prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Det alternativ som kan se framför sig är ju deponi. Och deponiav den här typen av material är väl ändå ogynnsam-mare?Då är det naturligtvis bättre att man har en modernförbränningsanläggning som leder till att man erhållerenergi. Sedan kan det hända att man kan ställa ytterli-gare krav på teknisk utveckling så att reningen avgaserna från förbränningsanläggningen blir ännubättre. Man kan dessutom se på hur man kan åstad-komma en ytterligare förbättring av den aska somman erhåller och på hur denna ska förvaras.Jag menar att alternativen är sämre, HaraldNordlund. Och det sämsta med alternativen är att deär mer resurskrävande, vilket gör att man har sämremöjligheter att göra andra miljömässigt riktiga sats-ningar.Anf. 45 () re-plik:Herr talman! Jag delar uppfatt-ning att vi ska sluta med mytspridning. Jag menardock att hans inlägg bidrog ytterligare till en sådan.Det finns vissa biologiska och naturvetenskapligaaxiom som jag inte tycker att vi får glömma i den härdebatten, nämligen att ingenting försvinner och attallting sprider sig. När man hör det som att lägger man organiska sopor på tip-pen får man kvar någon sorts äcklig massa med en heldel obehagligheter som vi inte vet vad vi ska göramed. Men förbränner vi det försvinner det så rart ochtrevligt och finns kvar. Det är något somman hörde ofta , men så är det naturligtvisinte. Det förmodar jag att ocksåkänner till; att ingenting försvinner och att alltingsprider sig.Problemet är att det vid sopförbränningen bildasdioxiner. Problemet är också att dessa är ganska sta-bila i den processen. Antingen kommer de ut i lufteneller så hamnar de i askan. Hamnar de i askan såhamnar de någonstans i naturen, för man lägger dempå tipp. Då frågar jag: Hur ska lösadet?Dessutom vet vi att den här geggan som LennartHedquist talar om innehåller ganska mycket metaller.Jag hoppas att vet att alla metaller,även tungmetaller, är grundämnen. De försvinner intenär man eldar. De tar vägen någonstans. Antingen tarde vägen genom skorstenen eller så hamnar de i as-kan. Och hamnar de i askan hamnar de på tippen. Hurtänker lösa det problemet?Jag tycker att vi måste vara noggranna med vadsom gäller naturvetenskapligt och inte tro att vi kanhitta en teknik som tar bort problemen. Man flyttardem bara, . Om vi nu kan visa attsopförbränning faktiskt skapar problem så måste vifundera på om det verkligen är den bästa tekniken.Det kanske är så att gammal hederlig komposteringvisar sig vara bättre. Och får man inte stirra sigblind på en speciell teknik, nämligen förbränningen.Anf. 46 () re-plik:Herr talman! talade jag i första hand om kom-postering, den utvidgade källsorteringen som leder tillatt man ska kompostera en ökande andel av hushål-lens sopor. Jag kan bara konstatera att den komposte-ringsmassa som man utvinner från detta i ärstarkt förorenad. Den går inte att använda till annat änmöjligen vägfyllnad. Jag ställer mig tveksam på sittsätt även till det användningsområdet.Då kan säga att man ska uppfost-ra konsumenterna till att sortera på ett bättre sätt. Menjag noterar ändå som kommunrevisor i det här falletatt de här aktiviteterna har lett till mycket höga kost-nader och också faktiskt till att man får en sämreförbränningsmassa i sopförbränningen. Ur sopför-bränningssynpunkt hade det faktiskt varit värdefulltatt kunna blanda in en del av den massa som man nuanvänder till kompostering.Sedan kan det väl aldrig vara så att förespråkar att de här mindre lämpliga produk-terna ska deponeras? Det är i så fall betydligt bättreatt de åker in i en sopförbränningsanläggning med enbra rening. Sedan får vi väl fundera närmare på dethär och se vilka tekniker som ska användas för tillva-ratagande av askan. Men så länge alternativen är sådåliga tycker jag att moderna sopförbränningsanlägg-ningar är mycket bra. De har också den fördelen attde ger energi till medborgarna. skakanske se det här i förhållande till hennes iver när detgäller att lägga ned