prot · GN09124 · 2000-06-08 00:00:00 — Sedan är jag fundersam på om majo-riteten verkligen tolkat på ett korrektsätt när den säger att han uppgett att de särskildaomröstningsreglerna aktualiserades först genom pro-tokollsanteckningen vid mötet den 8 december 1999.Anteckningen gällde då lokaliseringen av affärsom-rådena.Det var nämligen så att jag vid utfrågningen ställ-de en fråga till om en sådan hänvisningi diskussionerna gjordes. Här citerar jag Kark frånutfrågningen. Han sade: "Det framfördes åtminstonetill mig av vice ordförande ". Det förefallerför mig rimligt att dessa uppgifter förekom i styrelse-diskussionen, men det är mer en radanmärkning isammanhanget.Anf. 81 ():Fru talman! Jag ska försöka att fatta mig kort medtanke på tiden.I granskningsanmälan begärs att KU ska granskanäringsminister tjänsteutövande i sam-band med Telia-Telenor-affären och regeringenshandläggning. Som underlag för detta har KU haftganska gediget material både från svenska och norskasidan, och då bl.a. de respektive propositionerna.Det som uppenbart spräckte sammanslagningenav var skilda uppfattningar om aktie-ägaravtalet, aktieägaravtalets innehåll och särskildabestämmelser om särskilda omröstningsregler förvissa typer av styrelsebeslut.Det är därför väsentligt att försöka få svar på omBjörn och den kändetill eller borde ha känt till att den norska regeringenhade en annan uppfattning om innebörden av be-stämmelserna än vad man hade på den svenska sidan.Därmed hade de också kunnat agera för att förhindraeller förändra händelseförloppet.I det material som har hafttill sitt förfogande framgår att och rege-ringen haft tillgång till information som klart visadeatt den norska regeringen hade en annan uppfattningom omröstningsbestämmelsernas omfattning än densvenska regeringen redovisat för utskottet. Frågan omBjörn vidtog några åtgärder med anled-ning av detta är då berättigad.Vi kan också konstatera att dock ickefick information om ägarnas olika uppfattning omaktieägaravtalet inför dess godkännande av samman-slagningen. Utfrågningen har gett konstitutionsut-skottet svar på att det inte lämnats några instruktionertill de styrelseledamöter som den svenska ägarennominerat. Inte heller har före detavgörande styrelsemötet vidtagitnågra åtgärder med anledning av den norska uppfatt-ningen av aktieägaravtalet, trots varningar om skildaåsikter. Några initiativ gentemot den norska regering-en har inte heller tagits för att undanröja motsättning-en.Centerpartiet anser att regeringen haft en skyldig-het att tillse att avtalet fullföljts. Det måste ha ålegatBjörn att vårda aktieägaravtalet, och dethar inte skett på ett tillfredsställande sätt. Därförmåste anses ansvarig för detta.Centerpartiet ställer sig därmed bakom skrivningen ireservation nr 4.(forts. 6 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.5 § FrågestundAnf. 82 TALMANNEN:I dagens frågestund deltar följande statsråd: utri-kesminister , statsrådet , stats-rådet , miljöminister statsrådet . Varsågoda att ta plats.Utrikesministern besvarar såväl allmänpoli-tiska frågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde.Frågor till övriga statsråd ska avse deras respektiveansvarsområden.Jag lämnar ordet fritt.Ozonskiktets uttunningAnf. 83 ():Fru talman! Jag har en fråga till miljöministern.Uttunningen av ozonskiktet är ett av jordensstörsta miljöproblem. Ett av 15 miljökvali-tetsmål är att ozonskiktet ska utvecklas så att det gerett långsiktigt skydd mot skadlig ultraviolett strål-ning.Vid ett seminarium presenterades forsk-ningsresultat som visar att en 60-procentig minskningav ozonskiktet över har skett mellan januarioch mars . har man trott att ozonlagretsuttunning successivt skulle minska, men har detvisat sig att det finns ett samband mellan ozonskiktetsuttunning och ett annat stort miljöproblem, nämligenväxthuseffekten. De ökade koldioxidutsläppen ledertill att ozonskiktet snabbare tunnas ut. Detta är myck-et oroande. Forskare ber föräldrarna att se till attbarnen har på