prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — Att få till stånd en bredflora av företagare som på entreprenad, med kund-valsmodeller eller på andra sätt jobbar inom de härbranscherna kräver en transformering av systemet.Man kan inte bara växa upp vid sidan av, eftersomsystemen är relativt väl utbyggda. Det gäller atthitta bra former som inte bara ligger inom lagensråmärken utan också inom lagens avsikter.Hur man ska komma fram till detta är kanske intei alla lägen helt klart. Vi har i vår reservation skrivitatt vi tycker att man bör fundera på att företag somknoppas av ska kunna undan-tas från upphandling, så att de får en chans att kastaloss från kommunen eller . Det kan ocksåfinnas många andra idéer. Något som ytterligareskulle hjälpa upp det här är att man delar upp anbu-den i mindre enheter, vilket var inne på. Detskulle då bli möjligt för en småföretagare, inte baraför de stora drakarna, att lämna in anbud.Det är också viktigt att det ställs för upphandling-en relevanta krav och i lagstiftningen klargörs påvilket sätt man har rätt att ställa miljökrav, som ocksåska vara relevanta.Allt det här och mycket till behöver man gå vidaremed för att den offentliga upphandlingen ska kunnafungera mycket bättre. Det är viktigt för att driva påmöjligheterna till verksamhetsutveckling och för attvi ska få valuta för skattepengarna. Det är också vik-tigt för att vi ska kunna få rättvisa löner och bättrearbetsvillkor för kvinnor.Därför, fru talman, står jag fast vid alla mina re-servationer. Jag nöjer mig dock med att yrka bifall tillreservation nr 2.Anf. 5 ():Fru talman! Den offentliga upphandlingen har de-batterats flitigt . Medan diskus-sionen i ett inledande skede i huvudsak begränsadesig till frågor om affärsmässighet, rätt pris och bespa-ringsmöjligheter har perspektivet nu glädjande nogvidgats till att omfatta också samhälleliga mål, mil-jökrav, antidiskrimineringsregler, jämställdhet m.m.Det samhällsekonomiska intresset av en väl fun-gerande offentlig upphandling är naturligtvis bety-dande, och det kan i stort finnas en samstämmighet isynen mellan de olika partierna mot bakgrunden avden ökande omfattning som denna upphandling nu-mera har. Vi har fått olika uppgifter, men enligt desenast tillgängliga skulle upphandlingsvolymen upp-gå till ca . Det motsvararnästan en fjärdedel av hela BNP. I detta ligger själv-klart betydande möjligheter att uppnå besparingar i deoffentliga utgifterna.Regeringen tillkallade 1998 en särskild utred-ningsman för att se över organisationen av Nämndenför offentlig upphandling. Fr.o.m. ser enparlamentarisk utredning, ,över dessa frågor. Den ska avlämna sitt slutbetänkan-de . Vi kan konstatera att vi då haranledning att återkomma till dessa frågor. Alla pro-blem behöver inte lösas i dag.Informationssamhällets snabba utveckling präglari hög grad det betänkande som vi nu behandlar, vilketi sin tur bygger på regeringens proposition Offentligupphandling i informationssamhället. Upphandlandeenheter föreslås få möjlighet att tillåta att anbud ochanbudsdansökningar lämnas genom elektronisk över-föring eller på annat sätt. Vidare föreslås att telefo-nitjänster oavsett värde ska omfattas av upphand-lingsreglerna. En ny upphandlingsform för upphand-ling under tröskelvärdena, urvalsupphandling, är ettannat förslag. Slutligen föreslås att en enhet somanvänder förenklad upphandling - med några begrän-sade undantag - alltid ska annonsera upphandlingen ien elektronisk databas som är allmänt tillgänglig ellerannonsera på annat sätt som leder till effektiv konkur-rens. Svaret till Per är alltså mycket enkelt.Det finns betryggande möjligheter att tillgodose deönskemål och målsättningar som Per givituttryck för.Det är alltså både viktigt och möjligt att redan nufatta beslut på dessa delområden, där vi har ett fullö-digt beslutsunderlag. I andra avseenden, t.ex. vadgäller de framtida tillsynsuppgifterna, krävs ytterliga-re beredning, som det är logiskt och natur-ligt att avvakta slutbetän-kande i frågor som exempelvis avser det