prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — I dagslä-get är det en färja som möjligen kan vara konkur-rensutsatt och löpa risken att skifta flagg till danskflagg.Sedan tar upp frågan om teknik. Detär inte mer forskning som behövs för att flytta godsfram och tillbaka på båtar och lastbilar. Den teknikenhar funnits . Det är kanske inte minst de kom-munala taxorna och de fackliga strukturerna i ham-narna som lägger hinder för en effektiv kustfart.Anf. 122 () replik:Fru talman! Om det nu är en, två eller tre båtarsom riskerar en utflaggning , är just dearbetstillfällena väldigt viktiga för Vänsterpartiet.Framför allt är det viktigt att vi kan behålla en svensksjöfart och en svensk färjenäring. Den är viktig för enomställning av trafiken. Om vi ska klara att lyfta bortmer gods från vägarna måste även sjöfarten kunnavara med och ta hand om det godset.Sedan gällde det tekniska lösningar. Ja, det finnstekniker, men ingenting står ju stilla. Ny teknikkommer alltid att behövas för att skapa ännu bättremöjligheter.Anf. 123 TOM () replik:Fru talman! Med den inställning som och hans parti har till Europasamarbetet kan jag iviss mån förstå hans uppfattning, men jag kan intedela den. Utflaggning av en svensk färja till danskflagg är för mig inte ett tillräckligt argument för attvända upp och ned på hela den europeiska regel-strukturen.Anf. 124 () replik:Fru talman! Utredningen handlar inte bara omfärjenäringen. Här gäller det att skapa en långsiktiglösning även för övrig sjöfart. Det tycker vi är viktigt.Svensk sjöfart behövs.Anf. 125 ():Fru talman! Det är glädjande att kunna yrka bifalltill utskottets betänkande vad avser sjöfartsnäringen.Dock kan vi kristdemokrater inte göra det i alla delar.Vi vill ha snabbare åtgärder för Vänersjöfartensframtid. Vi är också emot ett statligt fritidsbåtsregis-ter. Därför yrkar jag för tids vinnande bifall enbart tillreservation 18.Fru talman! får vi en bred uppslutning - näm-ligen sex av sju partier i riksdag - som stårbakom förslaget att inrätta en s.k. nettomodell för densvenska sjöfartsnäringen inkluderande färjorna. Påsikt måste dock EU:s sjöfartspolitik revideras så attländerna upphör med direkta stöd till sina egna han-delsflottor. Sjöfarten har en framtid för sig även utanstöd, och vi kristdemokrater vill se en utveckling motsäkrare fartyg och större miljö- och säkerhetskrav påden oseriösa trafiken som förekommer runt om ivärlden. Vi vill också se fler fartyg använda kataly-satorer och lågsvavlig diesel så att miljöpåverkan blirminimal.Den sjöfartsnäring som är baserad i EU-ländernahar att konkurrera med låglöneländer och i vissa fallmed mycket oseriösa och skrupelfria redare och äventransportköpare som inte värderar vare sig besättning,fartyg eller miljön särskilt mycket. Inte heller deneuropeiska sjöfartsnäringen kan helt svära sig fri frånfiffel. Detta måste bekämpas. Då, fru talman, får manha viss förståelse för att EU tillåtersubventioner. Mot den bakgrunden måste det vara ettsjälvmål för att helt förlita sig på marknadenoch låta svenska fartyg flagga ut vind för våg.Fru talman! Detta är ett viktigt skäl för oss krist-demokrater till att stödja regeringens förslag för sjö-farten. Flera skäl redovisas i vår motion T212. Krist-demokraterna avsätter därför merän regeringen för att inkludera färje-rederierna i sjöfartsstödet, samt för att täcka uppskillnaden mellan regeringens beräkningar och Rede-rinämndens.Trots en stor enighet om sjöfarten finns det anled-ning att kritisera regeringen med stödpartier. Jagbeklagar, fru talman, att näringsministern har valt attlämna kammaren under den här debatten. Det hadevarit värdefullt om ministern hade varit här underhela trafikdagen och svarat på frågor och deltagit idebatten.Redan 1998 inför det sjöfartspolitiska beslutetvädjade vi om en nettomodell för sjöfarten. Det varvad socialdemokrater i regering och riksdag utlovatnäringen. Detta löfte sveks och i stället kom den s.k.bruttolösningen som skulle gälla . ,1999, stod vi återigen i kammaren och