prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Jag har en fråga tillArne Kjörnsberg som har relevans i det här samman-hanget.Jag påstår att det är rimligt att den som har dub-belt så hög lön ska betala dubbelt så mycket i skatt.Hur motiverar det undantag i formav sänkt skatt för vissa höginkomsttagare - nämligenutländska medborgare som också är experter, före-tagsledare eller forskare eller som har någon motsva-rande kompetens - vilket blir följden av det social-demokratiska förslag som kommer att be-handla eller veckan därpå?Vilken slutsats drar av detta, ochhur stämmer det överens med de fördelningspolitiskateorem som skatteutskottets ordförande alldeles nysspredikade?När vidare recenserar vår skatte-politik glömmer han - naturligtvis högst medvetet -att nämna de förslag som vi har om höjt grundavdrag,förvärvsavdrag med ett tak och t.ex. fastighetsskatt.Det blir ur hans synvinkel naturligtvis mycket merapublikt att bara nämna den statliga inkomstskatten,men det gäller att se till helheten. Vårt skatteförslaguppgår till ca 77 miljarder år 3 när det gäller inkomst-skatterna, varav 36 miljarder ligger på grundavdrag,medan sänkningen av statsskatten uppgår till 6 mil-jarder. Sådana är proportionerna.Anf. 111 () replik:Fru talman! vice ordförande villge verktyg till människorna. Jag håller med. Det ärdärför som vi, , kompenserarför av egenagifterna till pensionssystemet ochför , om förslaget går igenom, för . Vigör det därför att t.ex. en ensamstående undersköter-ska som har två barn och som ännu inte har maxtaxapå dagis ska få några pengar över i portmonnän närhon går upp från till . Vi ger henne verk-tyget till det.Vi är mycket medvetna om det här, men vi vetockså - och jag är säker på att hon vet det - att dengemensamma barnomsorg som vi har byggt upp ochsom vi finansierat solidariskt också är ett verktyg fördet som i vokabulär är den storastarka staten.Vad sedan gäller frågan om experterna vill jaghänvisa till två andra länder: och Danmark.Jag kan inte säga att det är rättvist att vi sänker skatterför experter, men det är det praktiskt möjliga. Vi hardessutom haft det här systemet för forska-re. Jag vet inte vad de direktörer och företagsledaresom väl kommer att omfattas av den föreslagna ord-ningen tycker om att tydligen anseratt denna är okej för forskare men inte för företagsle-dare.Det är fråga om en praktisk åtgärd. Jag kan intesäga att detta är bra ur rättvisesynpunkt, men Finlandhar en sådan här ordning, och den berör 130 personer.Ibland får man välja praktiska lösningar.Anf. 112 () re-plik:Fru talman! säger att 130 perso-ner berörs av skatten för utländska experter. I propo-sitionen räknar man med 400-800 personer, menderas antal har kanske minskat därför att de blivitförskräckta inför att komma hit av andra orsaker.Finländarnas köpkraft ökar rejält under de när-maste två åren, står det i ett TT-telegram. ArnaKjörnsberg blickade lite grann österut och drog slut-satser om expertskatten. Vilka slutsatser drar han avatt man nu i sänker inkomstskatterna högstväsentligt? Vilka slutsatser drar avatt man sänker inkomstskatterna i och iTyskland högst väsentligt?Med anledning av detta skulle jag vilja fråga vil-ken strategi man har för framtiden. Jag har förstått attstrategin är högst statliginkomstskatt och kompensation för egenavgifterna,men är detta steget, eller vad blir nästa steg sett i detinternationella perspektivet, om man nu tydligenkunde ta hänsyn till och när detgäller utländska experter?Arne Kjörnsberg tyckte för övrigt underförstått attdet egentligen var ett dåligt förslag. Det finns ju möj-lighet att ansluta sig till det moderata avslagsyrkandetom någon vecka. Utskottets ordförande borde draliknande slutsatser av den lite bredare inkomstbe-skattningspolitik som förs i andra europeiska länder.Jag tycker att fördelningsteorin förlorar i trovärdighetnär man lägger fram det här förslaget om utländskaexperter. Men ge oss gärna ett besked om strategin pålite för att ge människorna verktygen ochför att kunna ta