svenskaarbetet med upphandlingsfrågor inom den europeiskaunionen, miljöhänsyn, möjligheter att upphandlalokalt samt att ta in s.k. antidiskrimineringsregler iupphandlingsavtalet.Eftersom det här rör sig om ett antal enkla ochpraktiska förändringar av lagen om offentlig upp-handling, förenklingar som inte minst är till gagn förde mindre företagen, framstår yrkandeom avslag på propositionen som något av en logiskkullerbytta.I 1 kap. lagen om offentlig upphandling finns ge-mensamma regler och definitioner som i princip gäl-ler för såväl de direktivstyrda upphandlingarna övertröskelvärdena enligt 2-5 kap. som de icke direktiv-styrda upphandlingarna under tröskelvärdena enligt6 kap. Man kan konstatera att upphandlingen enligt6 kap. sammantaget är mer omfattande än den upp-handlidng som sker enligt de direktivstyrda reglerna.Det görs ca 200 000 förenklade upphandlingar årligenenligt de bestämmelserna. Därtill kommer ett bety-dande antal direktupphandlingar.Mot bakgrund av de höga sammanlagda värdensom upphandlingar under tröskelvärdena represente-rar bör de upphandlingarna enligt vår uppfattningockså fortsättningsvis regleras i lagen om offentligupphandling. Det finns därför inga skäl till att s.k. B-tjänster under tröskelvärdena ska undantas från lagen.Däremot kan det finnas anledning att närmare över-väga omfattningen av regelverket, varför nära förestående slutbetänkande idetta avseende bör avvaktas.Slutligen återkommer några "gamla skivbekanta",dvs. borgerliga motioner som kräver en särskild lagom konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning.Man vill ha en lag med krav på att offentlig närings-verksamhet ska redovisas skild från annan verksam-het. De borgerliga motionärerna vill att detska införas en regel som gör offentlig näringsverk-samhet olaglig om den inte beslutas formellt av sta-ten, kommuner eller landsting.De sakliga skälen för förslagen är mycket svaga.Det har inte kommit någonting nytt i argumentering-en. Redan nu finns regleringar om konkurrensneutra-litet i lagen om offentlig upphandling. Sedan 1998finns dessutom ett särskilt råd för konkurrens på likavillkor mellan privat och offentlig sektor. I detta rådingår representanter för både offentlig och privatverksamhet. I arbetar dessutom engrupp med att göra probleminventering beträffandeförutsättningarna för rättslig prövning när kommunaloch privat näringsverksamhet möts. Det finns än engång anledning att understryka det självklara i attkommunerna ska kunna bedriva verksamhet i egenregi om de så önskar.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i dess helhet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 6 () replik:Fru talman! att det går att spara upp till 20 000 miljonerkronor för den offentliga sektorn genom en skärptlagstiftning, bättre tillsyn och sanktionsmöjligheter.Det motsvarar nästan halva kostnaden för grundsko-lan. Beloppet motsvarar unge-fär 50 000 tjänster inom vården.Anser att det är rimligt att re-geringens saktfärdighet vad gäller att föreslå lagänd-ringar inom detta område kostar skattebetalarna20 ?Det skulle sannolikt vara möjligt att öka bespa-ringarna i den offentliga sektorn för skattebetalarnalångt över den nivån, bl.a. genom de förslag somBengt Silfverstrand nämnde i slutet av sitt anförande.Vi från de borgerliga partierna vill gå längre i kravenpå offentlig upphandling. Det skulle vara intressantatt veta om anser att det är rimligtatt regeringens saktfärdighet kostar skattebetalarna såpass mycket.Fru talman! I hastigheten yrkade jag tidigare avmisstag bifall till reservation nr 5. Jag tar tillbaka detyrkandet.Anf. 7 () re-plik:Fru talman! Jag anser att det är rimligt att ta tillvara alla möjligheter för en ännu effektivare offentligupphandling än den vi har . Bl.a. är det viktigt attavvakta de förslag från somnu är nära förestående. Det gäller exempelvis enutvidgning av möjligheterna att upphandla lokalt, såatt pannkakor i fortsättningen inte behöveråka 120 mil.Anf. 8 () replik:Fru talman! Det finns ingenting som hindrar