prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — Allas vårt ansvar är att se till att den varsförmåga inte räcker har ett stöd, en gemensam finan-siering av sjukvård, en lösning på äldreomsorgen medkvalitet och värdighet, att skolan fungerar bra. Det ärvår uppgift.I stället beskattas människor så att deras valfriheturholkas. Där ligger frågan till kvar.Fastighetsskatten ska höjas med förvanliga hushåll. Undvik inte den frågan. Om GöranPersson vill att valfriheten ska öka för människor, skaGöran inte minska marginalerna eller ökabidragsberoendet hos pensionärer, barnfamiljer ochmånga andra. Hur blir det med fastighetsskatten?Kommer ni att se till att den inte slår igenom och höjsså dramatiskt ?Den andra mycket viktiga frågan är politikens in-riktning. Ska vi fortsätta att se politiken som det vä-sentliga och viktiga, eller ska vi låta människorna fåden möjlighet vi moderater vill ge dem, med lägreskatter, större valfrihet och rätt att välja barnomsorg -inte bara en form som väljs av regeringen? Är det denvägen vi ska gå eller väg? "Det är genompolitiken som människorna ska göra sin stämmahörd." Så ska det inte vara. Jag antar att inte delar den uppfattningen. När ska se till att och - popu-listiska partier, planekonomiska partier - inte längreska bromsa och blockera de reformer som behövs föratt framtidens möjligheter ska tas till vara?(Applåder)Anf. 40 Statsminister ():Herr talman! Vi tål nog att kritiseras. Det tillhörpolitikens livsluft. Jag kan inte dölja att jag har utsattsför en och annan attack av det slaget genom åren.Men när det bara blir det förgrämda, det förutsäg-bara, det som man visste på förhand, blir det trist. Närdet bara blir en beskrivning som handlar om det Sve-rige vi har lämnat bakom oss, de problem vi har löst,blir det dåligt. När det bara blir ett spel för att kommaåt en motståndare blir det rent av farligt. Jag vädjartill att lämna det åt sidan. När han välkommer in på det som engagerar honom, det som bär,då är det fråga om skatter. Det är en något endimen-sionell uppfattning om politik. Det har jag alltid tyckt.Skatter är viktiga, men de är inte allt. Skatter ärnågonting som vi tar ut för att vi vill lösa saker ochting gemensamt.Hela debatten här har ju handlat om hurmycket vi vill lösa gemensamt, vilka brister vi serframför oss. Då är det väl inte jag som har ett be-kymmer med att vi lever i ett samhälle som har högaskatter, när det finns en fast uppslutning kring detta,utan oppositionsledaren, som vill driva en politik somstår i opposition till ett stort, stort folkflertal.Jag vill, för att skydda möjligheterna att driva ensådan politik, ha ett medlemskap i en monetär union,därför att jag tror att det är en bra samhällsmodell,som ger bästa möjliga förutsättningar att utvecklamänniskors kreativitet. Så ser mitt resonemang ut.Varför är ni så dystra? Reallönerna stiger, arbets-lösheten faller, 60 000 nya jobb har tillkommit på ettår, börsen slår rekord och hyrorna går ned. Vi är detland som enligt har världens bästa förskola. Viär det land som enligt alla finansanalytiker och allatekniska guruer ligger i tätlinjen vad gäller informa-tionstekniken.Var glada, men inte nöjda! Var stolta, men intepassiva! Det är nu vi har chansen att kliva framåt ochse till att vi bygger ett land där alla har rätt att varamed, och att reparera de revor i välfärden som Palmepekade på i går. Det är nu det ska göras. Det är nu viska forma majoriteter för detta.Den som tror att en översyn av skatterna - enöversyn av fastighetsskatten, som vi nu sitter i - blirden stora sakfråga man ska lyfta fram i en partiledar-debatt har på något sätt automatiskt ställt sig utanförhuvudlinjen i svensk politik.(Applåder)Anf. 41 () replik:Herr talman! Frihet att välja, alla kan vara med,och det går bra för , säger statsministern. Detär många människor runtom i landet som vet att detinte är på det sättet. Om dessa nämner statsministerningenting. Det är de som inte har råd att användabilen för att pendla till jobbet, de som inte har dengrundservice som behövs i form av närhet till postoch annat som många av oss är vana vid, de småfö-retag som tvingas flytta därför att de inte har tillgångtill - det dumma ordet - infrastruktur som behövs.Om dem nämner statsministern ingenting.