prot · GN09128 · 2000-06-15 00:00:00 — Jag tvår inte mina händer för mix-taxan, och jag dribblar inte heller.Det hade varit bättre för debatten om de borgerli-ga partierna inte hade lagt ut dimridåer om att mix-taxan försämrar för de fristående alternativen, för detgör den inte.Däremot håller jag med om att de föräldrar somav olika anledningar väljer att vårda sina barn hemmainte får del av de pengar som går till maxtaxan -det är alldeles riktigt.Som det nu är så tar föräldraförsäkringen slut efter12 månader. Men som en del av budgetuppgörelsenkommer det att vara 13 månader snart, och vi har sommål att förlänga föräldraförsäkringen till 15 månader.Sedan vill vi fylla ut tiden mellan 15 månader och treår med ett dubbelt barnbidrag för de barn som inte ärinskrivna inom barnomsorgen.För att råda bot på obalansen kommer vi också attlägga fram ett förslag i höstens motionstid om att manska få möjlighet att vara anställd som kommunaldagbarnvårdare åt eget barn. Där finns det en majori-tet i om de borgerliga partierna väljer attstödja detta förslag.Även är lite för att beskri-va hela EMU-problematiken så kunde det ändå varaintressant att höra åtminstone ett förslag på hur krist-demokraterna vill motverka i EMU och EU.Anf. 30 () replik:Herr talman! Jag är naturligtvis mycket impone-rad av att har den tilltron till oss att vikan motverka . är det ju så att mammoninte bara huserar i , utan han - för det är välen han - är globaliserad och internationalise-rad. Och hjälper det inte alltid så mycket vad vitycker i den här kammaren. Men ett faktum råder: Vibehöver ty oss till andra ekonomier för att över huvudtaget kunna försvara vår lilla svenska ekonomi mot deenormt starka krafter som, om vi nu ska användauttrycket, är i besittning av.Sedan är det det här vanliga med Miljöpartiet.Man säger: Ja, nu har vi ställt upp på detta, men se-dan kommer vi med en motion här framöver, och såsmåningom lägger vi fram det förslaget.Man vet aldrig var man har er. Ni har ju gjort uppnu med Socialdemokraterna, och de sitter naturligtvisoch håller andan. Står ni för uppgörelsen, eller står niinte för den?Det är det faktiskt ingen som vet . Vid varjeanalys som görs i medierna säger man att man interiktigt vet hur kommer att ställa sig i dehär frågorna framöver. Nej, det vet vi inte efter re-plikskiftet med här heller.Anf. 31 ():Herr talman! När det är slutdebatt i kammaren såbrukar vi som är partiledare ganska mycket stå ochgnälla över det som har varit. Möjligen är det det somgör att vi inte är så populära, i alla fall inte alla avoss, som partiledare i den här typen av arbete.Jag ska inte bara gnälla , utan säga att detfinns en del saker som faktiskt har varit bra. Vi haråstadkommit en del bra saker under det gångna året.Det viktigaste tycker jag är att vi tack vare enfredlig utveckling i vår omvärld har kunnat frigöraresurser till vård och omsorg. Det har varit, och är, ettviktigt beslut. Det innebär en rejäl satsning på pri-märvård, äldreomsorg och psykiatri samt ökad till-gänglighet och mångfald i vården. Allt detta ska kun-na byggas efter lokala förutsättningar, även om det ärett nationellt ansvar att se till att det drivs i gång ettförändringsarbete.För oss i är det inte någon ideolo-gisk fråga vem som äger vården, som det ju är på liteandra håll. Det tycker jag är en praktisk fråga - det ären fråga om efterfrågan på och tillgång till bra vård.Det som är en ideologisk fråga för oss är att vårdenska ges efter behov och vara solidariskt och rättvistfördelad, och det är någonting annat.De här fyra områdena kommer att vara viktiga närdet gäller att ge ny inriktning på vården. Det räckerinte med det som i går redovisade somen handlingsplan, och som bygger mycket på detgemensamma arbetet. Det finns mycket övrigt attönska om hur en nationell handlingsplan för vårdenskulle se ut. Men det finns säkert utrymme att ge sig ikast med ett sådant arbete under de kommande åren.Den andra sidan av myntet var försvaret och för-svarets nya organisation. Den kommer att ge ossbättre möjligheter att möta nya typer av hot. Vi harfått en sårbarhet i samhället som har ökat på mångasätt, och blivit förändrad. Vi måste förebygga densårbarheten med mer sofistikerade metoder än kano-ner.Den omställning som vi genomför nu leder till ettbättre försvar - lite i likhet med den diskussion somjag tycker man kan föra från tid till annan för att sevad som har hänt på energiområdet. Jag är övertygadom att vi kommer att kunna föra något av sammadiskussion när det gäller försvaret ochvad vi gjorde av de resurser som blev över. Var deträtt inriktning, eller var det inte? Jag välkomnar alltsåatt vi gör en sådan summering och servilken