kärnkraftverk, något som leder tillökad kolförbränning, och till vilka miljöeffekter dethar.Anf. 47 () re-plik:Herr talman! Jag tycker att det här ytterligare spä-der på känslan av att det liksom är fastlåst när detgäller tekniken. Hur anser att vi påett ekonomiskt riktigt sätt ska belasta dioxinutsläpp?Vad kostar dioxin i bröstmjölken? På vilket sätt skadet betala sin miljökostnad? På vilket sätt ska andrametaller som vi får ut i askan eller luften betala sinamiljökostnader?Det här är ett problem. I vissa fall när det gällert.ex. förbränningen så betalar man inte för de ämnensom vi inte vill ha ut i miljön. Egentligen skulle manju i så fall ha rejäla miljöavgifter på dessa ämnen föratt få en riktig kostnadsbild. Jag förmodar att LennartHedquist, som gärna vill räkna allting i pengar, kom-mer att försöka räkna ut vilken kostnad vi ska ha påppm av dioxin, eftersom det egentligen vore det endariktiga i så fall. Vad ska deponeringen av aska kostaom vi verkligen ska räkna in de miljökostnader somvi nu för över på framtida generationer? Det här ärfaktiskt ett problem, , att vissa tek-niker inte betalar sina miljökostnader. Därför måste vifundera över på vilket vi ska ta hand om dem. Men vimåste göra det på ett sådant sätt att det går att klaradetta för framtiden utan att få miljökostnader i fram-tiden.Vi kan se ett exempel på sådant, nämligen hur vitar hand om batterier . Vi skulle kunna förbrännadem. Men vi har valt att deponera dem på SAKABunder kontrollerade former för att inte få ut kvicksilv-ret i cirkulation. Det kanske är så vi måste göra ävenmed annat avfall, att hitta ett sätt att deponera eller tahand om det på ett sådant sätt att vi inte sprider pro-blemen. Men med sopförbränning sprider vi proble-men utan att föroreningarna betalar sina miljö-kostnader.Anf. 48 () re-plik:Herr talman! Det har ju visat sig att man kan få enmycket hög grad av förståelse och acceptans blandoss medborgare för att sortera bort sopor som är mil-jöfarliga. Glassorteringen är ju i stor utsträckning enbra framgång. Jag tycker att återvinningen av t.ex.ölburkar, febertermometrar och batterier också harfungerat bra. Men vad jag framför allt har talat om ärhur samhället lägger ned mycket stora kostnader påden s.k. utvidgade källsorteringen, där man försökerhävda att man ur denna får fram något gott.Jag har en rapport från som tydligt visaratt vad man får ut av detta till mycket höga kostnaderär en förorenad komposteringsmassa. Och i det lägetär det betydligt bättre att använda moderna sopför-bränningsanläggningar där man i stället för dennaförorenade komposteringsmassa till den höga kostna-den får ut bra energi som värmer våra bostäder.Anf. 49 ():Herr talman! Först vill jag säga att jag tycker attdet är alldeles utomordentligt att utskottet enhälligthar kommit överens om att nu begära en bred översynav producentansvaret. Vi utgår då från att den över-synen kommer att leda till att vi får förbättringar tillstånd. Såvitt jag förstår kommer detta att vara relativtförutsättningslöst.Herr talman! Anledningen till att jag begärde or-det nu var debatten kring förbränning och biocells-och rötcellstekniken. De flesta av utskottets ledamö-ter deltog ju i besök i i tors-dags. Men uppenbarligen var det några som inte vardär. Jag tror att man hade haft en något annan nyans idebatten både vad gäller avfallsförbränning och bio-cells- och rötcellsteknik om man hade varit där.Målen för dagens avfallspolitik är just att minskamängden avfall som deponeras. Alternativen är dååteranvändning, materialåtervinning, materialutnytt-jande eller förbränning med energiutvinning.Vid vårt besök på NME, Miljö ochEnergi fick vi se hur de hanterar detta i verkligheten.Jag kan inte se, och det tror jag inte heller att någonav dem som deltog i besöket kan se, vad det var förfel på denna uppläggning. Man följer uppläggningen iinstruktionerna från den politiska nivån, och mangenomför det på ett miljömässigt optimalt sätt. Ochman pekar också då kanske på bekymret just med hade