prot · GO0930 · 2000-11-21 00:00:00 — Han nämner också att överenskom-melsen innehåller någon form av förändrade energis-katter, inte minst dieselskatten.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på frågan.Enligt överenskommelsen med LRF kommer re-geringen att presentera sina förslag om gödselmedels-skatten i samband med att vårpropositionen presente-ras. Hur återföringen kommer att utformas i detalj harännu inte klarlagts. Det är således för tidigt att uttalasig om hur dessa förändringar kommer att se ut.Överenskommelsen med LRF innebär dock inteatt förslag läggs fram om förändringar av skatten pådieselolja i samband med vårbudgeten . Där-emot aviseras i budgetpropositionen att en särskildtrafikbeskattningsutredning ska se över beskattningenav bl.a. jordbrukets motordrivna fordon.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för sva-ret på min interpellation, även om detsamma inte germycket av önskade besked.Beskedet från regeringen genom statsministern iregeringsförklaringen vid höstsessionens öppnande,att regeringen nu äntligen tycks vilja göra något reelltför att förbättra jordbrukets konkurrensmöjligheter,ska givetvis hälsas med glädje, men när och hur dettaska ske gavs det då inget besked om.Sedermera har en, vad jag uppfattar, principiellöverenskommelse träffats med LRF om en återföringav den s.k. handelsgödselskatten. I dagens svar sägsatt besked kommer i nästa års vårproposition.Fru talman! Frågan om hur detta ska ske är givet-vis mycket intressant, inte minst utifrån hur konkur-renskraften påverkas framöver. Jag finner det mestrimligt att inte ta ut skatten då den ändå ska återföras.Det skulle bli administrativt enkelt och mindre kost-samt. Varför, finansministern, kan inte den vägenbeträdas?Enligt vad som kommit ut genom bl.a. mediernaska också frågan om jordbrukets energiskatter haaktualitet i uppgörelsen med LRF. Det gäller dentunga dieselskatten, som dessvärre kommer atthöjas ytterligare . I svaretsäger statsrådet dock att överenskommelsen med LRFinte innebär att förändringar av skatten på dieseloljakommer att tas upp i samband med vårbudgeten nästaår, vilket jag djupt beklagar.Däremot aviseras i budgetpropositionen att en sär-skild trafikbeskattningsutredning ska se över beskatt-ningen av bl.a. jordbrukets motordrivna fordon.Självklart är den vinklingen på problemet intressant,men jag befarar att även efter ett sådant uppläggkommer det att ta innan konkurrensneut-ralitet uppstår.När bedömer finansministern att en förändring avskatten på dieselolja kan komma att bli verklighet?Anf. 12 Finansminister ():Fru talman! Den fråga som nuställer har han ställt tidigare och fått ett svar på somhan inte vill acceptera. Regeringen har gett beskedetatt regeringen först i vårpropositionen 2001 åter-kommer med ett detaljerat förslag. Det är egentligeninte särskilt meningsfullt att uppreparfrågan och vill ha svar , när hantidigare har fått ett besked om vid vilken tidpunktsvaret kommer att lämnas.Sedan ställer frågan varför maninte kan slopa gödselskatten i sin helhet och säger attdet vore administrativt enkelt. Om man har den för-enklade synen på samhället att det bara är administ-rationen som ska avgöra politiken kan jag förstå hansställningstagande. Faktum är, , attgödselskatten har tillkommit för att förhindra föromfattande gödsling i vårt jordbruk, dvs. att gödsel-skatten av miljöpolitiska skäl ska medverka till att viinte får skador på vår miljö och vår natur. Jag är liteförvånad över att som moderat tydli-gen inte har någon känsla för vår miljö och för jord-brukets ansvar för vår miljö. Jag är ganska säker påatt jordbrukarna själva tar ett betydligt större ansvarför vår miljö och att de inte ser den förenklade lös-ningen, att slopa gödselskatten, som något slags enkelmetod för att lösa ett skatteproblem.Regeringens avsikt är inte att slopa gödselskatten.Regeringens avsikt är att på ett eller annat sätt återfö-ra resurser till jordbruket som gör att jordbruketskonkurrenskraft kan stärkas. Men