prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — Finns det risk att förse-ningar i omskolningsprocessen skadar anse-ende utomlands?Herr talman! Som ni hör så finns det fortfarandeen hel del frågetecken, som inte har blivit färre underbehandlingens gång. Jag är som försvarspolitikerberedd att ta ansvar för framtidens försvar, men kan idagsläget inte göra detta. För att man ska kunna taansvar krävs besked i viktiga frågeställningar. Dessabesked har ännu inte getts, och jag har inga som helstförhoppningar om att få dessa . Det är inte an-svarsfullt att acceptera ett förslag som inte tål attnagelfaras.Nu är det att Socialdemokraterna och Cen-terpartiet tar sitt ansvar. De obekväma frågorna behö-ver få ett svar, även om det kan äventyra mysandanmellan samarbetspartierna. Försvaret handlar omtryggheten för vårt lands medborgare, och det handlarom människorna som arbetar inom Försvarsmakten.Jag står självfallet bakom alla kristdemokratiskareservationer och vill instämma i bifallsyrkandet påreservation 1.Till sist: om väljer att bifalla detta be-tänkande, Det nya försvaret, återstår bara en gammaloch väl beprövad tes: bevare konungen!Anf. 100 ():Herr talman! Förslaget till ett nytt svenskt försvar,som nu ska ta ställning till, rymmer i stortviktiga och nödvändiga förändringar. Hade regering-en inte kopplat bort det viktigaste i processen, nämli-gen den nödvändiga dialogen och debatten, hademånga fler välgrundade beslut kunnat uppnås än vadsom nu är fallet.Den helt dominerande förändringen i det nya för-svaret är den stora ökningen av den internationellaverksamheten. 3 000 soldater ska kunna delta i insat-ser utomlands . Hur man ska få fram befäloch soldater till så stora insatser är en öppen fråga,liksom finansieringen. Inte heller har någon hotbildeller tänkbara scenarier för kommande aktioner redo-visats. Men alla vapenslag ska kunna medverka -armén, flyget och marinen, t.o.m. ubåtar!Sverige har en lång tradition av att delta i fredsbe-varande FN-insatser. Men vad inriktas den komman-de verksamheten mot? Vad har de blivande svenskasoldatmödrarna att vänta? Dessa viktiga frågor harinte diskuterats.En annan mycket viktig fråga, som helt förbigåttsmed tystnad, är att regeringen i propositionen taravstånd från tidigare ståndpunkt att FN-mandat krävs för militära interventioner. I propositio-nen understryks centrala roll att upprätt-hålla fred och säkerhet, men regeringen anser samti-digt att det inte går att utesluta att det kan uppkommasituationer där säkerhetsrådet är låst av ett veto ellerhot om veto. Grova kränkningar av mänskliga rättig-heter kan då leda till militära ingripanden från detinternationella samfundet, dvs. någon annan än FN,t.ex. och , Nato, EU eller någonannan.En humanitär intervention måste prövas från falltill fall med hänsyn till om grundläggande värden stårpå spel, och om alla andra utvägar prövats. Vemsvärden det handlar om anges inte. Vem som ska göraprövningen anges inte heller. En "humanitär inter-vention" betyder "människovänligt ingripande". IJugoslavien betydde det bombkrig!Regeringens förslag är skräddarsytt för att legiti-mera fler sådana brott mot folkrätten som Nato gjordesig skyldigt till mot den suveräna förbundsrepublikenJugoslavien och som då kritiseradesav och av i har varitpropositionens mest uppmärksammade förslag - såiögonfallande att de demokratiska krafterna trängt sigfram, tvingat fram en debatt och varit nära att här ikammaren störa den beslutsprocess som prövas.Ett tjänstemannaförslag som regeringen gjort till sittligger nu som underlag för beslut och harinte varit möjligt att påverka utanför en mycket be-gränsad grupp. Detta system kan leda tillstora besparingar, eftersom antalet riksdagsledamöterkan reduceras betydligt.Förslaget att lägga ned dök upp i sista minu-ten i tjänstemannagruppen. Det gick emot flygva-penledningens och ÖB:s förslag i Försvarsmaktensunderlag, som gick ut på att bara fyra flottiljer behövsi det framtida försvaret, nämligen