attregeringen lägger fram förslag om de frågorsom har redovisat i sitt del-betänkande. Där finns en lång rad förslag som inne-bär bättre tillsyn, översyn, skärpt lagstiftning ochsanktionsmöjligheter för att åstadkomma en bättreoch effektivare offentlig upphandling. Vi skulle redani dag kunna åstadkomma betydande besparingar förskattebetalarna om regeringen visade lite handlings-kraft i frågan.Anf. 9 () re-plik:Fru talman! Det finns ingenting som hindrar myn-digheter, kommuner osv. att med utgångspunkt i deregler som gäller åstadkomma ännu större besparing-ar än . De förslag som efterlyserfinns i det slutbetänkande som kommer att redovisasom . Då är det rimligt att avvaktade förslagen, precis som i andra sammanhang. Detpågår också ett beredningsarbete i Regeringskansliet.Vi kan räkna med att vi får möjlighet att ta ställningtill de förslagen . Det finns ingen an-ledning att fatta beslut på så dåligt underlag som manfortfarande har, innan utredningen har redovisat sinaslutförslag.Anf. 10 PER () replik:Fru talman! gäller inte längre december. Detsenaste budet är mars. Då är ordförande i blir det remisstid, så det kan skjutas påframtiden. Det är inte bra. Då förlorar man tid ochresurser.Jag hörde inget annat än att i min beskrivning av målen för upphand-lingen och medlen affärsmässighet, konkurrens ochicke-diskriminering. Målet är det gemensamma bästa.Vad exakt i förslaget om förenklad upphandling lederfram till målet, enligt ? Där kanman gå förbi just konkurrensen. Man åsidosätter ettmedel. Ändå tycks mena att måletdet gemensamma bästa uppfylls. Vad exakt främjarmålet? Det är rimligt att lagstiftningen ska främjamålet.Anf. 11 () re-plik:Fru talman! Man kan uppnå besparingar och bätt-re hushållning med resurser på olika sätt. Ett sätt äratt öka konkurrensen. Vi är överens om att det kanvara en bra metod. Det har lett till vissa konkretapositiva resultat. Ett annat sätt att åstadkomma bespa-ringar och bättre hushållning med knappa resurser äreffektivisering av systemet, exempelvis så som nusker i och med förslaget om urvalsupphandling ochförenklad upphandling. Då tillgodoser man kraven pårättssäkerhet och eliminerar möjligheterna till god-tycke genom att exempelvis vid urvalsupphandlingarse till att det är ett oeftergivligt krav att den upp-handlande enheten annonserar sin ansökningsinbju-dan. Det är ett klart och rakt svar på Per Landgrensfråga.Anf. 12 PER () replik:Fru talman! Det blir en effektivisering genom går vid sidan av konkurrensen. argumentering är fortfarande oklar.Jag har fått en snäll påminnelse om att jag ska yr-ka bifall till reservation 8, som jag har skrivit på minlapp. Den handlar precis om det. Hur kan man uppnåmålet genom att åsidosätta medel som ska leda tillmålet?Anf. 13 () re-plik:Fru talman! Man åsidosätter inte utan man be-gränsar, i ett läge där det finns en uppsjö av ansök-ningar. Det finns väl analyserat. Det går inte att sägaatt ett alltför stort antal anbud leder till bättre konkur-rens, konkurrensneutralitet eller högre effektivitet.Det är dock oerhört viktigt att alla får samma möjlig-het. Det får de genom att ansökningsinbjudan annon-seras offentligt.Slutligen vill jag notera att Per har be-gåvat kammaren med ännu ett klassiskt uttryck. Hanstår för "vi hakar på" när det gällermoderaterna. har vi fått höra "jag ska höramed ". När kommer sammanslagningenmellan och ?Anf. 14 () replik:Fru talman! Den attityd som , som representant för hela majoriteten, är slåen-de. Jag hoppas att alla andra noterar det. Ni försvårarden förnyelse som skulle kunna leda till att människorfår mer valuta för skattepengarna genom att verksam-heterna blir billigare. Men att räkna kronor är inte detenda. Det handlar också om kvalitet, att man ska fåmer för sina skattepengar. Ett sätt att få högre kvalitetär att verksamheterna utvecklas. Ett annat sätt är denolikhet som leder till att var och en kan hitta det mangillar.Ni samarbetar med partier som påstår sig vara fe-ministiska. I ert nya partiprogramsförslag sägs att niockså ska bli feministiska. Ändå