propageradeför en långsiktig lösning med en nettomodell, tonna-geskatt m.m. Det enda svar vi har fått i debatterna äratt nuvarande sjöfartspolitik ska utvärderas först. Detär först - eller tidig höst för att apostroferanäringsministern - efter det att beslutat omnya stöd som regeringen har vaknat till. Uppvaknan-det har dock skett väldigt sakta, så sakta att rege-ringspartiets egna ledamöter i utskottet, tillsammansmed och , har fått ta tillmotioner i eget utskott för att vara säkra på att någotskulle hända snabbt. Detta är ovanligt och anmärk-ningsvärt.Vad sjöfarten nu behöver är att få klarhet i vilkastatliga spelregler som gäller och därefter kunna ägnasig åt sin verksamhet i stället för att lägga energi påatt försöka övertyga politiker om nödvändigheten aven svenskflaggad handelsflotta. För det är det sakenegentligen handlar om.Sammanfattningsvis vill attSverige ska- arbeta inom EU för konkurrensneutralitet mellansjöfartsnationerna samt för en prioritering av ar-betet med flaggstatskontroll,- slå vakt om sin position som sjöfartsnation ochbehålla den svenska handelsflottan så långt möj-ligt under svensk flagg,- införa ett nettostödsystem 2002, men ta med fär-jorna i sjöfartsstödet - det gällersådana färjor som varken har taxfree eller annatstatligt stöd,- sträva efter långsiktiga parlamentariska överens-kommelser om sjöfartspolitiken samt efter en bredenighet på sjöarbetsmarknaden om dess framtidainriktning,- uppmärksamma kustsjöfartens situation, särskiltVänersjöfarten som har akuta problem,- införa en tonnageskatt och- fortsätta arbetet med Östersjöstrategin och ökademiljökrav för Östersjön.Slutligen, fru talman, några ord om kustsjöfarten.EU:s transportministrar har sagt sig vilja utvecklakustsjöfarten. Detta är positivt för transporterna, ochSverige med sin långa kust och långa vattendragskulle tjäna på att kustsjöfarten fick en renässans. Deolika hinder som ligger i vägen måste undanröjas.Exempelvis har konkreta förslag framlagts om störrereduktion av lotsavgifter för Vänersjöfarten än desom medgivit. Vänersjöfarten hardrabbats av flera motgångar , ochdetta måste uppmärksammas av regeringen. Utskot-tets skrivning är inte nog för oss. Snabbare åtgärdermåste till av regeringen. Därför delar vi reservation18 tillsammans med , ochCentern. Tyvärr finns det exempel på kustredare somgett upp efter många års seglande både i och iÖstersjön. Vad tänker regeringen göra åt Vänersjö-farten? har varit klar länge!Anf. 126 TOM () replik:Fru talman! Det är glädjande att iprincip säger att han vill ha en livskraftig och konkur-rensutsatt sjöfartsnäring som lever utan stöd. Mensedan upphör modet. Sedan tar det slut.Jag vill bara tala om för att denhär typen av industristöd har en förmåga att somogräs sprida sig i alla församlingar. Har det väl engång kommit in är det nästan omöjligt att sedan bli avmed det.Inom och EU har man haftregler för att man ska avveckla varvsstödet. Men manlyckas aldrig komma överens sinsemellan, och därförlever det kvar. På samma sätt har vi ett helt stödpaketpå jordbrukssidan och på strukturfondssidan som allainser är felaktiga och som leder till felaktiga beslut.Men man orkar inte med att lyfta bort dem därför attsärintressena är för stora. Risken är att det kommer attdrabba även sjöfarten och färjesjöfarten.Anf. 127 () replik:Fru talman! Jag har stor respekt för TomHeymans kunnande i sjöfartsfrågor. När det gäller vårsyn på det här stödet kan man säga att det är tidsbe-gränsat. Vi har också begärt i motioner och debatteratt regeringen inom EU ska driva att man sätter entidsgräns. Den måste naturligtvis sättas ganska långtfram så att näringen vet vad som gäller.Jag skulle vilja vända på det och ställa en fråga tillTom . Trots att vi nu ser att det finns kons-tigheter i det här systemet - det håller jag med om -ser vi ändå att det är nödvändigt för att skabehålla sitt sjöfartskunnande. Men vad vill då TomHeyman och göra? Jag ska också sägaatt det faktiskt finns enskilda ledamöter i Moderater-na som har motionerat om