i ,F 7 i , F 16 i och F 21 i Luleå.Tjänstemannagruppens förslag innebar att F 17 iKallinge skulle vara kvar i stället för och att enfemte flottilj, F 4 i , skulle vara kvar. Moti-vet att behålla F 17 angavs vara rent regionalpolitiskt.Plötsligt stod det klart att inte kunde läggasned med en gång, eftersom det är den enda flottiljsom kan omskola piloter till JAS 39-systemet ochutbilda piloter från de länder som beställt Gripenflyg-plan. Förslaget ändrades då. Flygvapnet ska omfattahela sex flottiljer . behövsunder de två åren för att slutföra de uppdrag somingen annan kan utföra. Därefter läggs det ned, trotsatt det blev landets andra JAS-flottilj, har tagit emot två JAS-divisioner och gjort enmiljardinvestering för detta ändamål.För att över huvud taget ska kunna läggasned måste flygskolan flyttas. Det betyder försämradkvalitet på flygutbildningen. Synergieffekterna somerhålls i kommer att försvinna. Flygsko-lan flyttades efter förra försvarsbeslutet frånLjungbyhed till . På har nya isoleradeundervisningslokaler tagits i bruk, men också dessainvesteringskostnader ska nu kastas bort.Flygundervisningen fungerar mycket bra , menden sänkta utbildningstakten under flyttningen harbetytt att det svenska flygvapnet inte uppnått godkändförmåga. Nyckelpersoner som piloter och flygtekni-ker finns ännu inte i tillräckligt antal. Riksdagenuppmanade Försvarsmakten att omgåenderätta till detta. En ny flyttning innebär att godtagbarkvalitet kan nås tidigast år 2006.En ny flyttning av flygskolan hotar hela detsvenska flygvapnets framtid. Att man kastar bortgjorda investeringssatsningar och en väl fungerandeverksamhet och i stället får nya kostnader på ett annatställe drabbar skattebetalarna, men det hårdaste slagethar de anställda på fått ta emot. De var heltoförberedda på att försvarsbeslut kan fattas så lättsin-nigt och så kortsiktigt.Tjänstemannaförslagets tydliga markering att by-tet mellan och F 17 var ett rent regionalpolitisktbeslut, och alltså inte gjordes av försvarspolitiskaskäl, har kraftigt tonats ned i propositionen. Andramotiv som anses styrka att F 17 är ett långsiktigtbättre alternativ har i stället uppvärderats: närhetentill övningsområden, närheten till , bättreluftrum och miljö.De expertutlåtanden som hela utskottet tagit delav - från flygvapnets ledning genom generalinspektö-ren och förre flygvapenchefen, överbefälhavarenseget uttalande inför utskottet liksom Luftfartsverketsoch synpunkter - har entydigtvisat att det inte finns någon substans i propositionensskäl för nedläggning av . De skäl som angeshåller inte som underlag för beslut.Ett beslut att lägga ned enligt propositionensförslag skulle därigenom komma att vila på oriktiggrund. Jag kan inte ställa mig bakom ett sådant för-slag. Jag har lagt ned min röst i utskottet, och jag harett särskilt yttrande i betänkandet. Med detta anföran-de har jag lagt fram min åsikt i det här sammanhang-et. Vad som sedan kommer att hända kan jag intepåverka, med de regler som vi har för röstning, mendet här är min åsikt.Anf. 101 () re-plik:Herr talman! Av betänkandets 315 sidor är det välegentligen bara en liten bit som harberört i sitt särskilda yttrande. Vi har diskuteratom det är ett bristande underlag. Det har viftats bort.Det är ett väldigt bra underlag. Men skrivit så här i sitt särskilda yttrande: "Jag anseratt förslaget att lägga ned F10 helt uppenbart vilar påfelaktig grund".Jag känner från utskottet som ensansad och erfaren kollega. Jag tänkte fråga KarinWegestål om det bara är detta förslag som vilar på engrund som man inte kan fatta beslut på. Har detslumpat sig så väl att det är i en Skånefråga som detsaknas bra underlag, eller tycker attdet finns flera bitar i denna del som inte vilar på braunderlag?Anf. 102 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis ett problem att haen avvikande mening i en fråga som handlar om ensegen region, men jag tycker att jag har varit försvars-politiker och försökt sätta mig in idetta så att jag kan bedöma det. Det är med anledningav det som jag har gjort detta särskilda yttrande ochavgivit min röstförklaring här.Anf. 103 () re-plik:Herr talman! Jag har förståelse för det. Jag harsjälv deklarerat vad jag tycker om alldelesnyss, så jag har full förståelse för vad om Skånebiten. Men jag fick inte riktigt svarpå frågan.Vi bortser från . Vi skär bort , om dettillåts. Är det mer i detta underlag som , med den stora erfarenhet som hon har, anserbrister inför beslutet? Vi ska trycka på knapparna imorgon.