prot · GN09126 · 2000-06-13 00:00:00 — Där kan man lyfta utprogram utan att man som användare av kabel-TVkan göra någon åt det, därför att det finns ett lokaltmonopol.Om man fortsätter att skapa lokala infrastruktur-monopol så får det naturligtvis märkliga effekter. Detblir svårt för människor att få den service och dennivå på IT-standarden som man skulle vilja ha.Det är konstigt att näringsministern inte kan redo-visa tyngre argument för varför han går ifrån sin egenIT-kommission och väljer detta märkliga att byggastomnät, medan man överlåter det andra till aktörer-na, med den risk för bristande konkurrens och mono-polsituationer som det för med sig.Slutligen: Har näringsministern funderat över si-tuationen i och situationhär? har ju väldigt starkt drivit att dettaska säljas ut på den privata marknaden. Det är ett gottexempel i liten skala, om man säger så, på det som vii förordar - nämligen att samhället skatillhandahålla ett högklassigt nät. Sedan är det opera-törerna, aktörerna och entreprenörerna som ska ageraoch med sina tjänster vara med på nätet.Hur ser näringsministern på det? Tycker han kan-ske också att man ska sälja ut och låta mark-naden ta hand om detta? Eller hur ser han på denfrågan?Anf. 85 Näringsminister () replik:Fru talman! 0m man skulle gå på linjemed dessa 60 eller 80 miljarder och gräva ned fiberöverallt så är det för det första en oerhörd kostnad.För det andra finns det inte en marknad som ärintresserad av detta. Det finns inte enskilda individersom är intresserade av att fördela de här pengarnabort från någonting annat.För det tredje - och det är det allvarligaste i detta,och här finns en tankemiss - har vi frågan: Hur långtid skulle detta ta? 10, 15 eller ? Var någonstansskulle vi hamna då?Här drar vi ut ett stomnät som är till för att kon-kurrera med andra. Det drar vi faktiskt ut på några år.Det är en väldig skillnad.Det som vi vill uppnå är ökad konkurrens. Teliahar haft rikssamtal och lokalsamtal. Vi har försökt attreglera taxor här, vi har försökt reglera dem via rege-ringen och vi har försökt reglera via . Men när vifick konkurrens och när andra aktörer kom in - dåfick vi bort rikssamtalen. har vi i stort sett lokal-samtal.På samma sätt tänker vi när det gäller denna pro-position. Vi vill ha många aktörer, och alla dessaaktörer ska kunna agera. Därmed får vi större konkur-rens.När det gäller frågan om lokala monopol har jagju sagt att vi håller på att titta på den. Det är märkligtatt då retoriskt säga: Det var ju bra att näringsminis-tern tycker så också.Det här har jag seriöst tänkt över. I annat fallskulle jag inte lägga ut till PTS att titta på detta.Anf. 86 () replik:Fru talman! Näringsministern var ute just undermitt anförande, så han vet inte vad jag har sagt. Dettar lite att upprepa det hela, men det varbara bra saker - det kan jag garantera! Möjligtvis kandetta ursäktas om han var ute och tittade hur det gårför Telias aktie, som ju är av ett visst intresse, menbara möjligtvis.Fru talman! Jag skulle ändå vilja ställa två frågortill näringsministern.Utfors, Tele 1 Europe och går ju sammanoch gräver ned fiberkabel mellan och Ha-paranda - . Det ska vara klart till jul,har man sagt.Tycker näringsministern fortfarande att det är enangelägen statlig satsning att hänga kabel i stolparnaovanför den här privata satsningen?Fråga nr 2 rör en helt annan sak. Den gäller mo-biltelefonernas strålning.Fru talman! Jag har ställt ett antal frågor skriftli-gen till näringsministern just om detta, men inte fåttnågot speciellt svar annat än att det är upp till Teliasjälvt. Men jag måste ändå ställa frågan.Vi nås av omfattande vetenskapliga rapporter somalla slår fast att det finns ett samband mellan strålningfrån mobiltelefoner och sjukdomar och eventuellanegativa hälsoeffekter på människa och djur.Frågan är då: Varför vill inte regeringen agera ienlighet med försiktighetsprincipen, som man självhänvisar till? Är det så farligt, näringsministern, omman t.ex. sätter en liten etikett på mobiltelefonerna,ungefär som i , där man säger att man inte vetom det är farligt eller ofarligt, men att man gärna skabegränsa samtalstiden? Är det verkligen bra att baragömma sig bakom att det är statliga Telias, ännumajoritetsägt, ansvar att hantera frågan om mobiltele-foner till barn eller inte? Är det bra att man mark-nadsför en mobiltelefon till t.ex. fem-, sex- eller sju-åringar? Innan de ens har fått sina riktiga tänder skade ha en mobiltelefon som kan visa sig vara oerhörtnegativ för hälsan. Är det en bra väg att gå, Rosen-gren?Anf. 87 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag har hört mångagånger. Därför har jag inte missat vad sagt. Jag tror inte att jag har gjort det någon gång.Jag tycker att den retoriska argumentationen omatt här ska ett nytt statlig bolag till och här ska skatte-pengar till är lite ohederlig. vet likavälsom jag att det inte ska till några skattepengar för attbygga ut stomnätet. Detta bolag, ,som är ett väldigt väl försörjt finansiellt bolag, ska tapengar ur egen balansräkning för att investera ochlägga ut de här kablarna. Det ska ske på kommersiellgrund, dvs. det ska konkurrera med andra.Det är utomordentligt bra att vi faktiskt lägger utett stomnät till, även om lägger kablar och omTelia, , SJ och många andra har kablar.Detta kommer att bli ett stomnät som går över allakommuner. Då får vi konkurrens, precis som vi harfått mot . Därmed får vi ned priserna. Det ärutomordentligt bra. Jag trodde t.o.m. att det var enmycket liberal tanke, så var det i alla fall förr när jagavlyssnade ställningstaganden.Anf. 88 () replik:Fru talman! är ett statligt bolag.Det är en statlig satsning. Vi behöver kanske inte sägaså mycket mer om det.Frågan är väl egentligen om inte regeringen ång-rar sig lite grann. Detta är ju som att kasta in jästenefter degen. Här gräver man redan för privata pengar.Det är privata initiativ av privata företag. Varför skaman då hänga upp skattebetalarnas pengar i stolparnär det redan finns privata initiativ på det här områ-det, ?Den andra frågan var egentligen ännu viktigare.Varför vill inte regeringen handla enligt en försiktig-hetsprincip, speciellt när det gäller barn och strål-ning? Man vet inte om det är farligt eller inte. Jag vetdet inte och vet det inte - ingen vet.Men en mängd fakta som når oss tyder på att det kanfinnas ett samband. Många forskare slår fast dettasamband. Det finns svenska forskare, t.ex. i ,som har slagit fast samband mellan mobiltelefonstrål-ning och Alzheimers. Vad är det för fel med att ha enförsiktighetsprincip, ? Varför ska männi-skor inte också få lov att välja mobiltelefon efter hurmycket de strålar? Varför kan man inte gå konsu-menterna till mötes och införa ett krav på att man skaredovisa SAR-värdena, dvs. hur mycket de här mo-biltelefonerna strålar? Varför ska man inte låta män-niskor själva välja om man vill prioritera detta ellerinte?Fru talman! Jag får inget bra svar. Jag hoppas attjag kan få ett bättre nu.Anf. 89 Näringsminister () replik:Fru talman! Låt mig än en gång säga att detta ärett bolag som tar pengar ur sin egen balansräkning,om vet vad det är. Man tar dessa pengar,gör en investering och konkurrerar på en marknad.Det är väl mångfald? Det är väl bra att flera lägger utfibrer så att vi får en konkurrens? Hela detta resone-mang om att man inte ska göra detta och att manångrar sig skulle ju kunna innebära att fick tahand om allt, och så får de monopol. Ingen annan fårkomma in. Vad har där att göra? Varför skaUtfors bygga upp till ? Jag vill ha ett svarpå det. Varför ska de göra det när redanhar gjort det till ? De har en oerhörd kapa-citet. Varför ska då göra det också? Detta är ettkonstigt resonemang.Jag och regeringen vill öka konkurrensen. Folk-partiet vill ha monopol. Det är bara att konstateradetta.Jag delar uppfattningen att den andra frågan ärmycket viktigare. Den fråga jag talade om tidigarehandlar inte om monopol, statliga pengar och skatte-pengar. Den handlar om att öka konkurrensen.Jag delar oro. Jag tycker att det nuär dags att ta tag i denna fråga. Jag