeffektivisering, rättssäkerhet och också genomström-ning av anmälda ärenden. För att göra detta möjligtbehövs förändringar i sekretesslagen. Förslagen inne-bär alltså att det blir tydligare och enklare regler pådet här området, vilket är mycket positivt.Fru talman! När det gäller reservationen och mo-tionen från m.fl. om ändringar i instan-sordningen för prövningar av företagskoncentrationerhar vi socialdemokrater i utskottet en annan uppfatt-ning. förslag innebär som vi har hört attStockholms tingsrätt ska slopas som instansordningoch att ska vara första och endainstans som prövar talan. Vi soci-aldemokrater anser att det är viktigt att den nuvarandeinstansordningen bibehålls. Frågor om företagskon-centrationer gäller bedömningar av en annan karaktärän som rör just förbuden mot konkurrensbegränsandesamarbete och missbruk av dominerande ställning.Prövningar av företagskoncentrationer kan ha särskildprincipiell och praktisk betydelse när det gällerstrukturomvandlingar av näringslivet. Därför finnsdet tunga skäl som talar för att dessa mål ska prövas itvå instanser, som då enligt socialdemokraternasuppfattning bör vara två domstolar.Fru talman! Vi socialdemokrater är väl medvetnaom vikten av en snabb handläggning av företagskon-centrationsärenden. Som vi skriver i betänkandetförutsätter vi att regeringen följer utvecklingen avhandläggningstiderna och vid behov återkommer tillriksdagen i frågan.Väsentligt i de här delarna är också att man nu skaförsöka med förhandskontakter med Konkurrensver-ket inför planerade förvärv. Detta kan förhoppnings-vis göra att det inte blir så många mål som hamnar iMarknadsdomstolen. Därför behöver vi också göradenna förändring i sekretesslagen.Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställani betänkandet och avslag på reservationen.Avslutningsvis, fru talman, har jag en fråga tillStefan . Hur tänker han angående framtid? I justitieutskottets betänkandeJuU4 som vi behandlade här i för någraveckor sedan säger :"Särskilt angeläget är det att avskaffa som till höga kostnader avgör ett begränsatantal mål och ärenden. "Jag förmodar - ja, jag vet - att står bakomreservationen i det ärendet. Hur stämmer det medModeraternas motion i dagens ärende om att Mark-nadsdomstolen ska vara första och sista instans somprövar beslut?Anf. 6 () replik:Fru talman! säger att hon är välmedveten om att det behövs en snabbare hantering.Det är naturligtvis vackra ord, men det förslag som nuföreligger innebär ju ingen snabbare hantering.Om det hela ska prövas av tre instanser kommerdet att ta nästan 1 ½ år, och det är helt orimligt. Vadvi moderater har sagt och säger är att det räckermed att två instanser synar ett sådant här ärende. skulle tas bort fårman naturligtvis se till att det fortfarande finns tvåinstanser som kan handlägga ett sådant här ärende.Vad vi reagerar mot är att det finns tre olika in-stanser - först , sedan Stockholmstingsrätt och sedan . Detta gör attdet inte fungerar i verkligheten. Då måste man göranågonting, fru talman!Anf. 7 () replik:Fru talman! Som jag sade förut är vi väl medvetnaom detta. Men ser vi riskerna med att tabort något, så att ärendena inte prövas i två domsto-lar. Min och Socialdemokraternas förhoppning är att ioch med de andra förändringar som vi också gör såbehöver inte handläggningstiderna bli så långa. Långahandläggningstider är naturligtvis något väldigtolyckligt, som vi inte ska ha.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag måste konstatera att så länge detfinns tre olika instanser blir det, om alla prövar ären-dena, en handläggning som tar betydligt änett år. Det gör att det hela blir orimligt. Vi lever ju ien verklighet, och de företag som är berörda kommeratt dra sig för nödvändiga koncentrationer om de vetatt det hela kan ta så här lång tid.Vi borde vara överens i näringsutskottet om att viska underlätta för företagen att driva sin verksamhetpå ett rationellt sätt i stället för att göra det nästanomöjligt, som i det här fallet.Anf. 9 () replik:Fru talman! Vi vill företagens bästa i näringsut-skottet - det vill också Socialdemokraterna där.Men det finns även andra