väg som var den riktiga och rätta.Vi vill vara med om att forma ett modernt försvarsom klarar av att försvara internationella och natio-nella nära värden. Det innebär förstås också att vi skaha ett ökat säkerhetspolitiskt samarbete och ökadsamordning. Men det finns inte skäl att ompröva vårmilitära alliansfrihet i ett säkerhetspolitiskt perspek-tiv.Det andra, herr talman, som man kan vara gladöver är att vi har en god ekonomisk utveckling i Sve-rige, för så är det ju. Det krävdes stort politiskt modatt genomföra en sanering av ekonomin av det slaget.Det politiska ledarskap som då användes skördarSverige som nation nu frukterna av. Men vi kan intebara njuta de frukterna, utan nu ska vi också skaparättvisa och förändring.Jag menar att det behövs en fortsatt förändring avsvensk ekonomi för att den ska fortsätta att varaframgångsrik. Trots den goda högkonjunktur som vihar , präglas stora delar av av arbetslöshet,avfolkning, tomma lägenheter och en tilltagandesegregation. Tillväxt sker bara i vissa delar av vårtland. håller på att tudelas.Vi menar att vi måste ha en fortsatt reformpolitiksom syftar till att stärka den enskilda människansmöjligheter och utveckla de enskilda småföretagensmöjligheter. På det sättet kan vi skapa tillväxt i helalandet. Vi måste sänka skatterna, göra det lättare attstarta och driva småföretag och förbättra skolan ochinfrastrukturen.Herr talman! När man säger infrastruktur leder detsnabbt in på detta med bredband. Jag läste i tidningeni dag att när man säger bredband i den politiska de-batten numera så fnissar omgivningen, eftersom mantar i en fråga av det slaget. fnissade inte AlfSvensson, men det var en grej i det sadedär jag inte riktigt gör samma bedömning. sade att vi inte kan skapa trygghet via Internetoch bredband. Det är naturligtvis på sitt sätt rätt. Menjag tror att det i det synsättet ligger möjligen ett ifrå-gasättande av det här nya instrumentet som en del iatt faktiskt skapa trygghet i samhället.Om vi använder det nya instrumentet rätt överhela landet ger det möjlighet till den distansutbildningsom ger människor trygghet. Använt rätt leder natur-ligtvis utnyttjandet av informationstekniken i form avbredband till att vi kan nyttiggöra oss det som liteförenklat heter telemedicin. Vi kan höja kvalitet ivården av äldre människor utanför de orter som hartillgång till en gott vårdsystem. Jag tror att det skapartrygghet. Vi behöver arbeta nära varandra som män-niskor. Jag tror att vi måste bejaka de här nya instru-menten som en del i trygghetsskapandet.Nu ska jag kanske inte referera mer till , men jag såg någonstans att sade inte kan köra timmerstockar, timmerlass ellernågot sådant på bredband. Det är begriper jag ocksåatt man inte kan göra. Men man kan inte köra di-stansutbildning på en asfalterad väg. Det går inteheller. Vi måste ha förmågan att kombinera både dehär grejerna om vi ska kunna se på infrastrukturen pårätt sätt.Herr talman! Jag tror alltså att en digital allemans-rätt vore bra. Det är inte det som regeringen har ska-pat. Jag kommer att granska detta sedan. Näringsmi-nistern har sagt att kommer av be-folkningen i landet att ha tillgång till bredband. Det ärvåren 2002. Vi ska kolla det. Jag tror tyvärr inte attdet arbete regeringen bedriver på det området ledertill det. Men det är en senare fråga.Den tredje delen jag vill ta upp är att det har varitbra att det funnits möjligheter att skapa överenskom-melser inom familjepolitiken. Det har skett. Familjervill ha valfrihet och mångfald. Familjer vill ha bättreresurser. Så är det.Nu finns det ett gemensamt borgerligt alternativtill maxtaxa. Det lägger grunden till att alla familjerfår lika möjligheter, men lösningen behöver inte varalikadan. Det borde stämma med politik.Men trots det här resonemanget som fördes alldelesnyss stämmer inte det. Det är alldeles uppenbart attMiljöpartiet har sålt smöret till Socialdemokraternaoch möjligen också tappat pengarna.Jag hoppas, , att det ska varamöjligt att diskutera de här frågorna. Jag hoppas attdet ska vara möjligt att nå breda lösningar med deninriktning som jag trodde att ni i hade.Herr talman! Det förtjänar barnen, och det förtjä-nar barnens föräldrar.