prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Eftersom det gäller Sverigeär det ofrånkomligt att den kristna etiken och kristen-domen har haft och har väldigt stor betydelse.Möjligheten att förstå det samhälle som vi lever ioch de olika kulturer som här möts förutsätter godagrundkunskaper om de stora religionerna och omolika trosuppfattningar. Frågor om etik och moral -värdegrunden - som också regeringen diskuterarmycket hänger helt i luften om de inte kan relaterastill grundtankar och traditioner i vår kultur och andraskulturer.Ämnet religionskunskap ska också ge utrymmeför diskussion i viktiga livsfrågor. Det är något somSkolverket betonar . Men jag vill understry-ka att den grundläggande kunskapen och förståelseninte får försummas för de stora religionerna. Jagkommer att följa kunskapsutvecklingen med stortintresse också i det här ämnet och jag ser fram mot deutvärderingar av ämneskunskaper som Skolverketavser att göra.Anf. 131 ():Herr talman! Läroplanerna ska på ett klart ochentydigt sätt klargöra vilka skolans mål och uppgifterär. Genom läroplanen ska elever, lärare, föräldrar ochandra intresserade kunna få information och vägled-ning om vad regering och riksdag beslutat om skagälla. Det är därför viktigt att det som står i läropla-nen är klart och tydligt formulerat och lätt att tolka.I det på flera sätt mest betydelsefulla avsnittet omskolans värdegrund och uppdrag beskrivs på ett ut-märkt sätt de grundläggande värden som skolan skagestalta och förmedla: Jag citerar: "Människolivetsokränkbarhet, individens frihet och integritet, allamänniskors lika värde, jämställdhet mellan kvinnoroch män, solidaritet med de svaga och utsatta." Det ärklart, skimrande och heltäckande.Men sedan kommer ytterligare en mening: "Iöverensstämmelse med den etik som förvaltas avkristen tradition och västerländsk humanism skerdetta genom individens fostran till rättskänsla, gene-rositet, tolerans och ansvarstagande. "Frågan man måste ställa sig är: På vilket sätt klar-görs och underlättas tolkningen av läroplanens be-skrivning av de grundläggande värdena av att mantillfogat passusen "tradition" och"västerländsk humanism"? Vilket värde har det attlyfta fram den kristna traditionen och ställakrav på att skolan ska vara icke-konfessionell? Hurstämmer detta överens med strävan efter mångkultu-ralitet, öppenhet, nyfikenhet och tolerans? Och påvilket sätt skiljer sig västerländsk humanism frånhumanism? Finns det flera sorters humanism? Hurhar tesen om människors lika värde förvaltats av denkristna kyrkan ? Hur har den sett påoch behandlat t.ex. de homosexuella?Kristdemokraterna pratar om den kristna etikengör det som om den vore entydig och en gång för allagiven. har en värdekonservativsyn på och anlägger ett ovanifrånperspektiv på etikoch moral, som om det fanns en samling evigt fastavärden som människan har att lyda. Formuleringensom den återfinns i läroplanen stöder ett sådant be-traktelsesätt.Vi menar att den kommunikativa demokratins yt-tersta garant är dialogen och samtalet, och vi villbetona människan som gemenskapsvarelse, någotsom inte står i motsats till att vara en självständig ochtänkande individ. Men det är helt avgörande vem somtillåts att delta i samtalet, vems röst som blir hörd.Allt tal om etik och moral blir förkvävande ochleder inte till någon samhällsförändring eller föränd-ring av attityder och värderingar om man inte tillfören maktdimension. Samtalet, dialogen och elevernasrätt till inflytande och delaktighet i skolvardagen ären förutsättning för internalisering av värdegrundensviktigaste principer. Genom att diskutera, värdera ochstudera kan eleverna bilda sig en egen uppfattningoch göra självständiga livsval.Rickard formulerade det så här: "I detgemensamma sanningssökandet blir människan störreän hon är." Etik och moral måste ständigt omformule-ras och reflekteras över. Vad innebär det att varamänniska? Vad är ett bra liv? Hur ser ett gott sam-hälle ut?Jag som menar faktiskt att alla