ska be att få åter-komma till den. Jag ska ta upp den med min rege-ringskollega . Den ligger inom hennesansvarsområde. Sedan får vi återkomma till dennafråga. Den är viktig. Vi ska känna oro för det. Rege-ringen och kammaren ska självfallet fatta de beslutsom är nödvändiga för att dämpa denna oro och föratt hantera den bättre. Jag delar den uppfattningen.Men kom inte en gång till och tala om skattepeng-ar när det gäller stomnätet. Det är ohederligt. Jagbrukar säga att man ibland får stå ut med intellektuellohederlighet, men jag har svårt att förstå en generellohederlighet.Anf. 90 () replik:Fru talman! Jag försökte kasta några handskar tillnäringsministern i mitt anförande, men det var endasten som han plockade upp. Det var det här europeiskaprogrammet, e-Europe, som han nämnde lite grann iförbifarten. På vår begäran har utskottet tagit uppdetta i ett eget kapitel i betänkandet, översatt det tillsvenska och förklarat vad det går ut på.Jag tycker att det är ett väldigt bra program. Detborde verkligen jobba för. Ett av de tre hu-vudmålen lyder så här: "Ett 'digitalt kompetent' Eu-ropa skall skapas. Detta måste understödjas av enföretagskultur med beredskap att finansiera och ut-veckla nya idéer. "I den engelska texten talas det om entreprenör-skap, och det har jag använt mycket i mitt anförande . Men ministern har inte gett något svar på någonav de punkter som jag frågade om när det gällde vårtskattesystem. Här säger att vimåste ha en företagskultur som är beredd att finansie-ra och utveckla nya idéer. Vad avser regeringen göramed optionsbeskattningen, förmögenhetsskatten,värnskatten och dubbelbeskattningen av aktier? Jaghar ställt dessa frågor till tidigare utanatt få några svar. Jag ställer dem också till näringsmi-nistern. Detta är viktiga frågor som kan föra IT-utvecklingen framåt.Anf. 91 Näringsminister () replik:Fru talman! E-Europe ligger väl i linje medsvensk IT-politik. Vi arbetar aktivt med detta, och detkommer att fattas beslut i Feira den 19 och 20 juni.Jag menar att generellt bör ställa sig positivttill de olika frågor som har kommit upp.Jag vill också säga att regeringen deltar i detta ar-bete i det ministerråd som finns. Därmed tror jag attJohnny kan känna sig lugn för att vi deltar idetta.Vi menar att det är vissa områden som bör lyftasfram. Det är t.ex. jämställdhet, frågor om mångfaldoch frågor som handlar om arbetslösa, och då inteminst de som är långtidsarbetslösa. Dessutom handlardet om livslångt lärande, kompetens och IT-infrastruktur av regionalpolitiska och näringspolitiskaskäl.Jag kan väl avslöja här att vi planerar att, nästa årnär vi är ordförandeland, ha en konferens som just tarupp IT och sysselsättning. Det gör vi gemensamt medIT-kommissionen och det ministerråd som hanterardenna fråga. Där känner jag alltså ingen oro.När det sedan gäller frågan om entreprenörskapvill jag säga att om man tittar på andra bedömare ärdet få länder som har sådan stark position i dennafråga som just . Det är få länder som kan visaett sådant entreprenörskap just inom IT-området somSverige. Men här i kammaren verkar somliga intefölja den information vi får till oss.Det innebär inte att man inte kan göra mer för attstärka detta. Det får vi alltid vara öppna för. Om detska vara på skatteområdet eller på andra områden, ären debatt och en diskussion som får fortsätta.Anf. 92 () replik:Fru talman! Jag följer den debatten så noga jagkan. I har vi en väldigt hög penetration närdet gäller användandet av pc, Internet och mobiltele-foner. Men jag tror inte att det är som ministern sägeratt vi ligger bland de främsta länderna i världen närdet gäller entreprenörskapet. Det finns alltför mångaröster bland småföretagare som säger helt annorlun-da. Det är de frågorna jag har försökt att lyfta framhär.Fru talman! Tiden medger bara en fråga till. Jagskulle vilja ta upp det vi har pratat om, nämligenklyftor i samhället. IT-utvecklingen kan skapa ännudjupare klyftor. Vi måste därför motarbeta detta. Ensådan åtgärd är utbildning. Det har ministern