är ni totalt kallsinni-ga till den stora och viktiga utveckling som handlarom kvinnors villkor på jobbet - bättre lön, fler ar-betsgivare att välja mellan och den förbättrade ar-betsorganisation som mångfald och småskalighet kaninnebära. Jag tycker att det är slående. Jag hoppas attde som lyssnar på debatten tar till sig det.Det som också är slående är er passivitet att ta tagi de förslag som kommittén har lagt fram för längesedan. Den ansåg tydligen förslagen så viktiga att denville lägga fram ett delbetänkande. Ni sänder olikasignaler både med vad ni gör och med vad ni inte gör.Den signal ni sänder är en fruktansvärd passivitet.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! Vi tar till vara alla de möjligheter tillutveckling som föreligger. Det betänkande som be-handlas är ett klart steg i den riktningen, och detkommer ytterligare.De jämställdhetsaspekter som nutalar om och som är oerhört viktiga kommer också inom sitt fögderi att be-handla. Det kommer naturligtvis ytterligare förslagsom vi har anledning att ta ställning till.Sedan försöker göra en enkel po-äng. Det låter nästan som att kvinnor skulle varadiskriminerade av den offentliga sektor vi har i dag.De som tjänar mest på att vi har en stark offentligsektor är just kvinnorna.Det handlar självklart om att vi ska hushålla bättremed de skattepengar vi har . På den punkten ärvi överens. Men kom inte och påstå att de förslag somnu läggs fram, eller de förslag som vi inte har settmen som kommer , på något sätt skullemissgynna kvinnorna.Det är precis tvärtom. Kvinnorna är den grupp isamhället som är mest betjänt av en stark och dyna-misk offentlig sektor.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag vet inte om lyssnade så noga på vad jag sade, eftersom detvar precis det jag sade i mitt inlägg. Problemet är attni gör för lite.Ni ser det som ett framtida mål att kvinnor fortfa-rande ska vara beroende av den offentliga sektorn ochinte kunna ha den makt över sina egna liv som män-nen har tyckt varit självklar för deras del.Vad vi är ute efter är att ni ska gå lite mer på of-fensiven och se till att kvinnor kan få fler olika ar-betsgivare att välja mellan så att de inte är beroendeav politiker som arbetsgivare. De betalar uppenbarli-gen usla löner och kan inte se till att arbetsorganisa-tionen fungerar.Ni gör för lite. Det är inte alls entydigt några för-bättringar utan det är i många fall försämringar. Detär de signaler ni sänder. Om vi tittar lite runtomkringfrågorna handlar det om förbud mot privata sjukhusoch att försvåra för friskolor.Vad sänder ni för signaler i de frågorna? Ni talarom antidiskrimineringsregler. Vad är det som är vik-tigt för kvinnor? Det är att man får en utveckling avarbetsmarknaden. Det handlar inte om att det ska sittakommunala tjänstemän och kräva att enmanskonsul-ter ska skriva jämställdhetsplaner om sig själva för attkunna få vara med på en upphandling. Det försämrarför kvinnor att kunna få anbud.Ni talar om lokal protektionism. På vilket sättskulle det gynna skattebetalarna, oavsett om de ärkvinnor eller män? Ni sänder signaler om att man skakunna ställa miljökrav. Det kanske mer är protektio-nistiska krav än miljökrav som går att leva upp tilloch är relevanta för produkten. De signalerna är ock-så viktiga.Era signaler handlar inte om att det ska bli enmångfald i ett kvinnligt småföretagande. Det skafortfarande vara politiker som ska få ännu större möj-ligheter att sitta och peka, peta och bestämma precishur allt ska vara.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! I sitt senaste inlägg hävdar att kvinnor skulle vara diskriminerade av att hapolitiker som arbetsgivare, dvs. den offentliga sek-torn.Nu har förslag och metoder prö-vats i , i och i RegionSkåne. Där har man avknoppat och privatiserat of-fentlig verksamhet som ett självändamål.Det återstår för och -och hela den borgerliga gruppen, skulle jag vilja säga- att bevisa att kvinnornas jämställdhet och frihet harökat i , och Stock-holms län.