människor,oavsett etnisk, politisk och religiös hemvist, är skapa-de som avbild. En solidarisk etik bygger på ettslags olikhetsprincip snarare än likhetsprincip därman bejakar mångfalden snarare än att bygga murarmot de andra. Solidaritet är gränslös.Det är några skäl till att vi anser att formuleringenkristen tradition och västerländsk humanism ärolycklig. Vi menar att man i ett postindustriellt sam-hälle i stället borde tala om en etik som har sin ut-gångspunkt i ett underifrånperspektiv där man frågarsig hur den maktlöse ser ut , vems röst somkommer fram i debatten.Etik handlar också om att avstå för de sämst ställ-da i världen och i - de som är utan jobb, desom står utanför välfärdssystemet, de sjuka och defattiga.Vi menar att etiken också bör ha sin utgångspunkti att vi är beroende av varandra oavsett tid och rum.Vi är också beroende av det ekologiska systemet.I dag är utvecklingen ohållbar. Miljön förstörs, män-niskor slås ut och den existentiella hemlösheten väx-er. En hållbar utveckling handlar om ekologisk ochsocial hållbarhet.Det finns en dansk teolog som heter menar att i beroendet ligger också att vi har maktöver varandra, vilket skapar en fordran att jag hante-rar min makt rätt och att vi möter varandra som sub-jekt i en jag-och-du-relation.Vi menar att etiken bör ha sin utgångspunkt ocksåi demokratin. Brist på etik är djupast sett brist pådemokrati. Det är bara i det demokratiska samtaletsom en etik kan formuleras. Därför är det viktigt inom skolan skapar mötesplatser och ger rumoch tid för värdesamtalen.Martin Buber sade så här: Den som inte existenti-ellt lär känna ett du kommer aldrig att lära känna ettvi. Vi är ett samtal!Därmed yrkar jag bifall till reser-vation nr 9 under mom. 37.Anf. 132 (m) replik:Fru talman! Det är intressant att väljer att ta upp reservation, därman pekar på att man absolut inte vill ha med denkristna traditionen och den västerländska humanis-men i läroplanen. Jag tror att ärlika klar som jag över att den svenska skolan inte skavara konfessionell. Men det är ju märkligt att Väns-terpartiet förordar att skolan ska vara historielös ochså dåligt förankrad i den kultur som vi har i vårt land.Jag är alldeles övertygad om det som jag tog upp imitt anförande, nämligen att en förutsättning för att viska få det mångkulturella samhället att fungera ärgoda kunskaper om religionen och traditionerna i vårtland. Det går inte att komma ifrån att mycket av detsom händer och sker och hur vi fungerar i det svenskasamhället går att hänföra till den kristna traditionen.Skolan kan inte hängas ut som om den inte hade medsaken att göra.Jag tycker därför att det är mycket märkligt ochallvarligt att man driver frågan om att ta bort de fåförankringar till genomtänkta principer som ändå ärgrunden för vårt samhälle och vår kultur. Sedan är deten annan sak att det i andra religioner och andra kul-turer finns likartade åsikter, men de är inte våra.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Vi tar inte avstånd från det som står iläroplanen när det gäller värdegrunden. Vi tycker attdet är alldeles utmärkt formulerat. Det som jag cite-rade sade jag just är mycket vackert, heltäckande ochskimrande.Men när man åberopar den kristna traditionenmenar man den kristna kyrkan i väldigt hög grad. Jagtror att många människor uppfattar det så. Då är frå-gan vilka värden den kristna kyrkan historiskt harstått för. Jag tog upp ett exempel när det gäller män-niskors lika värde.Det här är en svår fråga, tycker jag. Vi strävar juefter ett mångkulturellt samhälle. Vad vi tycker ärviktigast är faktiskt mötet mellan människor, att manbehandlar varandra som subjekt och att varje männi-ska har lika värde även i samtalet.Jag tror att den här passusen kan tolkas på detsättet att det finns ett drag av en sanning och att vi isamtalet inte deltar på lika villkor. Det är det som jagtycker är olyckligt.