hänsyn till den internationella ut-vecklingen!Anf. 113 () replik:Fru talman! Om jag får skämta såhörde inte vad jag sade, trots min,som jag trodde, starka stämma och trots högtaleriet ikammaren som fungerar ganska bra. Jag sadeatt systemet i har omfattat 130 personer. Jaghar inte skrivit ned siffrorna i propositionen.Carl talade om strategier , om att sänka brytpunkten och kompensera föregenavgifterna. Vi har dessutom kommit överensmed och om att vi skafortsätta arbetet med skatteväxling. Jag förstår attModerata samlingspartiet står långt ifrån det. Men detfinns kanske andra partier i kammaren som tycker attdet är bra. Det kanske är andra som vill vara med närman ser utflödet - det var nästan vitsigt - och vilkaeffekter som växthuseffekten får ute i världen.Skatter har för oss inget egenvärde, . Om vi här i , i kommunala och lands-tingskommunala församlingar beslutar att vi ska göravissa saker gemensamt, ska det betalas. Det är vibenhårda på. Välfärd kan man inte låna till, i varjefall inte på lång sikt.Om vi får sitta kvar, om vi kan få så breda över-enskommelser som möjligt, om vi kan få en sam-stämmighet i samhället så att fler människor får jobbkommer skatteintäkterna att öka. Färre blir arbetslösa.Vi har ingenting emot att då sänka skatter för vanligtfolk. Men vi ska betala för oss. Det är grundläggande.Anf. 114 () replik:Fru talman! Vi sitter inte alls i fel vagn. Vi krist-demokrater har en egen vagn. Möjligtvis kan mansäga att vi har hakat på det tåg som går åt rätt håll närdet gäller den svenska skattepolitiken och den eko-nomiska politiken.Det svenska skatteuttaget är inte långsiktigt håll-bart. Det är väl känt och har belysts utförligt i flerarapporter, bl.a. Långtids- och Finansmarknadsutred-ningarna. RSV drar i den rapport som jag tidigareciterade slutsatsen att vi inom loppet av en tioårsperi-od kan få ett avbräck på iskatteintäkterna. Därför ställde jag i mitt anförande enfråga till utskottets ordförande omvilken strategi socialdemokraterna har för att åstad-komma ett skattesystem som tål en globalisering avekonomin.Fru talman! Tyvärr har jag inte fått svar på minfråga. upprepar i olika tonlägen deskattesänkningar som argumente-rar för. Därför vill jag upprepa min fråga och geskatteutskottets ordförande chansen att kommenteraden globaliserade värld vi lever i. Han efterlyste dettai slutet av sitt anförande.Fru talman! Ett fungerande skattesystem är enförutsättning för en god ekonomisk utveckling ochdärmed en tryggad välfärd. Därför föreslår vi krist-demokrater sänkt skatt på arbete och kapital.Anf. 115 () replik:Fru talman! begär det omöjliga avmig. Det är sju personer som ställer frågor till mig.Jag ska hålla mitt anförande och dessutom svara påalla frågor, allt . Det är fullständigtomöjligt. Anklaga mig för mycket, men inte för non-chalans i det avseendet. Jag försöker faktiskt.Helena Höij har läst rubriker om den utredningsom en person på har gjort. Det ärinte verkets utredning. Hon har läst rubriker där dettalas om 100 miljarder. Generaldirektören på tycker att det är alltför schabloniserat.Men var lugn, . ska ha enutfrågning om skattesystemet i den interna-tionaliserade ekonomin. Då kommer företrädare förRiksskatteverket att vara med. Då ska vi pressa dempå vad de anser.Helena Höij frågar vad jag anser. Man behöverinte vara expert för att räkna ut detta. Det var någonannan som påpekade att gruppen äldre växer ute iEuropa. De ligger efter oss. Jag kan försäkraHelena Höij att tyska medborgare är precis likadanasom vi i det avseendet. De tycker att mormor ochmorfar och farfar och farmor ska ha ordentlig om-sorg. Det kommer att leda till att länderna på konti-nenten satsar mer pengar på äldreomsorg och sjuk-vård. Troligen kommer de att få satsa mer på barnom-sorg också. Kvinnorna ute i nöjer sig inte medatt vara hemma och ta hand om svärmor. De vill utoch yrkesarbeta. Då ställs det krav på både äldreom-sorg och barnomsorg. Vi kommer att närma oss var-andra. Men vi är uppmärksamma på problemet.Anf. 116 () replik:Fru