Ändå är det den tudelningen av som justnu pågår, som regeringen är ansvarig för. För att getydlighet åt det som statsministern ville ha tydligt,kan jag nämna att 203 av 289 kommuner i landettappar i befolkning. Man behöver inte vara någonEinstein för att begripa att det inte kan få fortsätta så.Ansvaret för den utvecklingen är regeringens. Så ärdet förstås.Vi ska ha samförstånd och gemenskap i politiken,säger statsministern också. Ja, det är riktigt. Men detär ju regeringens och statsministerns uppdrag att ävenpå detta område lägga fram förslag i denna riksdagsom förmår samla just en gemenskap till beslut somfår denna tudelning att upphöra.Jag kan hjälpa statsministern med förslag, t.ex. attbygga ut så att alla får tillgång till bredband, en riktiginfrastruktur på IT-området och rusta upp vägarna.Sänk arbetsgivaravgiften i stället för att höja den i dedelar av landet som har svårighet att behålla småfö-retagare. Återför vattenkraftsvinsterna till de ställendär de har genererats. Garantera genom lagstiftningen grundservice i hela landet. För att använda stats-ministerns egna ord, måste vi se till att samsas om depunkter som jag nu nämner och några till. Om vi intekan samsas måste det ju, med statsministerns ord, blifråga om strid i stället - strid för de delar av landetsom inte har fått del av det framgångsrika Sverigesom statsministern beskriver.Den andra frågan som har varit uppe tidigare ärEMU-frågan. Man kan som användakomikern , fast på ett annat sätt. Hanuttryckte det så här, på ett sätt som statsministern intevill beröra det: är som att bygga tolvvillor från till Treriksröset och sätta termosta-ten i . Det är en av de bilder man kan ge av detekonomiska projektet måste åtminstone vara på det sättet att detviktiga är att vi skapar en styrka i för attekonomiskt och demokratiskt kunna stå starka utanförEMU. Om det skulle vara så - det är en av obegrip-ligheterna hos - atten majoritet vill dra till EMU, måste det dåinte, efter alla uttalanden och resonemang, vara på detsättet att den enda vägen är en folkomröstning, därsvenska folket får möjlighet att säga ifrån?Anf. 42 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag pekadepå att vi nu har möjligheten att definitivt knäcka ar-betslösheten. Det är arbetslösheten som mer än någotannat skapar regionala skillnader i vårt land, 4-procentsmålet, som vi har lagt upp tillsammans medCenterpartiet, ska vi nå. Det är en av årets absolutmest prioriterade frågor.Vi genomförde en sanering av den ekonomiskapolitiken med hjälp av . Jag har hörtDaléus kravkatalog, men om vi skulle följa den öns-kelistan var vi snart tillbaka i moraset igen.Ett gott råd, : Spoliera inte det som Ollegjorde!(Applåder)Anf. 43 () replik:Herr talman! Jo, jag vet att jag är . Menjag vet också att statsministern har varit med om atthöja arbetsgivaravgifter, t.ex. i inland, påett sådant sätt att det inte gagnar arbetet mot arbets-lösheten.Om denna kravkatalog - kalla det gärna det; jagkunde lägga till att man ska lyfta ryggsäcken av detsvenska jordbruket - är för mastig för det antagligen strid.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag tycker att det var en bra genom-gång som hade av vad vi ska samar-beta omkring, dvs. minska skillnaderna mellan regio-nerna och mellan de grupper som har och de som intehar, utjämna skillnaderna mellan män och kvinnor, setill att alla människor i detta land får mänskliga rät-tigheter, tid att tänka, lust att leva och rätt att välja.Det är bra.Detta med rätt att välja för mig naturligtvis tillba-ka till frågan om en folkomröstning om EMU, av detskälet att jag för mitt liv inte kan begripa vad det ärsom gör att statsministern och verkställande utskotteti det socialdemokratiska partiet inte talar om hur dettaska gå till. Ni har kommit