biolimpor där, rötcellstekniken, och manfunderar på skattedelen.Jag vill ställa en fråga om avfallsförbränningen. Ireservationen står det att reservanterna när det gällerförbränning av avfall vill "- - - söka andra mer håll-bara och miljövänligare vägar för avfallshanteringenän förbränning". Det är jättebra. Men vad är alternati-vet ? Vi har en verklighet att hantera. Och omman gör som i kan inte jag se att det finnsnågra miljömässiga nackdelar i denna del.Gudrun nämnde att det bränns restoljoreller spilloljor i svenska avfallsförbränningsanlägg-ningar, om jag uppfattade det rätt. Det är en ny in-formation som jag inte känner till. Det vore bra attveta, eftersom det givetvis inte är acceptabelt. Omdetta förekommer ska det givetvis avbrytas. Det voredärför bra att få veta det. Men jag förstod inte riktigtsambandet, att ta det till intäkt för någon sorts nyskatt igen på avfall, fossilskatt. Men det är möjligt attGudrun kan förklara det. Men framför allt,vilka är de mer hållbara alternativen? Alternativet är deponi. Och man har inte bara dioxinproblem.Det är faktiskt urlakningsproblem på deponiernaockså. Det finns en rad andra problem som hör sam-man med en deponi.När det gäller biocells- och rötcellstekniken, därdet ju finns en reservation om undantag från lagstift-ningen, skriver man, vilket sades här i debatten, attutskottet utgick från att regeringen noga följer ut-vecklingen på området och vid behov prövar förut-sättningar för skattebefrielse även för andra biologis-ka behandlingsmetoder.Om jag uppfattade det rätt när vi var i Norrköpingså finns det behovet . Min lilla uppmaning tillregeringen är att behovet finns och att manredan nu behöver pröva att medge denna typ av un-dantag som också står inskrivet i majoritetstexten ibetänkandet.Anf. 50 ():Herr talman! Jag vill bara precisera vad jag taladeom. Jag talade alltså om en del av de energislag somhar importerats från det gamla tillfjärrvärmeanläggningen utanför . importerat något som heter tjäroljor och som ären restprodukt från kolbrytningen. Detta klassas somavfall och inte som jungfruligt bränsle, eftersom detkommer från en process. I och med det har det befri-ats från koldioxidskatt, eftersom det anses vara sopor.Jag har haft en interpellationsdebatt om detta medmiljöministern. Och jag kan se till att ta del av den debatten. Jag menar att om det såuppenbart är ett fossilt bränsle så ska det belastas medkoldioxidskatt. Man kan se att det är just skattebefri-elsen som gör att det är lönsamt att importeradet från . I lönar det sig inte attelda. Dessutom finns det en miljöopinion mot detta.Jag menar att detta inte är acceptabelt. Detta är ettfossilt bränsle även om det klassas som sopor.Anf. 51 ():Herr talman! Då förstår jag bättre vad GudrunLindvall avsåg.En poäng med avfallsskatten var ju att vi ocksåskulle minska mängden import av sopor att bränna ivåra egna anläggningar. Också den effekten redovi-sade man när vi var i . Avfallsskatten haralltså gett en signal. Men att nu då komma och sägatvärtom, vad ger det för signal ute i verksamheten tilldem som hanterar detta? Återigen är min fråga: Vadär alternativet när ni säger att det ska vara en miljö-mässigt bättre hantering? Vi kan säga simsalabim, sålöser vi det mesta. Men har lösning-en? Vad är alternativet till deponi och förbränning?Eller är det deponi som faktiskt stårhär och förespråkar?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )6 § Genomförande av EG-direktiv om biocid-produkter, m.m.Föredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU10Genomförande av EG-direktiv om biocidprodukter,m.m. 1999/2000:53).Förste vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld.7 § GenteknikFöredrogsmiljö- och jordbruksutskottets betänkande1999/2000:MJU12Genteknik.Anf. 52 ():Fru talman! Det här är ett betänkande kring mo-tioner från allmänna motionstiden från både inneva-rande och föregående riksdagsår. Vänsterpartietväckte en motion som berör utsättning avgenmodifierade grödor. Men vi är inte nöjda