prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Liknande bestämmelser fanns i 15 §lagen om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivaresamt i 16 kap. 17 § första och andra styckena mervär-desskattelagen.De här bestämmelserna har upphört att gällafr.o.m. , då den nya skattebetal-ningslagen trädde i kraft. Av förarbetena till skatte-betalningslagen framgår att avsikten med den nyalagen inte var att åstadkomma någon förändring, änmindre någon skärpning, av förutsättningarna förbetalningsskyldigheter. Lagrådets granskning avförslaget föranledde heller inga som helst kommenta-rer.När utskottet för sin del behandlade förslaget tillny skattebetalningslag såg utskottet de nya reglernajust som ett förtydligande, som den marke-ringen återigen gjordes att någon ändring - än mindrenågon skärpning - av tillämpningen inte var avsedd.Herr talman! Utskottet vidhåller att den regel somnu gäller är överlägsen de äldre reglerna i fråga omtydlighet, förutsägbarhet och tillämplighet. Samtidigtkan vi notera att i ett beslut den15 i ett mål om ställföreträdaransvar enligtskattebetalningslagen ansett att lagstiftningsåtgärder-na inte varit tillräckliga för att säkerställa att rättslägetinte ändras.På grund därav anser utskottet att regeringen böranalysera rättsläget och i lämpligt sammanhang redo-visa resultatet av en sådan analys för . Omdet visar sig att bestämmelserna behöver omformule-ras förutsätter utskottet att regeringen så snart sommöjligt återkommer till med förslag.Anf. 142 ():Herr talman! Det här betänkandet är intressant påflera sätt, dels för att det är ett enigt utskottsinitiativ,dels för att det är ett ärende som har en annorlundabakgrund än vi är vana vid.Bakgrunden är närmast den att Högsta domstoleni praktiken delvis har underkänt den lagstiftning somriksdagen tog ställning till och somträdde i kraft . Man har under-känt den i vissa delar. Socialdemokraternas företräda-re har redogjort för en del av dettaoch refererat betänkandet.Det är två aspekter jag vill ta upp. Den ena ärskärpningen av skattebetalningslagen. Innebär den lagsom vi antog vid det tillfället en skärpning eller intevad avser företrädarnas betalningsansvar?Vi är nu överens om att regeringen ska titta på deaspekterna. Det är bra. Det behöver väl egentligeninte kommenteras ytterligare. Jag hoppas emellertidatt regeringen återkommer till med någonform av redovisning oavsett vad man kommer framtill för slutsats.Den andra punkten som vi i de tre borgerliga par-tierna har haft en skrivelse om gäller övergångsbe-stämmelserna till lagen. På den punkten är det enty-digt att har underkänt reglerna. Dåuppstår följande principiellt intressanta fråga. OmHögsta domstolen underkänner en lagregel, ska detföranleda en ändring i av det aktuella lag-rummet? Man kan å ena sidan säga att i och medHögsta domstolens dom är saken avgjord. En praxishar skapats. Den skiljer sig då från det som stod ilagen från början. Vad jag kan erinra mig är det förstagången som skatteutskottet har hamnat i den situatio-nen. Det hade varit principiellt rätt att ta med ävendenna sak i utskottsinitiativet. Det framgår av detsärskilda yttrandet som är fogat till betänkandet attäven de aktuella övergångsbestämmelserna borde hasetts över. Medborgarna bör klart och tydligt se ilagen vad som gäller.Den andra aspekten är principfrågan. Om man nudenna gång avstod från att göra en förändring, kanskedet vid något annat tillfälle kommer ett nytt fall iHögsta domstolen av liknande karaktär. Ska manockså den gången avstå från förändringar? Det hadevarit bra om reglerna om övergångsbestämmelsernaockså hade kommit med i utskottsinitiativet. Då hadedet blivit mer komplett.