prot · GN0960 · 2000-02-03 00:00:00 — Där man kan dra inhos polismyndigheterna handlar det om personal.Drar man in personal i det här fallet finns det ingensynlig och närvarande polis i varje kommun och ivarje stadsdel. Det behövs för att människor ska kän-na sig trygga.I dessa delar av och norra det särskilt tydligt, vilket debatterades i den förrainterpellationsdebatten. Det var också delvis därförsom de områdena blev utvalda av just dessa gär-ningsmän. Det är en debatt som vi får ta i budget-sammanhang. För extraordinära händelser, utöver vadman kan förvänta sig av variationer i verksamheten,för sådana finns, ska det finnas ett system för att tahand om kostnaderna. Det är min absoluta åsikt.(forts. 13 §)AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna till då frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.11 § FrågestundAnf. 36 TALMANNEN:Nu följer frågestund. Vid dagens frå-gestund deltar följande statsråd: statsrådet , kulturminister , statsrådetLeif , miljöminister och fi-nansminister besvarar såväl allmänpo-litiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområ-de. Frågorna till övriga statsråd förutsätts beröra derasrespektive områden.SjukfrånvaronAnf. 37 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . har i sina beräkningarför det preliminära utfallet för visat på myck-et kraftiga överskridanden av anslagen när det gällersjukpenningen. Vi vet ju också att sjukskrivningarnahar ökat, och antalet sjukdagar har ökat från decem-ber 1998 till . Det finnssäkert flera orsaker till detta.Socialutskottet gjorde tidigare ett besöknere i och studerade SOCSAM-försöket därnere. Det kan ge goda resultat för att minska sjuk-skrivningstiderna. Jag vill fråga statsrådet: i det här läget åtminstone inte kunna tänka sig attutöka försöksverksamheten inom SOCSAM?Anf. 38 Statsrådet ():Fru talman! Vi har sju olika pågående försök. Dehar lite olika inriktningar när det gäller samarbetet. Vihar dessutom förlängt verksamhetstiden för att manska kunna få ett bra jämförande underlag.Jag har inte funderat över om det finns anledningatt starta ytterligare några försök. Om man däremotkommer in med funderingar på att förlänga de försöksom pågår, kan det naturligtvis diskuteras. Riskenmed en förlängning är att man kanske förlorar utvär-deringsfasen och inte kommer fram till något slutre-sultat. Syftet med dessa är ju också att ge en återre-dovisning för att resultaten ska kunna spridas i regul-jär verksamhet.Anf. 39 ():Fru talman! Jag är medveten om att man kanskebehöver utvärdera resultaten. finns ju också för-söksverksamheten FINSAM som delvis är utvärde-rad, men man får ju inte göra mycket åt den hellerförrän utvärderingen av SOCSAM är klar. Jag tyckeratt det är lite bekymmersamt att det är många männi-skor som får vänta, inte minst på rehabilitering. Detmedför att vi får dessa väldigt långa sjukskrivningsti-der. Vi vet ju att man spar lidande för den enskildeoch att man kan göra samhällsekonomiska besparing-ar med de här samverkansformerna. De som harmedverkat i bl.a. vill faktisktinget hellre än att fortsätta. Det ville man också iGöteborg. Man sade redan nu att denna samverkanvar så viktig att man ville fortsätta med den.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! Erfarenheterna från visar attförsöksverksamheten med SOCSAM-samarbetet varbetydligt mer framgångsrikt än försöksverksamhetenmed FINSAM. Men den diskussionen behöver vi inteta nu.Däremot är det så att FINSAM har ersatts med ettmer generellt arbete med samverkansformer landetöver där var och en av aktörerna bidrar med sina egnaresurser. Jag ska också påminna om att i nästa veckaeller veckan därpå kommer rehabiliteringsutredarenmed sin första delrapport.Vi kan självfallet inte enbart vänta på försöks-verksamheterna, utan någonting måste göras ganskasnabbt när det gäller signalsystemen. Jag kommer attträffa företrädare för arbetsmarknaden för att diskute-ra just sjukfrånvaron från arbetsplatserna.Arena . 