prot · GN0964 · 2000-02-10 00:00:00 — För att skapa förutsättningar för lik-värdig utbildning, öppen för variation och mångfald,på lika villkor ska kraven på offentliga och friståendeskolor vara så likartade som möjligt.Alla barn och ungdomar har rätt till en likvärdigutbildning av god kvalitet som lägger grunden för ettfortsatt lärande. Det är en grundläggande svenskprincip, om vilken det råder politisk enighet. För attgarantera elevernas rätt till en likvärdig utbildningtillämpas samma läroplaner och väsentligen sammakrav på kunskaper och resultat för både offentliga ochfristående skolor. Att utbildningen ska vara likvärdiginnebär inte att undervisningen måste vara likformig.Likvärdigheten handlar om elevens rätt till en utbild-ning av god kvalitet utifrån individuella förutsätt-ningar och behov.Alla barn är olika och har olika behov. Därförmåste skolan möta barn på olika sätt för att ge dem enlikvärdig utbildning. För att möjliggöra en utbildningav hög kvalitet bör alla skolor, oavsett huvudman, hajämförbara ekonomiska villkor. Varje skola måste fåresurser med hänsyn till elevernas behov. Likvärdigaekonomiska villkor mellan offentliga och friståendeskolor är en förutsättning för en verklig valfrihet,även för elever från ekonomiskt svaga grupper ellermed behov av särskilt stöd. Skolan har skyldighet attge alla barn reella möjligheter att uppnå kraven för årfem och år nio. För de elever som har svårigheter attnå målen har skolhuvudmannen därför skyldighet attsätta in särskilt stöd.Fristkommittén har fått i uppdrag att utreda even-tuella följder av att privata vinstintressen styr etable-ringen av en del fristående skolor och om det finnsproblem med huvudmän som driver flera skolor.Anledningen till detta är en misstanke om att en delaktiebolag som startar fristående skolor gör detutifrån delvis andra bevekelsegrunder än vad somtidigare varit fallet.Min principiella inställning är att det inte finnsnågot skäl att invända mot att en skola går med vinst,men att varje krona måste användas för elevernasbästa. Jag anser att de samhälleliga resurserna tillutbildning ska fördelas med utgångspunkt i elevernasbehov. Så länge skolan har problem med att ge allaelever de kunskaper och färdigheter som förutsätts iläro- och kursplaner känner jag mig tveksam till attlåta delar av våra gemensamma resurser för utbild-ning av barn och ungdom omvandlas till vinster somdelas ut till aktieägare. Avkastningskrav riskerar attkomma i konflikt med de grundläggande målen förskolan.Nu pågår utredningen i enlighet med de givna di-rektiven. Jag vill därför inte nu ta ställning till om eneventuell framtida proposition ska innehålla ett för-bud mot att driva fristående skolor i aktiebolagsform.Anf. 112 ():Herr talman! Först vill jag tacka för svaret på mininterpellation. När jag ställde den i mitten av novem-ber var detta frågor som var mycket aktuella. Vi hål-ler på att få en stor skoldebatt i och det tyckerjag är bra. Det tror jag också att skolministern tycker.Man kan nog säga att debatten är väl så intensiv som den var , i varje fall omman läser tidningarnas debattsidor och tar del avradioprogram och TV-program som handlar om sko-lan.Jag vill börja med att tala om vad jag tycker är po-sitivt i skolministerns svar. Det är att fristående sko-lor är olika och kan bidra till en mångfald inom skol-väsendet, vilket vi behöver. Likaså att valfrihet ochkonkurrens kan medverka till utveckling av pedago-gisk förnyelse och att kraven på offentliga skolor ochfriskolor ska vara likartade. Jag delar den uppfatt-ningen.Skolministern säger också, vilket jag tycker ärbra, att alla barn är olika och har olika behov ochäven att skolorna, oavsett vem som är huvudman, skaha jämförbara ekonomiska villkor. Det är en uppfatt-ning som jag också delar.Däremot har vi säkert olika uppfattningar när mankommer till de friskolor som drivs som aktiebolag.Min fråga blir naturligtvis: Vilka bevekelsegrunder ärdet som skolministern tänker sig när hon är kritisk?Jag känner inte till några