talman! Jag har inte alls uttryckt att skatteut-skottets ordförande skulle vara nonchalant. Tvärtomgav jag honom ytterligare en chans att kort kommen-tera internationaliseringens effekter på det svenskaskattesystemet. Jag blir svaret förutan och får se framemot den utfrågning som nämner.Men det brådskar med de frågorna.Arne Kjörnsberg uppmuntrar oss att tala med deäldre innan de går bort. Om vi kristdemokrater fårråda vill vi också satsa ökade resurser på dem, för entryggare och meningsfull ålderdom.För att vi ska ha möjlighet att satsa på våra äldre,våra barn och allt det vi anser vara självklart i envälfärdsstat krävs ett vitalt företagande, att folk vågarsatsa, att det finns ett riskvilligt kapital i landet. Därspelar skattesystemets utformning en avgörande roll.Kristdemokraterna har pekat på några punkter. I endebatt som denna blir det ganska rapsodiskt. Men ivår motion finns en mer utförlig beskrivning av enstrategi för börja gå mot ett skattesystem som tål englobaliserad ekonomi.Anf. 117 () replik:Fru talman! säger att kristdemokra-terna vill satsa mer på de äldre och barnen. Det ska degöra ihop med , som vill sänka alla skat-ter som finns och några till. Om ni inte är på sammavagn så traskar ni i varje fall patrullo.Jag är ledsen, , men man kan inte tafram gamla papper och läsa. Man måste försöka sehur det är . säger att vi ska ha ett vitaltföretagande och att folk ska våga satsa. Har inte He-lena Höij sett någonting? Bara för någon vecka sedansade , ett stort internationellt värde-ringsinstitut, att har de bästa tillväxtmöjlig-heterna i hela EU. Det är ingen skrytvals från minsida. Jag talar bara om, lugnt och försiktigt, vad dettastora, erkända, kompetenta finansinstitut säger: Sve-rige har de bästa tillväxtförutsättningarna i Europa.Det har inte kommit från himlen. Det är ett med-vetet arbete. Det har kostat på mycket, som finansmi-nistern sade . Det har kostat på mycketför medborgare att komma dithän att vi nuhar ordning och reda i ekonomin. Folk vågar satsaframåt på en lång rad områden, både i yrkeslivet ochsnart också, hoppas jag, i familjelivet.Anf. 118 () replik:Fru talman! Vår ordförande i skatteutskottet villeläsa på läppar. Jag ber honom att göra det . Jagtycker att för debatten på en bot-tenlöst låg nivå. Tonläget är sorgesamt. pratar nedlåtande om yrkesgrupper. De somstädar och tvättar fönster är inte värda mycket. Han ärnedlåtande mot kollegerna i utskottet och alla somlyssnar. Det hade varit en välgärning om utskottetsordförande hade hållt sig till sitt manus som finans-ministern brukar göra.När det gäller arbetsskadeförsäkringen säger att jag ska åka ur så det ryker ur riksdagenför att jag säger att det är väldigt mycket diskussionerom ökade utgifter. Jag tycker att det är ett problem.Man pratar mer om de utgifter vi kan öka i stället föratt se vilka skatter vi kan sänka av strukturella skäl.Detta tycker jag är ett problem. Det ser jag myck-et tydligt. Jag besöker verkligheten väldigt ofta ochser välfärdens revor i det samhälle som just nu förvaltar som företrädare för majoriteten.Vi kan som exempel ta änkorna, de funktionshindra-de, flyktingbarnen eller vilka vill.Arne Kjörnsberg är ansvarig.Jag tycker att det är ett problem att vi har margi-nalskatter. De uppkommer genom avtrappade grun-davdrag. Det är olyckligt. Vi har en första brytpunktsom är för låg. Den borde vi höja. Vi har också detsom vägrar kalla värnskatt. Det ärnågonting som vi skulle kunna kalla Östrosskatt ellernågonting annat, den andra brytpunkten.Detta leder till att det inte lönar sig att arbeta ochutbilda sig så bra i som det gör i andra länder.Detta är ett problem. Det är ett problem som de flestasocialdemokratiska företrädare av vikt har belyst närde har lämnat regeringen. Man kan som exempel taÅsbrink eller andra företrädare.Ni har i Socialdemokraterna en skattegrupp sompratar om det här. Ni pratar där om marginalskatteroch kapitalskatter. Det är ett problem, och det måstevi lösa.