att införa det här stödet.Men vad vill Tom göra för att motverka denskillnad som finns mellan seriös och oseriös sjöfart?Hur ska man motverka den stora skillnad i konkur-rens som finns mellan i första hand EU-nationerna och en del andra nationer som kör medosäkra fartyg och har väldigt låga löner för sin besätt-ning?Anf. 128 TOM () replik:Fru talman! Jag ska stanna vid färjenäringen där-för att jag tror att det skulle föra för långt om jagskulle ta en ny debatt om hela fraktsjöfarten också.När det gäller färjesjöfarten tror jag, som jag sadei mitt anförande, att det inte finns något direkt hotmot den svenska färjesjöfarten. Det finns ingen arma-da med danskflaggade färjor som kommer om visäger nej den här gången. Tvärtom tror jag att mankanske får en debatt i som kan sätta det härsystemet under press på ett annat sätt än vad de dans-ka redarna hade tänkt sig.Anf. 129 () replik:Fru talman! För det första drar inte medsig alla andra nationer i något slags subventionskaru-sell. är bland de sista att utnyttja det tak tillsubventioner som EU-länderna har enats om. Det härär ju ett undantag i de grundregler som finns när detgäller konkurrenspolitiken.För det andra är det mycket möjligt att det är rik-tigt som Tom säger, nämligen att det just nugäller en färja. Men det handlar om att det finns enpositiv eller negativ spiral i sjöfartsvärlden. Om enfärja flaggar ut följer snart fler efter. Rederinäringenmåste veta vilka långsiktiga spelregler som gäller.Sverige riskerar att drabbas av det som hardrabbats av, nämligen att man dränerar den inhemskaarbetskraften på kompetens. Man tar in mycket ar-betskraft från andra länder, och till slut eroderar denäringar som sjöfartsnäringen vilar på runt om i lan-det, dvs. näringar som har angränsning till sjöfartsnä-ringen.Därför är det viktigt att behåller sjöfart-spersonal som sedan kan fylla på inom befälsyrkenosv. och att har kvar en hög kunskap omsjösäkerhet och ett högt miljötänkande inom sjöfar-ten.Anf. 130 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i dettidigare yrkandet vad gäller reservation 18. I övrigtinstämmer jag med reservationer.Sjöfarten har en viktig roll att fylla i det svenskatransportsystemet. är på grund av sin geogra-fiska belägenhet och de långa kusterna helt beroendeav sjötransporter för sin försörjning. Faktum är att ca90 % av den svenska exporten går sjövägen.Svensk sjöfart i allmänhet och färjor och flygbåtari synnerhet har genom förändringarna i vår omvärldunder utsatts för stora yttre påfrest-ningar. Det finns fog att tala om att svensk sjöfart ärhotad. Genom det danska beslut att in-rätta ett danskt internationellt skeppsregister har kon-kurrensvillkoren för svensk sjöfart allvarligt rubbats.Det gäller främst färjekonkurrensen.Gemensamma regler på sjöfartens område skulleförhindra vissa länders statssubventionering, dvs.dumpning, som slår hårt mot sjöfarten i de länder sominte ägnar sig åt sådant. Här måste vara på-drivande för att gemensamma regler för sjöfarteninförs på EU-nivå.I verkligheten är vi tyvärr långt ifrån ett systemmed gemensamma regler på sjöfartens område inomEU. Därför anser vi i att vi måste värnaden svenska sjöfartsnäringen genom att parera för-ändringarna i vår omgivning. Det är en självklarhetatt svensk sjöfart, som är en vital del av vårt trans-portsystem och näringsliv, ska kunna hävda sig pålikvärdiga villkor som sina konkurrenter. Detta kan vigöra genom att vidtar motsvarande åtgärdersom andra länder eller att gemensamma regler inrät-tas. Vi är rädda för att det annars kan bli en massivutflaggning av fartyg.Regeringen aviserar i budgetpropositionen att för-ändringar för svensk sjöfart är på gång, men inte nuutan . Men vad svensk sjöfart behöver är lång-siktiga och stabila regler . Ett sätt att garanterasjöfartens fortlevnad är att likt danskarna införa net-tostödet - som någon har varit inne på tidigare. Vi iCenterpartiet lämnade därför in en begäran om ettutskottsinitiativ i syfte att kunna införa nettostöd frånnyår. Detta utlöste något