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i be-tänkandet.Anf. 143 PER ():Herr talman! Det här är ett problem som Vänster-partiet insåg redan när den nya skattebetalningslagenantogs. Vi väckte en motion där vi framförde att vibefarade att det skulle bli som det nu har blivit. Detfinns en risk - men vi vet ännu inte om det är så - ändrar bedömningen till en hårdare bedömning isamband med en företrädares betalningsansvar.Det sades i propositionen att detta inte var me-ningen. Det står samma sak i betänkandet. I en frågatill dåvarande skatteministern undradejag om borttagande av de subjektiva rekvisiten skulleinnebära en hårdare bedömning i ställföreträdaransva-ret. Då fick jag det klara beskedet att det inte skullebli så.Nu i samband med att retroaktiviteten i över-gångsreglerna har diskuterats har Högsta domstolensagt att det inte är omöjligt att det i vissa situationerkan uppstå problem med en hårdare bedömning. I detläget har det sagts att retroaktivitet inte kan gällaeftersom det strider mot regeringsformen.I samband med att diskussionen uppstod lämnademoderaterna in ett förslag till utskottsinitiativ, sominnebar att ville se över övergångsreg-lerna. Vi menade att det problemet redan är löst ge-nom regeringsformens utformning och genom Högstadomstolens klargörande. Däremot menade vi att pro-blemet ändå kvarstod eftersom man i propositionenoch betänkandet, och skatteministern, gett löftet omatt det inte ska bli en hårdare bedömning. Då är detdags för regeringen att utreda huruvida det kommeratt bli en hårdare bedömning eller inte. Om mankommer fram till att det behövs någon förändring skaregeringen återkomma till medett sådant förslag.Att nu skriver ett särskilt yttrande omatt se över retroaktiviteten är väl ett sätt att räddaansiktet. När man lade in om ett utskottsinitiativ togman ju inte itu med det verkliga problemet, dvs. detproblem som hade uppmärksammatoch som det nu finns ett betänkande om på riksdagensbord.Jag yrkar bifall till hemställan i utskottets betän-kande.Anf. 144 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att om inteModeraterna, hadeingivit denna skrivelse hade förmodligen utskottsini-tiativet aldrig kommit till stånd. Vi debatterade vid ettantal tillfällen frågan i utskottet, och till slut blev detdenna utformning. Jag är glad att det blev så och attvi kunde vidga diskussionen till att omfatta fler frå-gor.Per drar en felaktig slutsats i fråga omatt rädda ansiktet. Jag tycker att jag kan vara så öppenoch konstatera, som jag gjorde i mitt inledningsanfö-rande, att frågan breddades. Men det hindrar inte attäven övergångsbestämmelserna borde ha varit före-mål för en diskussion med anledning av den principi-ella ståndpunkt jag har i frågan. Om Högsta domsto-len underkänner en lag bör ändra den så attHögsta domstolen kan acceptera den och inte baralåta praxis styra. En lagändring hade gjort det tydligtför medborgarna hur det hade legat till; väl medvetnaom att i och med att det är fråga om en övergångsbe-stämmelse hade problemet med tiden ändå klingat av.Anf. 145 PER ():Herr talman! Jag kan lova attfrågan nog hade dykt upp utan detta förslag till ut-skottsinitiativ från sida. Det beror på attfrågan var anhängiggjord på . Dethände inte så mycket där, utan vi fick en föredragningfrån företrädare från Finansdepartementet.Det är bra att frågan till slut kom att handla omdet som är problemet och inte om någon form avpseudoproblem. Det verkliga problemet är de factohuruvida detta innebär en skärpning eller ej. Jag ärglad att vi har betänkandet här och att vi kan geregeringen detta till känna.Anf. 146 ():Herr talman! Det här är ett instämmande i dennaglädje över detta betänkande.När kanslihusets företrädare var i utskottet förstagången var det inte tal om någon förändring. Jag villändå påpeka att vi gemensamt, Per , till-sammans med utskottet i sin helhet, kan konstatera atti och med att utskottet har tagit initiativet har vi flyt-tat frågan framåt. Då behöver vi inte orda så mycketom orsak och verkan.Anf. 147 PER ():Herr talman! Tillsammans är vi starka!