prot · GN0958 · 2000-02-01 00:00:00 — Det kommer attbetyda att studenterna får större inflytande på sinstudiemiljö och allmänna studiesituation på lärosätet.Sofia tar i sin interpellation upp hur ar-betslöshetsförsäkringen kan tillämpas under studen-ternas ferier.I sammanhanget vill jag framhålla att arbetslös-hetsförsäkringen är en försäkring vid arbetslöshet ochomställning från ett arbete till ett annat. Arbetslöshet-sersättning träder inte in enbart på grund av att studierinte bedrivs eller att studiestöd intelämnas under ferierna.De två huvudprinciperna som har bäring på stu-denternas situation är:1. om studenten befinner sig i s.k. omställning, dvs.tidigare har beviljats arbetslöshetsersättning ochinom åter blir arbetslös; då kan han ellerhon åter uppbära arbetslöshetsersättning,2. om studenten däremot påbörjar sin arbetslöshet-speriod under en ferie och inte har arbetat sam-manlagt 6 av , kan han el-ler hon inte uppbära arbetslöshetsersättning.Sofia påpekar att kommunerna genom nyreglering i socialtjänstlagen (1980:620) har rätt attbegära motprestationer av bl.a. ungdomar under 25 årsamt av studenter som erhåller socialbidrag. anser att någon risk för passivisering inteskulle vara aktuell för studenter som erhåller social-hjälp, då de efter studieuppehållet återvänder till sinastudier.Det är riktigt att kommunerna har möjlighet attställa vissa krav på yngre personer som uppbär soci-albidrag. Den nya bestämmelsen i socialtjänstlagenriktar sig främst till ungdomar som inte fått arbeteoch som inte kommit in på någon reguljär utbildningeller kunnat beredas någon arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Även studerande som normalt sett följer enutbildning som finansieras med t.ex. studiemedel kanomfattas av den nya bestämmelsen. Socialtjänstenmåste dock först utreda den enskildes förutsättningaroch behov och bedöma vilken verksamhet som bästtillgodoser dessa, det gäller såväl studerande somandra. Även för en studerande kan en sådan praktikeller annan kompetenshöjande åtgärd underlätta möj-ligheten till framtida arbete.Vidare tar upp frågan om bostads-situationen för studenter. Jag har vid ett flertal tillfäl-len offentligt deklarerat att jag anser att studentbostä-der först och främst är kommunernas ansvar. Kom-munerna vet hur många studenter som finns på orten.De vet även hur många nya utbildningsplatser somuniversitetet eller högskolan kommer att få. Jag utgårdärför från att kommunerna i sin planering beaktardetta och tar de initiativ som krävs för att skapa förut-sättningar för att bostäder i tillräcklig omfattning kanerbjudas studenterna. Och jag instämmer med SofiaJonsson om att en funktionell studentbostad är ettviktigt inslag i den studiesociala miljön. Regeringenföljer därför utvecklingen noga.När det gäller frågan om bostadsbidrag kan enligtbostadsbidragslagen (1993:737) personer med låginkomst vara berättigade tillbostadsbidrag. I övrigt har endast barnfamiljer rätt tillbostadsbidrag oavsett om man studerar eller arbetar.Detta innebär givetvis ingen diskriminering av stude-rande. För övrigt noterar jag att cirka tre fjärdedelarav bidragstagarna var studerandemed studiemedel i fjol.Frågor om arbetsmiljön och lokalförsörjningen ihögskolan är högskolans angelägenheter som bl.a.regleras av arbetsmiljölagen (1977:1160). Den om-fattar i stor utsträckning även personer som genom-går utbildning, alltså även studenter. Någon fullstän-dig anpassning till de regler som gäller t.ex. för ar-betstagarnas skyddsombud kan dock inte ske. Debestämmelser i arbetsmiljölagen som har en i huvud-sak arbetsrättslig grund kan inte automatiskt förasöver till studentområdet.Jag håller med om att det kan finnas problem be-träffande studenternas studiesociala situation och omatt det kan finnas skillnader mellan olika platser ilandet. Men det är något som fortlöpande behöverföljas upp.Jag anser sålunda inte att det är motiverat att nutillkalla en studiesocial utredning för studenternas deloch har inte för avsikt att föreslå regeringen