prot · GN0982 · 2000-03-21 00:00:00 — Jag kan avsluta diskussionen med attlyfta fram verksamhetsplan för 2000.Man har gjort en jämförelse med vad man hade sattupp som sådant som skulle hända 1999 och vad sominte blev av. Jag läser under rubriken . Det handlar om anmälan omövergrepp inom äldre- och handikappomsorgen. Dettahade man alltså planerat men ej genomfört. Det tyck-er jag helt klart visar att tillsynsansvaret måste liggapå en egen myndighet som kan ägna all tid och kraftåt sin uppgift att kontrollera, att rapportera och attkunna garantera.På äldreomsorgens område finns ett behov av enförstärkt tillsyn - det tror jag att vi alla är medvetnaom. Denna nya myndighet ska enligt min meningockså godkänna och kreditera all vård och omsorgutifrån kvalitetskriterier. Den uppgift som fallerpå kommunen att övervaka sin egen verksamhet såvälsom de privata entreprenörernas fungerar inte - dethar vi nog fått bevis för.Jag tycker att ska ta denna signalom i på stort allvar. Detgäller inte bara i ochlandshövdingens agerande, utan han bör också titta påhur vi på allra bästa sätt ska kunna garantera att till-synen av äldreomsorgen fungerar. Allt kvalitetsarbeteska i och med det ligga på en myndighet. Låt vården få ett medicinskt kvalitetsin-stitut, socialministern!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.12 § Svar på interpellation 1999/2000:211 omåtgärder för att locka företag och arbetskraft tillSverigeAnf. 54 Näringsminister ():Herr talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att i skapaett klimat som, i stället för att skrämma bort, lockarhit företag och arbetskraft.Bakgrunden till frågan är bl.a. att ett antal av Sve-riges stora företag valt att förlägga delar av sin verk-samhet utomlands.Sveriges välstånd bygger på ett omfattande inter-nationellt utbyte, stort tekniskt kunnande och fram-gångsrika exportföretag. De ledande svenska industri-företagen har länge haft hela världen som sin mark-nad. Det är naturligt att exportföretagen förlägger del av sin verksamhet till andra länder. Att finnaspå eller nära marknaden ger viktiga konkurrensför-delar. För ett land som är globaliseringen enmöjlighet - inte ett hot.De utflyttningar av huvudkontor som skett är inteett isolerat svenskt fenomen utan märks i flertaletandra länder. Forskningsrapporter visar även att geo-grafiska skäl såsom närhet till kunder, leverantöreroch konkurrenter är de främsta skälen till de utflytt-ningar som skett. Vidare har även huvudkontorets rollminskat i betydelse, vilket bl.a. innebär att huvud-kontorets lokalisering inte har en avgörande effekt påvar produktion och forskning förläggs.Samtidigt som argumenterar för attföretagen flyr ökar inflödet av utländska IT-bolag i landet. Bara investerade drygt etttrettiotal utländska IT-bolag i . Flera av dessatillhör de globala aktörerna inom IT, Internet ochtelekom. har definitivt blivit en magnet förden nya ekonomins företag.Dessutom visar statistik att är ett mycketattraktivt land att investera i. Enligt preliminära upp-gifter från FN var t.o.m. den näststörsta mottagaren av direktinvesteringar i världen.Ska man tala om företagsflykt så är det i alla fall inteflykt från , utan möjligen till Sverige.Den nuvarande utvecklingen med fler och fler fö-retag som har intresse av och vill etablera sig i Sveri-ge är också ett resultat av regeringens långsiktigaekonomiska arbete för att få balans i statsfinansernaoch ekonomisk tillväxt.I ett alltmer internationaliserat näringsliv är detnaturligtvis viktigt att har ett gott affärskli-mat. Den utveckling som vi bara har sett börjanpå med en spirande entreprenörsanda och en kraftigtexpanderande riskkapitalmarknad lovar gott införframtiden.Den svenska arbetskraften har en internationelltsett mycket god kompetensnivå. Dessutom genomförnu regeringen en omfattande satsning för att ytterliga-re stärka den högre utbildningen. Sammanlagt har89 000 nya högskoleplatser inrättats inom loppet avnågra få år. En stor del av denna ökning sker