fram till den linjen att nitycker att vi ska gå med. Vi tycker inte det. Låt ossrespektera det. Jag tror att vi kommer att ha en givan-de diskussion om detta.Varför inte tala om hur detta ska gå till? Vad ärdet som hindrar det? Vad väntar ni på?Det förlösande ordet folkomröstning skulle un-derlätta mycket. Vi skulle få tid att diskutera sakfrå-gorna och innehållet i detta och slippa uppehålla ossvid formerna.Det vore väldigt bra om vi nu kunde få besked omatt vi alla i detta land har denna rätt att välja.Anf. 45 Statsminister ()replik:Herr talman! Den som har följt EMU-debatten vetatt jag här i kammaren har sagt attfrågan ska underställas svenska folket för prövning.Det mest naturliga, har jag sagt, är en folkomröstning.Men vi utesluter inte att det också kan vara ett sådantläge att man ska ta ett riksdagsbeslut.Det har varit den linje som har proklamerats sedanlång tid tillbaka och för vår del lagts fast vid en parti-kongress i och här i kammaren tydligtoch klart uttryckts. Jag ser ingenting nytt som harinträffat som gör att vi ska utesluta den ena hand-lingsmöjligheten, men jag håller det för mest troligtatt det är en folkomröstning det handlar om.Anf. 46 () replik:Herr talman! Jag vet att håller detför mest troligt. Det var så långt vi kom i förra parti-ledardebatten. Jag närde nu en förhoppning om att detgick att flytta fram positionerna också i formfrågannär ni hade tagit ställning i sakfrågan, så att vi kundefå ett besked. Jag vet att själva formfrågan kommeratt blockera debatten - inte minst den inom socialde-mokratin självt. Är det för att ha någonting att kommamed på er extra kongress i denna fråga som ni tvekarnär det gäller om ni ska säga det eller inte? Jag tyckeratt det är väldigt sorgligt, för det blockerar en bra ochviktig och folkupplysande diskussion om innehållet.Det är ändå det som är det viktiga.Jag kan för mitt liv inte förstå hur reducera frågan om EMU till en ekonomisk frå-ga. Den beskrivning som vi fick höra av att vi, trotsatt vi på egen hand kan klara av att bygga en starkekonomi och har en egen välfärdsmodell som håller iverkligheten, inte ska framföra och stå för dennaeftersom det finns andra krafter internationellt sominte begriper sig på detta utan tycker att vi ska ha enannan modell. På grund av att de inte förstår vår mo-dell ska vi anpassa oss till deras mindre vetande ochdåliga förstånd - annars kommer de inte att lita påoss. Så, ungefär, var argumentationen.Det tycker jag är ett oerhört fegt sätt att lägga sigför föreställningar om vad som är riktigt och verkligtoch bara tillmötesgå de internationella förväntningar-na och vara med i denna karusell och bygga upp enekonomisk politik som bara är byggd på förväntning-ar.Har vi en bra ekonomisk politik och en välfärd,och känner vi förtroende för vårt eget lands stabilaekonomi, är det detta som gäller. Den stora frågan ärden politiska frågan. Det går inte att reducera EMUtill ett ekonomiskt projekt. Det är i grunden ett poli-tiskt projekt om att bygga en politisk union. Den enasidan är ekonomi, men det stora är demokrati.Vi tycker inte att vi för att böja oss för den eko-nomiska internationella skola som har majoritetska sälja ut demokratin. De demokratiska förlusternaoch det faktum att vi reducerar så många människorsinflytande väger över, och det är därför vi säger nej.Denna debatt kommer vi säkert att föra framöver.Jag har i alla fall inte mer tid för den , men jag villha ett besked i formfrågan.Anf. 47 Statsminister ()replik:Herr talman! Jag argumenterar - det hör alla somvill lyssna - för att skapa en politisk motvikt till ettinternationellt kapital. Det är ett kapital som bär heltandra värderingar än de som arbetarrörelsen står för.Gudrun hoppas att vi ska klara oss i nästalågkonjunktur, trots att vi är ute i en globaliseradöppen ekonomi på en världsmarknad. Det är möjligtatt hon har rätt. Det är möjligt. Men vad händer medpensioner, med vården, med skolan, med omsorgenoch med sysselsättningen om hon inte har rätt, vilketjag tror att hon inte har? Vad händer med allt det somvi med hjälp av nationell politik har byggt upp i vårtland i strid, ofta, med ett kapital och med en höger?Det är det debatten handlar om.Kapitalet förstår oss inte, . Dethar aldrig förstått arbetarrörelsen. Men vad vi harförstått är att bygga en politisk motvikt som ser till attfolkflertalets intressen också räknas. bygger viden på europeisk nivå. Jag är ledsen att Vänsterpartietinte är med.