detta.Anf. 10 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret, även om jag tycker att det man kan utläsa närman lyssnar till utbildningsministern enbart handlarom allmänt kända fakta som vi redan kunnat läsa osstill. De nya idéerna och förslagen till förbättringarfattas totalt.Utgångspunkten i min interpellation var ju att jagvill få en heltäckande beskrivning av studenternasstudiesociala situation. Många enskilda frågor omstudenterna har vi debatterat, diskuterat och fattatbeslut om här i , och jag tycker att flera avdessa beslut har lett till negativa åtgärder för studen-terna. Sammantaget kan man se att effekten varitalltför stor för många av studenterna. Jag har tagitupp några saker i min interpellation, bl.a. det här medarbetslöshetsförsäkringen, socialbidragen och bostä-derna.Utbildningsministern säger helt riktigt i sitt svaratt de här frågorna berör många områden och fleraministrar. Det är ju just därför som jag tycker att detär extra viktigt att belysa frågan och börja hitta enlösning på problemet, alltså ett enhetligt studerande-begrepp.Vi kan titta på det här enhetliga studerandebe-greppet och varför det skulle vara bra att försöka hittanågot sådant. Det är bara att titta på de statliga myn-digheterna för att inse att det inte alls råder någonsamfälld syn på vad det innebär att vara student vidett svenskt lärosäte . Jag tänkte ta upp ett parexempel på detta här.I , , regler anses enindivid som bedriver högskolestudier på helfart varastudent . Det gör att studentenschanser att få arbetslöshetsersättning under längreferier är mycket begränsade. Om man tittar på social-tjänstlagen har kommunen rätt att begära motpresta-tion i form av arbete då en person som annan tid pååret bedriver högskolestudier ansöker om socialbi-drag. Personer som fyllt och bedriver högsko-lestudier är, precis som utbildningsministern tog upp,enligt regler inte berättigade tillbostadsbidrag.Om man tittar på SFS statistik har så mycket somen fjärdedel av studenter någon form avförsörjningsansvar. Och föräldrapenningen för enstudent är ju den lägsta möjliga, per dag.Om man utgår från det här är det inte så svårt attinse att det finns ett problem. Det uppstår problem nären person omfattas av så många olika regler, när manär student olika antal månader och när manhar att göra med olika myndigheter. Jag tycker att dethär saknas en enhetlig syn från de statliga och kom-munala myndigheternas sida. Det borde vara ett an-svar från regeringens sida, från vår sida, att försökarätta till det här och hjälpa studenterna. Det blir enotrygghet för studenterna. Och det är ju så att vi villatt så många som möjligt ska studera vidare.Utbildningsministern hänvisade också till de trepropositioner som man nu har lagt fram. Två styckenhar vi redan beslutat om eller diskuterat. Det gällerpersonskadeskydd för studenter. Det gäller reformeratstudiestödssystem, som och jag person-ligen inte tyckte var en god idé för studenterna. Vihade ett helt nytt system med 50-50, bidrag och50 % lån. Som utbildningsministern sade ska vi ocksådiskutera studentinflytande vid högskolor och univer-sitet.Det är bra med de här sakerna. Det är bra att visätter i gång och börjar diskutera hur man kan ge allaen möjlighet till högre studier och hur man kan kom-ma till rätta med den sociala snedrekryteringen. Detär det som utbildningsministern har tagit upp såmånga gånger här i debatten; vi måste komma tillrätta med den sociala snedrekryteringen. Men hur kanvi göra det om det blir svårare och svårare för enstudent att hitta rätt i de olika myndighetsstrukturernaoch när jag inte behandlas lika som student från deolika myndigheterna och kommunerna?Varför vill då inte utbildningsministern tillsätta enstudiesocial utredning där vi kan få ett enhetligt stu-derandebegrepp där studenterna kan känna sig tryggaoch få en möjlighet?Anf. 11 PER ():Fru talman! tar upp ett viktigt ochintressant ämne. Jag träffar väldigt många studenternär jag besöker olika orter. Jag brukar sällan frågadem om hur de upplever sin