andra bevekelsegrunderför folk som driver en skola än att det ska vara en braskola som ger en god utbildning med god kvalitet ochsom familjen och barnen väljer just av det skälet attskolan ger en bra utbildning. En dålig skola där detförekommer mobbning eller där det råder oordningoch man inte lär sig särskilt mycket får ju inga eleverom det finns en verklig valfrihet. Alltså: Vilka andraeller nya bevekelsegrunder känner skolministern tillför dem som startar friskolor ?Socialdemokraternas förtroenderåd har haft ensamling och enligt referat i massmediernahar man diskuterat två saker, friskolor och försäljningav sjukhus. är inte offentligt, så jaghar bara kunnat ta del av det som man har kunnat läsai tidningarna, höra på radio eller se i TV-program.Det finns en stor grupp kommunalråd som integillar friskolor. Det är helt klart. De vill ta ifrån rätten att godkänna eller underkänna friskolor.I stället ska kommunerna ges den rätten.I så fall kommer säkert nästan alla nya friskoloratt underkännas, inte för att de ger en dålig utbild-ning, som resultat av utvärderingar visar, inte för attde tillåter mobbning, inte heller för att de inte upp-fyller de mål som är uppställda för den svenska sko-lan, inte heller för att de struntar i den gemensammavärdegrunden. Nej, det enda skälet till att man integillar dem är att det är svårt för kommunalråden attplanera för skolan när man inte kan bestämma varalla elever ska tillbringa sin skoldag.Vad eleverna anser, vad föräldrarna tycker, vilkenuppfattning lärarna har eller för den delen vad säger spelar därvidlag ingen roll.Även om kommunalråden inte fick majoritet försin uppfattning den här gången kommer man tydligenatt titta extra på friskolorna framöver. Eventuellt skaman tillsätta en ny utredning, åtminstone sade , vice statsministern, detta i en intervjui . Därför blir min andra fråga tillskolministern: om det blir en ny utredningeller om man låter den pågående utredningen tittanärmare på detta, är det också skolministerns uppfatt-ning att vi nu ska skärpa reglerna för friskolor?Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Den första frågan ställ-de gällde aktiebolagen. Jag är inte negativ till aktie-bolagsformen. Jag var också ledamot av den kom-mitté som lade fram förslagen till nuvarande regel-verk. Vi såg då att aktiebolagsformen var positiv. Detvar en styrform som vi absolut inte hade några nega-tiva invändningar mot.Egentligen kom debatten om vinstintresse förstnär vissa ville börsnotera sig och tydligt markeravinstutdelning till enskilda aktieägare. Därmed starta-de debatten.Sedan dess har många fört fram sina synpunkter.De har drivit sina fristående skolor i aktiebolagsformoch är väldigt nöjda med det. De har beskrivit deninriktning som jag själv står för, att eventuella vinsterska återgå till skolan. Det är väl egentligen det som ärden viktiga frågan när man talar om vinstintresset.Vem är det som vinsten ska komma till godo? Är deteleverna, är det skattebetalarna eller är det aktieägar-na?Formen är det som man ska pröva . Kan manmed nuvarande bolagslagstiftning över huvud tagetgöra någonting åt att vinsterna används i det perspek-tiv som vissa av de här bolagen förde fram eller gårdet inte? Den här frågan ska nu prövas av kommittén.Men min grundläggande uppfattning är att detfinns ett behov av att de eventuella vinster som fåsgår tillbaka till skolan. Jag ser inte inom rimlig tidframför mig några möjligheter att skolan skulle haväldigt mycket pengar över. Utvecklingen på skolansområde kommer framöver ständigt att kräva nyamedel.Den andra frågan gällde vårt förtroenderåd, där defristående skolorna diskuterades. Beslutet på förtro-enderådet blev att det nationella ansvaret ska liggakvar på . Det tycker jag är ett bra beslut.Det är bra att vi har just det nationella synsättet närdet gäller etableringen av de fristående skolorna. Detska inte vara så att varje kommun ska bestämma, utanföräldrar ska veta att det finns ett nationellt övergri-pande ansvar.Vi har en utredning