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )14 § Medlemsfrämjande föreningarFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU24Medlemsfrämjande föreningar (prop. 1999/2000:88).Anf. 148 ():Herr talman! Grunden till propositionen är att KFoch inte har varit tillfreds medde regler som reglerar deras verksamhet och vilka deanser hindrar dem i deras rationaliseringsarbete. Re-gering och riksdag behandlade dessa frågor 1996/97,varvid den socialdemokratiska regeringen inte ansågatt det fanns anledning att skapa de regler som be-nämns medlemsfrämjande föreningar. Situationen är inte på något sätt annorlunda än den var dåfrågan var uppe till behandling /97. Det är enligtoss moderater inte lämpligt med specialbeställdasärlösningar som inte tar ett helhetsgrepp på fråge-ställningen.Förslaget kommer helt klart att bl.a. påverka situ-ationen för konkurrerande företag på olika sätt. Det ärdärför obegripligt att regeringen avfärdar behovet aven konsekvensanalys. Förslaget syftar till att möjlig-göra en omstrukturering av en av landets tre ledandelivsmedelskedjor. Det kommer att påverka såvälkonsumenter som leverantörer och konkurrenter.Ser man på den juridiska personen ekonomisk fö-rening, har den till syfte att främja medlemmarnasekonomiska intressen genom i huvudsak ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar. En s.k.medlemsfrämjande förening, som de nya reglerna förfram, uppfyller inte dessa krav eftersom den inte självbedriver affärsverksamhet som medlemmarna kandelta i.Ser man emellertid till primärföreningens ändamåloch kopplar samman detta med sekundärföreningensverksamhet, i vilken den förra föreningens medlem-mar deltar, finner man att den totala bilden i väsentli-ga avseenden är en annan.Oavsett den formella placeringen av affärsverk-samheten syftar totaliteten till och utgör en organisa-tion för att genom ekonomisk verksamhet som pri-märföreningens medlemmar deltar i genom samhan-del främja deras ekonomiska intressen i varje enskildförening. Medlemmarna i primärföreningen kan dockinte utöva kontroll över affärsverksamheten på sam-ma sätt som när verksamheten bedrivs inne i primär-föreningen. Mot detta ställer man de mycket betydan-de fördelar som tudelningen skapar för dem.Bara den här korta redovisningen, som är tagen urpropositionen, leder till att det är svårt att frigöra sigfrån tanken att medlemmarnas inverkan på verksam-heten blir minimal. Genom konstruktionen tillkom-mer ett reellt antal företag som är svåra att få insyn ioch där korrektiv mot felaktigt utnyttjande av regler-na för verksamhetens bedrivande är så dåligt reglera-de att det torde ges utrymme för att idka de olikaverksamheterna mera som en grupp företag i kartellän som en kooperativ verksamhet utövad efter demera renläriga regler som tidigare gällt. Det är önsk-värt att motsvarande principer skulle ligga till grundför en revidering av lagbestämmelserna.Det beställningsjobb som effektueras genom denföreslagna lagändringen är olyckligt. Man frågar sighur denna konstruktion av den kooperativa verksam-heten förhåller sig till konkurrensreglerna. Kommerdet t.ex. att bli aktuellt att diskutera gruppundantag påsamma sätt som för ICA-handlarna? Om det är falletkan ju konstateras att det diskuteras att ta bortdetta gruppundantag. Det måste väl då rimligen varaaktuellt att analysera i detta sammanhang hur de ko-operativa verksamheterna enligt de föreslagna regler-na förhåller sig till det samarbete som föreligger inomICA-verksamheten. Där hänvisas det ju till att det ärfråga om enskilda företag i konkurrenshämmandesamverkan. Hur förhåller det sig med de verksamhe-ter som kommer att bedrivas genom de kooperativaorganisationerna?Under hänvisning till vad jag här har anfört yrkarjag bifall till den moderata reservationen.Anf. 149 ():Herr talman! I regeringens proposition om regist-rering av medlemsfrämjande föreningar föreslås änd-ringar i lagen om ekonomiska föreningar. En del avbakgrunden är att uttala-de att det var oacceptabelt om statsmakterna, genomutformning av regelsystem som missgynnar den ko-operativa företagsformen, åstadkommer en styrningbort från denna företagsform och tillkännagav att dekooperativa företagen ska behandlas likvärdigt medandra företag. Företagskooperativa utredningen