studiesociala situation.Däremot kan jag ganska ofta höra med dem hur dehar det . Jag tror faktiskt att det ärsamma sak, men det ena är politikerspråk.Lite förenklat kan man säga att det är tre områdensom mycket tydligt lyser fram som problemen, åt-minstone bland dem jag träffat. Det första är CSN.Det andra är bostadsbristen. Det tredje är att väldigtmånga känner, rätt eller orätt, att de hamnar mellanstolarna. Det finns möjligen en mycket liten gruppsom tycker att det är spännande att hamna mellanstolarna. Det är de som läser juridik. De ser heltplötsligt möjligheter att börja driva små processermot kommuner och olika myndigheter. Men för deflesta andra är detta ingenting som de vill ägna tid på,utan de vill ägna tid åt sina studier.Vilka är problemen? Om jag hör rätt när jag är utekänner sig väldigt många studenter rättslösa gentemotCSN. De kan få ett nej dagen innan de börjar sinastudier. Vore det inte rimligt, utbildningsministern,att de fick ett ja eller ett nej i rimlig tid? dem som jag träffat som säger att de fick ettpreliminärt ja och att de innan fickett nej. Är det verkligen rimligt?Det andra området är alltså bostäder. Jag har tidi-gare varit elak nog och kallat utbild-ningsministern för patron . Jag hör utbild-ningsministern tala om att det är kommunens ansvar,att kommunalpolitikerna vet hur många det är somstuderar, att de vet hur många ytterligare platser defår av utbildningsministern och att de sedan bara kanrätta in sig och bygga det antalet lägenheter. Så fun-gerar det inte. Om det hade varit det bästa sättet förkommunerna att se till att alla studenter får bostäderhade vi haft 200 tomma lägenheter i , efter-som det finns ungefär 200 "spökplatser" där, ochungefär lika många lägenheter hade stått tomma iGävle.Fru talman! Jag tycker att vi för det första bordebli överens om problemen. Jag tror nämligen att vihar problem med CSN, att vi har problem på bostads-området och att många upplever att de hamnar mellanstolarna, mellan kommuner och olika myndigheter.Det tycker jag är viktiga problem att vara överens om.Så till mina svar. Jag tror att vi måste konkur-rensutsätta CSN. Jag tror också att vi behöver minskapå bostadsregleringarna och att vi behöver en ökadkonkurrens på bostadsmarknaden. Det är några kon-kreta sätt att se till att vi får ordning på de problemsom studenterna upplever.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tycker att det är intressant när So-fia önskar en utredning om studenternasstudiesociala situation. studeradejag själv idéer och realitet bakom utbildningsrefor-men. Då hade man jobbat väldigt hårt med att detskulle komma in fler kvinnor, att det skulle blir akti-vitet och att många ungdomar skulle börja studera.Det visade sig sedan att det inte hade blivit riktigtså. Därför vidtog man en rad åtgärder, bl.a. barn-tillägg för studielån. Jag tillhör dem som har haft detoerhört väl format omkring mig i den studiesocialasituationen i förhållande till hur man har det i dag.Det har försämrats . Mina döttrar får intevara med om samma sak.Fru talman! Jag skulle därför vilja fråga utbild-ningsministern: Hur ser det ut när det t.ex. gällerföräldraledighet? Det äri precis den åldern man vanligtvis också uppfyller dereproduktiva uppgifterna i samhället. Är det så till skillnad eller 1980 ska behö-va välja mellan att skaffa familj och försörja sin fa-milj eller att studera, eller är det så att man i realitetensom enskild student kan välja att kombinera dessa tvåuppgifter? Det är min fråga till utbildningsministern.Vad jag vet med bestämdhet är att pappaledighet ochannat inte existerar på samma sätt som i övriga sam-hället. Låt mig få vår utbildningsministers svar, så skajag återkomma.Anf. 13 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag uppskattar verkligen att de ansva-riga politikerna från flera partier deltar i den här de-batten. Det är en väldigt viktig politisk diskussion omstudenternas studiesociala situation. Det finns ettklassiskt sätt att arbeta politiskt, och det är att utreda.Jag