(Applåder)Anf. 48 () replik:Herr talman! förtjänar all respektoch allt stöd för det han gör för att sprida informationom Förintelsen och för den nyorientering av social-demokratisk Mellanösternpolitik han också har ge-nomfört. Men i övrigt är inte en sam-förståndspolitiker. Han talar om samförstånd, mensedan blev partiledare och statsminis-ter har det inte varit någon stor blocköverskridandeuppgörelse i . ärvde, så attsäga, . När han försvann blev detblocksamverkan. Men några verkliga initiativ för attnå breda uppgörelser har vi inte sett. Jag tror att det ärsignifikativt.Tro inte för att jag vill bli någonOlof . Jag vill att det i nästa val ska finnastydliga alternativ där visserligenurvattnade men trots allt socialistiskt inspireradepolitik är det ena, och där det mot det alternativet stårett modernare framtidsinriktat alternativ med en libe-ral tyngdpunkt. Men detta synsätt hindrar inte att detvore fullt möjligt att i några strategiska frågor görabreda uppgörelser. Det är så enormt mycket sombehöver uträttas.Göran sade: Vad händer vid nästa låg-konjunktur? Det går bra, hoppas hoppas att det går bra. För dethänder väldigt lite när det gäller att stoppa företagsut-flyttningar och över huvud taget få ett bättre före-tagsklimat och när det gäller att bygga ett kunskaps-samhälle från grunden där skolan verkligen fungerar.Det talades om en snabb EMU-anslutning, men ar-gumenten till faller ju. Det kankomma en lågkonjunktur om . Beskedet ifredags är att vi i varje fall inte kommer att kommamed före 2004.Jag har egentligen samma fråga som GudrunSchyman. Kan ni inte, om det nu är så att ni har be-stämt er, också säga när och hur denna er nya stånd-punkt ska förverkligas?Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag vill också tacka de entydiga beskeden när det gäller att man skakomma tillbaka till möjligheten att fatta beslut om atthäva den långa preskriptionstiden så att det blir möj-ligt att komma in i arkiven. Det övriga kan jag förståär komplicerat, men det är viktigt att arkiven öppnasför forskning.Jag skulle vilja ställa en mycket konkret fråga.Här talas om samarbete kors och tvärs. Har GöranPersson för avsikt att återuppta skattesamtalen? Jagfunderar en hel del över det. Är de lagda på is ellerspolade från scenen för kommande tider?Jag har ytterligare en konkret fråga. Jag hoppas attjag hinner med den. talar med all rättmycket om att vi inte vill ha ett segregerat eller kluvetsamhälle. Det tror jag att vi är överens om, även omvi kan munhuggas om vilken metod som är bäst föratt undvika detta. Jag ser framför mig - jag tror att vikan vara överens om det också - att det finns engrupp flickor och pojkar med invandrarbakgrund sominte klarar skolan. Jag tror att vi kan se avsevärdaklyftor och problem framför oss om det inte görsnågot mycket explicit konkret för att se till att ung-domar med invandrarbakgrund inte går ut högstadietoch gymnasiet utan godkänt i grundämnena.Jag begär kanske inte att här ochnu ska säga vilka åtgärder som ska vidtas. Men det ären ärligt känd önskan att regeringen, gärna tillsam-mans med oss andra, tar sig an just det här problemet.Det är nämligen ett problem, och det är större än vadvi ofta talar om i den här kammaren.Anf. 50 Statsminister ()replik:Herr talman! Låt mig först säga att jag delar AlfSvenssons värdering av detta problem. Jag är mycketoroad över den försämring som har skett i skolanunder 90-talet.Nu kunde man i gårdagens värdering inte säga omdet här har påverkat kunskapsnivån eller inte, men detär ingen tvekan om att vi har haft en kraftig stan-dardsänkning när det