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag har redan här sagt - eller ialla fall låtit förstå - att jag tycker att det är synd attvi inte har fått möjlighet att diskutera detta. Vi fickfaktiskt framlagt detta tjänstemannaförslag för ossoch förväntades ta beslut redan innan vi hade settmaterialet. Jag tycker inte att det för att vi fårmöjlighet att fatta riktiga beslut.Anf. 105 ():Herr talman! Ett relevant försvar ska vi ha, sadeförsvarsministern . Men vad är det som krävs fördet? Jo, att vår beredskap är god när det gäller attmöta risker och sannolika och osannolika hot ochskeenden. Det är inte i första hand en fråga om vilkaförband som ligger var, som tycks tro.Diskussionen har tyvärr fokuserats alldeles för myck-et på detta problem, som om det vore det enda. KarinWegestål har t.ex. just tagit upp . Vissa av dessadiskussioner har dragit löje över försvaret,med onödiga flyttar som kostar miljarder. Det ställersig naturligtvis alla undrande inför. Försvaret förlöjli-gas som sagt var , och försvarsviljan försva-gas.Vad är det egentligen vi behöver diskutera? Jo, vibehöver diskutera vilka frågor som är viktiga ochvilka problem vi ska lösa. Vad borde vi ha ställt förfrågor? Gäller det om beredskap inför krig och inva-sion behövs , som det beskrivs ipropositionen?Majoriteten tycks tyvärr vara kvar i det kalla kri-gets begrepp. I och med att det är överfinns det knappt något krigs- eller invasionshot. Vis-serligen säger försvarsministern att han är medvetenom att vi bor i ett riskområde, men den slutsats handrar är att vi ännu inte är riktigt framme vid denpunkt då försvaret kan läggas ned - ett uttalande somsnarast insinuerar att denna punkt inte är alltför av-lägsen. Vår försvarsminister är i sanning en optimist.Jag frågar mig om majoriteten ens är överty-gad om att det behövs någon beredskap. Kanske anserman att vi inte kommer att drabbas av någon konflikteller kris eller åtminstone att dessa skeenden sanno-likt är så långt borta och rum att de inte beröross.Vänstern harangerar förslaget och säger att det ärutmärkt att man drar ned 12 miljarder de närmasteåren med hänvisning till att hoten ser annorlunda ut.Javisst gör de det. Vi lever i en komplicerad världmed mängder av nya hot och möjliga risker, kriser,spänningar och konflikter som i värsta och sämstafall, och med ett oförutsebart och kanske osannolikthändelseförlopp, kan leda till både kris och krig. Jagser därför med oro på att situationen i propositionenbeskrivs som antingen fred eller krig. Det förefallersnarast vara en kvarleva från det stäm-ningar.Vad ställer det för krav att bygga god beredskap idenna nya situations gråzoner i skalan fred-kris-konflikt? Detta är en fråga som jag saknar helt iregeringens försvarspolitik. Gränsdragningen, militärtoch civilt, ser annorlunda ut, som så många harpåpekat. Men inte frågar någon hur beredskapslagenser ut. Passar den den nya situationen? Hur ska viskapa och bygga en ny beredskap för det nya läget?Mental beredskap saknas. Det visar inte minst denvärldsbild som utmålas och de slutsatser som dras.Låt mig ta ett exempel. Vår förmåga att delta i inter-nationella insatser har andra varit inne på. När vi välbestämde oss för att skicka en bataljon till Kosovotog det , detta trots att regeringen anseratt internationella insatser är en prioriterad uppgift.Det saknades både finansiering och beslutsförmåga.Men av detta har inga slutsatser dragits. Ingen diskus-sion förs om hur beredskapen ska