föredrar när det gäller studenternas studiesocialasituation, som vi vet ganska mycket om, att i ställetagera.Tre propositioner har lagts fram på riksdagensbord som direkt berör den stu-diesociala situationen. Det gäller försäkringsskyddet,studiestödet med höjd bidragsdel med större frihet attarbeta vid sidan av med pensionsrättigheter och nuockså studentiflytandent. Det är rätten att få vara medoch säga sitt också när det gäller den studiesocialasituationen på eller högskolan. Det är ettganska ambitiöst program för att stärka studenternassociala situation.En av de mest angelägna grupperna är barnfamil-jerna. Att vara student och ha barn är sannerligeningen lätt situation . Det är klart att det kommeratt underlättas och att deras situation kommer attförstärkas betydligt av de initiativ vi tar på familjepo-litikens område. De gäller alla föräldrar, och ocksåstudenterna. Barnbidraget är höjt nu från den1 januari, och det höjs från . Vihar också fört en diskussion i vårt parti om inte barn-bidraget är den bidragsform som vi bör fortsätta attstärka i framtiden.Vi har fört en diskussion om föräldraförsäkring-ens roll och möjligheterna att där gå vidare med för-stärkningar. Men det handlar framför allt om att läggafram konkreta förslag och att göra barnomsorgen kvalitativt, innehållsmässigt, viktig del av utbild-ningssystemet och reducera kostnaderna kraftigt förbarnfamiljerna. Det är konkreta förslag som vi harlagt fram och kommer att lägga fram för att förändraockså den studiesociala situationen. Där behövs inteytterligare utredningar, utan där behövs det förslagoch beslut i denna riksdag.Så är det också när det gäller CSN och bostads-bristen. CSN har haft med enorm anspän-ning. Mitt under de brinnande krisåren, när det egent-ligen bara handlade om att spara på alla ställen i sam-hället, gjorde vi en väldigt ambitiös utbildningspoli-tisk reform i och med . Hundratusen-tals människor har fått chansen till vuxenutbildning.CSN hade en ganska jobbig situation för att klaraav också de nya som kom för att söka CSN:s stöd ochhjälp. har man tagit sig ur den svåraste situationenoch börjat kunna ge allt bättre service till studenterna.Den kan bli bättre. Det ska också konkretiseras fram-över. Men CSN är på väg åt rätt håll och gör ett braarbete.Bostadsbristen är en alldeles akut fråga på mångaorter i . Det är naturligtvis först och främst ettkommunalt ansvar. Det är bara kommunerna som kanplanera bostadsutvecklingen, som kan se behovet ochvar det kan byggas någonstans. Men jag utesluter inteheller att regeringen, i ett läge där vi har resurser ochser över verktygen, kan hjälpa till att stötta en sådanutveckling om vi inte får den expansion på studentbo-stadsområdet som vi verkligen behöver.Men till syvende och sist är det naturligtvis så attvill man som kommun vara en stark högskoleortmåste man visa att man kan erbjuda en bra studieso-cial situation i form av bostäder. Det är ett ansvarman har, och det kommer att få konsekvenser omman inte klarar av det.Ett annat viktigt arbete när det gäller bostadssitu-ationen är att se över regelverket. Vi ska inte ha reg-ler på det här området som inte är starkt motiverade.Jag tror att vi kan göra förenklingar för att stimulerabyggande av studentbostäder ytterligare.Jag tror att det är viktigt att ha en utgångspunkt.Vad vill göra på de olika områdena?Begär inte bara en stor mastodontutredning som skakartlägga, utan sätt in krafterna på de förbättringarsom ni vill göra!Jag ser inte a-kassan som en del av studiemedels-systemet. Det är en försäkring för arbetslöshet. Jagtycker inte att det behövs en utredning för att göra dettill en del av studiemedelssystemet. Det är ett exem-pel.Anf. 14 ():Fru talman! Visst är det bra att komma med idéeroch lägga fram propositioner med förslag, utbild-ningsministern. Men problemet är ju att det som ut-bildningsministern har kunnat prestera inte har räckt.Vi ser fortfarande att många studenter inte har möj-lighet att studera vidare även om viljan finns.Visst är det så att vi har många