som ska pågå till år 2001när det gäller de fristående gymnasierna, och den haromfattande direktiv. Jag har ingenavsikt att lägga fram ytterligare en utredning. Där-emot är det viktigt att vi följer upp det som lade fram i sitt första delbetänkande ochatt vi åter har en dialog med om möjlig-heter för kommunerna att få bättre information, så attden dialogen kan utvecklas och bli bättre. Vi skaockså titta på delar som kanske inte har sköttsså bra, och det gäller både och kommu-nerna.Det blir alltså inte någon ny utredning för närva-rande.Anf. 114 ():Fru talman! Jag vill ge skolministern en eloge förden här delen av svaret. Det är en mycket positivnyansering av vad som har presenterats från mötetmed socialdemokratiska förtroenderådet . Jaghar kunnat läsa att kommunalråden i fortsättningenvill fatta beslut om man ska ha friskolor eller inte. Jaghar även kunnat läsa på socialdemokratiska riks-dagskollegers hemsidor att det nu är mer eller mindreslut med friskolorna i efter detta möte. Mennär jag lyssnar på skolministern är det inte de signa-lerna jag får, och det är positivt.Aktiebolag är en erkänd form att driva verksamheti. Jag hörde också skolministern säga att det inte ärnågot fel att skolor drivs i form av aktiebolag. 45 %av de fristående gymnasieskolorna drivs i aktiebo-lagsform i Sverige.Att förbjuda en viss verksamhet är väldigt kons-tigt i en demokrati. Jag uppfattade att skolministerninte är inne på den vägen.Jag tror att det är svårt att fatta beslut om hur ak-tiebolag ska skötas just när de driver skolor. Själv-fallet måste skolorna få del av resurserna i aktiebola-get, så att de kan bedriva en bra verksamhet och så atteleverna får en bra undervisning - det måste vara detviktiga.Att stoppa vinster är nog svårt. Om ett antal per-soner vill satsa av egna medel i en skola, kanske10 var, är det självklart att de vill ha tillbakade pengarna utan att det för den skull är en oskäligvinst. All den vinst som ett sådant här aktiebolag fårlägger man i skolverksamheten, på skolböcker, lärar-löner, lokaler osv., för att det ska bli en så bra verk-samhet som möjligt.Jag skulle vilja fråga: Känner skolministern tillnågra aktiebolagsskolor som bara har sett till ägarnasintressen för att de ska kunna göra sig stora förmö-genheter? Det är den bild som har skapats i debatten.Jag känner inte till några sådana exempel.Själv diskuterade jag och i bolagisering av olika kul-turstiftelser, t.ex. att en regionteater ska drivas somaktiebolag. Där är vi helt överens. Det är alltså en braform även att driva en kulturverksamhet och en skolai.Jag ska inte gå vidare i den frågan, eftersomskolministern säger att det är bra att driva skolor somaktiebolag. Annars skulle jag vilja fråga i vilka andraformer som en privat skola kan drivas.Jag vill i mitt sista inlägg beröra lite av den rap-port som har skrivit och som är rätt intres-sant. Jag nöjer mig nu bara med att säga att Skolver-ket är väldigt oroat över skolan . Man kräver ennationell aktionsplan för en kraftig förbättring av densvenska skolan. Men man säger ingenting om vemsom driver skolan. Det är man inte så intresserad av,utan man är, som jag, intresserad av att det är en brakvalitet i utbildningen. Hur skolan klarar sin uppgiftär det enda som är viktigt och intressant, inte vemsom till äventyrs äger eller driver skolan. Det är verk-samheten som är det intressanta. Jag hoppas att skol-ministern delar den uppfattningen.Anf. 115 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att under-stryka det som säger, att det är verksam-heten som ska vara i centrum. Många de-batter kommer säkerligen att handla om både huvud-mannaskap och andra frågor som gäller själva styr-ningen. Men det är ändå verksamheten som vi har detövergripande ansvaret för, och vi måste se till att denär likvärdig.När det gäller frågan om aktiebolag och möjlig-heter att ta ut vinster är det en svår fråga, och det ärdärför vi vill avvakta och se vad Fristkommitténkommer fram till.Jag brukar använda det historiska perspektivet -jag har sagt det tidigare här i - även i de-batter runt den fristående skolan. Jag vill då se detta iett tioårsperspektiv . När vi hade vissa pri-vata skolor, som de hette då, som gick i konkurs fickstaten gå in och ge dem ett ekonomiskt stöd så att dekunde fortsätta. Från det utvecklades bidragen till defristående skolorna, som vi kallar dem. När vinu har ett ganska väl fungerande system har vi fått enytterlighetsdebatt, som på något vis går tillbaka , där man från den ena sidan ibland vill ha detkommunala vetot och från den andra sidan vill ha dentotala friheten och inte funderar över verksamheternasom sådana, som och jag månar om,utan ser det mer som ett egenintresse att ta ut vinster.Det är beklagligt att när vi egentligenhade nått någon form av konsensus är vi ändå kvar ien debatt om dessa ytterligheter.Därför skulle jag se det som angeläget att fortsättamed en form av konsensus, vilket en del säger att detkan vara svårt att nå i politiken. Men i fråga om defristående skolorna är det nog bra, för allas väl och vei framtiden, att man har en någorlunda lika syn. Jagtycker att vi har nått det på vissa punkter i dag.Anf. 116 ():Fru talman! När det gäller friskolorna har jag allt-så läst rapporter från det möte som socialdemokrater-na hade . Det verkar inte som skolministernvar med på det mötet, därför att det är helt andrasignaler som har kommit därifrån än vad jag får här.Det bekräftas bl.a. också av att vice statsministernsade att man kanske ska ha en extra utredning om defrågor som vi diskuterar men att skolministern sägeratt det inte behövs. Jag uppskattar den inställningenatt man inte ska utreda det här en gång till. Man kanta med det här i extra uppdrag, somjag också har godkänt - om jag nu har något inflytan-de över det här - i min interpellation.Jag som är intresserad av skolfrågor tycker att detär lite konstigt att när socialdemokraterna har ett möteoch diskuterar skolfrågorna är det inte den debatt somförs bland lärare, elever, föräldrar, intresserade jour-nalister och politiker som man tar upp, utan mandiskuterar huruvida man ska kunna förbjuda friskolori fortsättningen. Den frågan var helt klart uppe tilldiskussion.Samtidigt publicerar en rapport somberättar att nästan var fjärde elev underkänns och attvissa skolor underkänner varannan elev. Problemetenligt rapportören från är att de flestaskolor och kommuner i landet ännu inte har presteratde kvalitetsredovisningar som de sedan ett år tillbakaär skyldiga att göra. Detta är upprörande, säger skol-rådet , som har ansvar för rapporten.Om detta sägs inte ett ord i de rapporter som jaghar fått från förtroenderådet via massmedierna. Istället diskuteras att man ska få ännu mer att säga tillom, att kommunalråd ska kunna besluta över friskoloroch om de ska finnas eller inte. Förmodligen ska deinte finnas. Jag tycker för min del att det är uppröran-de.Jag ska inte fortsätta den här debatten . Skolmi-nistern och jag verkar vara överens om en hel delfrågor när det gäller friskolorna. Vi får se om vi ocksåär överens när utredningen är klar.Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det återstår att se.Jag vill säga att jag inte tänker kommentera vad vitalade om på vårt förtroenderåd, men jag var där ochlyssnade på hela debatten.När det gäller kommer vi attha en debatt om den , så jag återkommerdå.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:96 omskolverksamhet och barnomsorgAnf. 