gödselskattensbetydelse för att skydda vår miljö är väldigt viktig.Om inte delar den uppfattningen harjag bara att konstatera att åsikt på dethär området inte i första hand är att man ska värnamiljön utan tydligen att man ska ägna sig åt att för-enkla administrationen. På den punkten har vi heltavvikande meningar.När det gäller dieselbeskattningen har IngvarEriksson fått ett tydligt besked. Det kommer att skeen viss översyn i anslutning till den trafikbeskatt-ningsutredning som ska ske. Det handlar då om ar-betsredskap och motorfordon som är aktuella inomjordbruket. Men någon generell förändring av diesel-beskattningen är inte aktuell.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tackar för det här svaret, även omdet inte blev mycket mer klargörande än de beskedsom jag redan har fått.Statsrådet säger att gödselskatten har tillkommitför att bidra till att minska problemen på miljöområ-det. Det är faktiskt inte så, finansministern, utan göd-selskatten kom till 1980 i syfte att få in medel för attlyfta ut spannmålsöverskottet, som då var betungan-de. Det fanns då ett riksdagsbeslut när det gälldeproduktionen om att överskottet skulle produceras iform av spannmål. Av just det skälet kom avgiftentill, så i grunden var det inte miljöskäl som gjorde attden skatten infördes.En annan sak är att det inte går att leda i bevis attdet är just handelsgödselskatten som är det stora pro-blemet. Det finns ju helt andra problem som är tyng-re. Naturgödsel är mycket svårare att hantera ochlägga ut på markerna som minimerarproblemen. Det problemet är större. Vidare har vi detbetydande nedfall som kommer från luften. Det ned-fall som kommer under ickevegetationsperiod tas inteupp av växterna. Däremot tar ju växterna upp ochdrar nytta av det nedfall som kommer under vegeta-tionsperioderna.Det är just som de stora pro-blemen med luftnedfallet av kväve är betydande, ochdet kan man inte skylla handelsgödseln för. Handels-gödseln läggs ju på markerna när det är lämpligt attgöra det, när man kan styra det betydligt bättre. Det ärmot den bakgrunden jag inte kan acceptera den ensi-diga syn som tydligen också finansministern har påatt det är just handelsgödseln som är boven i det härdramat. Vi bejakar all kunskap och all forskning föratt få fram åtgärder som kan minimera de problemsom ändå finns i de här sammanhangen. Jag beklagarom statsrådet inte delar den uppfattningen.Dieselbeskattningen är en tung beskattning. Denär inte minst väldigt dryg för jordbruket beroende påatt andra länder, som vi konkurrerar med, inte harsamma beskattning. Det är därför jag ställer frågan,och den är angelägen, rörande om och när det kom-mer en korrigering av denna viktiga och tunga skatt.Den bidrar till att skapa ekonomiska problem. Sam-manfattningsvis tror jag inte heller att statskassan mårsärskilt väl av att lägga så tungt tryck på företagandet.Det är ju det man gör i det här sammanhanget.Anf. 14 Finansminister ():Fru talman! Om handelsgödseln inte är det huvud-sakliga problemet, som sägs här, har jag faktiskt ännusvårare att förstå varför man kräver handelsgödsel-skattens avskaffande - om det alltså inte är proble-met. Jag tror att det är en poäng som har missats,nämligen att handelsgödseln faktiskt har en betydelsenär det gäller att medverka till att vi inte får en över-gödsling och större skador på vår miljö via den typenav övergödsling. Om det inte är en uppfattning somModeraterna delar är det väl bara att konstatera att detfinns skilda uppfattningar om vilken betydelse han-delsgödsel har. Det är ovedersägligt att om manskulle slopa handelsgödselskatten helt skulle mantappa ett instrument som skulle kunna bidra till att vifår en bättre miljö. Det är ett viktigt skatteinstrumentsom finns för att skydda vår miljö.Jag tror att det finns andra vägar att diskutera påvilket sätt man kan stärka jordbrukets konkurrens-kraft. Jordbruket är ju en näring som har ett stöd frånsamhället i tiomiljardersklassen. Det här handlar omnågra på marginalen. Det kanvi naturligtvis