förbättras och omhur besluten ska fattas . Tvärtom - mantrampar på i ullstrumporna och talar vitt och brett ominternationella insatser men skapar inte förutsättning-ar.Regeringen lovar att 1 800 soldater ska finnas förEU:s krishantering och att det ska finnas ytterligaresoldater, så att vi kan ställa upp med 3 000. Men medregeringens nedskärningar av bl.a. antalet värnplikti-ga klarar vi kanske 900. Finansieringen är fortfarandehelt outklarad.I en artikel skriver försvarsministern att re-geringen har lärt av händelserna i Kosovo och påBalkan. Är det att man ska ha mindre resur-ser? Han säger dessutom att andra länder i Europadrar samma slutsatser. Tyvärr har han nog rätt. Sveri-ge är inte den enda syndaren. Vi drog tillbaka styrkani Bosnien med tre veckors varsel, men det var andrasom inte var mycket bättre. var om möjligtnågot sämre och drog sig tillbaka med två veckorsvarsel.Slutsatsen måste snarare bli att det behövs mer re-surser, högre beredskap och bättre beslutsprocesserför att vi och andra länder ska kunna bidra till säker-het och krishantering.Det är sorgligt att majoriteten har fastnat i detgamla och inte har förmått tänka nytt, även om manpåstår detta. Världen krymper och snurrar fortare.Regeringen talar framåt i tiden.Men så kommer vi tyvärr knappast att ha påoss, vad som än händer. För regeringen och dessstödpartier är slutsatsen av ökad osäkerhet tydligennedrustning, när det borde finnas behov av bättreberedskap, flexibilitet och större säkerhetsmarginal.Beredskap är också att fokusera på kritiska punk-ter och särskilda risker. Om detta sägs ingenting, ochdet görs ingen analys. Låt mig ta försvaret av huvud-staden som ett exempel. I bor enfjärdedel av landets befolkning. Här finns kritiskafunktioner för hela landet som medier, kommunika-tioner, elförsörjning och rikets styrelse - dess riksdagoch regering. Men inte med ett ord berörs konsekven-ser, att det skulle finnas alternativ som kan antydaseller att man borde ha diskuterat vilka alternativ somfanns.Tvärtom - i ett slag lägger man ned hela luftför-svaret i , trots att detta enligt regeringensåsikt är den försvarsgren som ska försvara vårt land ifortsättningen. Ingenjörstrupper läggs helt sonika ned,trots att är en stad på öar där broar är enkritisk punkt. som IT-huvudstad ställerkrav, men inte berör vi det en enda sekund.Hur ser situationen ut i katastroflägen? Vem är detsom ska hjälpa till och se till att vi får åtgärder ochinsatser i samband med nästa Tyrestabrand? Det ärdet ingen som har berört.Det man till slut gör är avgörande för förtroendet,vad man än säger med än så många ord. Regeringensförsvarspolitik har varit en erosionspolitik med peng-ar som fattas och svarta hål . Tyvärr är detvärsta inte att det kostar pengar utan att det kostarförtroende.Nu står vi inför samma situation. I förslaget skjutsutgifterna , och kostnaderna bokförs år2005 och framåt. Man undrar vad som står påförsvarsministerns hemliga sidor. Det kommer attkomma nya svarta hål, och det kommer inte bara attstå försvarets nya organisation dyrt, utan det kommerockså att erodera beredskapen och återigen, som jagsäger, riskera vår försvarsvilja. Jag tror faktiskt attherr har rätt när han säger att det blirdags att titta på nya besparingar.Det är därför vi moderater röstar nej till majorite-tens förslag. Det beslut som majoriteten avser att fattai morgon gör att vi riskerar med låg för-svarsförmåga, försämrad beredskap och risk för atttrovärdigheten minskar. Förtroende är något manbygger , och det är i den dimensionen vi möjli-gen kan tala om fem och , för så tardet - minst - att återuppbygga ett förlorat förtroende.Därför anser vi moderater att försvaret bör ge-nomföra en rejäl förändring och ominriktning ,med förbättrad försvarsförmåga och anpassningsför-måga. Men förändring kostar, och därför går det inteatt både dra ned och förändra. Vi anser att vår bered-skap ska vara god redan här och och intebara i en avlägsen framtid eftersom vi lever i en världav