ovanligt, nämligen en mo-tion från Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet. Endast de moderata utskottsrepresen-tanterna stod utanför.Det finns en klar majoritet som har angett enfärdriktning. Men det finns också en skillnad, för detär endast som har avsatt pengar i nästaårs budget. Vi är naturligtvis glada över att det finnsen inriktning, men vi tycker också att det måste händanågonting snart. Den danska processen var snabb frånförslag till beslut om att införa ett nettostöd. Det visarpå att det går att genomföra . I vårt tidigareförslag hade vi sagt att det borde införas den 1 janua-ri. Det finns också pengar anvisade i skatteutskottetsbudget.Det finns många skäl att gå ifrån nuvarande brut-tomodell över till en nettomodell. Genom en över-gång från bruttomodell till nettomodell behöver ingetsjöfartsstöd utgå. Det frigör pengar som finnsavsatta för sjöfarten i budgetpropositionen.Jag vill ta upp frågan om transportstödet. iår fick vi nya bestämmelser om transportstödet ochsjöfarten. Ett regionalt transportbidrag skulle elimine-ra konkurrensnackdelar som sjöfarten led av. De nyabestämmelserna har endast delvis eliminerat sned-vridningen. Orsaken är att transportbidraget är kon-struerat så att stöd för transport endast lämnas omlastning sker i hamn inom stödområdet. Dagens mo-dell medför en nackdel för de hamnar som ligger näramen inte tillhör stödområdet, exempelvis hamnar ikustområden i , och Sö-derhamn. Även Vänersjöfarten drabbas av detta.Jag har ett exempel. Varor som fraktas från Här-jedalen till kan få stöd med bil till Uddevallaoch sedan med båt till slutdestinationen. Men omvarorna från går till eller Kristi-nehamn och därifrån går med båt utgår inget bidragpå den sträckan. Därför bör de statliga transportbidra-gen utgå för transporter från till Vänerhamnsom kombineras med Vänersjöfart. Det skulle gynnasåväl Vänersjöfarten men även godstrafiken på In-landsbanan.De senaste årens utveckling för Vänersjöfartenhar visat på en sjunkande andel fraktvolymer frånVänerhamnarna till och vidare till andrahamnar i . Trots att flera utredningar har gjortsunder 90-talet står vi fortfarande och avvaktar.En orsak till dagens bekymmer är att vi anser attMälaren och bör ges status som inre vatten-vägar. Det skulle innebära att infrastrukturkan finansieras på samma sätt som järnvägar ochvägar. På så sätt skulle farledsavgifterna kunna av-skaffas. Jag vill understryka att Vänersjöfarten är helaSveriges angelägenhet. Den är en mycket viktig del iden svenska exporten som går via Vänersjöfarten nedtill kontinenten. Det är också viktigt att komma ihågatt varje lastat fartyg på tar lika mycketgods som 133 lastbilar. Att sjövägen kunna transpor-tera skrymmande gods har varit avgörande för mångaindustrier vid val av etableringsort, så även i . Men även ur miljösynpunkt är efter denpåbörjade miljösaneringen sjöfarten ett gottalternativ.En utredning angående Vänersjöfartens framtidsom presenterades föranledde oss att tro attvissa delar kunde bli förbättrade, men tyvärr blev deti praktiken tvärtom på grund av beslutatt höja lotsavgifterna . I själva verketskulle lotsavgifterna ha sänkts och ett transportbidraginförts. Att höja statusen genom att göra inre vattenväg hade varit en lösning. Jag vet inteom det är statens avkastningskrav på Sjöfartsverketsom har fått dem att agera så.Sedan vill jag kort ta upp frågan om Gotlandstra-fiken. bör betraktas som en del av fastlandet itransporthänseende. Godstransporterna bör därför gesordentliga ekonomiska möjligheter, och persontrans-porterna måste säkerställas. Färjetrafiken har en heltgrundläggande betydelse både för näringslivet och förbefolkningen på . Gods- och persontrafikmåste erbjudas tillfredsställande villkor och godautvecklingsmöjligheter. Näringslivets investeringarpå bromsas så länge som det inte kan bli enlångsiktig lösning.Trafiken till och från är viktig, och vi iCenterpartiet anser att den måste få ett större utrym-me i debatten.Jag vill avsluta med att säga att för oss i