118 Statsrådet ():Fru talman! har frågatmig vilka konkreta åtgärder jag är beredd att vidta föratt tydligt särskilja barnomsorgs- respektive skolverk-samhet.Förskolans läroplan, som tog ställningför med bred majoritet , har mottagits myck-et väl i kommunerna av personal och föräldrar. Läro-planen tydliggör förskolans värdegrund och uppdragoch ger mål och riktlinjer för den pedagogiska verk-samheten. Genom att förskolan fått en läroplan om-fattas utbildningssystemet av tre läroplaner - en förförskolan, en för förskoleklassen, ochfritidshemmet och en för gymnasieskolan. Avsiktenär att de tre läroplanerna ska länka i varandra utifrånen gemensam syn på kunskap, utveckling och läran-de.Utbildningssystemet innehåller såväl frivilligasom obligatoriska verksamheter, vilket torde vara välkänt av alla. Några förändringar i det avseendet harheller inte gjorts. Endast och motsvaran-de skolformer är obligatoriska, även om ett mycketstort antal barn och unga också finns i de frivilligaverksamheterna. Att förskolan fått en läroplan inne-bär att den på ett tydligare sätt blivit en del av utbild-ningssystemet, men däremot inte att den blivit enobligatorisk verksamhet.Skollagen innehåller de bestämmelser som styrförskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen, försko-leklassen, och övriga skolformer. Avbestämmelserna framgår om verksamheterna är obli-gatoriska eller frivilliga.Förskoleklassen är en egen skolform sedan den 1januari 1998, frivillig för barnet, men obligatorisk förkommunen att anordna. Förskoleklassen vänder sigtill alla sexåringar, är avgiftsfri och ska pågå minst525 timmar . av alla barn går iförskoleklass, övriga går i årskurs 1.För de barn som på grund av föräldrars förvärvsarbeteeller studier behöver en längre vistelsetid än denförskoleklassen erbjuder, ska kommunerna enligtskollagen erbjuda skolbarnsomsorg. I skolbarnsom-sorgen finns mer än hälften av alla sexåringar.Det är inte, som det påstås i interpellationen, Sta-tens skolverk som ger tillstånd till förskoleklassen.Det är kommunens skyldighet att erbjuda försko-leklass. Tillstånd till enskild verksamhet som motsva-rar förskoleklassen ges av kommunen. Sådan verk-samhet står också under tillsyn av kommunen. ger endast tillstånd till förskoleklass förlagdtill fristående skola. Syftet är att göra det möjligt försåväl kommunala som fristående skolor att integreraförskoleklassen i sin verksamhet.Förskoleklassen har endast funnits och ären omvandling av den tidigare sexårsverksamhetensom bedrevs i olika verksamhetsformer. Det är kom-munernas ansvar att organisera förskoleklassen. Dettasker på olika sätt. I de flesta kommuner eftersträvasen samverkan lokalmässigt och ibland även verksam-hetsmässigt mellan förskoleklassen, skolan och fri-tidshemmet. Detta har många fördelar. Det måstedock kunna framgå för den enskilde vad som är för-skoleklassens, fritidshemmets och skolans verksam-het även vid en integrering av verksam-heterna, eftersom lagstiftningen skiljer sig åt mellande olika verksamhetsformerna.Skolverket har fått regeringens uppdrag att följa och avrapportera utvecklingen av integra-tionen mellan förskoleklassen och . En-ligt den första delrapporten erbjöd de flesta kommu-nerna förskoleklass . Det fannsexempel på kommuner som erbjöd fler timmar.I förskola, skola och fritidshem utvecklas nu merav gemensamma synsätt på barns lärande och påderas behov av att få sammanhang och trygghet ivardagen. Nya arbetsformer prövas med arbetslagmed olika kompetenser. Syftet är att skapa bättremöjligheter att möta varje elevs behov och förutsätt-ningar.Barnomsorg i betydelsen barnpassning har sedanlänge utmönstrats till förmån för ett pedagogisktsynsätt med kvalificerad personal. Barn lär hela tidenoch befinner sig och åldrar i olikapedagogiska miljöer. Därför är det viktigt med sam-syn och samverkan mellan dem som har ansvaret förderas utveckling och lärande. Det är också viktigt attalla barn från tidig ålder kan erbjudas förskola och attingen ska behöva avstå på grund av höga avgifter,arbetslöshet i familjen eller andra skäl. En avgiftsfriallmän förskola för barn tillsam-mans med maxtaxa i förskoleverksamhet och skol-barnsomsorg är en av regeringen högt prioriteradreform.Anf. 119 ():Fru talman! Tack till skolministern. Skolministernhar helt rätt, det har infunnit sig en felskrivning iinterpellationen. Det var kanske lite freudianskt, ettönsketänkande av hur det borde vara.Jag skulle vilja ge en kort bakgrund till hur jag serpå denna fråga och varför jag har väckt interpellatio-nen. Vi politiker, framför allt i , pratar gärnaom skolpolitik och