medutskottsmajoritetens svar och därför yrkar jag bifalltill reservation nr 3.Detta med genmanipulerade grödor är omdiskute-rat. Vi har debatterat det här i kamma-ren. Det finns en stor oro ute i samhället bland män-niskor och det är svåra etiska överväganden när detgäller gentekniken och biotekniken över huvud taget.Det finns de som säger att allting ska förbjudas. Attdet finns ett behov av debatt är helt klart.Man kan förstå oron här när man vet och inser vadden nya biotekniken kan åstadkomma. Det är ju i dagmöjligt att göra sådant som naturen själv aldrig skullekunna åstadkomma. kan det göras på konstgjordväg. Det är möjligt att placera fiskgener i potatis ochatt göra växter resistenta mot ogräsbekämpningsme-del t.ex. Vi vet dock väldigt lite om de långsiktigaeffekterna av den här möjligheten och det är naturligteftersom vi inte haft den här tekniken så många år.Därför är det också viktigt med klara regler och endiskussion och att man utnyttjar försiktighetsprinci-pen. I har vi och EG-direktivet90/220 som reglerar det här.Det är positivt med det beslut som togs i EU:smiljöministerråd - att man ska skärpadet EG-direktiv som finns . Man ska ta fram deetiska aspekterna och, åtminstone som det ser ut,använda sig av försiktighetsprincipen. Man ska preci-sera bestämmelser om märkning och inhämta allmän-hetens synpunkter innan man släpper ut genmodifie-rade organismer i naturen. Detta är bra. Men de härförändringarna har ännu inte trätt i kraft. I avvaktanpå att man har fått igenom dem är situationen i Sveri-ge oklar när det gäller utsättning av genmodifieradegrödor.Miljöministern har i olika sammanhang uttalat atti princip ska man tillämpa det nya direktivet så långtdet är lagligt möjligt. Men på samma gång gäller detgamla direktivet. har inte fått någranya regler eller nya direktiv för hur de ska tolka dethela. Förordningen om användningen av genmodifie-rade organismer när det gäller utsättningen är inteändrad.Detta hanteras på lite olika sätt och uppfattningar-na är lite olika i olika EU-länder. Det finns länder iEU som föreslagit ett tillfälligt stopp för att godkännanya utsättningar tills direktivet är klart. Då har manen klar, tydlig och enhetlig situation samt klara rikt-linjer. Det är också det som är bakgrunden till vårmotion. Vi vill alltså ha ett tillfälligt förbud för ut-sättning tills det här direktivet är klart framförhandlatoch processat igenom i EU-apparaten. Vi har ju intefått det och därför har vi valt att reservera oss.Vi tycker att det är olyckligt att ha en situation därett direktiv och en tillämpning gäller medan ministernoch andra säger att det ska vara en försiktig tillämp-ning. Man ska i princip tillämpa ett annat direktivsom ännu inte finns. Då vore det mycket enhetligareatt säga att vi, fram till dess att vi får ett nytt direktiv,ska ha ett tillfälligt stopp för utsättning av nya gen-modifierade organismer.Med detta, fru talman, yrkar jag återigen bifall tillreservation nr 3.Anf. 53 ():Fru talman! Den moderna tekniken kan, riktigtanvänd, forma nya resurseffektiva och hållbara lös-ningar. Vi kan lära oss av naturens egna metoder ochkanske ersätta miljöskadliga ämnen, eller resurskrä-vande mekaniska processer.Växtförädling, nya kretsloppsanpassade materialoch hållbara energiprocesser är exempel på områdendär genteknik redan är, eller kan bli, ett viktigt in-strument. Men, fru talman, användningen av genetisktmodifierade växter i t.ex. jordbruket måste omgärdasmed strikta regler. En växt som har fått egenskapersom ger bättre möjligheter till överlevnad, t.ex. in-sektsresistens, måste odlas på ett sådant sätt att deninte har några möjligheter att spridas fritt till viltlevande växter.Det är därför mycket viktigt att vi får ett övervak-ningssystem och att detta byggs upp så att växter somanvänds och godkänns inte kan spridas fritt utan att vivet om detsamma. Även användningen av grödor somär resistenta mot bekämpningsmedel måste ske på ettsådant sätt att egenskaper inte sprids till vilt