Center-partiet är en väl fungerande sjöfart en mycket viktigdel i våra infrastruktursatsningar.Anf. 131 () replik:Fru talman! Vi är överens i sak om det här, Cen-terpartiet och . Det är bara en saksom jag vill ha klarhet i. sade nämli-gen att är det enda parti som har avsattpengar för sjöfartsstödet nästa år.Om vi tittar på s. 176 i utskottsbetänkandet ser viatt det finns en jämförelse mellan partiernas olikabudgetar och regeringens förslag. Där har Kristdemo-kraterna plussat på med 400 miljoner medan Center-partiet har -409 miljoner. Vårt skäl för att lägga tillde här pengarna är att har be-räknat att det kostar ungefär 100 miljoner mer än vadregeringen tror . Sedan tillkommerfärjetrafiken, och där finns en beräkning på ca 300miljoner.Jag skulle vara tacksam om kundereda ut de här siffrorna för oss i kammaren.Anf. 132 () replik:Fru talman! kanske inte hörde vadjag sade tidigare. Jag sade att vi har anvisat pengar iskatteutskottet. Det handlar om skatter och avgifteratt införa nettostödet. Det är en subvention. Det ärskatteutskottet som behandlar anslagen till den härposten. Av den anledningen tar vi inte upp dem itrafikutskottet.Anf. 133 () replik:Fru talman! Tack för det klargörandet.Jag vill då bara också förklara att det är flera par-tier som har avsatt pengar. Men vi insåg för vår delatt den här omräkningen till en nettomodell varomöjlig att göra redan till årsskiftet, och därför har vilagt vår pengapåse under utgiftsområde 22, som videbatterar i dag.Jag tackar alltså för klargörandet.Anf. 134 () replik:Fru talman! Jag vill ytterligare understryka att vihar diskuterat det här inom vårt parti. Det är ingentingsom har dykt upp just nu , utan vi harhaft en längre planering. Vi har haft avsikten att dethär skulle ingå i vår motion, så det har funnits enstrategi. Av den anledningen ligger det där det ligger.Jag erkänner att det kan vara svårt att göra en be-räkning, men någonstans måste man börja. Vi läggeralltså 1 miljard extra i skatteutskottet, och av den gåren del till det här. Jag är medveten om att det liggernära i tiden, så de pengarna kommer inte att användasfrån . Det gör att det finns mycket storamöjligheter att täcka det i alla fall omkostnaderna skulle visa sig vara större än vad vi harberäknat.Anf. 135 TOM () replik:Fru talman! Vad vill då säga tillalla åkarna, som är lika hårt trängda som någonsinrederierna? Åk ned till och titta hur det serut! Där kan man få se en hel hamnplan full med hol-ländskregistrerade dragbilar, väldigt ofta körda avösteuropeiska chaufförer, naturligtvis till en bråkdelav kostnaderna för en svensk dragare. Vad sägerViviann till de åkare som känner sig pressadei konkurrensen? Ska de också ha skattefrihet? Vemska betala för sjöfolkets skattefrihet, för miljonärer-nas skattefrihet och för alla andras skattefrihet?Vad vi är rädda för är det strukturella samman-brott som vi börjar se i skattesystemet. Vi vill ha ettsolidariskt skattesystem, men vi vill inte ha det på denhöga nivån. Det har vi sagt . Men börjar vi seett sektionsvis sönderfall av skattesystemet om dettafår fortgå.Anf. 136 () replik:Fru talman! Först och främst vill jag säga i frågaom åkarna att jag inte kan stå här och försvara etttransportsystem. Jag tycker att vi ska ha ett transport-system som är smidigt och som är i samverkan. Detövergripande är också att det finns miljöinslag i dethär. Man beräknar att transporterna fram till år 2010kommer att öka med , och det ärklart att det måste fördelas på flera olika transport-system.Försvara holländska åkare kan jag absolut inte gö-ra, eftersom de kör under andra betingelser än vad vigör i . De svenska åkarna, liksom den svenskasjöfarten, måste ha samma villkor som de angränsan-de ländernas företag och näringar har . Det är judet de inte har. Det är samma sak inom åkerinäringen,att de konkurrerar på olika villkor gentemot de ut-ländska. Sjöfarten är ett annat exempel på det.Vi har också med miljöaspekten i det hela, t.ex.koldioxidutsläppen. Det gör att vi inte kan tillåta attbiltrafiken tar hand