41 ():Fru talman! I går sammanträdde Nordiska rådetssvenska delegation. Tyvärr var vår nordiska samar-betsminister förhindrad att närvara.Jag skulle därför vilja ta tillfället i akt och fråga ho-nom om Arena och det nordiska informa-tionsfönster som ska öppnas i . Det äralltså verksamheter som har ansvar för informationenom nordiska förhållanden. Enligt beslut och löften iriksdagen ska Arena verksamhet säkras tilldess att det nordiska informationsfönstret öppnas.Enligt uppgift tar Nordiska samarbetskommitténställning till ett nordiskt fönster i vid samman-trädet medan det svenska fönstret be-handlas först . Min fråga är: Hur är finansie-ringen av Arena ordnad tills detta nordiskainformationsfönster kan öppnas? När är pengarna frånNordiska ministerrådet disponibla för detta?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Det är rätt att vi har diskuterat den härfrågan här på frågestunden. Jag harockså haft den uppe i diskussioner med den svenskadelegationen till Nordiska rådet.Vi har länge verkat för att vi ska få ett permanentoch stabilt finansierat gemensamt nordiskt informa-tionsfönster i . Det är viktigt att Sverigesfolk och skattebetalare, som är huvudfinan-siärer av det nordiska samarbetet, på plats här i Sveri-ge får en bild av vad det nordiska samarbetet går utpå. Detta skulle på ett bra sätt kunna avlösa och växlaupp den verksamhet som harbedrivit i form av Arena står detta på tröskeln till ett genomförande.Det är en stor framgång för . Vi räknar medatt Arena och kommer attha en mycket viktigt roll i denna nya verksamhet.Men exakt olika utbetalningarkommer att ske och vilka beslut som kommer attfattas vid vilka sammanträden är jag inte förberedd påatt redogöra för här. Jag skulle vilja rekommenderaatt man ställer en skriftlig fråga till mig. Då kan jagreda ut detta i detalj. Ni får ha överseende med att jaginte kan detta utantill.Anf. 43 ():Fru talman! Tack för svaret. Vi är överens om attdet är en viktig fråga, att det behövs en permanentlösning och att det ska finansieras samnordiskt. Menproblemet är ju att det inte är löst ännu trots att dethar varit känt länge att fr.o.m. skulle detta varaordnat. hänger finansieringen i luften tills det härfönstret kan öppnas. Enligt vad vi har sagt här tidiga-re, både i debatter tillsammans och även i andrasammanhang, skulle frågan lösas. Jag undrar närFöreningen , som ansvarar för Arena , får besked om att pengar finns tills fönst-ret kan öppnas.Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! Det är fel att vi har lovat finansieringtill Arena . Verkligheten är i själva verket attArena startades utan att invänta någon åsiktfrån regeringen om detta var bra eller dåligt och omdetta vara någonting som kunde påräkna finansieringeller ej. Den startades, och efter att den hade startatskom begäran till regeringen om att finansiera det somredan fanns.Vi har jobbat hårt på att säkra Arena , och helst ända tilldess att det nya gemensamma nordiska fönstret öpp-nar i . Vi har vid flera olika tillfällen ökatanslagen och betalat ut mer och mer pengar. Vi harlagt in nya verksamheter, t.ex. servicetelefonen, föratt skapa ekonomiska förutsättningar att driva verk-samheten. Något löfte om att det för evigt ska lösashar vi inte gett, men det är den ambitionen vi harjobbat efter.PensionernaAnf. 45 ():Fru talman! Jag har en fråga till finansministerBosse . Jag tror att finansministern, hansdepartement och alla ledamöter här i desenaste veckorna har uppvaktats om pensionerna.Statsministern stod ju här i kammaren för två veckorsedan i partiledardebatten och sade: "Ja, vi har kunnatförbättra pensionerna. "Detta sades som årtusendets första pen-sionsavier damp ned hos pensionärerna. Hur sågdenna förbättring ut? Det finns många exempel. Fi-nansministern har säkert sett dem också. Jag har tvåhär. , , fick minus54 kr osv.Min fråga till finansministern, som mera är ettråd, lyder: Vad ska vi säga till de pensionärer somringer upp eller skriver och som säger att den höjdapensionen ju blev minus?Jag tror att finansministern