Även om man söker stöd i så finns där bå-de en stark indivudaletik och en radikal socialetik,alltifrån order att hålla buden till uppmaningen attfaktiskt älska sin nästa mer än lagen. kan varabåde dogmatisk och kontextuell och betona relationenmänniska-Gud, människa-jord och människa-männi-ska.Anf. 134 (m) replik:Fru talman! Det var väl bra att nyan-serade sig lite grann.När det gäller homosexualitet och andra typer avfrågeställningar erbjuder den kristna tron väldigtmånga uppfattningar. Det finns inbyggda konflikter idet hela. Men det är få religioner som så tydligt tarställning för den enskilda lilla människan i mångasammanhang. Det är lite grann respekten för denenskilda människan och att man ska stå upp för densvage som det civiliserade västerländska samhällethar tagit sig an, och det är en viktig grundpelare att fåfram.Sedan finns det ett skäl till att jag tycker att dethär kan finnas med som en förklaring i läroplanen, förjag är en rätt praktisk människa. Det är att de kristnatraditionerna i vid bemärkelse erbjuder många berät-telser och mycket symbolik som barn och ungdomarkan relatera till för att lättare hantera existentiella ochfilosofiska frågor. Det är mycket svårare att kommadragande med teoretiska resonemang som förs avmånga av de stora tänkarna än med en del av de härberättelserna. Därför är det ganska bra att kunnaknyta an till dem.Dessutom möter barnen detta ute i den svenskavardagen. Det går ju inte att fira en helg utan att sym-bolerna är fyllda av berättelser som man kan anknytatill och på det sättet bidra till att stärka barns förank-ring i vår kultur och förståelsen för det sammanhangsom vi lever i. Det är skälet till att det här påpekandetär rätt väsentligt. Man ska inte utgå från att alla lärareoch alla som går i skolan alltid känner till och tänkerpå de här sakerna. Det är därför har ansettatt det finns en poäng med att hänvisa till detta i vär-degrundsresonemangen.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! Jag skulle kunna ge åtskilliga exem-pel där den har ställt sig på maktensoch elitens sida och knappast på de svagas och utsat-tas sida. Jag är naturligtvis medveten om att det ocksåfinns exempel på motsatsen. Men man kan inte sägaatt det är en generell regel, , historisktsett.Jag ställde en fråga, och den kan jag ställa ocksåtill övriga ledamöter som delar synsätt,om något som jag tycker är väldigt egendomligt. Mantalar om humanism som västerländsk humanism.Humanism är för mig något som är odelbart och kaninte delas upp i västerländskt eller österländskt.När man ska tala om sådana här frågor med barntror jag att det bästa är att utgå från deras egna ochkamraternas erfarenheter, och man kan gärna sökahjälp och stimulans av litteratur och konst i det sam-talet. Det tror jag är det viktigaste, liksom att vi mötervarandra med tolerans om vi har olika religioner, omvi är icke-troende, har olika politiska uppfattningarosv., för det är ju det samtalet och det umgänget sommänniskor alltid växer av. Det gäller även unga män-niskor.Anf. 136 ():Fru talman! Skolan utgör en av samhällets allraviktigaste institutioner. De resultat som våra skolorpresenterar får konsekvenser för hela samhället långtin . Skolan är därför inte enbart viktig förden enskilde eleven utan för att hela samhället skafungera.Grundläggande baskunskaper krävs för att kunnata aktiv del i det demokratiska arbetet. En gemensamkunskapsbas är en förutsättning dels för att ett sam-hälle ska kunna fungera rationellt, dels för att indivi-den ska känna trygghet.Fru talman! Betänkandet Vissa skolfrågor byggerpå motioner från den allmänna motionstiden ochbehandlar bl.a. yrkanden som handlar om grundsko-lans ansvar och omfattning, elever med behov avsärskilt stöd, ämnet idrott och hälsa, skolans värde-grund, åtgärder mot mobbning samt betyg.Det här är frågor som är av mycket stor vikt förskolans utveckling och framtid, frågor som vi krist-demokrater anser inte får nonchaleras eller bagatelli-seras. Jag avser att här i mitt anförande ta upp någrafrågor som vi kristdemokrater ser det som särskiltviktigt att