prot · GO0931 · 2000-11-22 00:00:00 — Men detär ju och jag helt över-ens om.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag ber att få tacka tillmötesgåendet. Jag ser med intresse fram emotdet e-brev som anländer . Jag skullesätta värde på om det i detta e-brev, om det inte redanär förberett, fanns någon förklaring till den situationsom av allt att döma uppstår på fastighets-skatteområdet. Den sänkning av genomsnittsnivånsom skulle kompensera de höjda taxeringsvärdenakommer av allt att döma inte på långt när att räckatill. Kvarstår då ambitionerna från regeringspartiet att åstadkomma denna åtminsto-ne genomsnittliga kompensation via skattesatssänk-ningen för de höjda taxeringsvärdena? Kanske t.o.m.Arne Kjörnsberg kan ge svaret i den replik som nuåterstår.Anf. 129 () replik:Fru talman! Effekten av de sammanlagda föränd-ringar vi gör på detta område blir att mer än hälftenav alla boende i kommer att få sänkt fastig-hetsskatt på det hus de äger eller bor i. För en del blirdet jämnt skägg, och andra kommer att få ökad skatt.Detta är ett utslag av de stora regionala skillnadersom ger vårt land problem på en lång rad områden -på fastighetsskatteområdet, eller egentligen fastig-hetsprisområdet, på sysselsättningen, på arbetslöshe-ten, ja, på en lång, lång rad områden.Detta är de starka marknadskrafternas centralise-ringstendenser. Och de finns inte bara i , definns i hela den industrialiserade världen. Sedan ärdet andra krafter som står för centraliseringen i defattiga länderna. Den del av skatteutskottet som underCarl-Fredrik Grafs ledning var i märkte precissamma sak där, har jag förstått. Och låt mig varamycket uppriktig: Jag vet inte vad vi ska göra. Ingentycks veta vad man ska göra mot dessa fruktansvärthårda centraliseringstendenser.Jag ska återkomma om det, fru talman, men jagkan inte neka mig nöjet att framföra en vers. Jag harlänge tänkt på att här förekommer en väldig massakrav från olika håll på utgifter, minskade inkomsteroch alltihop. Varje gång jag hör det tänker jag på dengamla barnvisan "Om ja fick ". Jag tänkersom avslutning läsa en enda strof ur den, därför attjag tycker att den väldigt ofta är så betecknande förden skattepolitiska debatten.Om pappa ville ge ja' en femöring, vet mamma,då skulle ja' bli så glad, så glad, så glad,då skulle ja' köpa så mycke' med detsamma,och ja' skulle köpa allt vad ja' vill ha.Så tycker jag att den skattepolitiska debatten äribland. lät jag någon annan, i det här fallet FelixKörling, kritisera den.Punkterna 9 och 10Utskottsinitiativ om ett eventuellt kapitaltillskott i OMGruppen ABAnf. 130 ():Fru talman! Denna fråga handlar om svenska sta-ten ska använda ½ miljard eller 500 miljoner kronorav skattebetalarnas pengar för att eventuellt bli del-ägare i Londonbörsen. Den frågan har måhända redanfallit, i alla fall om vi ska tyda mediernas rapporteringi denna fråga rätt. Men man vet aldrig. I vilket fallsom helst är det här utskottsinitiativet tillkommet föratt just använda skattebetalarnas pengar för att bistånär ett svenskt företag ska köpa Londonbörsen.Man kan då fråga sig hur det kan komma sig attsvenska socialdemokrater, svenska miljöpartister ochsvenska vänsterpartister är så måna om att användaskattebetalarnas pengar för att på detta vis köpa in sigi en av kapitalismens högborgar, om jag får användadet uttrycket. Vad är poängen med detta?Det vi har sett är ju att det snarare är en nackdelför att ha staten som delägare av tvåolika mycket tydliga skäl.Det ena skälet rör hur den här frågan över huvudtaget har kommit till. Det är inte så att regeringen harkommit till med en proposition för att be-reda de olika partierna i möjlighet att taställning till denna fråga. Trots att ärendet förbered-des i , trots att man hade gott omtid på sig valde man att inte gå till medpropositionen. På det viset städade man undan oppo-sitionens möjligheter till normal motionsbehandling idenna fråga.Men staten är också olämplig som ägare av ett an-nat skäl. Om ett dynamiskt företag ska kunna