med sitt kunnandekanske har ett bra svar att hjälpa oss vanliga ledamö-ter med.Anf. 46 Finansminister ():Fru talman! Jag är tacksam för denna fråga, somkan hjälpa till att reda ut ett antal krångligheter.För det första har pensionerna inte försämratsfr.o.m. Det är lika goda nu som tidigare.För det andra finns det ett antal kommuner, intesärskilt många, som har höjt kommunalskatten . Det kan ha påverkat pensionerna.Vidare är det så att all preliminärskatt tas ut i 50-eller 100-kronorsintervaller. Det gör att man kanhamna "fel" och få ett större skatteuttag någon må-nad. Men det jämnas ut när året är slut. Man får alltsåinte något högre skatteuttag i sin helhet.Jag tror att de här förklaringarna är viktiga för denenskilde att känna till, och därför är jag tacksam förfrågan.Till sist vill jag gärna säga att jag delar uppfatt-ningen att när vi får ett utrymme i budgeten för år2001 är det naturligtvis de sämst ställda pensionärer-na som vi i första hand ska ha i åtanke.Anf. 47 ():Fru talman! Jag tackar finansministern för svaret.Det har inte skett någon försämring, säger fi-nansministern. Jag vet inte om jag är på samma eko-nomiska nivå som han är. Men när jag ska förklaraför att han fick minus och för atthan fick minus så nog ser jag att det är en för-sämring. Jag är inte professor i ekonomi, men nog ärdet en försämring när man i sitt lönekuvert, om jaguttrycker mig så, får ett minus.Det här har naturligtvis också att göra med att viser den statliga biten, medan man hemma i exempel-vis , där Socialdemokraterna och Vänsterpar-tiet styr, har höjt skatten med . Det slår ocksåmot barnfamiljer och andra. När det gäller barnbidra-get skulle man kunna ha samma följdfråga.Nog är det svårt att förklara när man får minus attdet inte är en försämring.Anf. 48 Finansminister ():Fru talman! Jag hoppas att lyss-nar ordentligt. Jag sade att det inte har skett någonförsämring av pensionen. Om pensionären har fått enlägre inkomst kan det bero på att han bor i en kom-mun som har höjt kommunalskatten. Det tror jag inteatt man behöver vara ekonom för att kunna upplysaom. Det finns ett antal sådana kommuner, inte särskiltmånga, där det har skett en skatteförändring. Det ärviktigt.Jag har också sett de där exemplen. Människorskriver brev till mig om samma sak. Därför är detviktigt att klara ut att om man får preliminärskatteut-tag som är större än det som varit tidigare kan detbero på att man hamnat i en sådan här 50- eller 100-kronorssektor. Men i sin helhet jämnas det ut underåret. Man har inte fått ett större skatteuttag när detgäller den statliga skatten. Den är den samma somtidigare för pensionärerna.Det är bra om vi kan hjälpas åt att upplysa om vadsom gäller på området. Staten har inte försämrat någ-ra pensioner, men i enstaka kommuner har det skettkommunalskattehöjningar.SkatteöverläggningarAnf. 49 ():Fru talman! Det var som regering-en bjöd in till skattesamtal. Man sade sig ha ambitio-nen att det skulle vara en bred uppgörelse med allapartier och ett brett skattepaket. Vi har bejakat det iCenterpartiet och ställt upp på det synsättet. Vi harhela tiden hävdat i samtalen att det måste vara tempo,att det måste vara ett konkret innehåll, att det måstegå framåt.Nu skriver vi och man kan väl försiktigtsäga, fru talman, att tempot varit uruselt och att sub-stansen inte har funnits.Nu är min fråga till finansministern om han denärmaste dagarna kommer att kalla in till de häröverläggningarna och om han har klart ett underlagför bl.a. energiskattediskussionen som behövs om detska finnas några förutsättningar för att föra de härsamtalen vidare.Anf. 50 Finansminister ():Fru talman! Svaret till är: Ja, jagkommer att kalla in till nya överläggningar mellanriksdagens partier om skatterna. Avsikten med deöverläggningarna är ju att ha ett reellt underlag, ettreellt förslag, när det gäller exempelvis energibe-skattningen. Det har tagit lite tid att ta fram ett sådantunderlag. Därför har jag bedömt det som bättre attvänta med att kalla till skatteöverläggningar