inomnaturvetenskap och teknik. Till detta kommer ävensatsningar på en IT-infrastruktur att ytterligare befästaSveriges position som en IT-nation i världsklass.Anf. 55 PER ():Herr talman! Först ber jag att få tacka näringsmi-nistern för det svar han har lämnat på mina frågor iinterpellationen. Det är naturligtvis riktigt som nä-ringsministern säger att allt inte är nattsvart i Sverige.Det vill jag heller inte göra gällande i interpellatio-nen. Det finns positiva och negativa effekter, någotsom väl har redovisats bl.a. i Näringsdepartementetsegen benchmarking-studie. Det finns starka sidor,men det finns också sidor som vi är svaga på i Sveri-ge. Vi upplever att det inte finns tillräcklig aktivitetför att undanröja den typen av problem.Jag vill notera inför denna kammare, herr talman,att det valley och det telekomkluster som vihar i med en mycket hög Internetpenetrationoch användning av personliga datorer - PC:n - ochmobiltelefoner har uppstått av många olika orsaker.De vetenskapliga avhandlingar som har gjorts, bl.a.av Porter och en svensk professor vid namn ÖrjanSölvell, markerar att de kanske viktigaste faktorernaför att uppnå detta har varit de avregleringar inteminst på telemarknaden, elmarknaden och transport-marknaden som näringsministerns partikamraterivrigt röstade emot i början på 90-talet.Jag vill säga att dessa avregleringar, som var ef-fektiva och som har lett till en del av denna utveck-ling, tillsammans med skickliga operatörer på teleom-rådet i är viktiga och bör vårdas väl. Samti-digt har vi har haft en stark och konkurrenskraftigindustri.Jag noterar dock, herr talman, att dessa faktorerhar uppträtt i de borgerligt styrda kommunerna och ide borgerligt styrda delarna av . Det finnsanledning att vara orolig för den tudelning som vi kanse tendenser till i landet. De borgerligt styrda delarna,med mer högteknologi och fler kunskapsföretag, harfått en bättre och positivare utveckling än andra mersocialistiskt dominerade delar av landet.Det jag bekymrar mig om, och det jag försöker tafram i denna interpellation, är att det trots allt harganska stor betydelse när huvudkontor lämnar Sveri-ge och att har varit ganska hårt utsatt när ettstort antal stora svenska företag har flyttat sina hu-vudkontor ur landet. Det är inte bara det att huvud-kontoret har flyttat, utan i de flesta fall har tyngd-punkten i ägandet flyttats ur landet. traditio-nella svenska företag har blivit utlandsdominerade.Detta är exempel på att det finns problem, bl.a. enmycket hård beskattning av riskkapitalet i ,som gör att vi har ett utflöde av riskkapital som delvissedan återinvesteras i via olika bekvämlig-hetshamnar. Det illustrerades i pressen så sent som . Vi har en situation där vi har svårt att rekryterautländska experter, inte minst till huvudkontor i Sve-rige. Vi har problem när det gäller kompetensupp-byggnaden i landet. Vi har inte heller så lätt att ta tilloss ett stort antal utlandsbaserade personer eller per-soner med utländsk härkomst, som skulle kunna till-föra svenskt näringsliv betydande insatser.Jag vill också notera att vi har problem när detgäller infrastrukturen. Det gäller kanske inte framförallt tele och bredband, men vi har problem när detgäller kommunikationer och effektiva nav för flyg-plan och även snabbtåg.Herr talman! Jag vill ställa några frågor till nä-ringsminister. Är näringsministern nöjd med detskatteklimat som gäller för svenskt riskkapital ochmed rörligheten på kapitalet, och därmed möjlighe-terna att få svenskdominerade företag? Är näringsmi-nistern nöjd med anpassningsförmågan när det gällernäringslivet? Är näringsministern nöjd när det gällermöjligheterna att få utländska experter att bosätta sigi med villkor som är likvärdiga med dem somgäller för svenskar?Anf. 56 Näringsminister ():Herr talman! Får jag först börja med diskussionenom utflyttning av företag och huvudkontor. Av de 50börsföretag som var störst har 41stycken fortfarande sitt huvudkontor kvar i Sverige.Av de 9 som flyttade