självvarit inne på.Jag vill då fråga om åtgärder för de människorsom inte har någon möjlighet att själva skaffasig tekniken. Det är ungdomar vars föräldrar kanskeär arbetslösa och inte har råd att satsa på en pc, pen-sionärer som inte kan göra några hem-pc-köp osv.Vi har lagt fram ett förslag om att man ska titta påett skatteavdrag som i . Där kan alla få ett avdragför den här typen av köp inklusive utbildning. Meninte ens en utredning av det här vill utskottet gå medpå. Hur ser ministern på det?Anf. 93 Näringsminister () replik:Fru talman! Får jag börja med att säga att maninte med svepande ord bara kan säga att entreprenör-skapet är dåligt i , att entreprenörskapet skullevara iögonfallande dåligt i IT-branschen. Det är fak-tiskt tvärtom. Vi har en oerhörd kraft i entreprenör-skapet när det gäller IT-området. Det är därför Sveri-ge växer. Det är därför vi har den tillväxt vi har. Detär så att säga just entreprenörskapet inom IT-områdetsom är grunden för den nya ekonomin, så där tyckerjag att vi ska vara nöjda.När det sedan gäller frågan om skatt och skattensstimulans för tillväxt inom detta område och andraområden vill jag inte lägga ut någon text om det. Jagvill bara konstatera att de åtgärder som regeringenoch denna kammare har vidtagit har visat sig varautomordentligt bra för utvecklingen. Jag vill barasäga det generellt.Sedan är det möjligt att andra skatteåtgärderskulle göra att det blir än bättre. Då får man väl läng-re fram kanske pröva det. Detta är nu inte ett ställ-ningstagande som innebär att jag säger ja till det ellerdet förslaget. Men har det ju faktiskt gått välför inom detta område. Detta lilla land är ettav de länder som bäst har klarat denna utveckling. Låtoss glädjas över det, och låt oss gå vidare. Det har juden här diskussionen väl visat att vi behöver.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Det var mycket av vånda och dröjs-mål som föregick IT-propositionen. Men när densedan äntligen kom var det mycket som ändå förenarpartierna i . Vi är eniga, precis som BjörnRosengren sade, om målet att göra till ettinformationssamhälle för alla.Det jag saknade lite grann i an-förande var lite mer detaljerade kommentarer kringTelias accessnät som ändå har avgörande inflytandenär det gäller att försöka få en ökad bredbandskapa-citet och få ut många av de tjänster som popparupp i Sverige.En annan sak man saknar, där socialdemokratintydligen står ganska tomhänt, är behovet av föränd-ringar när det gäller inkomstskatter, kapitalskatter ochde problem många IT-företag har när det gäller op-tionsprogrammen.Låt mig följa upp lite grann det som Flyborg togupp om . Det må så vara att man tarde 2 ½ miljarderna ur balansräkningen. Men denförmögenhetsmassan har ju samlats ihop av alla osselkonsumenter. Om man nu går in i konkurrens ochdriver det här kommersiellt finns det ju en uppenbarrisk för att , liksom många andraunder historiens gång, misslyckas med sina kommer-siella ambitioner. Är det i så fall, ,regeringens mening att vi som elkonsumentkollektivska vara med och täcka in de förluster som Svenskakraftnät kan drabbas av - det kan man inte utesluta -just genom att ge sig in i konkurrensen? Är det visom elkonsumenter som ska få se det på våra elräk-ningar framöver?Anf. 95 Näringsminister () replik:Fru talman! Får jag börja med att ta upp trafikut-skottets betänkande, s. 31. Där står det tydligt längstned om accessnätet. Där sägs också att har för-klarat att bolaget avser att öppna sitt accessnät frivil-ligt.Som alla här i kammaren som har varit med i denhär frågan vet är det olyckligtvis så att det finnsgrundlagshinder. Men det innebär inte att regeringeninte driver denna fråga lika hårt. Vi menar att vimåste öppna detta accessnät. Det tycker också Telia.Det står också i prospektet, när vi nu har gått ut påaktiemarknaden, att detta är vad man vill. Jag förut-sätter också att vi kommer att lyckas med detta. Mendet kan finnas vissa grundlagshinder. Det är ni ikammaren som har gjort det. Jag var inte med då, omjag nu får skylla