till-sattes, och den överlämnade 1996 betänkandet Attity-der och lagstiftning i samverkan.Ett av förslagen från den utredningen gällde re-gistrering av s.k. medlemsbefrämjande föreningar. ska under vissa förutsättningar kunna regist-reras som ekonomisk förening utan att själv bedrivaaffärsverksamhet som dess medlemmar deltar i. Dettaligger som grund för den nu aktuella propositionen.I propositionen föreslås ändringar i lagen om eko-nomiska föreningar som främst innebär att en före-ning som inte själv i huvudsak bedriver ekonomiskverksamhet men vars medlemmar deltar i sådan eko-nomisk verksamhet som bedrivs av en eller fleraandra ekonomiska föreningar ska utgöra ekonomiskförening, s.k. medlemsbefrämjande förening. Enförutsättning för detta är att föreningens tillgångar tillövervägande del består av andelar i den eller de andraekonomiska föreningarna. Vidare föreslås att vidbedömning enligt de redan gällande reglerna av omen förening är ekonomisk förening ska, utöver före-ningens egna medlemmar, beaktas även medlemmar-na i en annan ekonomisk förening, som är medlem iden förstnämnda föreningen.Herr talman! och sä-ger sig sakna ett helhetsgrepp i detta ärende. Fråganom medlemsbefrämjande föreningar har utretts ivederbörlig ordning, och vi kan konstatera att det varen enig utredning som lade fram det förslag somregeringens proposition och dagens betänkande vilarpå.Det måste väl ligga även i intresseatt olika associationsformer så långt som möjligt geslikvärdiga verksamhetsvillkor. Det är väl bra församhällsekonomin om vi kan förbättra regelsystemeni syfte att förstärka konkurrensen och öka effektivi-teten i näringslivet. Aktiebolagslagen har ju reforme-rats och fortsätter att reformeras just i syfte att regel-verket ska anpassas efter den verklighet som råder.Samma skäl gäller naturligtvis för andra associations-former.Vad gäller den demokratiska aspekten får respek-tive organisation bestämma arbetsfördelningen mel-lan primärförening och förbund.Herr talman! Kooperativ samverkan i svenskt nä-ringsliv har starka traditioner. De mest omfattandeverksamhetsgrenarna av den svenska kooperationenfinns inom konsument-, lantbruks- och bostadskoope-rationen. Det ifrågavarande lagförslaget stärker kon-sumentkooperationens konkurrenskraft gentemotandra aktörer på marknaden genom att man faktisktkan uppnå storskalighets- och synergieffekter samti-digt som den lokala förankringen bevaras. Den ar-betsfördelning som görs möjlig inom den kooperativaföreningsrörelsen leder också till effektivitetsvinsteroch kostnadsbesparingar. Detta är inte oväsentligt församhällsekonomin och tillväxten.Den kooperativa verksamhetens egenskaper ochidentitet bibehålls, och den samlade organisationensvarar mot de krav som ställs på en ekonomisk före-ning.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på re-servationen.Anf. 150 ():Herr talman! En kort synpunkt. Jag delar uppfatt-ningen att det är väsentligt att vi får konkurrens pålika villkor. Därför vore det till gagn om man när mangenomför en sådan här förändring av lagen gjorde enordentlig genomgång och redovisning, så att manverkligen kan övertyga sig om att inte hamna snett.Detta påpekade jag i mitt första inlägg, som jag hän-visar till.Anf. 151 ():Herr talman! Jag konstaterar att det här arbetetkommer att fortskrida. Det finns ingen anledning attgöra halt innan hela paketet antas. Vi använder unge-fär samma arbetssätt som tillämpas vid reformeringenav aktiebolagslagen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )15 § Organisations- och ledningsfrågor i betänkande 1999/2000:FöU7Organisations- och ledningsfrågor i Försvarsmakten(prop. 1999/2000:97 delvis).Anf. 152 ():Herr talman! Detta försvarsutskottsbetänkande fårbetraktas som ett smörgåsbord, inte därför att för-svarsutskottet gjort det till ett sådant utan därför attregeringen har valt att för lägga fram delsförslag till beslut, dels information som utan att varaosammanhängande ändå omfattar olika ämnesområ-den som inte med naturnödvändighet hör