agerainternationellt, är det då rimligt att det måste begäraatt svenska staten ska gå till för att höja enlåneram för att man ska kunna fullfölja en affär? Detär det självfallet inte. Det är självfallet så att stateninte är lämplig som ägare vare sig av storproduceran-de företag eller av olika börser och värdepappersin-stitut av detta slag.Det är utifrån den grunden som vi moderater i lik-het med andra borgerliga partier har yrkat avslag pådetta utskottsinitiativ. Just på grund av att det harkommit den här vägen, som ett utskottsinitiativ, har viinte haft möjlighet att reservera oss i den delen ellerkunnat föra fram vår uppfattning, utan den finns iutskottsprotokollet. Där har vi kunnat invända mot attsjälva initiativet har tagits och även mot att man nuska höja låneramen. Och vi gör det av det skälet atthär i riksdag bör vi slå vakt om skattebeta-larnas pengar. Men vi gör det också av det skälet attdet ska finnas en rågång mellan stat och näringsliv.Vi gör det också av det skälet att svenska företag skakunna agera fritt och öppet på den internationellamarknaden utan att behöva ha sina beslut förankrade iSveriges riksdag.Men det finns inte heller någon nödvändighet i attfullfölja detta. Enligt vårt förslag vore det naturligaatt staten vid en nyemission i sålde sinateckningsrätter. Därmed får full möjlig-het att på samma villkor som genomföra ensådan här affär, om den trots allt på nytt skulle bliaktuell. Det är t.o.m. så att man då inte kommer attbehöva möta det motargument som man mötte i Lon-don, att man har en statlig delägare, med de argumentsom därav följer.Därefter bör deklarera att staten lång-siktigt bör avveckla sitt innehav i . Pådet viset bidrar vi här till att denna verksamhet, lik-som många andra verksamheter, kan agera fritt ochoberoende från staten och utan att i den dagliga verk-samheten styras av politiska beslut.Det är mot den bakgrunden som vi tillsammansmed andra reserverat oss. Av allmänna voteringstek-niska skäl yrkar jag inte bifall till de reservationer dethandlar om, men förklarar att vi självfallet stöderdetta och att vi självfallet också gärna vill höra argu-ment från de olika aktörer som vill att svenska statenska bli delägare i Londonbörsen.Anf. 131 ():Fru talman! Vi har en mängd invändningar avprincipiell och praktisk natur till det här ärendet.Gunnar har varit inne på flera av dem. Vianser när vi studerar tidsschemat att det hade funnitstid att lägga fram en proposition. Den hanteringsord-ning som man nu har valt innebär att oppositioneninte har haft möjlighet att väcka en motion och inteheller på ett riktigt sätt kunnat sakbehandla det härärendet.Nu ska alltså låneramen utökas med 200 miljonerkronor, trots att allt talar för att det inte blir någonaffär. Men låneramen är ju bara en tillfällig lösning.Det vet , som har talat sig varm förbudgetlagarna . Det krävs i ett senareskede att det skapas ett utrymme under utgiftstakenför de 500 kanske som det härkan bli fråga om.Det är klart, ska svenska staten som 9-procentigägare följa med OM runt om i världen när man skafullfölja sin affärsidé, nämligen att den nya tekniksom man har, som är en unik produkt, också ska kun-na innebära att man kan köpa flera andra börser, fårvi nog samlas ganska ofta här och försöka skaka framnya kapitaltillskott.Detta statliga ägande handlar inte bara om . var ledningen för inäringsutskottet. Man berättade att man räknar medatt av verksamhet är kvar iSverige 2002. Resten är utomlands. Man äger redanmer kärnkraft utanför landet än inom landet. Investe-ringsprogrammen handlar om 60miljarder kronor, varav man kan generera 20 miljar-der genom lån och genom att sälja ut icke kärnverk-samhet. Då måste man fråga : beredda att skaka fram kanske 40-50 miljarder föratt också ska kunna fullfölja sitt investe-ringsprogram?Så här kan vi ta företag efter företag. Det feltänktaäven i detta projekt är ju att svenska staten ska ägainternationell konkurrensutsatt verksamhet.Det är oerhört märkligt, tycker jag, att ett gammaltstatligt