Är det inte precis tvärtom, dvs. att en utarmad of-fentlig sektor i första hand har drabbat kvinnorna?Anf. 18 ():Fru talman! Jag tänker göra några mycket kortakommentarer. Som Per sade är jag ordfö-rande i , som håller påmed sitt slutbetänkande. Som också har sagts här harvi fått en förlängning till för att mer nogakunna penetrera några frågor.Jag ska kommentera några saker som har dykt uppi dagens debatt och som det kanske kan vara intres-sant för ledamöterna och också åhörarna att höra merom. Det har talats mycket om regler, regelstyrningoch rättvisa för leverantörer osv. och att det gäller attfå en ordentlig behandling vid offentlig upphandling.De här frågorna har diskuterats mycket i kommit-tén. De fanns med i diskussionerna inför delbetän-kandet och de finns också med i nuvarande diskus-sion. Hur kan man få ett system på marknaden somfungerar bättre och där man slipper domstolsförhand-lingar med talerätt och sådana saker, som i och för sigär en sak för sig? Det finns ett resonemang som ärintressant, men jag vet inte var kommittén slutgiltigtkommer att hamna.Det förs en diskussion om ett upphandlingsrådsom skulle vara sammansatt dels av leverantörer, delsav upphandlare. Staten kan kanske ha en viss roll idet. Där kan man lite mer på tu man hand diskuterahur upphandlingsförfarande, tvister och sådant skullekunna lösas. Jag tycker att det är en intressant del iden svenska samhällsbilden. Det gäller att försökalösa tvisterna innan de går så långt att det blir ettdomstolsförfarande.Det var någon här som sade att offentlig upp-handling kanske uppfattas som något tråkigt. När manjobbar nära med dessa frågor är det oerhört intressant.Dessutom är det väldigt stora resurser som berörs,som också har nämnts här. Det man kan säga om denoffentliga upphandlingen är att alla kanske inte riktigttar upphandlingen riktigt på allvar på det sätt somman skulle önska överallt.I många kommuner är upphandling inte en priori-terad del. Upphandlingsansvarige eller upphandlings-avdelningen har en undanskymd tillva-ro. Statusen skulle kanske höjas lite grann på upp-handlingen. Det handlar ändå om väldigt stora resur-ser som totalt hanteras. Där skulle kanske ett upp-handlingsråd kunna vara ett led att komma på rättväg.Det har hänt ganska mycket under de senaste åren.Det har än mer blivit fokus på frågorna. Under denallmänna motionstiden nu senast strömmade det inalltfler motioner om detta ämne. Dessa områden äroerhört komplicerade. Vi har en ganska bestämduppfattning om hur vi skulle vilja ha det i Sverige.Men vi har också en gemensamhetsrätt som är väldigtomfattande på just detta område.Ett område där har kommit mycket långtgäller miljöhänsyn vid offentlig upphandling. Det varnågon som sade att den har tagitganska god tid på sig och att det tar att kom-ma fram. Kommissionen är inte mycket bättre på detområdet. Den lovade att den skulle komma med etttolkningsmeddelande tidigt detta år. Det skulle lösaen del av de frågor som kommittén ska behandla. Dettolkningsmeddelandet har fortfarande inte kommit.Jag hoppas för allt i världen att det verkligenkommer innan kommittén ska lägga fram sitt huvud-betänkande. Det utgör grunden för vilken nationelllagstiftning vi skulle kunna ha på det här området. Viskulle kunna ta ett steg framåt och bättre få in miljöni offentlig upphandling än som har varit fallet hittills.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är nu med som ordförandelade fram sitt delbetänkande. Det är ett delbetänkandesom innehåller flera goda förslag till hur den offentli-ga upphandlingen skulle kunna förbättras. De förbätt-ringarna skulle kunna leda till betydande besparingarför den offentliga sektorn och för skattebetalarna.Vi hörde i tidigare inlägg partikollega säga att manännu inte kunde fatta beslut på ett så dåligt underlagsom man fortfarande har. Jag antar att han då syftadepå delbetänkande, eftersomdet var motivet för att man inte skulle kunna läggafram lagförslag som förbättrar den offentliga upp-handlingen. Jag undrar om in-stämmer i sin partikollegas recension av delbetänkan-det.Min