kan 7 fall härledas till fusionermed utländska företag. Jag tänker på Asea, Stora,, , , och . De tvåövriga har beslutat att flytta av andra skäl. Jag tänkerpå och vill också säga att drygt 30 internationella IT-företag 1999 valde att flytta delar av sin verksamhettill . Det faktum att företag som Microsoft,, , , , ochHewlett , för att nämna några, valt attförlägga forskning och utveckling till vittnarom den svenska kompetensens attraktionskraft.Sverige blir ett allt attraktivare land att investera iför utlandet. finns ett överskott på di-rektinvesteringar på hela . Ochvi har väsentligt större direktinvesteringar inkom-mande till än från . Det är faktiskt vi hade det.De utländska direktinvesteringarna till Sverigeuppgick till hela . En-ligt en preliminär uppgift från FN var år 1999den näst största mottagaren av direktinvesteringar ivärlden, efter . i relation till den samladekapitalbildningen hade det största inflödet i världen. Denna situation lärinte ha förändrats för mot bakgrundav de utomordentligt stora inflöden som har ägt rumunder dessa år.Om man tittar på forskning och utveckling ochinnovationer får man också konstatera att ärett av de främsta länderna. Förutsättningarna förforskning och utveckling och innovationer är goda iSverige, vilket avspeglas i att satsar mer påforskning och utveckling i förhållande till bruttona-tionalprodukten än något annat land i världen. Ävennär det gäller effektiviteten mätt som patent i förhål-lande till forsknings- och utvecklingsinvesteringar ärSverige i ett internationellt perspektiv ett av defrämsta länderna. Den övervägande delen av forsk-nings- och utvecklingsinvesteringar i sker iföretagssektorn, främst i större företag.När man då får höra Per beskrivningär det klart att man undrar vilket land han beskriver.Det kan knappast vara . Det måste vara någotannat land. Sedan är det klart att det i alltid -även när det går bra - finns sådant som kan bli bättre.Jag är självklart öppen för att föra en diskussion omdet. Men man kan inte med ärligheten som grund ståoch måla en bild av som ett land med ettdåligt företagsklimat eller ett land där man inte kanverka som företagare. Bilden är precis tvärtom.Anf. 57 PER ():Herr talman! Om näringsministern hade lyssnattill mig i mitt första anförande respektive läst inter-pellationen noggrannare hade han funnit att jag mar-kerade att det finns positiva sidor som är otvetydiga.Men jag är inte beredd och intresserad av att diskute-ra det som vi är ense om utan det som vi är oense om.Det finns brister. Det är när det gäller dem som jagvill ha aktivitet, så att de rättas till, så att blirstarkare och mer konkurrenskraftigt. Därmed skapasfler - och fler välbetalda - jobb.Om man går igenom det svenska mikroekonomis-ka och makroekonomiska klimatet finner man att viär något underrepresenterade när det gäller att få utnågonting av detta i BNP per svensk invånare. Det äralldeles uppenbart. Jag vill inte att ska bli ettland med lågbetalda personer eller ett land med en lågBNP per invånare.Jag markerar flytten av huvudkontor. Det är all-varligt när de största och mest forskningsinriktadesvenska företagen flyttar sina huvudkontor ut ur lan-det. Jag säger inte att man kan hindra det på politiskväg men att det inger oro. Man bör försöka undanröjade främsta skälen till att LM , Astra ochABB flyttar. Det handlar delvis om fusioner. Men dethär är de kanske tre viktigaste forskningsintensivaföretagen, och då bör man fundera över varför maninte kan få dem förlagda till . Finns det bristeri infrastrukturen? Hur är det med Stockholm-Arlandasom trafiknav i ? Vilka åtgärder vidtar vi föratt stärka trafiknavet i när det gäller flygplat-serna? Vad gör vi när det gäller skatterna och inteminst när det gäller rörligheten på riskkapital i företa-gen? Vi ser ju att en stor del av de investeringar somnäringsministern berömmer sig av är investeringarsom handlar om att utlandskapital köper upp svenskabolag. Jag måste säga att jag kan uppskatta att vi