ägande i Stockholmsbörsen, som är historisktbetingat, där det fanns ett skäl för insyn, med auto-matik går vidare, att den anser attsvenska staten ska ha insyn i Londonbörsen, i Tokyo-börsen eller i Frankfurtbörsen. Jag vet inte vad nästaprojekt är för OM-gruppen.Men en sak är säker, om ska ha sta-ten som ägare kommer man att få det svettigt fram-över. För vi kommer icke att acceptera något annat änatt nya kapitaltillskott kommer att ske efter en bered-ning som är rimlig, efter att det skrivs en proposition,efter att det formuleras ett betänkande och efter att viröstat om detta i denna kammare. Med en sådan ägarekommer att vara fullständigt handikap-pad på den snabba marknad som det här är fråga om.Fru talman! Jag tycker att det är märkligt att man,trots att allt nu talar för att det blir ett nej, vill höjalåneramen och skapa ett ökat utrymme för expansionav de statliga åtagandena. Det skulle vara intressantom ville berätta vad det finns förbaktankar med att vi ska fatta detta beslut om att höjalåneramen, trots att allt talar för att affären inte kom-mer att bli av.Anf. 132 ():Fru talman, ledamöter, åhörare! För Centerpartietsdel vill jag deklarera att vi tycker att det ska finnas enbestämd anledning till att staten äger vissa företageller institutioner. Det ska vara noga avvägt och skö-tas ansvarsfullt.Centerpartiet har tidigare tagit sin del i ansvaretför att ska ha stabila institutioner på markna-den. Det innebär att vi har deltagit i utveck-lingen av . Men det blir en väldig skill-nad när detta företag deklarerar sin absoluta vilja ochintention att expandera också på Europamarknaden pådet sätt man har gjort. Det är en sak. Det kommer attkomma flera. Det har framgått i de handlingar somingår i prospektet till aktieägarna på Londonbörsen.Det finns ingen som helst anledning att vi ska spelamed skattepengar i ett företag som har en stor Euro-paexpansion i sikte på det viset. Det är inte heller ensärskilt vänlig akt utrikespolitiskt att genom statligtägande blanda sig i institutioner i ett annat land. Detär någonting som har kritiserats i och i kam-maren i samband med Volvoaffären som det en gångfanns diskussioner om - det eventuella samarbetetmed . Från svensk sida kritiserade man myck-et hårt den franska statens ägande i det bolaget. Dåhandlade det om en industrikoncern, inte en institu-tion.Det här var den ena delen av frågan. Skattebeta-larnas ansvar och deltagande i sådana experiment börstanna vid statsgränsen. Utomlands blir det en heltannan sak.Den andra halvan av frågan handlar om den be-slutsmässiga cirkus som har ägt rum. Det har varitnödvändigt att uppfinna nya saker och använda be-slutsordningar på ett otraditionellt sätt, vilket har gettresultatet att oppositionen har reserverat sig till för-mån för det förslag som majoriteten har lagt fram närdet gäller låneramen. Det är en något ironisk händel-seutveckling som är minst sagt ovanlig och somspeglar hur perspektiven och arbetssättet har vänts iden här frågan.Det här är inte bra för svenska statens trovärdighetoch inte heller för företagets trovärdighet, där vi börstödja företagets frihetskamp och möjliggöra att frittoch utan statligt deltagande göra den Europaexpan-sion som majoritetsägarna har bestämt sig för. Statenhar en aktiepost i , en minoritetspost, om9 %. Det ska vara en ansvarstagande, långsiktig mi-noritetsägare.I den långsiktigheten bör inte ligga ett finansielltkorståg ut över . Den tredje slutsatsen är attdet enda rimliga är att staten avvecklar sitt innehav iOM-gruppen.Anf. 133 ():Fru talman! majoritet skriver ibudgetbetänkandet att har de mest långt-gående planerna på utförsäljning av statliga företag.Det är säkert helt rätt. Vi tycker nämligen inte attstaten ska bedriva affärsverksamhet.Staten är den största företagsägaren i . statliga företagssfären är över 200 000 personeranställda. Värdena i företagen är mycket stora. I sfä-ren ingår några av största företag. Det ärdärför en viktig fråga för och svensk ekonomihur dessa företag sköts. Det