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag är oerhört ledsen i mitt hjärta omJohan upplever mig som överlägsen ochtycker att jag använder bottenlöst dåliga debattmeto-der. I så fall ber jag inte bara om ursäkt för det, utanjag ber om förlåtelse för det, om mitt uppträdande ärpå det sättet. Jag tror inte att jag är känd för det.Men sedan är det ren lögn när på-står att jag har sett nedlåtande på dem som städar ochtvättar fönster. Det enda jag har sagt är att vi inte trorpå er metod. Man kan inte subventionera hushållsnäratjänster så starkt att människor i vanliga inkomstlägenkan efterfråga dem, utan det blir människor med godalöner och höga inkomster.Vad som diskuteras i den socialdemokratiskaskattegruppen vet troligen jag bättre än vad JohanPehrson vet, eftersom jag råkar sitta där, eller rättaresagt satt där. , där jag själv ocksåsitter, tog emot vår rapport,ställde sig bakom den och entledigade därmed skatte-gruppen från sitt uppdrag. Vi har nämligen inte evigagrupper i vårt parti.Jag tycker att marginaleffekter är ett mycket all-varligare problem än marginalskatter av flera skäl,framför allt de skäl som anförde. Detberör många fler människor, och marginaleffekterdrabbar människor som är mycket skörare ur ekono-misk synpunkt än vad marginalskatter gör.Det är därför jag blir lite upprörd när sänkta mar-ginalskatter, som vill ha, ställs motbättre arbetsskadeförsäkring. Jag blir faktiskt upp-rörd, och då tillåter jag mig också att säga det. Jag berom ursäkt om jag gör det på ett för burdust sätt.Anf. 120 () replik:Fru talman! Ursäkten är till fullo accepterad. Jagförstår nog att utskottets ordförande inte är så bryskatt han vill att ledamöter ska ryka ut ur påde grunderna.Jag står fast vid att vi har revor i välfärden. Demåste vi se till att göra något åt. Ändringar i arbets-skadeförsäkringen är en sådan åtgärd. Den borgerligaregeringen som införde de regler som gäller i dagtvingades att göra det för att hindra den galopperandeökning som var.Vi kanske sparade för hårt. Men det är inte så attden förra borgerliga regeringen fick kritik för att densparade för mycket. Det är en argumentation somArne Kjörnsberg gärna använder på andra hållet, dvs.att vi inte gjorde det. Men här kan det nog ha varit så.Vi hade också uppe frågan om de välståndsska-pande krafterna. Det var ett uttryck som ,en gammal Folkpartiledare, faktiskt myntade. Jag kanförstå att , som visserligen är gam-mal i gården, men inte hur gammal som helst, intekände till det.Det handlar om att fokusera på de drivkrafter somfår människor att utbilda sig. Det är bra att de gör det.Att de vidareutbildar sig är ännu bättre. Det är bra attmänniskor arbetar och arbetar mycket. Det är bra förSverige och i regel bra för människor. De kan få eninkomst och klara sig själva. Det är bra företagen tarrisker. Detta måste vårdas och jämförasmed hur det ser ut i övriga världen. Man måste se vadsom händer.Jag nämnde i mitt anförande att det är bra att detär låg bolagsskatt. Det står och jagbakom. Det är en fördel. Bolagsskatten leder till attdet är bra för företag i . Men det är inte bra försvenskar att äga företag i . Vi ser därför enutveckling att utlänningar flyttar in och svenskarflyttar ut. Det är ett problem som vi måste diskuteraoch göra någonting åt för att värna de välståndsska-pande krafterna i vårt land.Anf. 121 () replik:Fru talman! Det sista tar upp ärprecis likadant över hela världen. Det institutionellaägandet ökar och hushållsägandet minskar. De ameri-kanska pensionsfonderna finns över hela världen påalla världens börser.