fårett internationaliserande av ägandet av företag, menjag är faktiskt inte bara hurrande när de flesta svenskastora företag har mycket stora utländska ägarandelar.Det tyder nämligen på att det kanske är lite väl billigtatt köpa svenska företag.Herr talman! Jag är ute efter besked om hur nä-ringsministern ser på riskkapitalbeskattningen. Jagkan förstå att det finns behov av en kapitalbeskattningsom i andra länder, naturligtvis. Men det kan ocksåfinnas ett behov av en kapitalbeskattning som ökarmöjligheten till omplaceringar och rörlighet frångamla industrigrenar till nya. Hur ser näringsminis-tern på möjligheterna att få in mer av expertis, till debristyrken som vi har i , från utlandet? Ame-rikaner och delvis centraleuropéer har varit väsentligtskickligare än vi på detta. Hur ska vi kunna få in flerhögutbildade invandrare på den svenska arbetsmark-naden för att därmed kunna bidra till tillväxten? Hurska vi kunna satsa på allt från nav, när det gäller flyg-platser, till andra snabba kommunikationer för attgöra till ett utomordentligt attraktivt ochkonkurrenskraftigt land? Jag tycker att det finns meratt göra. Jag tycker att näringsministern tittar tillbakalite väl mycket och tycker att allt är bra. Det tyckerinte jag. Även om vissa saker är bra finns det väsent-ligt mer vi kan göra.Anf. 58 Näringsminister ():Herr talman! Låt mig få uttrycka det som att det ärmycket som är bra, och det finns sådant som skullekunna göras bättre. Det är faktiskt en annan beskriv-ning än att säga att någonting är bra, men det ärmycket mer som kan göras bättre. Det kan vi ändåhålla med om.När det gäller frågor om experter utomlandskommer vi nu att lägga fram ett förslag om expert-skatt. Det har alla andra länder. Man kan säga att detvore bättre om skatten vore lägre för alla, så att desom kommer från länder med en mycket lägre skattskulle kunna åka hit och ha det generellt. Men i stortsett alla länder i har faktiskt en expertskatt.Det får vi nu också i . Det finns också en starkönskan om det hos de stora företagen för att de skakunna få ett internationellt management. Jag delaruppfattningen att den möjligheten är viktig, och denkommer.Jag kommer inte, som näringsminister, att ta uppen diskussion om kapitalbeskattning och sådant. Detligger på finansministern, och det förs också en dis-kussion om skatterna i den parlamentariska gruppsom diskuterar skatter. Det kan Per Westerbergmycket väl ta upp där.Utländska företag köper svenska företag. köper faktiskt många utländska före-tag. Det är få länder som har haft så stora företag somhar köpt så mycket företag i världen som harhaft. Det har lite med globaliseringen och internatio-naliseringen att göra. Man kan se en oro i detta. Mennär köpte Leilands bussar gjor-de man inte det för att bussarna var bra utan för låg närmare marknaden. Vi måste faktiskt varaöppna för och ha förståelse för att så sker. Det ärnågot som vi måste bejaka om våra företag ska blistora och kunna växa.Jag delar uppfattningen att det, när det gäller hög-utbildade invandrare, är en svart bild i . Vi harmånga välutbildade invandrare. Vi har faktiskt flerhögutbildade per tusen bland invandrarna än blandsvenskarna, och de används väldigt dåligt. Men jagkan glädja kammaren med att det, när det gäller för-ändringen i fråga om sysselsättningen för invandrare,är en snabbare ökning än för genomsnittet . Detsker en kraftig förändring . Det har självklart attgöra med att arbetsmarknaden nu söker välutbildademänniskor, och man söker avsevärt fler än tidigare.Då finner man dem bland många invandrare. Det ärlångtifrån bra. Men sysselsättningen ökar kraftigarebland invandrare än för genomsnittet.När det gäller frågan om anpassningsförmågan iSverige kan vi bara konstatera att är det landsom har den högsta produktiviteten i världen. Det gäller egentlig industri. Det är inget landsom har haft en förmåga att öka sin produktivitet somSverige. Vi har stora industrier som har ökat sin pro-duktivitet med de senaste två, tre åren.Det