gäller många av de insatser iskolan som faktiskt syftar till att möta barn och ung-domar som inte minst har problem med sin skolgångoch som vi kanske tappar i för stor utsträckning.Det skapar ett livslångt handikapp som så småning-om, om det växer till hela grupper, skapar utanför-skap och segregation. Jag är helt klar över detta.Jag kan se en enkel åtgärd. Det är naturligtvis yt-terst en fråga om resurser, dvs. att vi har råd att an-ställa en talpedagog, har råd att anställa en kuratoroch har råd att hålla uppe standarden när det gällerskolsköterskor. Sedan handlar det också om värde-grunden, som är viktig att hävda. Vi vuxna har ettansvar i dialog med inte minst de professionella iskolan för att stötta dem i deras arbete. Det är ettberömvärt initiativ som skolministern har tagit just påområdet omkring hur värdegrundsarbetet ska förstär-kas i skolan.Det handlar om resurser och värderingar, och vi ärhelt överens om att detta är ett stort problem som vimåste vända. Annars har i det här avseendetstora bekymmer framför sig.Anf. 51 () replik:Herr talman! Jag är personligen övertygad om attdet är kontraproduktivt att inte se till att dessa resur-ser finns för detta, trots allt, inte alltför stora kollektiveller dessa inte alltför stora grupper; jag tror inte att vihär i salen har delade meningar om det här. Jag trormed mycket stor säkerhet att kostnaderna kommer attbli mer omfattande om vi inte hjälper alla ungdomaratt lämna skolan någorlunda trygga och med betygsom duger för den framtida arbetsmarknaden.Vi talar ju väldigt mycket om kunskapssamhället,och väldigt ofta rör vi oss uppe på IT-nivåer. Det är juroligt, bra och trivsamt, men det är klart att det, om vihar ett antal ungdomar som inte klarar högstadiet medgodkända betyg i basämnena, naturligtvis låter säll-samt när vi sedan koncentrerar oss på och har lärt ossett sådant ord som bredband.Jag tror att det finns en risk i politiken att viglömmer att individen, när det gäller den enskildataxeringen på huset eller vad det än är, lever i sinenskilda situation. Och om vi ska tala om rätten attvälja finns det nog åtskilliga insatser som vi behövergöra fortsättningsvis för att den rätten ska gälla gene-rellt.Anf. 52 Statsminister ()replik:Herr talman! Vi ska ha språkförskolor och göra ensatsning på områden i storstäderna som är särskiltutsatta och har problem av det slag som . Detta ska vi göra för att alla ska leva i ettsamhälle där friheten kan uttryckas som att alla harrätt att välja, tid att tänka och lust att leva. Det kan vivara överens om.(Applåder)Anf. 53 ():Herr talman! Då är det väl lämpligt att jag sam-manfattar den här debatten.Det besked som vi har fått är attGöran ska introducera ett programom studiecirklar i naturkunskap. Det är säkert mycketbra, men det är klart att det finns en längtan hosmånga människor i vårt samhälle efter konkreta be-sked i en lång rad viktiga frågor.Joakim har citerats mycket. Han har sagtatt det inte finns någon grupp som har drabbats såhårt av de besparingar som har gjorts som änkorna.Det är klart att änkorna väntar på ett besked om närdet här orättfärdiga beslutet ska rivas upp. Inget så-dant kom. Och det kom inget konkret besked om vadvi ska göra åt problemen i skolan och ingenting omföretagsklimatet. Visst kan man skryta och säga är stolt, men företagen, deras strategiska funk-tioner, lämnar ju Sverige.Det var ju på de här punkterna som människor ha-de längtat efter besked. Men något sådant fick detyvärr inte heller i denna debatt.I övrigt vill jag tacka alla debattdeltagare, inteminst , för en trevlig debatt.(forts. 4 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 14.00 då den allmänpolitiska debatten skulle åter-upptas.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.2 § Ledighet, m.m.Andre vice talmannen meddelade att () ansökt om ledighet den24 januari-20 april.Kammaren biföll denna ansökan.Andre vice talmannen anmälde att () skulle tjänstgöra som ersättare för Mor-gan Johansson.3 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplan.Andre vice talmannen meddelade att ett medde-lande om ändringar i sammanträdesplanen delats uttill kammarens ledamöter.4 § Allmänpolitisk debatt (forts. från 1 §)och internationaliseringenAnf. 