förslag. Vi haroerhört många förslag. Utbildningsministern är merän välkommen att anta, eller åtminstone kika på, dekonkreta förslag som vi har lagt fram. Det var jutyvärr så att ministern inte kunde anta det helt finan-sierade förslag som hade. Det hadeförbättrat oerhört mycket för de studenter som harfamilj och barn. Det handlar om en 50-50-princip förstudiemedlen. Tyvärr orkade regeringen inte gå ändafram och fatta det beslutet. Vi i priorite-rade det. Vi prioriterade studenterna.Många gånger säger man att man ska ha en utred-ning för att förhala saker och ting. Men den här gång-en är det inte så. Vi vill tillsätta en snabbutredning föratt inte bara - som man gör nu - plocka på i de olikasystem som finns. Vi måste försöka renodla och göradet enkelt för studenterna att studera och kunna klaraett studentliv. Det är detta vill.Varför kan inte utbildningsministern säga att detär en besvärlig situation? I svaret säger utbildnings-ministern att det är en mycket besvärlig situation förstudenterna och att man ska hålla koll på det undertiden. Men det räcker ju inte för studenterna att visäger att vi ska hålla koll på vad som händer.Ett av de problem som både Per och utbild-ningsministern tog upp gällde studentbostäderna. har av dem som studerar på denhögre utbildningen möjlighet att få en studentbostad.Det är ju en av de viktigaste sakerna för att man skakänna trygghet och kunna ha en bra studiemiljö. Jaghar fått det svaret från utbildningsminis-tern att det är kommunernas ansvar. Ja, det är kom-munernas ansvar, men det måste ju också vara vårtansvar när riksdag och regering beslutar om antaletutbildningsplatser runtom i landet. Varför kan rege-ringen då inte samla kommunerna och studentgrup-perna i högskolestäderna för att titta på hur planering-en ser ut framöver och vilka platser de olika högsko-lorna kommer att få? På det sättet kan man börjabygga. Den planering som finns nu för byggandet avstudentbostäder är väldigt kass. Man räknar med attungefär 4 000 bostäder är planerade. Det är ju ingen-ting jämfört med de platser som vi har tilldelat hög-skolorna och universiteten.Slutligen skulle jag också vilja säga att tidigarenär jag har diskuterat med utbildningsministern omatt ha en sådan här studiesocial utredning har utbild-ningsministern sagt att det kan vara en bra idé, menatt vi måste vänta på att propositionen om studie-medlen blir klar eftersom det kan förhala det, men detär klart att vi måste se över det. har propositionenom studiemedlen gått igenom och vi har diskuteratdet. Varför är det återigen ett så stort problem om detvar en god idé innan, som utbildningsministern sade?Jag vill värna om studenterna. Jag har mångakonkreta idéer att lägga fram. Det är oerhört viktigtatt se den samlade bilden av hur studenterna har det.Anf. 15 PER ():Fru talman! Byggnadsmarknaden fungerar illa,och den fungerar minst lika illa när det gäller att byg-ga små lägenheter för studenter.Jag tror att det är farligt att säga att om ingentinghänder kommer regeringen kanske med lite bidrag.Jag hoppas att det inte var det som utbildningsminis-tern menade. Det kan faktiskt få den precis motsattaeffekten, nämligen att alla sätter sig ned och väntar påatt bidragen ska komma. Det rimliga måste ju vara har regler på en avreglerad bostadsmarknad somgör att privata byggare ser att det är lönsamt att byg-ga.Dessutom ska man kunna ställa krav på myndig-heterna. Tänk om man kunde låta Konsumentverketeller någon annan mer oberoende instans granskavilken service myndigheterna lämnar. Det skulle intebli någon vacker läsning.Jag tycker att utbildningsministern har ett litemärkligt perspektiv. Han säger att CSN hade enganska jobbig situation . Det ärfullt möjligt att det var så. Det beror på politiskabeslut. Men hur jobbigt hade inte de studenter sominte fick den service som de ville ha på grund av attmyndigheten inte klarade av att göra det som den varsatt att göra? Det är väl det perspektivet man ska ha?Varför får inte studenterna den service som vi harsagt att de ska