tills detfinns ett underlag i stället för att kalla in till överlägg-ningar för en mer allmän diskussion utan att man kankomma fram till ett reellt ställningstagande.När skatteöverläggningarna påbörjades hösten1998 pågick det under fram till sen-våren 1999 en allmän diskussion om skattefrågor.Därefter har vi diskuterat konkreta områden. Sedanbeslutade om sänkt inkomstskattoch sänkta företagsskatter. Därför koncentrerar vi ossnu på att diskutera skatter på energi och tjänster.Anf. 51 ():Fru talman! Finansministern illustrerar ju proble-met. Det tar tid och vi måste ha ett underlag innan vikan vidare komma konkret. Det är sant. Men samta-len började 1998.Sedan finns det en faktor till, fru talman, som ärlite besvärande. Det är att regeringen med Vänster-partiet och har valt en hantering av in-komstskatten som bl.a. innebär att inte hela pensio-närskollektivet får del av en inkomstskattesänkning.Man har förstört en del av den spelplan som skatte-samtalen skulle kunna komma att rymma.Jag tycker att det är ett svagt besked från finans-ministern att det kommer en inbjudan, bara man harett material. Jag vill se en starkare ambition från rege-ringen i den här frågan för att över huvud taget kom-ma framåt. Annars är det ju, fru talman, rätt me-ningslöst att komma till kafferep som inte leder fram-åt med den angivna ambitionen.Anf. 52 Finansminister ():Fru talman! har frågat om jag av-ser att kalla in till nya skatteöverläggningar. Mitt svarär ja. Han har frågat om jag avser att ha ett reelltunderlag för en sådan diskussion och en eventuellöverenskommelse. Jag har svarat ja på det också. Detär både starka och skarpa besked.Eftersom vi har haft sådana diskussioner om ener-gibeskattningen tidigare utgår jag från att vi kan föraen konstruktiv diskussion. I grunden finns exempelvisett betänkande från den s.k. skatteväxlingskommitténsedan ett par år tillbaka där partierna i långa styckenvar överens om grundprinciperna. Det finns också enpågående diskussion i ett antal andra statliga utred-ningar som berör det här området.Jag är därför förhoppningsfull om att det ska fin-nas ett intresse från alla parter att diskutera just kringenergibeskattningen. Då tycker jag att man ska kallatill överläggningar först i ett läge där det finns ettreellt underlag. Det tror jag att ochjag är överens om.Villkoren för konstnärernaAnf. 53 ():Fru talman! En fråga till kulturminister en debattartikel i gårdagens ut-trycker ordföranden för Konstnärernas riksorganisa-tion oro över villkoren för konstnärerna. på en enkätundersökning som visar att konstin-stitutioner, museer och konsthallar har en budget somnästan är utan medel för konstnärernas medverkan.Moderna museet spenderar t.ex. av sinbudget på ledning, administration och lokalhyra, ochendast används som ersättning till de utstäl-lande konstnärer som museet anlitat.Då vill jag fråga kulturministern: ministernatt se över de statliga institutionernas policy för er-sättning till konstnärer? Eller har ministern någraandra förslag till åtgärder för att underlätta möjlighe-terna för konstnärer att leva på sitt skapande?Anf. 54 Kulturminister ():Fru talman! Vi kom rätt med en proposi-tion som gällde konstnärernas villkor, som ocksåriksdagen ställde sig bakom. Grundtanken i de mångainslag som rymdes inom denna proposition och dettariksdagsbeslut handlar just om att konstnärerna ihögre utsträckning än ska kunna leva på sittarbete. Det handlar om upphovsrättsliga ersättningar,om ersättningar för utfört arbete och om olika typerav inkomstgarantier. Det handlar om offentliga be-ställningar och om att stimulera efterfrågan på konst-närers verk.Det är en mängd insatser vi gjort. Men självfalletåterstår mycket att göra. När det gäller de enskildakulturinstitutionerna har ju myndighetscheferna därett mycket vitt eget handlingsutrymme. Jag är överty-gad om att de arbetar med de här frågorna. Men vikommer också att på olika sätt se över detta fråndepartementets sida.Anf. 55 ():Fru talman! Det är ju bra, för jag