hantera, och som jag sade förut i mittsvar har vi för avsikt att återkomma till den här fråge-ställningen i vårpropositionen.Anf. 15 ():Fru talman! Vi har krävt att man ska ta bort enhuvuddel av den här skatten. Däremot vill vi ha denkvar på kadmium, för det ser vi som ett problem. Menjust att beskatta kvävet i den form som det har i han-delsgödseln är inte rimligt. Det går att på ett bra sättstyra användningen av handelsgödsel för att ge jordendet växten behöver. Det är det den svenske bondensysslar med. Priset är ändå så högt att det inte finnsnågon som använder den här varan i onödigt storutsträckning. Det viktiga är att man får friska ochstarka grödor och att man kan utnyttja det marken kange. Det har betydelse också för det ekonomiska re-sultatet.Jag har den uppfattningen att finansministern bor-de ha ett stort intresse av att svenska företag får chan-sen att verka på rimligt lika villkor. Det är en mycketavgörande faktor om företagen ska kunna utvecklasväl och konkurrera med sin produktion på andramarknader. Det är, fru talman, synnerligen viktigt dåSverige har en jordbrukspolitik som är gemen-sam med övriga EU-länder. Och svenskt jordbruk hardet tufft, det vet vi, med de höga drivmedels- ochgödselskatterna som inte har sin motsvarighet i deandra länderna.Det är mot den bakgrunden jag envist vill ta uppfrågan. Jag kommer också enträget att försöka jobbavidare för att skaffa fram så mycket fakta som möjligtnär det gäller just miljöpåverkan. Jag tycker nog attom finansministern vill ta ansvar för denna del avnäringslivet borde de här skatterna och avgifternaverkligen bli föremål för en översyn och en korrige-ring. Jag hoppas att finansministern är beredd, trotsden åsikt som har framkommit här , att i denuppgörelse som har gjorts med LRF jobba vidare iden riktning som jag förespråkar.Anf. 16 Finansminister ():Fru talman! Ju längre resonerardesto krångligare gör han det faktiskt för sig. Hanbörjar med att säga att han vill avskaffa handelsgöd-selskatten. I nästa inlägg säger han att handelsgödsel-skatten inte alls har så stor betydelse. säger han idet tredje inlägget att han kan tänka sig att delvis tabort handelsgödselskatten. Det var åtminstone treolika ståndpunkter på tre olika inlägg.Jag konstaterar att vi har ett samhällsstöd viastaten och via EU som är ungefär i storleksordningen10 miljarder kronor till svenskt jordbruk. Vi har attdiskutera och i vårpropositionen återkomma till påvilket sätt vi kan klara en återföring av resurser tilljordbruket i fråga om just handelsgödseln för att gesvenskt jordbruk en bra konkurrenssituation i fort-sättningen. Jag tror att det går att hitta en sådan lös-ning - under förutsättning att vi självfallet också kanbevara de inslag i vår politik som handlar om attskydda miljön. Där skiljer jag och åt på så vis att vi från regeringens sida har storanledning att också använda skattepolitiken för attskydda vår miljö i fortsättningen, alltså också påjordbrukets område.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 2000/01:44 om fas-tighetsskatten i StockholmAnf. 17 Finansminister ():Fru talman! har frågat migdels vilka åtgärder jag avser att vidta för att fastig-hetsskatten inte ska leda till att boende i Stock-holmsområdet måste flytta, dels vilka åtgärder jagavser att vidta för att medverka till sänkta boende-skatter för boende i Stockholmsområdet.I budgetpropositionen föreslår regering-en en sänkning av skattesatserna för fastighetsskatten.För hyreshus föreslås en sänkning från till0,och för småhus från till . Sänk-ningarna syftar till att begränsa uttaget av fastighets-skatt när taxeringsvärdena återställs. Förslaget inne-bär för en enskild småhusägare att skatteuttagetkommer att öka endast till den del taxeringsvärdehöj-ningen överstiger 25 %.Jag är medveten om att det i vissa områden kanbli fråga om större höjningar av taxeringsvärdena.Som angavs i budgetpropositionen har regeringenpåbörjat ett arbete med sikte på att utarbeta ett förslagtill en begränsningsregel för fastighetsskatten. Ensådan