Är det bra eller dåligt? I vissa avseenden är detbra, men i andra avseenden är det ganska dåligt. De ärså väldigt lättrörliga. Det är inget specifikt svenskt.De finns i , i , i och på allavärldens börser.Johan talar om revor i välfärden. Jaghåller helt med om det. Trots att jag skar bort avdet jag tänkte säga var det en sak som jag berörde.Jag talade om utredning Välfärdsbok-slut för 90-talet. Jag sade att här finns problem. Jagblundar inte för dem.Det är därför som jag är angelägen om att säga:Det går bra för , men inte för hela ochinte för alla människor i . Jag sade också attdet är svårt och att det kommer att ta tid. Men detfaktum att någonting är svårt eller kommer att ta tidär inte något skäl för att man inte ska börja. Tvärtom.Det är just det som är skälet. Där är vi helt överens.Anf. 122 () replik:Fru talman! Först vill jag tacka den utmärkta och stenhårda argumentationen omsynen på hushållstjänster. Jag ska använda det citatetmånga gånger. Jag ska klippa ut det och sätta det påväggen. Jag tyckte det var alldeles utmärkt. Jag för-står att kommer att vara en garantför att det inte blir sådana avdrag, och det gläder migjättemycket. Också jag tycker att det är förskräckligt.Det uppnår heller inte sina syften.Sedan vill jag påminna . Det varnågon i den borgerliga kretsen som sade att det varviktigt att man fick välja skola. Faktum är att denfriskolereform som vi gemensamt står bakom har letttill att det är fler friskolor än någonsin och fler män-niskor som också kan söka friskolor. Det var ju bra.Jag har ytterligare en liten kommentar. ArneKjörnsberg sade att jag inte ska låta som att vi harfixat allting. Nej, , det har vi verkli-gen inte gjort! är ett ganska litet parti ochhar naturligtvis fixat förhållandevis lite. Så är detabsolut. Det är i grunden ett väldigt bra samarbete.Däremot vill jag uttrycka min stora glädje överden gröna skatteväxlingen. När ochjag träffades innan samarbetet och försökte identifieraproblemen var det utrikespolitiken, alliansfrihet,skatteväxling och sänkt arbetstid. En del av dessastora trösklar har vi löst i gott samförstånd. Det tyckerjag är jättebra. Det uttrycker jag min stora tillfred-ställelse över. Samarbetet har fungerat bra.Sedan till frågan. Det är viktigt att man kan fattamajoritetsbeslut om koldioxidbeskattningen när detgäller lägsta nivå på miljöskatter. Jag har inte förståttatt socialdemokraterna tycker så. Har ni ändrat upp-fattning, eller missuppfattar jag ?Anf. 123 () replik:Fru talman! Nej, vi har inte ändrat uppfattning. Vivill inte föra över några skattebeslut till eftersom, om jag uttrycker mig lite slar-vigt, det finns risk för smittoeffekter. Det kanske ärnågon annan som vill sänka eller höja en annan skatt.Vi tycker att skatter ska bestämmas av de natio-nella parlamenten. EU ska i större grad vara ett sam-arbete mellan nationer. Vi vill i motsats till en delandra inte utveckla EU i federalistisk riktning. Mendet innebär inte att man inte kan träffa överenskom-melser mellan länderna inom EU. Det är vad man harförsökt göra, men det är ett land som återstår. JohanPehrson visste vilket.Sedan till frågan om den gröna skatteväxlingen.Jag hade det stora nöjet - och jag menar faktiskt detstora nöjet - att under en stor del av sommaren sittaoch resonera med partikamrater till hade även det stora nöjet att resonera med MarieEngström. Vi hade ett väldigt bra samarbete. Iblandhar vi olika uppfattningar, och då är det väl lika braatt vi redovisar dem. Men vi lyssnade på varandra.Vår partiordförande har i överläggningar med erarespektive partiordförande och språkrör sagt att vi ärberedda att fortsätta det samarbetet. Jag har ingensom helst annan uppfattning. Det vore förmätet avmig att ha det, men jag har det inte heller i sak. Dettaär viktigt ur saklig synpunkt. Därför ska vi fortsättamed det.Anf. 124 () replik:Fru talman! Det är utmärkt. Då är vi överens i denfrågan också, som i så många andra.Jag ser emellertid ett problem här. Jag förstår hurArne Kjörnsberg resonerar, men det finns en smitto-effekt när det gäller överstatliga beslut om lägstamiljöskatter. Har man inte det blir det lätt en smittoef-fekt av att man drar ned miljöskatterna.Detta är faktiskt en miljöfråga mer än en skatte-fråga. En koldioxidskatt på en lägsta nivå, som manbeslutar om med majoritetsbeslut, är ju en av de vik-tigaste frågorna när det gäller växthuseffekten. Jagtycker att ni är fel ute som ser detta som en skattefrå-ga i första hand och inte som en miljöfråga, där manska lägga ett lägsta golv och där varje land