beakta i arbetet med den svenska skolan.Fru talman! Skolans uppgift är att lära och fostra.Den kunskap och den etiska fostran som eleverna fåri skolan bär de med sig genom hela livet. Det är oro-ande att ca 100 000 elever mobbas på våra skolor. Jagvill inte tro att någon här i kammaren är motståndaretill en nollvision i fråga om mobbning. Ändå tar ma-joriteten i utskottet avstånd från förslaget att klartuttrycka att vi är för en nollvision. Det är mycketmärkligt.Grundskolan har också ett ansvar gentemot gym-nasieskolan. Det åvilar att se till att ele-verna uppnår tillräckliga kunskaper för att klara gym-nasieskolans inträdeskrav, men också att ge elevernabaskunskaper för att klara studierna i gymnasiesko-lan. Tyvärr är det alltför många elever som lämnargrundskolan med icke godkända resultat. Det här ärytterst oroande och tyder bl.a. på att elever med be-hov av särskilt stöd kanske inte får det stöd som debehöver.Särskilt oroande är det att antalet elever som inteklarar inträdeskraven till gymnasieskolan ökar år frånår. Det är en oroande utveckling som måste vändas.Jag tror inte heller att det i det här fallet råder någrasom helst delade meningar bland kammarens leda-möter.Kristdemokraterna tror att många av de problemsom skolan brottas med har sin grund i en kol-lektivistisk princip. Alla barn ska lära sig ungefär likamycket, på ungefär samma sätt, på ungefär samma tidoch i livet. Men, frutalman, elever är inte ett kollektiv. Det handlar ommånga enskilda personligheter, var och en med sinspeciella begåvning, sina intressen och därmed ocksåsina behov.Ett flexibelt system är en förutsättning för attkunna möta elevers olika behov. Därför har kristde-mokraterna länge hävdat, och vidhåller fortfarande,att skolstarten bör vara individuell och flexibel ochske successivt alltefter barnets mognad. Vi anser attskolplikten även fortsättningsvis ska vara nioårig,men det ska finnas möjlighet att förlänga skolgångenpå grundskolenivå med om den enskilde elevenanser att så behövs.Fru talman! Det är viktigt att varje elev får möj-lighet att utveckla hela sin personlighet. Det handlarinte bara om teori. Att få använda alla sinnen stimule-rar en god inlärning och förstärker elevernas själv-känsla. I det här sammanhanget vill vi särskilt betonavikten av praktiska och estetiska ämnen. Ämnen somhemkunskap, bild och idrott och hälsa är en viktig delav helheten i skolan. Enligt vår mening bör kunskaperi praktiska och estetiska ämnen få en mer framskjutenplats i undervisningen. För att göra det möjligt att ökaantalet timmar i de här ämnena anser vi att en översynbör göras av det totala antalet timmar i grundskolan.Fru talman! Utskottet delar vår uppfattning om attdessa ämnen är viktiga och betydelsefulla men ansersig ändå inte beredda att tillstyrka vårt förslag. Dettycker vi är mycket anmärkningsvärt. Man behöverinte vara någon expert för att förstå betydelsen av godfysisk kondition för att inlärningen ska fungera på ettbra sätt. Min fråga till framför allt socialdemokrateroch vänsterpartister är: Varför kan ni inte stödja vårtförslag om en översyn av antalet timmar i grundsko-lan när det gäller exempelvis idrott och hälsa? Anserni inte att ämnet idrott och hälsa är nog viktigt?Fru talman! En annan viktig uppgift som skolanhar är att förmedla och hos eleverna förankra degrundläggande värden som vårt samhälle vilar på.Människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med de sva-ga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta. Iöverensstämmelse med den etik som förvaltats avkristen tradition och västerländsk humanism, somläroplanen anger, sker detta genom individens fostrantill rättskänsla, generositet, tolerans och ansvarsta-gande.Kristdemokraterna anser att varje skola bör ha enplan för hur man i undervisningen och i hela skolansverksamhet kan omsätta skolans värdegrund i prakti-ken. Tillsammans med föräldrarna bör lärarna ochden övriga personalen komma överens om hur ele-vernas etiska fostran