bestämmelse skulle syfta till att begränsa fas-tighetsskatten för småhusägare med låga inkomster.Enligt planerna bör ett förslag kunna föreläggas riks-dagen . Bestämmelsen skulle kunnages retroaktiv tillämpning fr.o.m. den 1 januari 2001.De förslag jag nu nämnt är generella och gäller förfastighetsägare i hela landet. Några särskilda åtgärdersom syftar till att sänka skatten för dem som bor iStockholmsområdet är jag inte beredd att vidta. Där-emot är det naturligtvis så att en begränsningsregelför fastighetsskatten skulle få störst betydelse för deområden, däribland , där fastig-hetspriserna ökat mest.Anf. 18 ():Fru talman! Tack för svaretpå min interpellation angående hur fastighetsskattenkommer att slå i . Av finansmi-nisterns svar framgår tydligt att boende i inte kommer att kunna räkna med någraåtgärder från regeringens sida för att dämpa de nega-tiva effekter som kommer att uppstå när taxerings-värdena räknas upp.I presentationen av budgeten sadefinansministern att fastighetsskatten kommer att sän-kas, att fastighetsskatten kommer att sänkas för deflesta boende i . Detta gäller inte för boende iStockholm. I är det höga priser på allaformer av boende, och priserna har ökat stort underde . Det är inte nog med att många män-niskor fått skuldsätta sig stort för att ha råd att köpasin bostad i . Som grädde på moset kom-mer den extra höjning av fastighetsskatten som sker,och ovanpå detta ytterligare en förmögenhetsskatt -detta endast för att få bo i Stockholmsregionen.Det finns en grupp människor som kommer attdrabbas extra hårt, och det är pensionärerna, de per-soner som har bott länge i sina fastigheter, amorteratav sina lån och skött sin ekonomi. Dessa människorkommer att drabbas hårt av dessa höjningar somplaneras.Jag har också läst i villaägarnas tidning att fi-nansministern har gett rådet till de personer somdrabbas av förmögenhetsskatt och höjd fastighetsskattatt öka lånen för att på så sätt minska skattebördan.Är detta också en uppmaning från finansministern?Fastighetsskatten i kommer att höjasavsevärt trots de sänkningar som beräknas. Taxe-ringsvärdena kommer att stiga med i snitt iStockholmsregionen. Det kommer att innebära höjdakostnader för fastighetsskatten så att den landar på13 000--för en vanlig familj. Hur ska det vara möjligt att planerakostnaderna för sitt boende om skatterna ökar på dettavis? Jag skulle vilja säga att fastighetsskatten är en avde absolut mest orättfärdiga skatterna. Bo måste vialla göra. Varför ska boendet straffbeskattas på dettavis? Bo är något vi måste göra, och fastigheter flyttarinte som annat kapital gör. Jag föreslår att regeringennoggrant tänker över sina förslag till skattehöjningarför just stockholmare och återkommer med ett kon-kret förslag som innebär att alla människor har råd attbo i Stockholm.Anf. 19 PER ():Fru talman! Höga boendekostnader existerar ock-så på sådana ställen där man inte har så höga skatter.Jag läste t.ex. ett TT-meddelande som bygger på enartikel från där vanliga människor inte har råd att bo. Det är helt kört. Det är nämli-gen på det sättet att en fastighetsskatt faktiskt fårvissa kapitaliseringseffekter. När man bestämmer sigför om man ska köpa en fastighet och bosätta sig påett visst ställe då beräknar man ju den totala kostna-den för boendet. Då bryr man sig inte om det handlarom räntor, amorteringar eller skatt. Det är ganskaintressant att man då drabbas av samma kostnaderoch kanske ännu mer i dessa överhettade områden.I är det naturligtvis ett problem medfastighetsskatten. Och det kanske inte är fastighets-skatten som kommer att vara det stora problemetunder när man inför en begräns-ningsregel utan förmögenhetsskatten.Med anledning av detta skulle jag vilja fråga fi-nansministern om det inte är möjligt att sätta sig nedoch diskutera förmögenhetsskattens effekter. När mannu tar bort frysningen är det inte bara fastighetsskat-ten som ökar. Begränsningsregeln tar ju bara hänsyntill fastighetsskatten. Men den ökning som sker avförmögenhetsskatten