få?Anf. 16 ():Fru talman! Jag fick inte svar på min fråga, därförtänker jag upprepa den. Jag sade att det faktiskt harförsämrats för blivande föräldrar att förena studiermed familjebildande . Jagkan förstå att det kan förändras tillfälligt om det ärsvårt för landet, men jag tycker kanske inte att med-len skulle tas där. Min fråga var: Ska det nu förbätt-ras? Då tänker jag på mer konkreta saker som pappa-och mammaledighet kalibrerat med studiestöd osv.Här finns ett tomrum som man enligt mitt för-menande behöver titta över.Jag tror kanske inte att man behöver göra en jätte-stor utredning, men man skulle kanske se om de bli-vande föräldrarna i realiteten har samma möjlighet tillföräldraledighet om de studerar som om de har ettarbete. Jag skulle vilja höra utbildningsministerns synpå detta. Jag skulle önska att vi från den här talarsto-len kan slå fast att man inte ska behöva väljamellan studier, högre utbildning och forskning, ochfamiljebildning. I ett välfärdssamhälle med generellvälfärd ska man faktiskt kunna förena detta. Det ärmin önskan, och jag skulle vilja ha ett rätt så bra svarav utbildningsministern.Anf. 17 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag ska göra ett försök att ge YvonneAndersson ett rätt så bra svar, men först till SofiaJonsson.Vårt socialförsäkringssystem grundar sig på in-komstbortfallsprincipen. Det innebär att det ska fin-nas en trygghet för den som har kommit ut på arbets-marknaden. Man har en lön under olika perioder avsjukdom, när man tar hand om barn eller när man vidnågot annat tillfälle behöver en inkomsttrygghet. Detär en väldigt stark princip.Det har gjort att vi i har kunnat bygga uppen välutvecklad socialförsäkring jämfört med mångaandra länder. Det har också gjort att det finns en starkuppslutning bland människor för att betala skatt ochställa upp på en stark välfärdsstat. villinte ha den principen. Hon representerar ett parti somvill ha mer av en grundtrygghet, och sedan får mansköta sina egna försäkringar själv.Jag tror att det är en mycket farlig utveckling. Detkommer att innebära att stora grupper i samhälletställer sig frågan: Varför ska jag betala så mycket iskatt när jag inte har någon relation i försäkringarnatill min egen inkomst? Det är ju att vi ska gå mot det samhället. Det villinte jag.Det är en av drivkrafterna bakom att också vill se över studentperspektivet i de gene-rella socialförsäkringarna och bryta upp inkomstbort-fallsprincipen. Jag tycker att det är felaktigt.Två områden är särskilt viktiga när det gäller stu-denterna. På de områdena har det varit många diskus-sioner och jag har också varit involverad i mångadiskussioner med studenter.Ett område är socialbidraget. Det är inte så att enkommun kan säga till en student: Du har inte rätt tillsocialbidrag. En student är medborgare i kommunenoch ska behandlas precis som andra medborgare ikommunen, dvs. efter socialtjänstlagens grundprinci-per. Då är det rätten till bistånd som gäller, om manbehöver den hjälpen. Men man har heller inte rätt viss summa pengar för att man är student när maninte har ett arbete . Det görs en indivi-duell prövning av studenter och av alla andra grupperi samhället. Det är den grundläggande frågan. Därgäller socialtjänstlagen och där gäller individuellbehandling av alla människor.Det andra området gäller a-kassan. A-kassan ärinte en del av studiemedelssystemet. Om inte jagmissminner mig var parti med om deskärpningar av a-kassan som skedde för några årsedan under de stora krisåren. Det gjorde att man sågöver användningen av a-kassan. Enligt min meningvar det ett system som inte var särskilt välanpassat. Det blev en del av studiemedelssystemet.Många kunde räkna med att ha a-kassa på sommaren.På sommaren är den första grundprincipen att stu-denten måste försörja sig själv genom arbete. serdet allt bättre ut på arbetsmarknaden. Det finns alltstörre möjligheter att göra detta. Till syvende och sistfinns det naturligtvis ett ansvar hos attse till att ingen far illa. Det finns där som en botten-platta.