sig åtminstone en T-shirt och en hatt påsig på badstranden . Det finns risk förhudcancer. Solens livgivande strålar förvandlas till etthot.Min fråga till miljöministern är vad han avser attvidta för åtgärder i denna fråga, en ödesfråga somhandlar om vår framtid och vår livskvalitet.Anf. 84 Miljöminister ():Fru talman! Låt mig först gratulera och till utnämningen av Matztill språkrör. Jag ser fram emot lika bra samarbetemed som jag har haft med BirgerSchlaug. Vi kommer att ha mycket med varandra attgöra, och jag tror att det blir väldigt bra.Den fråga som tar upp ärnaturligtvis en fullständigt avgörande framtidsfråga.Jag såg också med oro den koppling som finns mellanozonfrågan och klimatfrågan. När vi genom kol-dioxidutsläppen värmer atmosfären innebär det attstratosfären blir kallare. I stratosfären försvinner detdärmed mer ozon, och ozonskiktet tunnas ut. ÖverArktis innebär detta dessutom att det uttunnade ozon-skiktet sprids ned över kontinenterna på ett annat sättän över . Det gör att vi även i nu kanse uttunning av ozonskiktet över delar av landet.Det här innebär ännu starkare krav än tidigare påatt vi ska driva en progressiv, stark och tuff klimat-politik framöver. Det innebär dessutom att vi ska dralärdom av de positiva erfarenheter vi har från attutmönstra de kemikalier som bidrar till att uttunnaozontäcket.Fru talman! Jag hoppas att en följdfråga så att jag kan utveckla mitt svar.Anf. 85 ():Fru talman! Jag får tacka miljöministern för enfylligare beskrivning av problembilden. Jag skullevilja fråga vilka konkreta åtgärder miljöministernavser att vidta i denna fråga. Det behövs mer än vadvi har gjort.Anf. 86 Miljöminister ():Fru talman! Ozonfrågan är också en av miljöpoli-tikens success stories. Vi har på väldigt lyck-ats få bort nästan all användning av ozonnedbrytandemedel i den industrialiserade världen. Däremot ökaranvändningen, och dessutom smugglingen, i denfattiga världen. Det här är en fråga som jag tar upp ialla de internationella sammanhang där jag deltar.Senast var den frågan aktuell vid det miljöminister-möte i som vi hade ochdär ozonfrågan var en av de viktigaste frågorna. Härkommer det att krävas starka åtgärder även i framti-den. Förmodligen måste vi också vara villiga att bidramed ekonomiska medel för att få en snabbare av-veckling av medlen i de fattigare länderna.När det gäller klimatfrågan och kopplingen tillden finns det naturligtvis ingen möjlighet att på tvåminuter svara på frågan vilka åtgärder som behövervidtas. Jag har på mitt bord ett betänkande på 800-900 sidor från . Det här blir en frågasom vi alla kommer att dras in i, oavsett vilka fac-kområden politiskt vi arbetar inom . Det kommer att krävas stora tunga åtgär-der under en lång följd av år framöver.Anf. 87 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att vi har mins-kat användningen av ozonnedbrytande ämnen, ochdet är jättebra. Men det problem jag vill fästa upp-märksamhet på var just att de ökande koldioxidut-släppen förvärrar ozonproblematiken trots att vi harlyckats minska användandet av ozonnedbrytandeämnen in väst.En konkret fråga är: Anser miljöministern att enökad koldioxidbeskattning är ett viktigt redskap föratt komma till rätta med både växthuseffekten ochozonnedbrytningen?Anf. 88 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att en ökad koldioxidskattoch en förändring av koldioxidbeskattningen kommeratt bli aktuell som vi har fram-över och där vi är överens om att fortsätta skatteväx-lingen. Däremot tror jag inte att vi ska tänka på atthöja den del av koldioxidskatten som betalas av bi-listerna just . Bilisterna har drabbats av en ökadbensin- och dieselnota på ,alltså mer än hälften av den tioåriga skatteväxlingsom vi är överens om, på knappt ett och ett halvt år.Bara momsökningen belöpersig till mellan 3 ½ och . Däremotinnebär de höga bensinpriser vi nu har en möjlighetatt studera vad högre bensinpriser får för effekter ipraktiken.Just nu tycker jag inte att vi ska fundera på, medde höga bensinpriser och den snabba höjning vi harbakom oss, att ytterligare höja bensinpriset. Detskulle drabba många människor som är bundna vid attanvända bilen väldigt hårt. Däremot kommer vi na-turligtvis mer långsiktigt att jobba vidare med eko-nomiska styrmedel, inklusive skatteväxlingen.Visumkostnaden till RysslandAnf. 