ifrån mig. En del av er har absolutvarit med om detta.Därav följer att vi nu får titta på det, och vi fårförsöka hoppa över detta hinder. Men det måste ändåske i ordnade former. Vi kan inte hoppa över någotsom är grundlagsfäst, utan det måste ske på det sättsom sägs i vår konstitution om hur vi ska gå till väga.Så till . är ett bolag som harvarit ute på den svenska marknaden och den utländ-ska marknaden. har investerat, kan man säga,statliga pengar. Bolaget har investerat från egen ba-lansräkning. Och det har gått ganska bra. För nio årsedan föreslog ni borgerliga att vi skulle sälja ut för40 miljarder. har vi fått nästan dubbelt så myck-et när vi säljer ut . Det är inte dåligt.Jag känner mig inte speciellt orolig för att Svens-ka kraftnät kommer att misslyckas. Tvärtom, mankommer att lyckas. Kanske kommer den stora diskus-sionen - jag är helt övertygad om det -när ni säger: är det att privatisera Svenskakraftnät.Anf. 96 () re-plik:Fru talman! När det gäller jämförelsen mellan Te-lia och är det ju två helt skilda före-tag. är en privat juridisk person som kanagera på ett helt annat sätt än , somändå har monopol på att distribuera högspänd elströmrunt om till flera av de elbolag som sedan ska förseoss med el.Det är ganska artfrämmande att bedriva den typav verksamhet som nu ger sig in på.Jag är helt övertygad om att är fulltmedveten om att de här riskerna på något sätt kaninfrias. I så fall är det till skada. Men må den sakenlösa sig när den i så fall dyker upp. Men det är så vimoderater inte vill ha det. Vi vill att elkonsumenternaska betala för sitt. Marknaden kan lösa det här medbredband på sitt sätt.Det är väl ingenting, fru talman, som hindrar Teliaatt öppna sina accessnät för andra. Men det är en sak- och det är en viss skillnad - att man med läpparnasbekännelse säger att man öppnar accessnäten närverkligheten är en annan.Då tycker jag i ärlighetens namn att man som 100-procentig ägare av borde ha passat på och setttill att denna läpparnas bekännelse på något sätt ocksåskulle ha kunnat bli verklighet. tror jag att vi harmissat den möjligheten. kan regeringen nämligeninte, även om man har kvar av aktierna, tvingafram en förändring av accessnätet. Då kommer alla dehär problemen med grundlagsförändringar som Teliai sig som juridisk person inte har behövt beakta isärskilt hög grad.Anf. 97 Näringsminister () replik:Fru talman! Poängen med är äger en infrastruktur. Det är ett statligt bolag.Denna infrastruktur finns redan där. Då är det välrimligt att man använder den. Man hänger en elkabelvid elkablarna. Det är väl ganska genialt. Varför skavi inte använda en infrastruktur som vi harinvesterat i?Frågan om hur man sedan ska klara ut fördelning-en mellan det som är el och det som är fiberkablar ärenkel. Man gör ett eget bolag som får hantera detta,så att man verkligen kan se att det ena inte belastardet andra. Men poängen är att man har en infrastruk-tur och så använder man den.Det må vara att var ett statligt bolag förekl. 12 - och är ett bolag på börsen. Meningen statlig ägare - inte heller jag som är ansvarigför statligt ägande - kan gå in och intervenera i ettbolag och säga att man ska göra si eller så. Det ärlagstiftarens sak att med lagstiftning och andra reglerse till att och andra får arbeta på lika villkor.Skulle vi gå in i ett privat bolag och säga att manutnyttjar lagstiftningen lite väl hårt? Det skulle nimoderater inte gilla. Det gör inte jag heller.Bolagen måste jobba med de regler och den lag-stiftning vi har. Är det fel på det får vi ändra på lag-stiftningen och reglerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 12 §. )10 § Forskning för framtiden - en ny organisa-tion för forskningsfinansieringFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU17Forskning för framtiden - en ny organisation förforskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81).Anf. 98 PER ():Fru talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillreservation 1 under mom. 1, dvs. det gemensammaborgerliga avslaget på