familjepolitik. Jag skulle viljabryta ned detta till att prata ur familjens perspektiv,barnets och elevens perspektiv tillsammans med fa-miljen.Vi vet att alla har olika behov, alla är vi olika. Detkänns värdefullt att ta till vara på dessa behov medhjälp av valfrihet, t.ex. hur dagen ska planeras, attkunna välja skola eller barnomsorgsform som passarmig och min familj. Likadant vet vi också att framti-den är oerhört avgörande beroende av hur det har gåtti skolan för den enskilde men även för landet somhelhet. Inte minst dagens rapporter ger en skrämman-de bild av hur det fungerar i skolan. finns det enenighet om att det ska gå bättre.Men i familjen är det även fråga om ekonomi, hurvi kan påverka vår vardag. Låt oss då titta på familje-politiken och barnomsorgen. Det finns en åtgärd attskapa möjligheter för föräldrar att kunna studera ellerarbeta men även för barnet att få ett tidigt pedago-giskt lärande.Ministern redovisar i sitt svar för de olika verk-samheter som finns. De ingår i det livslånga lärandet.Jag känner ändå en oro för de alltmer otydliga grän-serna mellan de olika skolformerna i den integrationmellan verksamheter som sker. När jag skickar minabarn till skolan är de i skolan, oavsett om de är påfritis, i förskoleklassen eller på de dagliga lektioner-na. Jag ser ett hot mot valfriheten - som är så viktigför mig som individ - när gränserna är så otydliga.Den ekonomiska sidan styr också familjen. Jagblir då orolig när ministern talar om maxtaxan. Jagser den som ekonomiskt styrande och som ett hot motvalfriheten. Jag skulle vilja att ministern förtydligarvad hon sade i sitt interpellationssvar. Jag tolkar detsom att det finns svårigheter att särskilja mellan verk-samheterna. Ministern sade: "Det måste dock kunnaframgå för den enskilde vad som är förskoleklassens,fritidshemmets och skolans verksamhet ,även vid en integrering av verksamheterna - - -." Jag vill gärna ha ett förtydligande hurministern har tänkt sig att särskillnaden skulle gå till.Anser ministern att det är viktigt att valfriheten måstefinnas? Är otydligheten ett hot mot valfriheten?Anf. 120 ():Fru talman! Jag har också begärt ordet i denna de-batt eftersom det är en viktig fråga. Det är av två skäl,dels för att det är viktigt att vi får en pedagogisktmedveten förskola som arbetar mot vissa bestämdamål, dels att det är viktigt att det finns kvar en valfri-het inom barnomsorgen.Jag ska förenkla min fråga och få den att omfattabåde förskoleklassen och den framtida pedagogiskaförskolan - som skolministern också nämner i sittinterpellationssvar. Det finns ett förslag om en förkommunerna allmän obligatorisk förskola för barnfrån ålder - vi förväntar oss en proposition.Jag vill gärna veta om det kommer att vara möjligtför föräldrar att låta sina barn gå dels i förskoleklass,dels i den pedagogiska förskolan utan att de deltar iövrig barnomsorgsverksamhet - oavsettmaxtaxa eller inte. Jag håller med interpellanten attdet skulle vara bra med ett klargörande på den punk-ten. Det går att ge ett enkelt svar.Annars vill jag bara kort säga att för mig ochFolkpartiet är själva idén med förskoleklass och pe-dagogisk förskola väldigt bra. Jag skulle snarare viljaatt regeringen gick längre än vad den har gjorti att ställa krav på pedagogiskt utbildad personal ochtydliga mål i verksamheten. Men den debatten, frutalman, kan vi återkomma till en annan gång.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! Svaret på fråga är ja.Den möjligheten ska finnas. Det var bara en kortkommentar.Jag vill säga något om valfriheten och skillnader-na i de här olika verksamheterna. Jag tycker att det äroerhört positivt att vi har givit ett helt annat värde tillförskolan genom att ge den en läroplan. Det visar attvi har en tydlig pedagogisk inriktning. Det visar att visom politiker också är medvetna om att ju tidigare vikan möta barn, desto större chans har de att i slutet avsin studietid nå ett bättre resultat.Jag tror faktiskt att de flesta föräldrar vet attförskolan är frivillig.