89 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till utrikesmi-nister , och det gäller kostnader för visumtill . är visumkostnaderna uppe i per person, och dessutom tillkom-mer oftast invitationskostnader på lika mycket perperson. Ryssarna betalar ungefär 200 svenska kronorför att få visum till och får betala 14 dollarför att resa genom . Enligt uppgift kostar detingenting att åka mellan och Norge.Det här betyder oerhört mycket för vårt samarbeteuppe i . Jag undrar vad utrikesminis-tern gör för att minska visumkostnaderna. Är detmöjligt att göra upp ett avtal liknande det avtal somNorge och har?Anf. 90 Utrikesminister ():Fru talman! Vi har hört om dessa problem medhöga visumkostnader. Det har också kommit uppgif-ter om att det på annat sätt har varit svårt och problemmed viseringarna och med utbytet. Det är väldigtolyckligt eftersom en stor del av hela vår strategi förÖstersjö- och just handlar om att viska ett väldigt aktivt direkt utbyte mellan människor-na som bor där.Sverige tog upp detta i direkta kontakter medRyssland i . Sedan har man tillsatten gemensam arbetsgrupp som har börjat förhandlanu . Förhoppningen är att man under åretska kunna komma fram till ett avtal som gör att detska bli både billigare och enklare, och därmed för-enklas det samarbete som beskriveroch som är väldigt viktigt för vårt fortsatta utbyte.Anf. 91 ():Fru talman! Jag får tacka utrikesministern för detpositiva svaret. Det är, som utrikesministern ocksåsade, oerhört viktigt för oss att kostnaderna på någotsätt minskas.Om vi inte har bra grundförutsättningar för sam-arbetet och om organisationer och enskilda måstebrottas med ekonomiska och byråkratiska hinder blirdet svårt att få ett utbyte som fungerar.Jag är mycket tacksam över att dessa diskussionerhar påbörjats.Debatt kring EU:s framtidAnf. 92 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet kammaren debatterade utrikesutskottets betän-kande om verksamheten i Europeiska unionen 1999var det dagarna efter hade gjort ettdebattinlägg där han målade upp federationen, Euro-pas förenta stater.Vi som debatterade betänkandet hade olika åsikterom den federala tanken, men en sak var vi eniga omoch det var att vi välkomnade debatten om EU:sframtid. Går vi mot en federation eller inte? Villsvenska folket ha en sådan?Dessa frågor har det varit ganska tyst om i Sveri-ge, även om det på DN:s debattsida förekommit endel inlägg, och där har även utrikesministern deltagit.Jag anser att detta i högsta grad är en demokratifråga.Jag undrar om statsrådet håller med om det och vadregeringen i så fall vill göra för att få i gång en breddebatt ute i landet om dessa frågor.Anf. 93 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill börja med att kommenterafrågan eftersom jag är ett av de statsråd som har för-sökt att få i gång en debatt kring dessa frågor.Vi tycker naturligtvis att det är viktigt med en de-batt i det svenska samhället kring EU:s framtid, ochdet är en utgångspunkt för den svenska regeringen.Samtidigt har vi pekat på att vi inte har den federalis-tiska grundtro som utrikesminister har.Fischers tal har också mottagits i väldigt mångaeuropeiska länder med samma inställning: intressantakademisk debatt, men ingenting som flertalet länderi EU vill se utvecklas i Europa.Sedan kan det vara svårt att utveckla en mergrundläggande debatt om tal på denminut som jag har till mitt förfogande här, Menmycket kort vill jag tillägga att vi dessutom ser riskenatt en debatt om att försöka att skapa ett federalt Eu-ropa just nu kan försvåra och fördröja det som är vårhuvudfråga, nämligen utvidgningen av den europeis-ka unionen.Anf. 94 ():Fru talman! Frågan gällde inte direkt federationeller inte. Den debatten kan vi föra någon annanstans.Vad jag menade var att det vore bra om vi lyfte uppden här debatten så att det inte bara blev en akade-misk debatt här och ute i , utan så att debattenverkligen kom ned till vanliga människor och väljare.Det är de som behöver debattera frågan: Hur vill viatt EU ska se ut? I vilken riktning vill vi gå?Då tror jag att man på något vis måste få i gång enbred debatt ute i landet, och regeringen måste kansketa initiativ till en sådan även om vi och utrikesminis-tern hjälper till, vilket är bra att hon har gjort.Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer fullständigt i WillySöderdahls beskrivning här. Det är oerhört väsentligtatt vi i för en diskussion och debatt om deneuropeiska unionens framtid och att det inte är endebatt och diskussion som begränsar sig till ett fåtal.Den europeiska unionens fortsatta utformning ochhur vi i bättre än ska kunna föra debattom sakfrågor och om hur unionen som sådan fungerarär jätteviktigt för oss alla. Vad som händer i EU på-verkar alla i . Jag önskar också se mer avdiskussion och debatt på den här punkten i Sverige.Det finns anledning att konstatera att , som avlämnade sitt betänkande,betonade vikten av en sådan här diskussion. Rege-ringen har därför sett till att remisstiden i anslutningtill är lång. Vi kommer ocksåatt inrätta en demokratidelegation som har som ett avsina syften att stimulera debatt och diskussion omdemokrati i , och där kommer självfallet EU-frågorna att ingå.Ny reaktorsäkerhetsutredningAnf. 96 ():Fru talman! Den senaste svenska reaktorsäker-hetsutredningen gjordes 1979 - före folkomröstning-en. har det, som bekant, hänt en del saker,t.ex. i Tjernobyl, det har skett en utveckling på olikaområden och det är många problem som har visat sig.Inte minst kan vi se att också hälso-riskerna vid en olycka har felbedömts. Antalet fall avsköldkörtelcancer runt Tjernobyl uppgår till minst11 000 - man gjorde en helt annan bedömning frånbörjan.Min fråga till är om han och rege-ringen är beredda att nu tillsätta en svensk reaktorsä-kerhetsutredning som också omfattar hälsoaspekternaoch gör en inventering av det problemområde som vinu har efter den senaste utredningen.Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Ja, vi är beredda att tillsätta en sådanutredning, och vi ligger ganska långt framme i förbe-redelserna.Några av de problem som bör aktualiseras i en så-dan utredning har redan vår myndighet arbetat med.Det gäller t.ex. behovet av nya standarder för 2000-talet och de säkerhetsmässiga konsekvenserna av denavreglerade elmarknaden.Det är riktigt som säger, att det ärlänge sedan som det gjordes en renodlad kärnreaktor-säkerhetsutredning. Men har vi byggt uppen myndighet som granskar säkerheten vid kärnkraft-verken och som har mycket hög kompetens. Manligger i internationell toppklass på det här området.Kärnkraftssäkerhetsproblemen är långt ifrån undan-skymda. De finns med på väldigt hög nivå och där detfinns en väldigt hög kompetens.Vi är beredda att tillsätta en sådan utredning ochligger ganska långt framme. Frågan är bara när vi skasätta den i sjön.Anf. 98 ():Fru talman! Det var roligt att höra, och då är detklart att nyfikenheten blir större. Jag undrar när, ivilken form, blir den parlamentariskt sammansatt,vilket utseende kan den komma att få osv. Jag kanmed en gång rekommendera en parlamentarisk sam-mansättning. Det har den fördelen att det blir en stör-re förankring i en bredare krets än den som regering-en - med all respekt - representerar.Det är också bra att ministern gör iakttagelsen atttrots att man har kompetenta myndigheter på dessaområden finns det miljöproblem typ kemikalier ochtyp biologisk mångfald, som inte är något problem.Då och då finns det skäl att samla ihop sig och göraen bedömning. Kemikalier är ju det klassiska proble-met. Själv har jag suttit med i tre eller fyra kemika-lieutredningar, trots att det finns en kompetent kemi-kalieinspektion.Blir det nu en rejäl