övergripande målet förregeringen är att företagen ska skapa värde.Detta var ett citat ur regeringens skrivelse med enredogörelse för företag med statligt ägande. Vad maninte besvarar i den skrivelsen är den mest grundläg-gande frågan, nämligen varför staten över huvud tagetska äga och driva företag.Folkpartiet tycker att staten inte ska äga och drivaföretag. var emot att staten skulle gå insom delägare i Stockholmsbörsen redan i första vän-dan. Det som vi har sett bekräftar bara detfaktum att vi hade helt rätt.De motiv som man nu anger för att staten skafölja med till och vad det sedankan bli, är att man vill gardera sig mot att Stock-holmsbörsen blir utsatt för internationella uppköp. Dåkan man undra om ni inte är internationalister. Skainte de stackars engelsmännen vara garderade mot attutlänningar kommer och köper upp deras börs? Skasvenska staten vara den första som köper upp derasbörs, bara för att ni tycker att svenska staten ska gar-dera sig mot att någon köper vår börs? Argumentatio-nen är helt obegriplig, och det ska bli spännande attse om det kommer fram några nya argument. Förengelsmännen var just det faktum att svenska statenär ägare ett av många argument för att de inte tyckteatt detta var någon bra idé.Jag förstår det. Vi brukar ofta tala om Rosengren-rabatten på . Jag tror inte att det är någon över-drift att hävda att det skulle bli en Ringholmrabatt påOM. Därför tycker jag, precis som de föregåendetalarna, att svenska staten i fallet med Stockholms-börsen ska sälja eventuella teckningsrätter och sedandeklarera att staten tänker gå ur företaget, precis somstaten borde gå ur de andra statliga företagen.Det finns många olika skäl till detta. Ett av demest grundläggande skälen är att man måste skilja pådemokratisk styrning av och lönsamhetsstyr-ning av företag. Statens göranden och låtanden skakontrolleras genom öppenhet för insyn av medborga-re, medier och som en del i det demokratis-ka statsskicket. De spelreglerna fungerar inte somlönsamhetsstyrning av företag. Det är precis det vi nuhar sett. Staten som ägare kunde inte agera som deandra när det gällde OM Stockholmsbörsen. Menman kunde inte heller använda sig av de spelreglersom gäller i demokratin. Man kunde inte använda sigav de spelregler som ska finnas i arbetet med sådantsom staten äger och de spelregler som gäller för riks-dagen. Man gjorde en abrovink och skickade ett ut-skottsinitiativ utan ordentligt beslutsunderlag och därdet inte heller blir en ordentlig öppenhet och inte enordentlig möjlighet att lägga fram motförslag.Det här är ett av de bästa bevisen vi har fått, för-utom Teliadebacle och annat, på att staten inte skavara ägare av sådana företag.Fru talman! Därför tycker jag att ni från majori-tetssidan, som har alla möjliga åsikter om vad statenska äga och driva för typer av verksamheter somligger utanför statens uppgifter, inte ska bli oss andrasvaret skyldig om för det första varför ni vill gå runtde demokratiska spelreglerna, för det andra varför niöver huvud taget vill äga detta bolag och för dettredje varför ni vill gå ut över världen med ert företa-gande. Ni kan väl åtminstone hålla er inom Sverigesgränser.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag inte bifalltill någonting här. Vi har lagt fram våra budgetförslagoch yrkat bifall till dem.Anf. 134 ():Fru talman! Det står nu klart att OM-gruppensköp av Londonbörsen inte blir av i den form somplanerats. Men vi socialdemokrater kommer trotsdetta att yrka på en låneram på ,dvs. en höjning med 200 miljoner kronor.Den planerade OM-affären visar enligt vår me-ning på behovet av en högre låneram för oförutseddaändamål. Av officiella uttalanden kan vi också se attOM inte gett upp hoppet om samarbete med London-börsen.När bildades gick staten in som enav delägarna. Bakom det beslutet stod samtliga parti-er utom och Folkpartiet.Staten deklarerade då att det inte var frågan om entillfällig aktieplacering utan om ett stabilt långsiktigtägande. Mot denna bakgrund var det naturligt attstaten, liksom