levandeväxter. Användningen av grödor som är resistentamot bekämpningsmedel får inte driva fram en negativutveckling med och mot en ökad användning av ke-miska bekämpningsmedel.Som gentekniken utvecklats kan den med-föra även indirekta problem av annat slag. Den för-stärker utvecklingen mot en allt smalare genetisk basi jordbruket t.ex., och detta gör att människans livs-medelsförsörjning kan bli mera sårbar.EU:s regler för marknadsintroduktion av genetisktförädlade produkter bör, och ska, ses över. Vi i Cen-terpartiet tycker att det är viktigt att hårtdriver frågan om ansvar, att man klargör vem som haransvaret för att genmodifierade organismer, växter,odlas och brukas i vårt samhälle.Vidare måste frågan om spårbarheten utredas ochstärkas så att man vet vem som bär ansvaret. Det vetman ju inte om det inte är möjligt att spåra.Vid prövning av nya genetiska modifierade orga-nismer bör också reglerna kräva att en bedömninggörs av om GMO bidrar till att vi utvecklar ett merahållbart jordbruk i världen.Det är mycket viktigt att gentekniskt modifieradegrödor hålls skilda från andra grödor. På detta områdekrävs det att EU arbetar för att åstadkomma interna-tionellt bindande regler. Det är också viktigt att alla vikonsumenter kan välja mellan produkter som bestårav, innehåller, GMO eller inte gör det. Därför är detviktigt att vi märker genmodifierade produkter klart,tydligt och enhetligt.Jag tycker att det är viktigt att påtala att de möj-ligheter som vi till en del nu har inte urholkas ioch med de WTO-förhandlingar som är i gång.Jag vill, fru talman, med anledning av det anfördayrka bifall till min reservation, reservation nr 1.Anf. 54 ():Fru talman! Detta betänkande baseras alltså påmotioner om genteknik. En bioteknikutredning tittarför närvarande på detta och ser också över möjlighe-terna att ha lite större kontroll. Det här är ju en tekniksom liksom bara har trillat över oss och den harkommit mycket snabbt. Egentligen går det så fortmed biotekniken att vi inte riktigt hinner med.Lagstiftaren och vi politiker kommer lite efter.Mycket av den information som vi får kommer viadagspressen. Det som man i går trodde skulle varamöjligt om kanske fem är verklighet redan idag.Här går det fort, så här måste det finnas ett sätt förstaten att ha någon sorts kontroll på vad som sker.Det tror jag vi alla är överens om.Vi från sida är vi mycket kritiskaframför allt till den genmanipulation som handlar ommaten. Vi kan se att här växer motståndsrörelsenruntom i . I har man t.ex. sålt tomat-puré av den genmanipulerade tomatsorten FlavourSavour . I början skrev man på burken attdet var genmanipulerade tomater, för man trodde attdet skulle vara ett säljargument. är det flera storalivsmedelskedjor i som plockar bort tomat-purén av tomatsorten Flavour Savour. Vi kan se attdet även där finns en reaktion som är mycket stark.Personligen tror jag att gentekniken kanske intekommer att användas framför allt för att manipuleragrödor för mat utan inom t.ex. medicinen, där detfinns mycket intressanta tillämpningar.Från sida är vi mycket kritiska tillden nya tekniken. Vi menar att det här ställer allagamla biologiska fakta på huvudet. Vi har möjligheteri dag att göra sådant som det skulle vara helt omöjligtför naturen att göra, precis som sagt.Det beror naturligtvis på att allt levande, från småenskilda organismer och till växter och oss männi-skor, är förvånansvärt lika genetiskt sett. Det är exaktsamma strukturer som reglerar livet i en människa, ien gris eller i en tomat. Det är en genetisk kod sombestår av fyra baser och som producerar äggviteäm-nen som reglerar livet. Det är slående att det är så likt,så likt att man kan börja diskutera att genmanipuleraen gris så att den kan producera organ som man kanstoppa in i en människa. Det är inte omöjligt, detkommer säkert att komma, även om det där finnsstora risker med retrovirus, en diskussion som vi fårföra i andra sammanhang.Det kommer också en intressant forskning omstamceller, dvs. mänskliga celler, som