får gåföre.Det är klart att det går att hitta andra lösningar.Men då krävs att man t.ex. har rätten att införa kilo-meteravgifter med satellitövervakning. Sedan kanman sätta avgifter i varje land osv. Men varför inte sekoldioxidskatten som en miljöfråga? Tänk på situa-tionen i och i , , , Mo-çambique osv. Koldioxidskatten är en miljöfråga iförsta hand. Därför behövs det ett lägsta gemensamtgolv som man kan besluta om med majoritetsbeslut.Anf. 125 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att harrätt där. Växthuseffekten är en miljöfråga. Koldiox-idskatten kan vara ett verktyg, tillsammans med andraverktyg, och det verktyget vill jag inte överlåta tillEU-parlamentet. Då är jag nämligen rädd att och partivänner i ska fatta beslut å våra vägnar om vilkenkapitalskattenivå vi ska ha i . Det är min enklafundering. Det är därför jag inte vill göra det.Jag ska tillägga, efter att ha tittat på , att de alltså kan tvinga oss att sänka våra skatte-nivåer.Jag tycker att det är bättre att man i samarbetemellan nationerna kommer överens om miniminivåeroch att länderna sedan kan ha olika nivåer ovanfördessa. Det kan gälla en lång rad områden. Jag tyckeratt koldioxidskatten är ett bra exempel på ett sådantverktyg där vi ska arbeta för att komma överens.Anf. 126 () replik:Fru talman! Jag inser dilemma.Å ena sidan har han ambitionen att kommentera såmycket som möjligt av vad som har sagts tidigare idebatten, och å andra sidan vill han försöka hålla ettsammanhållet anförande på ett förberett sätt. För hade jag satt värde på ett förberett anförande somhade gett lite mer argument och bakgrund till deställningstaganden som majoriteten står bakom i detbetänkande som vi ska besluta om. Jagskulle också sätta värde på om villemejla över det förberedda anförandet. Han brukar juvara generös med mejlbesked, även om han går om-vägen via någon av utskottets värderade och lojalamedarbetare.Jag noterar med tillfredsställelse att vi är ense omproblematiken kring marginaleffekterna, som vi hardebatterat tidigare. Men jag saknar åtgärder, ArneKjörnsberg, på skatteområdet. Den enda åtgärd nihittills har vidtagit är införandet av maxtaxa med dessomvänt fördelningspolitiska effekter, vilka vi har haftanledning att diskutera tidigare i den här debattenmed både Per och inkomstskatteområdet är kompensation föregenavgifterna en lösning. Är det inte lite besvärande,och andra, att först finansiera pen-sionssystemet med egenavgifter och därefter tvingaskompensera denna åtgärd genom kompensation fördessa egenavgifter? Detta får ju inte någon som helsteffekt i det viktiga hänseende som heter marginalef-fekter.Anf. 127 () replik:Fru talman! står man som den berömda ås-nan mellan hötapparna. En del vill att man ska kom-mentera vad de har sagt, annars får man kritik för det.Andra - tack så mycket, - vill att manska hålla ett förberett anförande. Jag ska gärna sändaöver det. Men, : Jag mejlar aldrig. Jag ska skicka det med e-brev.Detta är mitt sätt att skämtsamt försvara använ-dandet av svenska uttryck, inte någon kritik mot RolfKenneryd. Jag bara skojade lite grann.Men sedan gällde det marginaleffekterna. Jagtycker att vi tillsammans står på en väldigt bra grund-platta, och jag och våra kolleger, närvi är överens om att det är marginaleffekterna som ärvårt största problem inom ramen för skattesystemet.Kompensation för egenavgifterna är ett sätt, maxtaxaär ett annat. Jag och mitt parti är beredda att seriöstresonera med och , gärnai samarbete med våra två övriga samarbetspartier, omde här frågorna eftersom de är viktiga. Jag säger intedetta för att ställa mig in eller någonting sådant, utandärför att jag seriöst anser att detta är vårt stora pro-blem - precis av de skäl som anfördeoch som jag inte ska uppta kammarens tid med attupprepa. Vi tycker genuint att detta är viktigt, ochdärför vill vi fortsätta på den inslagna vägen.Men, och det är ett viktigt "men", pengarna skafinnas där. Vi vill inte ha några skattesänkningar ellerborttagningar av marginaleffekter på kredit.