andra stabila ägare, var beredd att till-skjuta det kapital som behövdes för att genomföra enaffär som skulle stärka OM och Stockholmsbörsen.Vi socialdemokrater anser att staten ska vara engod och effektiv ägare med möjlighet att även taställning till snabba förändringar i den finansiellasektorn. Därför tvekade inte vi när det gällde att ta ettinitiativ i finansutskottet som gav den handlingsfrihetsom behövdes beroende på om köpet av Londonbör-sen blev av eller inte.För oss handlar det i grunden om Stockholmsbör-sens ställning. Stockholmsbörsen är viktig för Sverigeoch för att kunna förse expande-rande företag med riskkapital, för tillväxten och vårförmåga att hävda oss som spjutspetsland inom IToch medicin och för att etablera Stockholmsregionensom finanscentrum i en växande . MenStockholmsbörsen är också viktig för svenska företagverksamma utomlands.I DN:s artikelserie om kan vi läsaom den svenske entreprenören . , ett administrativt serviceföre-tag som bygger sin affärsidé på ett unikt IT-system.Företaget expanderar starkt i och , ochdet är aktuellt med börsintroducering , meninte på amerikanska Nasdaqbörsen, som han tidigaretänkt sig. "- Nej, vi satsar hellre på Stockholmsbörsen. Pre-nax är ett svenskt företag och vi vill inte lägga resur-ser på att göra om oss till ett amerikanskt, säger konstaterar att Prenax dessutom är alltför litetför att passa i portföljen hos amerikanska riskkapita-lister - - -. Bättre då att bibehålla den egna profilen.- Här i är det jättebra att varasvensk. Det ger ett företräde att vara annorlunda ochman får mer av kundernas tid - - -. "Så resonerar alltså en av de svenska entreprenörersom nu prövar lyckan utomlands. Det visar att Stock-holmsbörsen har en viktig roll att spela för växandesvenska företag såväl här hemma som utomlands.Därför är det viktigt att slå vakt om Stockholms-börsens ställning, särskilt - för att tala om internatio-nalisering, - i tider av globalisering dåvi kommer att få se mer av fusioner och samarbetemellan börser i . Små börser, som ,måste ha styrka att möta den utvecklingen. Det skergenom det kunnande, inte minst inom IT, som Stock-holmsbörsen har utvecklat. Det sker också genomstabila ägare, som ser den globala utmaningen och ärberedda att agera för Stockholmsbörsens bästa närverkligheten så kräver.När OM nu söker samarbetspartner och alliansmed en annan börs, som i Londonfallet, är det därförnaturligt att den svenska staten ställer upp som ägare- för Stockholmsbörsens framtids skull, för tillväxtoch jobb i Sverige.Jag beklagar verkligen att samtliga borgerligapartier nu väljer dogmatik i stället för Stockholms-börsens bästa. Jag vet att vissa partier har en principi-ell hållning när det gäller statligt ägande, men despelar i detta känsliga läge ett högt spel, som riskeraratt minska OM:s trovärdighet. Det naturliga vore juatt i detta läge samla sig, eller åtminstone besinna siglite av pragmatiska skäl.Men vad händer? Jo, i stället går den borgerligaoppositionen till kraftig motattack. Det största oppo-sitionspartiet, , kräver i detta känsligabudgivningsläge att statens engagemang i OM skaavvecklas. Hur ska Londonbörsens ägare tro på OM:sbud om staten, en av OM:s ägare, väljer att avvecklasitt engagemang i företaget? Vilken trovärdighet gerdetta åt OM:s bud? Svara på det, !Det finns en sak som talar mot statligt ägande, ochdet är politiker som inte är beredda att ta ägaransvar,som ser mer till politiskt maktspel än företagets bästa.Gunnar m.fl. verkar i det här fallet göra alltför att leva upp till det epitetet. Det är tråkigt ochtrist, och jag beklagar det - om inte annat så förStockholmsbörsens bästa.Till sist har jag en liten reflexion över det indigne-rade talet om utskottsinitiativ och brist på demokratim.m.Visserligen tycker jag att möjligheten till utskott-sinitiativ ska användas med restriktivitet och i sär-skilda fall. OM:s köp av Londonbörsen är ett sådantfall. Det har stor betydelse för Stockholmsbörsen och,som jag ser det, för tillväxt och jobb i . Dågäller det att agera snabbt. Och i det här fallet harfinansutskottet t.o.m. agerat snabbare än marknaden.Inte alltför sällan brukar också klagapå att politiska beslut tar , men går detplötsligt för snabbt. Hur ska ha detegentligen?Möjligheten till utskottsinitiativ finns de facto in-skriven i riksdagsordningen - det är inte odemokra-tiskt. Vill och , med KarinPilsäter, avskaffa den rätten eller modifiera den? Ärdet mer demokrati?Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets initiativom en utökad låneram.Anf. 135 () replik:Fru talman! Det var ett väldigt talande inlägg somvi fick höra från , med en målandebeskrivning just av Socialdemokraternas och derasstödpartiers otroligt oklara syn på rollfördelningen isvenskt samhälle, på rollfördelningen mellan mark-nad och stat och på rollfördelningen mellan politikeroch företagare, vem som ska sätta spelreglerna ochvem som ska vara ute och spela.Det är helt riktigt att det finns partier som har enmer principiell syn på vilka i ett samhälle som skadriva företag och vilka som ska stifta lagar. Det finnsockså vissa partier som tycker att man gör lite somdet hampar sig, som det passar sig, efter vilken dags-form man har eller hur frågor dyker upp.Argumentet för att genomföra den här utökningentrots att försöket att köpa Londonbörsen har fallit är,som själv sade, att det visar påbehovet av att ha en låneram för oförutsedda händel-ser. Vilka oförutsedda händelser är det? Är det att Vin & Sprit ska köpa ? Är det, som , att ska köpa något nytt kärnkraft-verk utomlands? Eller vad är det frågan om? Detkunde vara bra att veta vilken typ av begränsningar nitycker att det finns. Det kanske inte finns några be-gränsningar alls för hur ni vill åka jorden runt ochköpa upp olika typer av företag.Staten ska vara en god och effektiv ägare, sägerTommy Waidelich. Nej, jag tycker inte det. Statenska vara både god och effektiv som den som sätterupp spelreglerna för företagen. Jag tycker att denattityd som visade just gentemotde demokratiska spelreglerna kräver att han i sinreplik nu klargör lite tydligare om det är dogmatik atttycka att riksdagsarbetet ska präglas av öppenhet, attmedborgarna ska kunna granska och att det ska finnasett ordentligt beslutsunderlag.Anf. 136 () replik:Fru talman! Svaret på den sista frågan är att vi haren debattrunda just nu där alla har möjlighet att an-mäla sig. Vi har haft en diskussion i utskottet. Tjäns-temän från har varit där och före-dragit och har fått möjlighet att svara på frågor somledamöterna har ställt. Vi har haft dokument framme,osv.Men som jag säger har detta också varit ett falldär det har handlat om att agera snabbt. Då har vianvänt oss av den demokratiska möjlighet som finnsenligt riksdagsordningen och utnyttjat rätten till ut-skottsinitiativ.Jag förstår inte det indignerade talet om brist pådemokrati. Jag tycker faktiskt att det skorrar falskt.Om man tittar och jämför hurmånga utskottsinitiativ som tagits vart och ett av åren,ser man ganska klart att rekordet ligger under deborgerliga åren. slogs rekordet med såmånga som 42 utskottsinitiativ. Var det odemokra-tiskt? Jag tycker att talet om demokrati skorrar väldigtfalskt när det gäller rätten att ta utskottsinitiativ.Jag tycker, som jag sade, principiellt att den härrätten, den här möjligheten, ska man använda medrestriktivitet och i särskilda fall. Detta var ett särskiltfall. Det handlade till syvende och sist om Stock-holmsbörsens framtid.Anf. 137 () replik:Fru talman! Vi kan tala länge om utskottsinitiativ,vilken orsak det finns, vilken möjlighet det finns förmänniskor att sätta sig in i detta och av vilken anled-ning man tar dem, men det finns inte tid till det nu.Jag diskuterar det gärna vid ett annat tillfälle.Det intressanta är att i det här fallet har ni tagit ut-skottsinitiativet därför att ni ville gå runt de demo-kratiska spelreglerna. Det är detta som är problemet.Det material vi fick kom från ,men det kan ingen annan människa ta del av. Detfinns inte här i utskottsbetänkandet.