statlig utredning kring reaktor-säkerheten med beaktande av hälsoaspekterna är detutomordentligt bra. Och kan miljöministern vara litemer precis blir jag ännu gladare.Anf. 99 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror inte att jag behöver att varadet. Jag har gett ett väldigt positivt svar på den härfrågan. Vi är på gång och är förberedda för att tillsättadenna utredning.Jag tycker liksom att den här ty-pen av undersökningar kan behövas även om vi harbra och kompetenta myndigheter. Det gjordes enutredning där bl.a. internationell expertis be-dömde den svenska kärnkraftsinspektionen. Efterdetta har det vidtagits smärre ändringar, men i stortsett gjorde SKI redan då en väldigt positiv bedöm-ning.När vi ändå talar om svensk kärnsäkerhet kan viinte bortse från de problem som finns kring våragränser. Jag är oerhört tillfredsställd över att Tjerno-byls sista reaktor i drift nu kommer att stängas av.Sverige har via EU deltagit i säkerhetsarbetet när detgäller det kärnkraftverket.Vi har också beslutat oss för att öka stödet till sä-kerhetsarbetet vid , och vi deltar i det arbetetbåde via EU och via bilateralt samarbete. Jag kommeratt åka till för att delta i en gi-varkonferens för att öka stödet till säkerhetsarbetetvid Ignalina.Barsebäcks stängningAnf. 100 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till miljömi-nister som bor i , i , ser väldigtmycket fram mot de ökade kontakterna över Öresundsom vi kan förvänta oss. Det blir ökad rörlighet övergränsen. Men allt som kommer över gränsen är intealltid positivt, och då tänker jag på miljögifter.Barsebäcks andra reaktor ska ju stängas den30 . Enligt nya statliga utredningar med-för denna avveckling kraftigt ökade koldioxidutsläppoch risk för en kraftig ökning av import av danskkolkraft. Det elsparande och den elhushållning somdet har talats om har inte kunnat genomföras i Sveri-ge.Min fråga är: Tänker miljöministern hålla fast viddetta avvecklingsdatum, trots de negativa uppgiftersom har kommit fram i bl.a. statliga utredningar?Anf. 101 Miljöminister ():Fru talman! Det beslut som finns gäller. Den tidi-gare avvecklingen av var tvungen attskjutas framåt i tiden. Det är väl möjligt att det kanleda till att även kommer att stängas avnågot senare än enligt beslutet.Låt mig sedan säga - det är väl tionde gången jagreagerar på det här väldigt förenklade sättet att be-skriva miljöproblemen i samband med avvecklingenav kärnkraften - att för det första är kärnkraften i sigett miljöproblem. Vi talade precis nu om de säker-hetsproblem som finns kring kärnkraften. För detandra är det inte så att de länder som vi nu köperelkraft ifrån har fritt fram att öka sina utsläpp av kol-dioxid, kväveoxid, svaveldioxid, ammoniak ellerlättflyktiga organiska ämnen, utan de arbetar ju medsamma åtaganden internationellt som vi gör i Sverige.De måste kraftfullt minska sina utsläpp på alla dessaområden. Det är det som kommer att styra hur föränd-ringen blir framöver när det gäller produktionen av eloch vilken typ av el som vi kommer att importera.Dessutom menar jag att vi naturligtvis bör strävaefter att vara självförsörjande på el även om vi har enfri elmarknad, så att vi kan säga att vi inteköper mer el från omvärlden än vad vi säljer till om-världen.Anf. 102 ():Fru talman! I är försurningen värre än i öv-riga . El köps där den är billigast. Ett faktumär att inte har samma skatter på kolkraft ochinte heller samma miljökrav. Men det handlar ju intebara om och , utan det handlar ocksåom roll internationellt och möjlig-het att påverka bl.a. växthusgaserna.Det finns en massa argument när det gäller snabb-nedläggningen av . Kostnaden beräknas förBarsebäck 1 till över 8 miljarder. Men med kvarär det ändå viktigt att veta att om inte el- och ener-giomläggningen fungerar är vi beredda att skjuta uppstängningen, som i och för sig redan nu är olyckligtbeslutad.Jag tolkar miljöministerns svar som att miljömi-nistern är påverkbar för argument och att han, ommiljömålen inte kommer att och om de siffrorsom utredningen kommit fram till verkar hålla sig,kan tänka sig att skjuta upp stängningen.Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Vi gör naturligtvis den bedömningennu inför stängningen av . En förutsättningär att vi ska kunna ersätta med förnybarel, dvs. att vi inte ska ersätta det med ökad import avt.ex. kolbaserad el från utlandet. Det är förutsättning-en för stängningen av nästa aggregat. Därför har visatsat stora resurser för att hitta ersättningsel och föratt hitta sparmöjligheter, och vi har kommit en bra bitpå väg. Det kommer också att påverka tidpunkten dånedläggningen ska kunna äga rum.Jag är naturligtvis inte som miljöminister ellermedborgare glad över att vi köper kolbaserad el frånomvärlden. Jag vill kunna ersätta den kärnkraft somvi lägger ned, och som vi måste lägga ned förr ellersenare, med el från förnybara energikällor och medelhushållning. Det finns en väldig potential för attminska elförbrukningen.SkogsbruksmuseumAnf. 104 ():Fru talman! är det enda land i ,förutom av kanske naturliga skäl, som inte harett centralt skogsbruksmuseum med ett övergripandeansvar för att dokumentera utvecklingen i skogsbru-ket. Det finns ett museum, Stiftelsen iLycksele som är ett regionalt museum. Museet har ipraktiken haft det här ansvaret och har klaratav det ganska bra. Jag tycker att det är lite märkligt,om man ser den betydelse som skogsbruket har haftför och hela ekonomi, att vi inte harett nationellt museum som ansvarar för det här områ-det.Min fråga, som väl får riktas till statsrådet , är om regeringen anser att det borde finnas ettmuseum med ett nationellt ansvar för skogsbruketoch dess historia.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! Jag måste nog göra besviken och säga att jag får be honom återkom-ma med en skriftlig fråga till kulturminister . Det är hon som ansvarar för museifrågorna,och vi har en ganska strikt uppdelning på departe-mentet mellan ungdoms- och idrottspolitik och mu-seifrågor. Tyvärr har jag inget bra svar på din fråga.Anf. 106 ():Fru talman! Då kanske jag får ställa frågan till ettannat statsråd. Statsråden har ju tagit sig friheten attbyta när de har svarat på frågor.Jag tänkte att det kan vara intressant att höra syn-punkten från miljöministern, som också hanterar endel av skogsfrågorna framför allt med inriktning påden del i skogen som har att göra med miljöfrågor.Det vore ju bra med ett nationellt musealt ansvar fördessa frågor. Det vore roligt att höra hur miljöminis-tern ser på frågan om ett nationellt museum medansvar för skogsbruket och dess historia.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Spontant tycker jag naturligtvis att dethär är en väldigt bra idé. Jag blev på sätt och vis liteförvånad över att vi inte redan har ett sådant museummed tanke på att till täcks av skogoch skogen spelar en så alldeles central roll i vår egennaturuppfattning och också för vår försörjning. Jagtycker att det är en väldigt bra idé. Jag får väl diskute-ra med och hur vi kan åstadkommadetta.Sedan är det klart att vi har massor av skogsmuse-er i det att vi har många naturrum runtom i ,som ju ofta speglar naturen eftersom skogen är sådominerande i den svenska naturen. Men just att haett nationellt ansvar tror jag kan vara en extra poäng.Nyanlända invandrare och flyktingarAnf. 108 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet 25 maj var personal från Integrationsverketoch hälsade på oss i socialförsäkringsutskottet. Vifick veta att man nu skulle rikta fokus på nyanländainvandrare och flyktingar och koncentrera sig påarbete och utbildning, inte på boende. Vidare skulleman arbeta individuellt med invandrare och flykting-ar. Jag har funderat på detta alltsedan besöket.Jag har först två delfrågor. Hur går detta indivi-duella och att inte arbeta med boende ihop med tidi-gare anlända som behandlas i grupp? Vi fick härom-sistens ett förslag som väckte kritik, nämligen attskicka invandrare i ut i landet. Hur stäm-mer dessa två saker överens?