propositionen.För inte så länge sedan fick vi i betänkandetForskning 2000 en bred och spännande översyn avden svenska forskningspolitiken, fylld av informationoch med ansats att belysa nuläget och ge förslag på enlång rad frågor kring den svenska forskningspoliti-ken.Här fanns allt från medelstilldelning, forskarut-bildning, samverkan mellan universitet och högskoloroch övriga samhället, organisationsfrågor, kunskaps-strategier, forskningsstrategier m.m.Regeringen har valt att plocka ut en liten del,en ny organisation för forskningsfinansiering. Det ärganska ovanligt, åtminstone om man har sina rötter iföretagsvärlden, att man börjar med organisationenoch sedan fyller på med innehåll. Hade det inte varitbättre att börja med syfte, mål, medel, kunskapsstra-tegier och forskningsstrategier, och därefter gjortorganisationsschemat?Det hade också varit spännande och rimligt, tyck-er jag, att ta med en ordentlig omvärldsanalys. Vad innebär klusterbild-ningen? Vad innebär IT-utvecklingen? Vad innebärdet livslånga lärandet? Tyvärr saknas också alla såda-na resonemang.Tyvärr har regeringen - som vanligt, hade jag så-när sagt - valt att luta sig mot sina bästisar, nämligensamarbetspartnerna kommunisternas parti och Miljö-partiet. Några ansatser att försöka få en bred enighethar inte gjorts den här gången heller.Inte ens en liten koppling till något så näraliggan-de som fakultetsanslagen och deras viktiga roll iforskningsfinansieringen har gjorts i den här proposi-tionen. I stället presenterar regeringen en fritt svävan-de organisationsskiss med fyra nya myndigheter förforskningsfinansiering. Det är ett vetenskapsråd, ettforskningsråd för sociala frågor och arbetsliv, ettforskningsråd för miljö, lantbruk och samhällsplane-ring samt en myndighet för finansiering av forskningoch utvecklingsarbete.Vetenskapsrådet ska vara ytterst ansvarig för allforskning. När man dessutom fryser fakul-tetsanslagen blir följden en ganska tydlig centralise-ring: Minskat inflytande för högskolor och universi-tet, ökat inflytande för och hans ve-tenskapsråd.Vi moderater har avslagit propositionen, men vihar också passat på att skissa på ett eget organisa-tionsförslag som vi har kopplat till ett program för enkunskapsmiljö i världsklass. Vi avstyrker regeringensförslag att inrätta ett övergripande vetenskapsråd. Viär nämligen mycket oroade för att ett sådant centraltöverråd ska bli offer för godtycke, politiska påtryck-ningar och kortsiktighet.Vi föreslår i stället för att tresjälvständiga myndigheter inrättas inom det grund-vetenskapliga området: en svensk motsvarighet tillNational , ett vetenskapsråd förnaturvetenskap och teknik och ett vetenskapsråd förhumaniora och samhällsvetenskap.Ett svenskt gör detmöjligt att kraftsamla och ta till vara den enormapotential som finns inom medicin, bioteknik, hälsaoch sjukvård, beteendevetenskap, social omsorg ocharbetsmiljö, gärna kopplat till informationsteknik.Institutet skulle bli en stark och självständig forsk-ningsfinansiär med ansvar för hela det samlade häl-sovetenskapliga spektret. Det skulle ha möjligheteratt etablera särskilda institutioner för avanceradforskning, och den nya organisationen bör anslåssubstantiella resurser.Vi föreslår också att den naturvetenskapliga tek-niska grundforskningen får ökade resurser. Vi villstärka detta grundforskningsområde genom ett nyttvetenskapsråd för såväl naturvetenskap som teknik.Till detta forskningsråd vill vi föra de resurser som hanteras av ,, delar av miljöforskning och delar av Forsknings-rådsnämnden.Vi är också övertygade om att forskningen inomhumaniora och samhällsvetenskap ökar i betydelse.Forskningen inom dessa områden behöver stärkas ochinte brandskattas, som har skett på sistone.Vi föreslår att det inrättas ett nytt vetenskapsrådför humaniora och samhällsvetenskap. Till dettaforskningsråd vill vi föra de resurser som hante-ras av och delar av Forskningsrådsnämnden.Därutöver föreslår vi inrättande av ett nytt forsk-ningsråd för jordbruk, skogsbruk, trä- och livsmedels-forskning.