ihop.Följaktligen har att fatta beslut påett beslutsunderlag och att ta del av information somgäller beslutsbefogenheter. Det handlar om försök tillanalys av vilka frågor som regeringen respektiveriksdagen bör fatta beslut om på försvarsområdet. Detgäller organisationsenheter av olika slag. Det gälleren kort information som regeringen lämnar avseendearbetet med högkvarterets organisation, namn- ochtraditionsfrågor samt ledningen för organisationen aven del av försvarets skolor och centrum.Låt mig något beröra frågan om beslutsbefogen-heter. Jag tycker att utskottet utan att fullständigtavvisa regeringens förslag har hittat en framkomligväg när det gäller att försöka definiera vilken verk-samhet som har sådan omfattning, betydelse ochkaraktär att det är rimligt att även fortsätt-ningsvis har möjlighet att ta ställning till verksamhe-tens inriktning och lokalisering.Från den utgångspunkten är det också rimligt attriksdagen bör kunna följa upp sina egna beslut ochden verksamhet som bedrivs vid de här organisa-tionsenheterna . Det görs baramöjligt om beslutsbefogenheterna i större utsträck-ning finns kvar här i . Likväl måste man nogpåpeka att det här sannolikt inte är den slutliga upp-giftsfördelningen mellan riksdag och regering. Ut-skottet pekar i sitt yttrande över regeringens proposi-tion på behovet av att återkomma i frågan om vilkabeslut som bör fattas var på försvarsområdet. An-svars- och uppgiftsfördelningen mellan riksdag, rege-ring och myndighet är inte på något sätt given.Detta för mig osökt över till frågan om högkvarte-rets organisation där det inte finns några förslag frånregeringen, utan där finns det en redovisning av ar-betsläget. Jag tvingas konstatera att regeringens pro-position avlämnades innan den 29 marsfattade beslut och därmed lämnade sina synpunkterpå hur högkvarteret bör vara organiserat. Vi konstate-rar enhälligt, och förutsätter, att regeringen återkom-mer till med den fullständiga sammanhåll-na redovisning som utskottet har begärt när arbetetslutförts.Det medskick vi gör i detta hänseende avser enhel del viktiga principiella frågor. Bl.a. gäller det hurfrågan om verksamhetsledning kontra insatsledning iframtiden bör hanteras. Vidare gäller det försvarsgre-narna och deras identitet, generalinspektörernas ställ-ning och en hel del andra frågor som har med hög-kvarterets organisation och därmed med Försvar-smaktens ledning att göra.Utskottet tar också upp namn- och traditionsfrå-gorna och tillstyrker där ett motionskrav från såvälsocialdemokrater som moderater avseende en föränd-ring av namnet på den militärdistriktsenhet somkommer att finnas kvar i . Jag tror att jagkan tala för utskottets samtliga ledamöter när jagsäger att det här beslutet inte ska vara vägledande förpraxis i framtiden.Slutligen konstaterar jag att det finns en reserva-tion i utskottets betänkande. Vi har varit eniga omallt, åtminstone intill denna tidpunkt, förutom när detgäller frågor om skolor och centrum. Där har vi mo-derater i såväl en motion som en reservation framförtsynpunkten att den verksamhet som bedrivs vid destora och viktiga skolorna, oavsett nivå och oavsetttruppslag eller vapen- eller försvarsgren, bedriver enverksamhet som är av sådan betydelse för de profes-sionella funktionerna i försvaret. Det handlar omutbildning och utveckling av personalen, i första handofficerarna, inom respektive funktion.I varje fall framöver kommer vi, ominte regeringen tar sitt förnuft till fånga och väljer ettannat förhållningssätt, att få leva med olika ledning-sprinciper för samma verksamhet. Utskottet harmycket riktigt valt att lyfta ut Amfibiestridsskolanoch Flygvapnets Uppsalaskolor från den organisato-riska samordning som föreslagits av regeringen. Lik-väl borde denna klokskap ha utsträckts till att gällaäven de övriga skolor som bedriver verksamhet avsamma karaktär och samma betydelse.Med anledning av detta yrkar jag bifall till denmoderata reservationen i betänkandet samt i övrigt tillutskottets hemställan.Anf. 153 ():Herr