ska utformas. Vänlighet, hjälp-samhet, omtanke om andra och betydelsen av hurman tilltalar varandra måste lyftas fram. Detsammagäller vikten och värdet av ärlighet, hederlighet ochpålitlighet. Det handlar kort uttryckt om hur vi skaleva och umgås med varandra.Jag lyssnade med intresse på . Vänstern har ju ett förslag om att ta bort hänvis-ningen i läroplanen till tradition och väster-ländsk humanism. ägande helasin tid åt att tala om detta. Det är oerhört intressant.Det är ändå bra att också reagerar,men Vänsterns ställningstagande är oerhört märkligt.Det är märkligt att i detta läge komma med ett sådanthär krav, när vi förväntar oss att värdegrundsprojek-tets slutbetänkande, deras arbete, ska presenteras föresommaruppehållet. Skolministern har också gångefter annan sagt att just den här meningen om kristentradition och västerländsk humanism ingår i värde-grundsarbetet. Det är oerhört märklig att man just islutskedet är beredd att liksom rycka undan funda-menten för det diskussionen gäller när vi äntligen harkommit i gång med det här värdegrundsarbetet.Jag lyssnade med intresse men jag kunde inte fin-na några som helst argument i för de allvarliga konsekvenser som debeskriver i sin motion att det här skulle få. Det ska bliroligt att höra vad som egentligen är den allvarligakonsekvensen av att vi har den här raden, det häruttrycket om tradition och västerländska hu-manism.Vårt kulturarv sedan 2 är ju ändå den krist-na traditionen och den västerländska humanismen. Pådenna grund bygger om mänskli-ga rättigheter. Är Vänstern beredd att också ryckaundan och omintetgöra alla konventioner som vi harantagit i FN eftersom de bygger på just den kristnatraditionen och den västerländska humanismen? Vadska vi ersätta dem med?Jag vill ställa en fråga till att vi ska förkasta den s.k.gyllene regeln - allt vad du vill att människorna skagöra mot dig, det ska du göra mot dem? Visserligenfinns den i och tillhör den kristna traditionen,men ska vi förkasta den, och vad ska vi ersätta denmed? Det vore väldigt intressant att höra.Fru talman! En annan fråga som engagerar väldigtmånga elever och föräldrar är betygssystemet. Påvarenda skola som jag har besökt ochvåren har missnöjet med dagens trubbiga betygssys-tem i den svenska skolan lyfts fram. Kristdemokra-terna anser att målrelaterade betyg bör ges i en sex-gradig skala senast fr.o.m. årskurs 7.Fru talman! För att spara tid nöjer jag mig med attyrka bifall till reservation 2 under mom. 15 och 36,men jag står självfallet bakom samtliga övriga yrkan-den från kristdemokraterna.Anf. 137 () re-plik:Fru talman! Först vill jag svara på frågan om var-för inte stöder Kristdemokraternaskrav på att öka timplanen eller ge de praktiska ochestetiska ämnena en mer framskjuten plats. ErlingWälivaara måste väl ändå vara medveten om att vihar en försöksverksamhet som pågår med slopadtimplan, just därför att vi inte vill ha en centralstyr-ning utan att vi vill se till varje elevs behov i varjespeciell situation.Sedan blev jag nästan bedövad när kan stå och säga att FN:s konventioner om demänskliga rättigheterna enbart är en produkt av denkristna traditionen. Stora delar av FN:s medlemslän-der har en helt annan religion och en helt annan bak-grund och har ändå ratificerat konventionerna om demänskliga rättigheterna. Jag tror att väldigt mångarepresentanter för dessa länder och dessa folk skullebli upprörda om de hörde ta patentpå just dessa sanningar.Erling Wälivaara tar också upp värdegrundsarbe-tet som vi har stött och som pågår. Vi tycker att det ärjättebra. Vi vill ha samtal om just dessa saker somgäller de svaga och utsatta människorna, som gällermänniskors lika värde och som gäller våra relationeröver huvud taget i samhället - hur vi ser på varandraoch hur vi bemöter varandra. Vi tror att det är oerhörtviktigt att vi stöder detta.Vad vi har ifrågasatt är på vilket sätt det gör dettydligare eller underlättar för lärare och elever atttolka läroplanen att man refererar till den