kris, konflikt och krig.Att bygga trygghet kräver helt andra ställningsta-ganden än vad regeringen och dess stödpartier redo-visar i det här förslaget, där slutsatsen av ökad osä-kerhet och otrygghet tycks vara nedskärning i försva-ret. Regeringen måste enligt vår uppfattning börja omhelt från början och skapa utrymme för den nödvän-diga flexibiliteten och för verklig anpassbarhet tillden nya situationen med osäkerhet, gråzon, mellanalla typer av kriser, konflikter och krig. Det förslagsom nu läggs fram i ger dålig beredskap.För oss som bor i ett riskområde, det är försvarsmi-nisterns ord, är resultatet helt enkelt otryggt.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till re-servation 1. Jag står givetvis bakom alla andra mode-rata reservationer, och jag vill i andra hand, om reser-vation 1 skulle falla, yrka bifall till reservation 16.Anf. 106 ():Herr talman! Många här i kammaren har konstate-rat att det råder en relativt positivsäkerhetspolitisk utveckling i vår omvärld. Utveck-lingen är glädjande. Det dagar är om inteför evigt förbi så ändå temporärt förbi. Men knappastnågon, möjligen med undantag för socialdemokrateroch centerpartister, tror att den eviga freden äntligenutbrutit i vår värld. Även om vi alla önskar evig fredär verkligheten en helt annan. Konflikthärdar finns påmånga håll i världen, konflikthärdar som mycketsnabbt kan utvidgas. Det finns inga garantier för attdet hänsynslösa mördandet på och i Tjetjenienär några isolerade företeelser.Men även om de direkta krigshoten mot Sverigeinte är så stora just nu omges vi av andra hotbildersom kräver god beredskap på både kort och lång siktoch där det militära försvaret är en resurs som be-hövs. Den minst sagt undermåliga hanteringen ochförvaringen av kärnavfall på är ett hotmot de norra delarna av vårt land.Herr talman! Även om vill av-slå hela propositionen vill jag lämna några synpunk-ter och ställningstaganden av mycket stor vikt förframtiden. Betänkandet Det nya försvaret innebärstora förändringar av förmåga att försvarasig . Bl.a. lämnas mycket långa landgrän-ser helt utan försvar. Det handlar om uppemot150 mil som lämnas utan försvar. Det är en helt oac-ceptabel situation som ger helt fel signaler till våromvärld.Det enda område i som gränsar till tvåfrämmande länder, och , finns uppe iNorbotten. Lägg därtill att den ryska gränsen ligger inärområdet. Om man vill leva upp till intentionen atthela landet ska leva måste vi också varaberedda att försvara hela landet. Betänkandets förslagom nedläggning av förband i norra är oac-ceptabla ur säkerhetspolitisk synpunkt.Propositionen och betänkandet avviker också imånga stycken från de intentioner som Försvarsmak-ten angav i sitt underlag . Vid olikatillfällen har också ansvariga i Försvarsmakten fram-hållit att med det här förslaget får vi en återtagnings-tid på uppemot tio till . Det är en orimligtlång tid. Flera krig hinner passera under den tiden.Herr talman! är det många försvarsanställdafrån i söder till i norr som kännermycket stor oro och sorg. Tusentals försvarsanställdai vårt land drivs ut i arbetslöshet och en osäker fram-tid. Det är en oro som skulle ha kunnat undvikas omomdaningen av försvaret tillåtits ske med större för-nuft. Ett stort orosmoment är att ingen - jag sägeringen - vet hur det blir med flygvapnets flygfö-rarutbildning nu när i Ängelholmläggs ned.Herr talman! Betänkandet föreslår att special-truppslagen A 8, Lv 7, 3 och S 3 i om-vandlas till detachement under olika moderförband isödra . råder också stor osäkerhetom helikopterverksamhetens omfattning iBoden.Förslagen om Bodenförbandens omvandling ärsynnerligen olyckliga och ett stort hot mot vinter-kompetensen och försvarsförmågan i övre Norrland.Enligt min mening är det oerhört korttänkt att ned-rusta landets mest kompletta garnison, den i Boden.Bodens garnison med sina specialtruppslag utgörtillsammans med flygflottiljen F 21 i den mestkompletta garnisonen i landet. Bodens garnison be-sitter tillsammans med jägarregementeI 22 i den högsta vinterkompetens vi har ilandet. Förbanden är vana att verka under mycketstränga vinterförhållanden - rent av i arktiskt klimat.Herr talman! geografiska läge mellanNato och är unikt. Närheten till det i daginte helt stabila , med stora atomanläggning-ar på , gör att någon måste hävda Sverigesterritoriella integritet på . Vem ska göradet ? Enligt min mening kan Lapplandsjägarregemente I 22 med fördel klara uppgiften omdet får finnas kvar.