talman! De förslag till förändringar i organi-sations- och ledningsfrågor inom Försvarsmaktensom föreslås i betänkandet är en logisk fortsättning pådet omfattande försvarsbeslut som en stor riksdags-majoritet ställde sig bakom.Betänkandet innebär, som utskottets ordförandetidigare redogjorde för, att Artilleriets stridsskola,Sjöstridsskolan och Ledningscentrum läggs ned somsjälvständiga enheter men att verksamheten i alltväsentligt blir kvar - dock inordnas den i andra orga-nisationsenheter inom Försvarsmakten.Som utskottets ordförande påpekade är utskottet istort sett enigt utom just i denna fråga där moderater-na föreslår en modell där ett enskilt förband vid sinsida också har en fristående skola. En klar majoritet iutskottet avvisar dock det här och menar att det skulleleda till en onödig administrativ merkostnad samt attdet långt ifrån är säkert att den fackmässiga kompe-tensen blir bättre med en sådan modell.Utskottsmajoriteten anser vidare att FlygvapnetsUppsalaskolor bör bibehållas och således inte inord-nas i flygflottilj. Även detta är ett logisktställningstagande från utskottets sida. I betänkandeFöU2 Det nya försvaret, som behandlades i kamma-ren , framhöll utskottet att formen för denframtida flygförarutbildningen, såväl grundläggandetaktisk utbildning som grundläggande flygförarut-bildning, bör ses över. Resultatet av denna utredningfinns ännu inte på bord. Därför är detrimligt att avvakta med beslut om huruvida Flygvap-nets Uppsalaskolor ska inordnas i flygflot-tilj eller ej.Frågan om Amfibieskolans ställning har aktualise-rats genom en enskild socialdemokratisk motion avClaes-Göran och genom en kristdemokratiskkommittémotion med ett liknande innehåll i dennadel. Efter diskussioner i utskottet kom en majoritetfram till att vi delar motionärernas uppfattning om attAmfibiestridsskolan är en angelägenhet för hela am-fibiekåren. Det finns två fristående amfibieförbandmed egen ledning. Det är också rimligt att skolandärför inte inordnas i något av amfibieregementenautan kan ha en från dessa båda förband friståendeställning.I regeringens proposition har frågan om de olikabeslutsbefogenheterna för riksdag, regering och myn-dighet på nytt aktualiserats. Det är i detta samman-hang angeläget att betona ansvar för attfölja upp och utvärdera fattade beslut.Utskottsmajoriteten vill med de tydliga ställ-ningstaganden som görs i dagens betänkande undan-röja risken för att möjligheter att följa uppvårens stora försvarsbeslut försämras. Detta innebäralls inte att detaljnivån härmed är satt - tvärtom. Detär t.o.m. sannolikt att flera av de enheter som nuaktualiserats av regeringen i fortsättningen kan varaangelägenheter för regering eller myndighet att be-sluta om. Men utskottet uttalar att där står vi inte idag.Utskottet har vid denna behandling inte haft till-fälle att överväga principerna för en eventuell föränd-ring av den nu gällande ordningen när det gäller riks-dagens medverkan i olika organisationsbeslut. Fråganär ständigt aktuell och lär återkomma.Herr talman! Med vad som här anförts yrkar jagbifall till hemställan i försvarsutskottets betänkande.Anf. 154 ():Herr talman och riksdagsledamöter! Ärendet omorganisations- och ledningsfrågor är ett i en rad ären-den som kommer upp med anledning av omställning-en av försvaret. Vi har ju haft en lång och stundtalssmärtsam process i arbetet med att lägga grunden tilldet nya ominriktade försvaret. Därför anser utskottetatt ska få komma till tals när det gällerorganisationsfrågor som har stor betydelse för mångamänniskor.Det handlar ju, som föregående talare sagt, om attkunna följa upp fattade beslut här i . Mendet är också viktigt att ha en öppen och offentligdebatt i de här frågorna. Utskottet har varit enigt vadgäller de här bitarna.Jag vill helt kort ta upp två punkter. Det är bra attutskottet säger nej till att inordna Flygvapnets Upp-salaskolor under flygflottilj och därmedlägga ned Uppsalaskolan. Propositionen i ärendetlades ju innan hade fattat beslut om det nyaförsvaret.