tog tidigare . Vi kan jämföra med våranordiska länder, t.ex. , och Finland.Produktiviteten är avsevärt högre i . Vi kanockså titta på de strukturella förändringarna. Jag delaruppfattningen om de avregleringar som har skett påtele- och elmarknaden. Vi kan dessutom se de struk-turella förändringar som sker på arbetsmarknaden. Dehar varit till mycket stor glädje för Sverige.Sverige är ett mycket bra land. Man kan göra mer,men en sådan grund och sådana förutsättningar attgöra landet bättre är det få länder som har. Vi hardessutom bästa statsfinanser.Anf. 59 PER ():Herr talman! Det sista näringsministern sade hör-de jag inte. Jag hoppas att det var något positivt.Jag vill sedan bara markera att jag är glad att nä-ringsministern medger att det finns ett antal sakersom behöver göras och att vi åtminstone är ense omen del av det som behöver göras. Jag delar självfalletuppfattningen att det behöver göras någonting när detgäller arbetskraftsinvandring, i synnerhet i fråga omexpertis. Detta är en av bristerna i och utantvekan en av faktorerna bakom en del av huvudkon-torsutflyttningen.När det gäller riskkapitalfrågorna måste jag sägaatt jag är förvånad över att näringsministern så snabbtkastade över detta till finansministern. Riskkapitalför-sörjningen för svenskt näringsliv är en näringspolitiskfråga, om än inte enbart näringsministerns. Den är enmycket central fråga för att få en fungerande mark-nad.Jag noterar att vi har fått en mycket snabb upp-gång av utländskt ägande i svenska företag. Dettabehöver inte vara negativt, men det förutsätter i så fallatt vi också får en stark svensk investering i utländskaföretag och att inte ägandet i sig ur svensk synvinkelurholkas.Jag noterar att jag inte får något svar när det gällerinfrastrukturproblemen, som jag tror är en klar nack-del. Inte minst är det viktigt att få ett bättre nav i formav ett ännu bättre fungerande för att få hithuvudkontor, forskningscentrum m.m. som genererarbra och välbetalda arbetstillfällen till Sverige.När det gäller invandrare och sysselsättning är detalldeles uppenbart att vi har en högre småföretagar-frekvens bland dessa. Väldigt många är högutbildade.Jag tycker att det inte minst från regeringens sida hargjorts för lite för att översätta deras examina, för attskapa symboler och för att få in dem på arbetsmark-naden - i synnerhet när det har funnits så stor efter-frågan på många av dessa funktioner från arbets-marknaden.Anf. 60 Näringsminister ():Herr talman! När det gäller riskkapitalmarknadenkan jag bara konstatera att denna ökar mycket kraftigti . Det finns inte brist på riskkapital i dettaland. Det är bara att titta på börsen. Dessutom ärfrågan om återköp av egna aktier, något jag kanskeglömde bort att nämna, också en stimulator i detta.Det är någonting som denna regering har infört.När det sedan gäller infrastrukturen delar jag upp-fattningen att denna har en väldigt stor betydelse. Denhar byggts ut väldigt mycket , mendet krävs mycket mer. Det gäller infrastruktur fråndrift och underhåll till att bygga nya såväl järnvägarsom vägar. Vi kommer också att presentera sådantsom är så modernt, nämligen bredband.Sverige är ett bra land, och det går bättre för Sve-rige än för de flesta länder i världen.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 1999/2000:257 omE 4:an förbi UppsalaAnf. 61 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig vil-ka funktioner en ny E 4 förbi är tänkt attfylla, vilken anledningen är till att nya utredningarska genomföras samt om regeringen har gjort någonbedömning av när byggandet av en ny E 4 förbi Upp-sala kan påbörjas.Frågorna ställs mot bakgrund av att Näringsde-partementet gav i upp-drag att utreda östligare dragningar än de som hittillshar studerats.Jag vill börja med att betona att det inte råder nå-gon som helst tvekan om att E 4:ans kapacitet vidUppsala behöver utökas.E 4:ans huvudsakliga funktion är att utgöra enförbifart för den långväga trafiken och därmed avlastaden nuvarande E 