utgår från attkulturministern har en del att säga till om även när detgäller de statliga kulturinstitutionerna.En annan del är ju att ganska många är inskrivna ikulturarbetsförmedlingarna. Det kan ju faktiskt fånegativa konsekvenser för konstnärerna då en funge-rande arbetsmarknad rycks bort.Det blir den konstnär som står i tur för en åtgärdsom prioriteras, inte den som kanske skulle utföraåtgärden bäst.Mikael påpekar i sin artikel att om inte dethär ändras är de stora förlorarna i längden kulturliveti stort.Jag vill också ställa följdfrågan om ministern de-lar min och uppfattning att det är angelä-get att kulturarbetsförmedlingens verksamhet minskaroch att de medel som frigörs i stället styrs över frånarbetsmarknadspolitiska åtgärder till den kulturellaverksamheten.Anf. 56 Kulturminister ():Fru talman! Jag är tacksam över att Folkpartiethar anslutit sig till regeringens och Socialdemokrater-nas ståndpunkt att man ska föra över medel från ar-betsmarknadspolitiken till kulturpolitiken. Det ingickockså i den konstnärspolitiska propositionen.Det handlar t.ex. om att skapa en tredje anställ-ningsform för kulturverksamma. Det handlar om attanvända centrumbildningarna för att kunna stimuleraefterfrågan på konstnärliga verk och konstnärligtarbete och se till att det blir utfört. Detta i kombina-tion med en avgränsning inom kulturarbetsförmed-lingen som innebär att det är de professionella utöv-arna som får den mesta servicen.Mycket återstår att göra när det gäller konstnärer-nas villkor. Det pågår ett intensivt arbete. Det initie-rades när vi kom tillbaka till makten efter 1994 årsval. 57 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister om avfallsskatten. Hur avserministern att följa upp konsekvenserna av den nyaavfallsskatten?Som exempel på oönskade konsekvenser kan jagnämna följande: I min hemkommun måste man hasophämtning minst en gång . Människornaförutsätts kompostera och sortera alla sina sopor.Samma människor drabbas nu av en höjd avgift på500 kr med hänvisning till den nyalagen.En pensionär ville beställa en sopcontainer för attrensa bort skräp. Den hade blivit dyrare medhänvisning till den nya avfallsskatten.Den soptipp som min hemkommun använder ärkretsloppsanpassad med deponigas till fjärrvärme ochlakvatten till energiskog. Ändå ska avgiften höjas.Det drabbar ingen annan än hushållen, dvs. de somsorterar soporna.Är detta rättvist? Hur ska ministern följa upp dennya lagen?Anf. 58 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan tyvärr inte kommentera enavgift i en enskild kommun.Låt mig säga att vår ambition är att minska sop-hanteringen. Vi är på god väg att lyckas med att göradetta och i stället satsa på återanvändning och åter-vinning.Det innebär naturligtvis att samhällets kostnaderför sophantering totalt sett kommer att minska samti-digt som vi kan återföra en hel del av det som tidigarehar varit sopor i kretsloppet, vilket ju är både ekono-miskt och miljömässigt väldigt positivt.När det gäller frågan om hur jag ska följa upp enny lagstiftning vill jag säga att vi kommer att hållanoggrann koll på vad som händer framöver och påvilken typ av negativa konsekvenser som eventuelltkan uppstå. Det gör vi naturligtvis i alla de fall där viinför en ny lagstiftning. Så kommer självfallet att skehär också.Anf. 59 ():Fru talman! Jag får tacka ministern för svaret.Jag håller naturligtvis med om att man måsteminska sopberget. Men man måste också ge incita-ment till människor för att de ska hålla på med sop-sortering och återvinning och för att detta ska öka.Det håller då inte att man först får höra av en na-tionalekonom att sopsortering inte lönar sig, ochsedan få ökade kostnader för att man anstränger sigoch sorterar sitt avfall. Jag tror tyvärr inte att det ärbara i min hemkommun det händer att man får höjdaavgifter. Det tas ut lite överallt, kan man följa i medi-erna, och man hänvisar till den nya lagen.Jag hoppas att ministern tar de här signalerna påhögsta allvar.Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Det är möjligt att jag efter den härdiskussionen ska ta initiativ till något slags översynav hur kommunerna tar ut avgifter på sopor så att deinte blir orimliga. Jag kan inte utesluta att de är det ivissa kommuner.Johnny hänvisade till en nationalekono-misk bedömning. Det måste vara , som kom för någon månad sedan.Problemet med den är att han t.ex. räknar med alltid som han antar att konsumenterna använder försopsortering och lägger en ganska rejäl timpenning påden tiden. Om man räknar på det sättet - vilket jagmenar inte är riktigt - kan man komma fram till istort sett vilka kostnader som helst.Däremot håller jag med om att det finns inslag idet återvinningssystem vi har - jag tänker dåframför allt på förpackningsinsamlingen - som inne-bär att vi inte har tillräckligt starka incitament varesig för att systemet ska anpassas till konsumenternasbehov eller för att det ska leda till en anpassning avindustrin till mer återvinningsvänliga förpackningar.Det är i alla fall min bedömning nu.Det problemet har jag haft ögonen på en längretid. Jag håller på och skriver på direktiv för en utvär-dering av hela systemet. Det ska också kunna ledafram till förslag till förändringar av det system vi har idag.Utöver de problem vi har talat om nu finns det,som alla känner till, ytterligare problem med detåtervinningssystem vi har.Efter fem tror jag att det nu är dags för enrejäl översyn av hur det fungerar och hur det kangöras bättre.VapenhandelnAnf. 61 ():Fru talman! Jag har en fråga till handelsministernangående korruptionen inom vapenhandeln.I och med skandalen i med det kristde-mokratiska partiet har det uppenbarats att maninte ger mutor bara till dem som ska köpa vapen utanäven till dem som ska fatta besluten om att man skafå köpa och sälja vapen.Min fråga till ministern blir då: Har ministern stöttpå det här fenomenet, och har ministern i så fall vid-tagit några åtgärder för att komma till rätta med det-ta?Anf. 62 Statsrådet ():Fru talman! Det har varit en ganska sensationellutveckling på det här området . Förrvar man medveten om att det förekom att rika säljan-de storföretag från rika länder gärna mutade köpare iu-länder för att de skulle köpa just deras . Menpå senare tid har det mesta av det som avslöjatshandlat om mutor i de rika länderna, inte minst iEuropa såsom , och Tyskland.Man har t.ex. betalat generösa summor för att fåolika typer av tjänster utförda för att få exporttill-stånd.Jag kan lugna alla kammarens ledamöter med attnågot företag som försökt sig på den metoden för attfå tillstånd att exportera från har jag inte settröken av. Jag hoppas slippa det.De åtgärder som har vidtagits internationellt föratt begränsa detta har kanske inte varit riktade åt dethär hållet.Vi kommer att ha ett stort uppslaget och myck-et viktigt seminarium tillsammans med TransparencyInternational om mutor i internationell vapenhandel.Vi hade inte trott att konferensen skulle handla omjust sådana här frågor. Den kommer att äga rum nu påfredag och lördag. Jag räknar med att det som harhänt i kommer att helt förändra fokus förkonferensen så att den kommer att handla om justdessa frågor i stället för som det ursprungligen vartänkt, nämligen om problem i u-länderna.SkatteöverläggningarAnf. 63 ():Fru talman! Jag har med intresse lyssnat på fi-nansministerns svar till att det nu skabli nya skattesamtal. Det är ju mycket positivt.De samtalen är ju långtifrån utan problem. Det ärinte lätt att å ena sidan ha ett samarbete om budgetensutgiftssida med Vänstern och , å andrasidan ett annat samarbete om budgetens intäktssida -skatterna - med alla partier i riksdagen.Jag kan förstå att finansministern lägger pannan idjupa veck.Hur ser finansministern på möjligheterna till lång-siktiga uppgörelser om det som står i fokus, näm-ligen energipolitiken och beskattningen av hushåll-stjänster, när finansministern har en ener-giöverenskommelse med stödpartierna och Vänster-partiet? Ska den hållas eller vill finansministern ha inoss andra också i den?