kommer över huvud taget inteatt beaktas i detta sammanhang. Då är det på detsättet, och där har helt fel, attsiffror visar att det inte alls är pensionärer som drab-bas i första hand utan ensamstående kvinnor, oftastmed barn, som har tagit hand om fastigheten efter attde har separerat och brutit upp från ett förhållande.Det är alltså dessa som är de mest typiskt drabbade idetta sammanhang. Det kanske handlar om en läraresom bröt upp från ett förhållande ochsom drabbas av förmögenhetsskatt på grund av attpriserna har stigit så mycket. Detta är naturligtvis ettkonkret problem. Detta är ett problem just nu och förde drabbade.Men handlar detta inte om fastighetsskat-ten, vilket jag inledde med att säga, utan om att vi harett väldigt lågt bostadsbyggande i . Vi haralltså en efterfrågan på bostäder som vida överstigertillgången. Och får vi dessa effekter. Det är så enmarknad fungerar.Hur kan man då lösa detta problem permanent?Ja, det finns bara ett sätt, nämligen att se till att detbyggs mer och att man får balans på bostadsmarkna-den. vill ju ta bort fastighetsskatten helt.Det är mycket märkligt. Fastighetsskatten fungerar juutmärkt på en balanserad marknad. Där finns det juinga problem. Däremot får man dessa effekter på enmarknad som inte är i balans. Och gäller det attskapa balans så att man fixar till dessa saker.Om man , som vill, fortsätter attfrysa taxeringsvärdena, hur gör man då när det gällerde civilrättsliga delarna, t.ex. när man ska bestämmahur stor del av överlåtelsen som ska vara en gåva,alltså om man vill minimera detta? Då måste man haett värde att utgå från. Normalt är det taxeringsvärdet.Det innebär att när man ska överlåta en fastighet ute ilandsorten kommer man att få ta upp hela värdet pådetta sätt och får en riktig värdering. Men när manöverlåter en fastighet i då kom-mer man att bli subventionerad i detta sammanhang.Man kan alltså inte bestämma vad som ska vara gåva.Man får inte en riktig bestämning av vad som är engåvodel.Jag återkommer i nästa anförande.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill med anledning av MargaretaCederfelts interpellation fråga finansministern omhan anser det vara acceptabelt att småhusägare - vihar hört från Per vilken typ av småhusäga-re som det handlar om, t.ex. många ensamståendemammor - ska lämnas i ovisshet utan möjlighet attförutse eller planera sin ekonomi, vilket ju kommeratt bli fallet nu när vi snart i denna kammare förvän-tas fatta beslut om att frysningen av taxeringsvärdenaska upphöra. Då kommer de höjda fastighetsvärdenaatt bli en verklighet, innan den aviseradebegränsningsregeln föreligger. Jag vill alltså frågafinansministern om han anser det vara rimligt, ellerom han här och kan ge några lugnande besked.Under två år utredde Fastighetsbeskattningskom-mittén frågan om en begränsningsregel utan att kom-ma fram till en hållbar lösning. Och ska alltsåFinansdepartementet göra det under en väldigt korttid som är ordförandeland i EU,alltså under en mycket pressad tid.Jag vill också fråga huruvida effekterna av dehöjda taxeringsvärdena på förmögenhetsskattenkommer att omfattas av en begränsningsregel ellerom dessa skatter kommer att slå igenom fullt ut.Som vi har hört tidigare i debatten är det inte en-dast höjningen av fastighetsskatten som påverkarmänniskors möjligheter att bo kvar i sina bostäder,utan det gör naturligtvis även förmögenhetsskatten.Villaägarna har räknat ut att en ensamstående sombor i en medeltaxerad villa i utanför Stockholmtvingas betala av inkomsten i olika formerav boendeskatter, och förmögenhetsskatten utgör del av detta, trots att man i detta exempel räknarmed en begränsning av fastighetsskatten.Anf. 21 ():Fru talman! Man talar ofta om att dessa fastig-hetsskattehöjningar drabbar vissa områden och somom de flesta kommer att få sänkningar. Sedan pekarman ut några få kommuner där det bor en massa rikaknösar som gott kan betala detta och några få äldremänniskor som man ska lösa problemen i tillvaron förgenom denna begränsningsregel. Men förutom dessamänniskor handlar det faktiskt om helt vanliga män-niskor. Och rika knösar är också människor. Innan jaggick hit hade jag en småbarnsmamma från en norr-förort med skrikande ungar i bakgrunden på tråden.Hon frågade: Vad ska jag göra? Måste vi flytta häri-från?