Är det rimligt att en åttondel av landets yta medtvå främmande länders gränsers och den ryska grän-sen i närzonen ska ställas helt utan försvar? Redanhotet om nedläggning av I 22 i har gjort att entredjedel av hemvärnsmännen i området valt att läm-na organisationen och lämna in sin utrustning. Moti-veringen när jag har frågat är som de själva uttryckerdet - det är deras ord: Vi vill inte bli kanonmat. Deupplever det på det sättet.För att spara ekonomiska resurser kan I 22 i Kiru-na lämpligen omvandlas till ett detachement underK 4 i . I 22 iKiruna kan också med fördel ges utökade uppgifterför att kunna användas i fred, kris och krig.Det kan ses som en resurs inte bara i det militäraförsvaret utan även för hela totalförsvaret. Det klararav krävande patrulltjänst i arktisk terräng likaväl somsjukvård, atomsanering och flyktingmottagning.Hela landet ska leva. Det hävdar många regerings-företrädare med statsministern i spetsen. Men fråganär: Är socialdemokraterna och centerpartisterna ochnu även vänsterpartisterna beredda att försvara helalandet? Dessa tre partier kommer att ha sin givnaplats i historieböckerna som kommande generationerkommer att ondgöra sig över.Det förvånar mig storligen att , somtidigare värnat om att försvara hela landet och inteminst gles- och landsbygden, kan ställa en åttondel avlandets yta utan försvar. För mig tycks det som attCentern irrar omkring i ingenmansland långt ute påvänsterkanten. Men det förvånar mig storligen.Fru talman! Jag står självfallet bakom de kristde-mokratiska yrkandena som och Marga-reta framfört, men jag vill också ställa migbakom hela min motion Fö31. Men för tids vinnandenöjer jag mig med att yrka bifall till yrkande 3 undermom. 26 som handlar om jägarregementeI 22 i Kiruna.Anf. 107 ():Fru talman! förändras det svenska försvaretför att kunna möta 2000-talets hot och risker. Det ären svår process, men den är absolut nödvändig. Sve-riges försvar står naturligtvis inte inför en halveringav sin förmåga. Tvärtom är det så att avgörande för-mågor nu kommer att stärkas påtagligt. "Långsiktigt är det här det militärt bästa. ""Marschriktningen är rätt. "Så uttrycker sig överbefälhavare tycker att det förtjänar att läsas in i riksdagensprotokoll att överbefälhavaren på ett så tydligt sätt hartagit ställning till det förslag som föreligger. talar med erfarenhet somhög militär. "Vi går mot något helt nytt. Flera länder förändrarprecis som vi sina försvarsmakter i grunden." Detsade vid Folk och Försvar i den 24januari i år.Bakom det förslag som så tydligtberömmer står Socialdemokraterna och Centerpartiet.På andra kanten, långt bort, står , ivrigtpåhejade av och i viss utsträck-ning som menar att hela förslaget är sådåligt att allt måste kastas i papperskorgen. Våra tvåpartiers förslag presenterades förraåret.I fem långa månader har moderater och krist-demokrater gnällt, grinat och skrivit samma insändareom och om igen och gaskat upp sig till brösttoner inteminst här i kammaren. När det gäller ärdet inte särskilt överraskande. Partiet har valt kon-frontation och därmed också valt att isolera sig, långtifrån de viktiga samtalen om morgondagens försvar.Den viktiga frågan när det gäller är na-turligtvis hur länge denna självvalda ökenvandringkan fortgå.Men mest förvånande är det kanske att kristdemo-kraterna lockats att beträda nejsägandets defensivastig. Vid utskottets senaste sammanträde noteradesdock en förskjutning, att man i vissa delar valde attinte säga nej till allt utan att avstå.