kristnatraditionen. Jag skulle kunna fråga vilket sätt det gör det lättare att genom den kristnatraditionen komma fram till en inställning om abort.Anf. 138 () re-plik:Fru talman! talade om enbarten produkt av tradition. sade jag aldrigenbart en produkt av tradition. Jag användealdrig ordet enbart. Men däremot bygger vår historiasedan 2 på den kristna traditionen ochden västerländska humanismen. Och man behöverinte gå in så mycket på FN:s hemsida för att där se attmånga av dessa om mänskliga rät-tigheter bygger just på denna västerländska huma-nism och den kristna traditionen. Jag föreslår attBritt-Marie Danestig gör ett besök på denna hemsidaså får hon se det.Det är anmärkningsvärt att Vänstern vill göra ossså historielösa. Det kanske beror på att vissa i Väns-tern känner behov av att göra sig själva historielösaoch liksom bryta sig loss från sin bakgrund.När det gäller den här plattformen, som skolmi-nister har betonat gång efterannan i denna talarstol i denna kammare, tror jag attett av fundamenten eller ett av benen i värde-grundsarbetet är just den kristna traditionen och denvästerländska humanismen.Beträffande att man ska öka antalet timmar i äm-net idrott och hälsa är det på det sättet att vartenda årsom vi förlorar när det gäller idrott och hälsa så är detegentligen ungdomarna och barnen som förlorar. Ocheftersom egentligen alla i utskottet är överens om attdet är oerhört värdefullt att lyfta fram vikten av idrottoch hälsa undrar jag varför man då inte kan gör detredan nu, att undersöka möjligheten att utöka antalettimmar i just i de praktiska och estetiskaämnen.Anf. 139 () re-plik:Fru talman! Jag tycker faktiskt att gör sig skyldig till en väldigt stor respektlöshetgentemot andra länder och andra folks kulturer. Fårjag påminna om att när vi fortfaran-de gick omkring i djurhudar här i så fanns detkulturer som var mycket framstående och som hadeen väl genomarbetad ideologisk syn osv. Jag tror inteatt man får vara så snäv i sitt betraktelsesätt somErling Wälivaara tycks vara.När det gäller frågorna om de estetiska ämnenasoch ämnet idrott och hälsas ställning är jag förvånadöver att konsekvenserna av den ståndpunkt som Er-ling Wälivaara nu intar faktiskt är centralstyrning ochdetaljreglering. Det är ju det som ni åberopar, medanvi säger att man ska slopa timplanerna och låta eleveroch lärare tillsammans avgöra detta. Låt oss jobba förämnet idrott och hälsa och insikter om hälsans bety-delse för det personliga välbefinnandet.Jag sade i mitt tidigare inlägg att vi stöder värde-grundsarbetet. Vad vi däremot är kritiska mot är den-na passus.Avslutningsvis skulle jag vilja veta vad som ärvästerländsk humanism, . På vilketsätt skiljer sig västerländsk humanism från humanismöver huvud taget? Klargör det för mig.Anf. 140 () re-plik:Fru talman! säger att jagnedvärderar andra länder och andra kulturer. Nej, detgör jag inte alls. Och jag är övertygad om att man iandra länder bevakar att deras kulturarv inte går omintet. Men det som vill göragällande här är att vi svenskar ska överge vår kultu-rella bakgrund och göra oss själva historielösa. Jagsäger inte att jag tvingar arabländerna att accepteradetta. Men jag tycker att vi rimligen borde erkännavår egen historia i alla fall.Jag har mött muslimer här i som är oer-hört förvånade över att vi i det svenska samhället sålätt är beredda att överge all vår egen kultur, därföratt de om några är verkligen måna om sin egen kultur.Jag vill inte förändra deras kultur, men jag vill att viska få behålla vår kulturella bakgrund.Jag skulle vilja rätta litegrann. Jag uppfattade att hon sade att vi ska slopatimplanerna. Det har vi inte alls gjort, utan vi hartillåtit vissa kommuner att få slopa timplanen. Det ärdet som är korrekt.Sedan vill jag till slut ställa en fråga till som jag tycker att hon ska fundera på.Är inte den gamla gyllene regeln värd att bygga påockså i - allt vad du vill attmänniskorna ska göra mot dig, det ska du göra motdem?Anf. 141 ():Fru talman!