Även människor som har betalat ganska mycketpengar för ett hus kanske har gjort sin kalkyl på ettsådant sätt att de inte heller klarar av detta. Menframför allt handlar det om helt vanliga bostadsområ-den och helt vanliga låg- och medelinkomsttagare iden region där vi bor. Alla som bor i inte jätterika.Augustisiffrorna med de preliminära taxerings-värdena visade att fastighetsskatten skulle öka med igenomsnitt i , i söderort,i , osv. Detta är ju inte områdenmed något speciellt lyxigt boende, utan det handlarom helt vanliga barnfamiljer och kanske t.o.m. en-samförsörjare som har något litet radhus och för vilka3 är mycket pengar.Nu vet vi också att taxeringsvärdena kommer attstiga mycket mer i många av de här områdena. Dethandlar om att barnbidragshöjningar och skattesänk-ningar försvinner och att man i själva verket får detsämre ekonomiskt, trots att det talas om att alla ska fådet bättre. Jag tycker att man ska ha det mycket klartför sig. Det handlar inte om några få rika knösar, utandet drabbar alla vanliga människor, och inte bara iStorstockholmsregionen även om det handlar om detjust nu.Sedan vill jag ta upp detta med en begränsnings-regel. Det är kanske en anständig lösning för äldremänniskor som har ett boende på en ort där de inteskulle ha råd att köpa en bostad och som har sinfasta inkomst. Men för låginkomsttagare innebärdetta dels att man bygger in en ny sambeskattning,vilket jag tycker är helt vansinnigt, dels att man läg-ger till nya marginaleffekter. Det går ju helt stick istäv med de strävanden som vi i har, ochsom även regeringen säger att man har, att minskamarginaleffekterna. Det är ju de småbarnsmammorsom ni vill ska gå ut och arbeta mer som kommeratt få nya marginaleffekter. Begränsningsregelnkommer inte att vara någon som helst lösning förvanliga medelinkomsttagare som kommer att få svårtatt på marginalen betala den nya fastighetsskatten påsitt radhus i t.ex. Det kommer att bli kraftigakostnadsökningar för människor.Nu när taxeringsvärdena stiger mer än vad manberäknade när man gjorde budgeten undrar jag ominte regeringen, och majoritetenskulle kunna vara beredda att något ompröva sinaställningstaganden så att man åtminstone inte behöverta ut mer skatt än vad man ville ta ut då. Jag vill ställaden frågan till finansministern.Jag skulle också vilja fråga hur han anser att infö-randet av begränsningregeln går ihop med er syn påett ökat arbetsutbud och minskade marginaleffekterför vanliga inkomsttagare.Till sist skulle det vara intressant att höra om fi-nansministern kunde reflektera lite över hur han serpå effekterna på bostadsmarknaden i meddessa höga taxeringsvärden och den höga fastighets-skatten i förhållande till att bordefungera som en tillväxtmotor för hela . Sig-nalen nu är ju att detta håller på att bromsas upp. Imitt perspektiv är det någonting som inte bara ärdåligt för utan för hela Sverige.Anf. 22 ():Fru talman! Under en debatt om fastighetsskatteni våras, när jag gjorde allt för att få reda på vad somskulle hända med fastighetsskatten , ankla-gade finansministern mig för att vara en liten flickasom ville titta i julklapparna . har ju jul-tomten delat ut paketet. Det är juprecis som jag befarade , nämligen attpaketet är tomt. Dessutom kommer den här gubbensom hoppar upp och ger oss en smocka rakt i ansikteti form av höjda boendekostnader.Det bygger på, som många har varit inne på, attdet enda man lägger fram som konkret förslag är attfrysningen upphör. När det gäller begränsningsregelnsom man har aviserat är man väldigt vag. Det räckeratt läsa finansministerns svar på interpellationen. Detstår: "påbörjat ett arbete med sikte på" och "enligtplanerna". Det är väldigt vagt. Vi vet inte alls vadsom kommer ut av det hela.