saker som man måste tahänsyn till. Precis som vi säger kan just den här delenav företagskoncentrationer ha en särskild praktisktbetydelse när det gäller strukturomvandlingar i nä-ringslivet. Därför har vi sagt att vi vill att detta prövasi två instanser.Anf. 10 ():Fru talman! Oenigheten i betänkandet gäller an-talet instanser vid behandling av frågor om företags-koncentration.Det gäller naturligtvis, som i så många andrasammanhang, att hitta den rimliga balansen mellanföretags intresse av snabbhet i processen och sam-hällets intresse av att kunna stoppa eller minimerarisk för företagskoncentration.I reservationen som finns anser man att det räckermed en instans utöver . Man villframför allt ha en snabbare hantering. Från vår sidaanser vi att försiktighetsprincipen bör gälla. När desällsynta fallen av misstänkt företagskoncentrationuppträder är det nog bra att det finns två instanser.Det som har uppmärksammatom att den borgerliga oppositionen lägger fram olikaförslag vid olika tillfällen är intressant. Dels skriverman en reservation där man vill slopa Stockholmstingsrätt i det här fallet, dels en reservation vid ettannat tillfälle där man vill ta bort Marknadsdomsto-len. Det är något slarvigt.Från sida tycker vi naturligtvis attprocessen i arbetet med företagskoncentration inte fårbli alltför utdragen . Man bör dock tills vidarepröva en oförändrad instansordning. Vi yrkar därförbifall till utskottets hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 9 §. )6 § Hållbara - uppföljning av åtgärderför en ekologiskt hållbar utvecklingFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU6Hållbara - uppföljning av åtgärder för enekologiskt hållbar utveckling (skr. 1999/2000:13).Anf. 11 ():Fru talman! Jag ber först att få yrka bifall till re-servation 2 som är fogad till betänkandet.Egentligen hade det väl funnits anledning att föraen ganska omfattande debatt om just de här frågorna.I skrivelsen behandlas nämligen väldigt mycket avmiljöpolitik utifrån begreppet "det hållbara ".Jag tänker inte gå in på alla dessa områden, utanegentligen bara hänvisa till skrivningen i reservationnr 2. Det gör jag helt enkelt därför att väldigt mångaav de frågor som beskrivs både i skrivelsen och ibetänkandet kommer upp framför allt i samband meddet miljöarbete som pågår inte minst i , men även i andra sammanhang. Dettastår också i betänkandet. Det gäller sådant som vikommer att få debattera här i kammaren inom en intealltför avlägsen framtid.När det gäller reservation 2 är det ju känt att vibl.a. från moderat håll har varit kritiska till skrivning-arna och rättsläget angående rätten att bedriva kom-mersiell verksamhet på annans mark. Denna frågaaktualiserades i samband med att kammaren antogden nuvarande miljöbalken.Vi menar att den nuvarande principen strider mottvå viktiga huvudregler. Den första huvudregeln denstrider mot gäller äganderätten. Det faktum att manenligt nuvarande gällande lag kan bedriva kommersi-ell verksamhet på annans mark utan markägarenstillstånd - ja, t.o.m. om markägaren är klart negativtill att verksamheten bedrivs - strider enligt vår upp-fattning klart mot värnandet av äganderätten.Det konfiskerar faktiskt också äganderätten. Detinnebär nämligen att någon annan kan komma påvederbörandes mark och bedriva verksamhet somägaren själv egentligen skulle kunna och skulle viljabedriva. Då är frågan: Vem har rätten? Enligt nuva-rande ordning är det bara som ska prövahuruvida verksamheten är möjlig endast utifrån mil-jöhänsyn, och inte utifrån miljöhänsyn och hänsyn tilläganderättens okränkbarhet.Denna regel främjar ju inte heller en hållbar ut-veckling - utan kanske tvärtom. Det kan ju mycketväl vara så att ägaren känner till miljövärden på sinegen mark som han eller hon skattar väldigt högt urhållbarhetssynpunkt, men som och densom bedriver verksamheten inte känner till. Därförkommer också värden att fördärvas i och med detfaktum att man inskränker äganderätten.Det är detta som är syftet bakom reservation nr 2.Nu ska ju utvärderas. Jag förutsätter attde här frågorna också kommer att tas upp i det arbe-tet. Men vi menar att det redan nu