andra fråga till är: Närkommer förslagen från regeringen? Utredningen harju nu fått förlängd tid, till mars, när det gäller attkomma med sitt slutbetänkande i frågorna. Kommerdet att ta från det att delbetänkandet är lagt tilldess att vi kan förvänta oss några förslag från rege-ringen? Är det rimligt med tanke på de miljarder somskattebetalarna förlorar på saktfärdighetenfrån majoritetens sida?Anf. 20 ():Fru talman! När det gäller den första frågan kanjag säga att jag inte i min vildaste fantasi kan tänkamig att skulle tycka att delbetän-kandet är dåligt i sig. Det måste i så fall vara en miss-uppfattning från sida.Däremot kan det väl vara så att många av de frå-gor som finns i delbetänkandet hänger ihop med slut-resultatet i huvudbetänkandet, och det är också deninformation som jag har diskuterat med regeringen pådet här området. Därför finns det skäl att återkommanär det gäller en rad frågor där det här harkommit kritik från ledamöterna. De har undrat varförman inte har kommit framåt. Det är regeringens ab-soluta mening att man också ska ta med den delen närdetta kommer ihop med huvudbetänkandet. På så sättkan man väl säga att underlaget, isolerat, i sig kanvara för smalt.Frågan om tidsaspekten och när det här ska kom-ma kan jag faktiskt inte svara riktigt på. Min huvud-uppgift är att leverera det här till , och detska vi klara av. Sedan vidtar naturligtvis i vanligordning en remissomgång , och såsmåningom ska det väl också bli en proposition. Menjag kan instämma med dem som har sagt att det na-turligtvis är viktigt att vi kommer framåt och får enbra lagstiftning som täcker upp det här, så att vi får eneffektiv offentlig upphandling. Jag kan hålla med detalare som har sagt det.Anf. 21 PER ():Fru talman! , som ordförande,hörde ju min argumentering när det gäller mål ochmedel. Om nu målet är det gemensammas bästa ochdetta ska uppnås genom affärsmässighet, konkurrens,objektivitet och icke-diskriminering vill jag ställa enfråga till ställer frågan så här: Ser som helst risk att medlen för t.ex. konkurrenskan förbigås vid urvalsupphandling och förenkladupphandling med anbudsinfordran från endast enleverantör? Ser kommitténs ordförande någon risk attden här lagstiftningen kan göra att medlen inte ledertill det önskade målet?Anf. 22 ():Fru talman! En bred diskussion i kommitténhandlade ju faktiskt om att det finns en rad olika kravnär det gäller vilka mål man ska kunna ha med enoffentlig upphandling. Det är antidiskriminerings-klausuler. Det är samhällspolitiska mål. Det kan varamiljömål och annat.Man kan ganska lätt konstatera att allt det härvägs in i förhållande till den rena affärsmässigheten,som åtminstone i näringslivsbegrepp handlar om bestvalue for money, som man säger utomlands, dvs. varman får mest för pengarna. Det är klart att allt somman lägger till blir en balans mot det här med vad ettmaximalt gott pris kan vara. Men det kan också fin-nas, och det finns, ett värde när det handlar om skat-tebetalarnas pengar som handlar om att andra mål ärviktiga att uppnå. De är kanske minst lika viktiga somjust vad varje krona är värd. Om det t.ex. finns anti-diskrimineringsdelar i det här och man får ett merharmoniskt samhälle så spar man också pengar.Jag vet att det är ett mycket komplicerat resone-mang i det läge som är, men kommittén har en ganskaförsiktig inställning när det gäller det här. Man får juinte lägga till så många avvikande saker att man tarbort huvudkärnan när det gäller offentlig upphand-ling, nämligen att priset naturligtvis är oerhört viktigt.Det är naturligtvis det viktigaste i det här. Men mankan heller inte tycka att det är fel att man också läg-ger in andra mål, men det här måste hanteras på ettvettigt sätt.När det gäller direktupphandling och sådant skaman ha klart för sig att det är samma lagstiftning somgäller. Det är bara det att beställaren får ett förenklatregelverk som han kan hantera lite friare, men i grundoch botten är det samma regler som gäller vid för-enklad upphandling som gäller vid annan upphand-ling.