kan bli vadsom helst, som kanske inte bara kanbli hud utan hjärta, lungor. Vi skulle kanske i framti-den med den här tekniken kunna skapa reservdelar ilaboratorium. Man har sitt lilla hjärta som ligger däroch väntar på att sättas in när man blir gammal ochdet gamla börjar ta slut. Det är fullt möjligt med dennya tekniken. Eftersom allt går fort kanske det kom-mer snabbare än vi anar.Den tillämpning som tekniken har fått -och då har det framför allt varit de stora kemikaliein-dustrierna, t.ex. , som utnyttjat den - är har gjort växter resistenta mot de egna bekämp-ningsmedlen. Det här måste jag säga är en väldigtolycklig användning av tekniken. Det innebär att manstoppar in gener från helt andra växter och bakterier idet som ska bli vår mat. Det är någonting som mångamänniskor har reagerat mot. kan vi egentligeninte riktigt göra oss en bild av vilken risk det innebär.Forskningen om förhållandet mellan växtens gener,miljö och den kemiska sammansättningen i maten ärväldigt liten. Här vet man väldigt lite.Det här innebär att vi egentligen inte vet om detinnebär en risk om man stoppar in en gen av paranöt iraps. Man vet inte vilka effekter kemiskt det kommeratt skapa i maten. Det här är en riskforskning sommåste till för att vi ska kunna förstå omdet här att vi stoppar in främmande gener betydernågonting och innebär risker för det vi sedan skastoppa i oss.Vi menar från att den här forskningenär mycket viktig. Det är naturligtvis också viktigt attse vad som händer i naturen när vi för ut växter sominnehåller t.ex. antibiotikaresistenta gener. Ett exem-pel på det är den genmanipulerade potatis som för-söksodlats i och som just har antibiotikare-sistenta gener. Potatisen i sig används industriellt,men pressvattnet från potatisen går ut som gödnings-medel på åkern. Resterna av den pressade potatisenanvänds som djurfoder. Vad betyder de antibiotikare-sistenta generna när de kommer ut i miljön? Kanbakterier ta upp dem och skapa antibiotikaresistens?Kommer det att kunna införas i andra bakterier? Vivet att bakterier har lätt att byta gener sinsemellan.Det är därför man använder bakterier ofta i den härtekniken. Kommer det här att betyda att när kon fårde här potatisresterna att det kommer att finnas bakte-rier i kons mag- och tarmkanal som kommer att bliantibiotikaresistenta? Det här är frågor som vi hartagit upp i en motion, och vi har också en reservationpå det här. Vi menar att vi måste använda oss avförsiktighetsprincipen rejält i fråga om den nya tekni-ken.Jag yrkar bifall till reservation 4. I den voteringsom följer kommer vi att stödja reser-vation 3.Det är viktigt att driver på i den här frå-gan. håller på att utvecklas till en nation somligger långt framme när det gäller biotekniken, kan-ske framför allt inom medicinen. Vi är en nation somär väldigt alert i den här diskussionen. Därför tyckerjag att den motion som har om attSverige ska ta initiativ till en om bio-teknik är mycket bra. De här frågorna måste lyftasfram. Det här är frågor som behöver diskuteras innanutvecklingen har kört över oss. I mångt och mycket ärdet etiska diskussioner som inte kan överlämnas åtforskare som håller på med bioteknik. Det är diskus-sioner som vi alla måste vara med i. Vi måste allafundera på hur framtidens teknikutveckling ska se ut.Jag är övertygad om att gentekniken kommer attdiskuteras mycket framöver i denna kammare.Anf. 55 ():Fru talman! Det är inte enbart i , utan äveni andra länder, som det pågår en intensiv diskussionom olika hot som gentekniken kan medföra. Detorsakar naturligtvis en oro hos allmänheten därför attdiskussionen ofta förs med övertoner. Så är det ävenhär i riksdag. Det framgår av de reservatio-ner som är fogade till det betänkande som vi nu be-handlar.Ett exempel är hur och Vänstern ut-trycker sig i reservation 3, där man säger genmani-pulerad i stället för den riktiga benämningen genmo-difierad. Vi har hört även ochGudrun använda samma uttryck från talar-stolen. Uttrycket ger tekniken en onödig negativklang.