finns skäl för riks-dagen att fatta ett annat principbeslut i den här frågan.Vi tycker att det är lite besynnerligt att vi inte kan fåen riksdagsmajoritet bakom detta mycket rimliga kravatt man ska kombinera ett värnande av äganderättenmed ett värnande av en hållbar utveckling och viktigamiljövärden.Fru talman! Jag yrkar än en gång bifall till reser-vation nr 2.Anf. 12 ():Fru talman! Kan klimatuppvärmningen redan spå-ras tydligt i naturen? Kommer och faunan attförändras omvälvande? Det är klart att vi kan tyckaatt vi debatterar detta ofta, och det kommer ju upp iflera omgångar framöver. TT tog i går upp de frågorsom jag ställde nu.Medeltemperaturen i har stigit med 0,8grader . Det kan tyckas att det inteär så mycket. Ändå verkar många fåglar och fjärilarha dragit stora fördelar av detta. Ökad nederbördvintertid i vissa områden har gett större snödjup somger hovdjuren problem, vilket inneburit att de mins-kar i antal. Men utvecklingen är inte entydig. Dettakan bero på annat än en långsiktig förändring av kli-matet. Forskarna är inte eniga. Många forskare fram-håller att klimatet aldrig varit . Man anser attdet är omöjligt att över huvud taget säga om dennuvarande utvecklingen är början på en radikal om-stöpning av naturen eller om det bara rör sig om an-passningar. har vi metoder att mäta klimat-förändringar, men det behövs ju oerhört långa jämfö-relseperioder, och det har vi inte alls tillgång till.Chefen för , ,presenterade i går här i den årliga rappor-ten Tillståndet i världen som har översatts tillsvenska. Rapporten tar upp flera globala hot. Ett hotär att koldioxidutsläppen från eldning med fossilabränslen som kol och olja ständigt ökar. Det har höjtkoldioxidhalten i atmosfären med . De se-naste 30 åren har jordens medeltemperatur ökat med0,. Det är återigen små förändringar, mensmå förändringar som faktiskt kan ge ganska storaeffekter i naturen och för klimatet.Problemet är verkligen problematiskt. Vi vet ännuinte om problemet existerar. Och när vi kon-staterar att problemet verkligen fanns och befaradehot blev verklighet, går det kanske inte längre attåtgärda.Det här utmanar till fullo vår pedagogiska förmå-ga att få folk i gemen att ställa upp på åtgärder somkan ingripa hårt i vardagen både praktiskt och eko-nomiskt för att lösa ett problem som man egentligeninte kan se och som är svårt att fånga med förnuftet. Istorstäderna blir problemet ofta påtagligt. Man fårsvårt att andas och man ser smogen och dimblocketöver staden.För att långsiktigt klara vår miljö måste vi genomfö-ra åtgärder som på ett kraftfullt sätt kan minska mil-jöhoten. På kort sikt måste ändå vardagen fungera,t.ex. bilen, förskolan, flyget, företaget och annat.I morse talade man i radionyheterna om det nuva-rande höga bensinpriset som nått rekordnivån påomkring litern. Man befarar att arbetspendling-en kan bli så dyr att människor avstår från arbete. Istorstäderna kan kollektivtrafik ordnas på ett bra sätteftersom underlaget är stort. På landsbygden kan detvara svårare. Kollektivtrafik blir där ofta relativt dyr.Vårt miljöutrymme krymper oavsett vilka värde-ringar vi har som jordens befolkning växer.Snart har vi situationer där det förnybara är en knappresurs och begränsar tillväxten. På kort sikt är detnödvändigt med ekonomiska styrmedel för att värnaom dessa resurser. Använder vi oss av miljöanpassa-de lösningar måste vi som konsumenter eller produ-center belönas, inte bestraffas. Folk ställer upp omman märker att ens insats tas till vara. Det är därförviktigt att exempelvis sopsorteringskedjan fungerar.Detta är en balansgång. Höga koldioxidavgifterensidigt för svensk industri kan påtagligt försämraden svenska industrins möjligheter att hävda sig. Detkan försämra vår ekonomi och därmed våra möjlig-heter till miljöåtgärder för egen del och även åtagan-den gentemot . Oavsett om är medi EMU eller inte är marknaden numera gemensam.Det är därför vi kristdemokrater så hårt driver attSverige måste kämpa hårt för en gemensam koldioxi-davgift inom EU. Även övriga miljöavgifter bör har-moniseras.Det finns ett tydligt spänningsfält mellan hållbarutveckling och fri handel.