om den ökning inom transportvä-sendet som vi ser komma de åtta som man harräknat på.Anf. 137 TOM () replik:Fru talman! Det här är ingenting som gäller om tioår, utan det är någonting som gäller . Det äralltså holländska dragbilar som står i ochväntar på att ta hand om laster som kommer in medfärjorna. Det finns alltså . Det är inte hellernågra miljömässigt dåliga bilar, utan det är sprittsprångande nya bilar. De kör på svensk diesel när deär länge i . Det är inte något argument.Jag vill återigen fråga: Vem ska betala åkarnasskatter? Eller ska vi skattebefria åkarna också, efter-som de är utsatta för den holländska konkurrensen?Och vad ska vi säga när danskarna nu subventionerarinköp av lastbilsmotorer? Vi får ju en subventionska-rusell som aldrig tar slut. Hur ska det?Anf. 138 () replik:Fru talman! Det är precis det som är kärnan: det ärjust subventionskarusellen. Jag håller fullständigtmed om det. Vi befinner oss i den, och då gäller detatt vi tar oss ur den. Men på vägen ur den kan maninte låta några länder ha subventioner medan andrainte har det. Då får man göra en jämkning, en sam-ordning av skatter och avgifter. Det är det vi diskute-rar . Vi diskuterar att samordna skatter och av-gifter i transportsystemet.Anf. 139 ():Fru talman! unika möjligheter måstelyftas fram. Jag är övertygad om att en tydlig profile-ring och ett utnyttjande av speciella förut-sättningar kommer att utgöra en fördel i den ökandeeuropeiska konkurrensen.Gotlands läge och storlek gör att utbytet och kon-takterna med omvärlden kommer att öka. BegreppetCentrum i måste utvecklas så att utbytetmellan och områdena i Östersjöregionernakan utvecklas till fullo.Det är en liberal utgångspunkt att människor skakunna bo där de själva vill och ha möjligheter att levaett bra liv där. Många människor, inte minst sommar-gotlänningar, skulle vilja bosätta sig permanent påGotland. En lugn miljö och vacker natur, som Got-land erbjuder i överflöd, är viktiga faktorer som oftablir avgörande för människor när de väljer bostadsort.Den som vill bo på ska också kunna göradet. För att detta ska vara möjligt måste det finnas brakommunikationer både på och till och frånGotland.En "väg" som inte får glömmas bort är färjekom-munikationerna till . Här bär staten huvudan-svaret för att en god bastrafik kan upprätthållas. Dethandlar inte enbart om pris och tillgänglighet utanäven om långsiktighet och stabilitet. För gotlänning-arna är det viktigt att färjetrafiken, som är deras"landsväg" till fastlandet, inte drabbas av de orimligakostnader som fallet är . Den oro som gotlän-ningarna känner för den olösta frågans konsekvenserför tillväxt och välfärd måste respekteras.Därför måste transportkostnaderna till fastlandet varai samma storleksordning som motsvarande vägtrans-porter på fastlandet.Det är en fråga som har stötts och blötts alltförlänge. Regeringen måste därför prioritera problemetmed en lösning för Gotlandstrafiken framför allt närdet gäller godstrafiken.Vi i anser att ansvaret för Gotlandstra-fiken bör flyttas över till , som för övrigthar all annan färjetrafik, och kostnaderna för dengotländska färjetrafiken ska ingå i deras budget.Utgångspunkten för färjetrafiken bör vara att got-länningar ska kunna åka fram och tillbaka till Stock-holm . För att detta ska vara möjligt måstedet finnas en snabbfärja som avgår året om.Kostnaden för den gotländska färjetrafiken skaingå i budget. Det finns dessutom fördelarmed att handlägger frågan, eftersom verketockså är ansvarigt för vägarna till hamn. Nynäshamnoch bör fortfarande vara fastlandsham-nar för Gotlandstrafiken.Det är viktigt att regeringen nu snabbutreder frå-gan om att staten ska ta över ansvaret för Gotlandstra-fiken genom Vägverket.Nynäshamn är viktigt också för Stockholmsregio-nen. Genom att göra en satsning på somhamn förkortar man färjors och lastfartygs färdväggenom skärgården för att komma ut på Östersjön.Standarden på mellan ochNynäshamn måste därför förbättras. Det är motiveratinte minst av betydelse för Gotlandstra-fiken.