4-genomfarten. behövs föratt öka trafiksäkerheten, för att underlätta framkom-ligheten och för att förbättra miljön i . Att enutbyggnad är angelägen är något som alla berördadepartement är överens om. Det är inte heller någotsom vi begärt kompletterande utredningar om.Däremot, och då kommer jag till andra fråga, begärde iseptember att - efter samråd medRiksantikvarieämbetet, , Länsstyrel-sen i län samt och Tierps kommuner- skulle komma in med en kompletterande redovis-ning av alternativa östliga sträckningar av E 4:an.Anledningen till detta var bl.a. att den dragning förbiUppsala som förordat innebar påtagligskada på områden av riksintresse för kulturmiljövår-den och stora skador på andra känsliga kulturmiljöer.Det underlag som lämnat in i ärendetansågs inte vara tillräckligt som grund för regeringensställningstagande i ärendet. Den kompletterande ut-redningen redovisades . Efter att berördadepartement granskat det nyamaterialet fann vi att begränsat sig till attutveckla tidigare studerade alternativ men inte allstittat på helt nya östligare dragningar - därav vårbegäran om ytterligare kompletteringar i detta avse-ende . Enligt uppgift under hand frånVägverket avser man att leverera dessa under marsmånad.Projektet ligger enligt nu gällande na-tionella väghållningsplan med byggstart 2002-2004.Så snart levererat de återstående komplet-teringarna kommer handläggningen i Regeringskans-liet att fortsätta. Min ambition är att regeringen skakunna fatta ett beslut i ärendet före midsommar.Anf. 62 ():Herr talman! Näringsministerns svar på mina frå-gor tycker jag tyvärr är ett bedrövligt svar. Jag tyckeratt svaret är okunnigt. Det är felaktigt och innehållerrentav motsägelser.Min första fråga gällde vilka funktioner en ny E 4förbi är tänkt att fylla. utredningar -och de är många, har pågått och harkostat mycket pengar - har inte bara utgått från attden ska utgöra en förbifart. Den ska avlasta innerstan,den ska klara trafikflödet från norr genom GamlaUppsala, den ska skapa ökad trafiksäkerhet och denska utgöra en naturlig koppling till trafik västerifrån.Jag tycker att det är bedrövligt att Näringsdepar-tementet inte har klart för sig de här förhållandena.Jag tycker också att det är bedrövligt att Näringsde-partementet inte har förstått att en östligare dragningän den som föreslår ger ett annat vägsys-tem, med behov av anslutningsvägar in mot Uppsalaoch med ännu större svårigheter att klara det somnäringsministern talar om som problem för kultur-miljön.Jag måste också säga att jag tycker att det är be-drövligt att inte har förstått attännu mer östliga dragningar kolliderar med bådenaturintressen och kulturmiljöintressen längre österut.Det är bedrövligt att inte harförstått att nuvarande E 4 - och det här är viktigt -norrut från faktiskt ligger på närmare av-stånd till kulturminnesområdet i änvad den av , kommun och Läns-styrelsen i län föreslagna västliga dragningenberäknas göra. Nuvarande E 4 går alltså närmarefornminnesområdet i än den föreslag-na västliga dragningen går. Det är ju bedrövligt attNäringsdepartementet inte har de här förhållandenaklart för sig.Enligt är anledningen tillatt nya utredningar måste genomföras skada på områ-de av riksintresse. Det här är ju inte sant. Det visarockså att lyssnar på endast ettdepartement. Det visar också att Näringsdepartemen-tet är ointresserat av natur- och miljöfrågorna. Nä-ringsministern nämnde inte dessa frågor i sitt svar.Det visar också att det för miljöfrågorna ansvarigadepartementet är på tok för passivt i den här frågan.Näringsdepartementet har lyssnat på endast ett annatdepartement.Näringsminister har ambitionenatt regeringen ska kunna fatta ett beslut före mid-sommar. Ministern avser alltså, herr talman, att fattabeslut utan att genomföra en miljökonsekvensbe-skrivning.Hur ska man kunna göra det? Det är ju inte möj-ligt. Sanningen är ju att det här projektet genom nyautredningar fördröjs . Ochnäringsministern talar om ställningstagande under dethär året.Anf.