54 ():Fru talman! Globaliseringen förändrar på ett radi-kalt sätt människors och företags villkor. Vi ser i destora rubrikerna hur stora medieföretag och storaInternetföretag går samman eller hur stora mobiltele-fonföretag går samman med varandra eller försökergå samman med varandra. Det är en förändring somnär det gäller företag är global. Men den stora föränd-ringen är den förändring som innebär att människorsvillkor förändras, att människor som individer fårstörre möjligheter än kanske någonsin och samtidigtatt moderna samhällen får en större utmaning ännågonsin. Globaliseringen förändrar radikalt villkorenför politiken och för hur samhällen kan byggas ochformas.Fru talman! Av det skälet är det en mycket under-lig situation vi har i denna kammare här . Detfinns inte en enda ansvarig person från regeringen. tid av omfattande förändring finns det inte en endaperson från regeringen. Jag vet inte om det finnsnågon som över huvud taget företräder regeringspar-tiet. När jag tittade mig omkring var det närmaste jagsåg den f.d. kommunisten , men så kom jagpå att han inte är f.d. I när vi ska diskuteraglobaliseringen med dess krav på enskilda männi-skors frihet tror jag att den förnämste företrädaren förregeringskoalitionen är en person som under årtion-den har bekämpat friheten för människorna och vär-nat om de stängda gränserna mot dem som ställt kra-ven på de öppna gränserna.Fru talman! När vi ska föra en seriös debatt om enomvandling i det svenska samhälle som berör helavår värld finns det inte någon som vill föra debatt frånregeringspartiet, men kanske från något av dess stöd-partier. Saken är desto mer viktig eftersom det vi talarom är genuint goda möjligheter för mänsklig frihet attväxa och utvecklas. Det är inte i första hand en eko-nomisk fråga. Vi står nu inför där frågor ommänsklig värdighet och frihet har en större möjlighetän . Men det ställer krav på den politik somförs i varje land.Det finns någonting genuint, särskilt, som präglarden omvandling som vi nu ser ske. Ingenting av detsom är befintligt är i sig en grund för välfärd ochtrygghet. Det fanns då skogen, stålet, malmen,massaindustrierna som stod där de stod, fabrikernasom fanns där de fanns i sig var en trygghet. Kunska-perna bland människorna, arbetare, ingenjörer, eko-nomer var i sig ett kapital till produktion som faktisktstärkte tryggheten, därför att trögheten i vårt samhällevar så avgörande.Nu lever vi i då rummet och det geografiskaavståndet spelar en allt mindre roll medan tiden ochdet omedelbara spelar en allt större roll. Ny kunskap,ny information, nytt företagande, nya produkter ochnya möjligheter sprids över jorden på en gång ochblir därmed allas möjligheter. Vi har ett samhälle somunder mycket har byggt upp sin välfärd ochsitt välstånd kring det vi hade i form av befintligatillgångar. Då är den intressanta frågan: Hur klarar vioss där det är den omedelbara föränd-ringen som ställer krav på hur vi lyckas bevara vårvälfärd?Det avgörande är hur snabbt vi kan utnyttja nykunskap och hur väl det går för nya företag att ut-vecklas. Man skulle kunna säga så här, fru talman:Grunden för välståndet är inte längre företagens kon-kurrenskraft utan vårt samhälles konkurrenskraft ommänniskorna och företagen. Vi ska här inte utgå frånvad vi har utan vi ska här utgå ifrån hur vi gör vårtsamhälle så attraktivt så att det är här som ny forsk-ning, nytt företagande och ny utveckling ska äga rum.Vi ser varningstecknen i en mängd olika skepna-der. Vi ser de stora företagen där ägandet, verksam-heten eller forskningen flyttar ut. Vi ser att alltflerunga människor ser det som relevant och självklart atteventuellt flytta ut. För bara kunde ettföretag eller en enskild människa fråga sig: Varförinte pröva att forma sin framtid någon annanstans?Varför inte flytta verksamheten?