(Applåder)Anf. 32 ():Herr talman! Jag tänkte be att få illustrera mittinledande resonemang med ett litet citat från en par-tiledardebatt under förra året."Anf. 35 Statsminister () re-plik: Fru talman! Sälj , säger . Det skall vara kontrollerat av offentliga in-stanser, gärna i samverkan med ett annat nordisktland som har en god tradition på det här området. "ser vi på TV hur över att Teliaaktien har blivit en folkaktie ochatt hela bolaget ska säljas ut.Med detta vill jag inte alls ägna mig åt något poli-tikerkäbbel och säga att ni inte ska ta våra idéer. Detär precis tvärtom. Jag tror inte att ni har svängt i denhär frågan på grund av våra argument. Teliaaktiensom folkaktie var ju vår idé som ni argumenteradeemot. Ni har svängt på grund av att ni har tvingats avomständigheterna. Och så är det ofta. En hel del avdet som händer i är mer liberalt än soci-aldemokratiskt. Ett med 6 miljoner aktieägarevar ju inte er vision. Det var vår vision. Ett iEU var en tanke som Socialdemokraterna länge av-skydde. En avreglerad telemarknad var Socialdemo-kraterna mycket skeptiska mot.Det som är bra i händer alltför ofta trotsSocialdemokraterna, inte tack vare Socialdemokra-terna.Vi kan ta . Det är inte bara det attTelia såldes i förrgår. Det var bra. I förrgår fick videssutom majoritet för inrättandet av en oberoenderiksrevision under . I går fick vi efter 25 årskamp besked om att Socialdemokraterna accepterarett husläkarsystem.De här exemplen är trots allt undantag. För migvisar de verkligen inte att det är väl med den riks-dagsmajoritet som finns. För mig är det tvärtomuppenbart att vi behöver en riksdagsmajoritet sombejakar en liberal utveckling i stället för att ständigtspjärna emot den.Om jag får vara lite personlig, är det detta somalltid har fascinerat mig i politiken, dvs. den här skär-ningspunkten mellan idéer och konkreta beslut. Manmåste ha en fast grund av värderingar. Bara idéer blirför fluffigt. Det spännande är när idéerna materialise-ras i form av konkreta beslut. sker det efter enlång och hård opinionsbildning och många samman-träden och ibland efter kompromisser. Det är när depåverkar människor av kött och blod som idéerna blirlevande.Å andra sidan är beslut utan idéer något för byrå-krater. Flinka ämbetsmän kan smidigt sno ihop vilkenbeslutsformulering som helst. Och det kan säkert varaett spännande och hedervärt yrke det också, men detär ingenting för mig.Jag minns när jag , när jag varnågra och , ledde ett arbete i min dåvarandehemkommun om att bygga ut daghem. Vi gick i par-ker och skogsbackar och diskuterade och bestämdevar nya daghem skulle ligga. Ända har jagkänt den här fascinationen över att få delta i en de-mokratisk process som förändrar samhället och somförändrar villkoren för enskilda människor. Idén medjust det projektet var att skapa bättre uppväxtvillkorför barn och större jämställdhet bland föräldrar.Trots att siffror under mina år i poli-tiken sällan har varit så där riktigt höga, har jag haftförmånen att få uppleva hur politisktarbete lönar sig och hur idéer har kunnat för-vandlas till beslut och konkreta samhällsförändringar.Min bild av ministären är att den inte harsärskilt många idéer. Den tvingas av omständigheter-na att ibland fatta vissa beslut, men idéer och egent-ligt ledarskap är en bristvara.Ni riskerar att uppfattas som 50 %-medlemmar,sade gästande premiärminister härom-veckan när han var i . Och så är det. Rege-ringen flyter med opinionen snarare än att forma den.Häromdagen skrev en artikel tillsammansmed sin spanske kollega, . Budskapet i den varmycket tydligt riktat till de regeringar i Europeiskaunionen som drar benen efter sig: måste vi satsapå att utveckla samarbetet i , inte bromsa ochtveka. Jag hoppas verkligen att upp-fattar den brittisk-spanska vinken.Jag skulle vilja använda resten av min talartid härtill att koncentrera mig på två idéer. Båda har detgemensamt att de inte är som de idéer jag börjademed att tala om, att de kan förverkligas trots social-demokratiskt maktinnehav. För mig är det rätt uppen-bart att de kräver en ny majoritet i den här riksdagen.Det första är den frihetsidé som innebär att alla fåren bra grund av bildning att stå på i livet. Det glädermig mycket att också , och även GudrunSchyman för den delen, lade stor vikt vid skolfrågor-na tidigare i debatten.Jag slås ofta av det paradoxala att vi ständigt talarom att vi är på väg in i kunskapssamhället men att vi- eller snarare de av oss som har majoriteten - samti-digt accepterar att många skolor befinner sig i ennedåtgående spiral.Jag skulle vilja vara med om enverklig kursomläggning i svensk skolpolitik - ettåterupprättande av bildningsidealet där det är fint attbli lärare, där arbetsro på lektionerna är en självklar-het, där varje elev respekteras och får den stimulansoch det stöd som han eller hon behöver, där alla somgår ut kan läsa bra, kan skriva och kanräkna den vardagsmatematik vi alla då och då behö-ver och där gymnasiet inte bara ses som en förläng-ning av utan som en skolform där allainte bara ska vilja börja utan också vilja fullföljadärför att den har en särart och präglas av stor mång-fald och respekt för olika elevers olika läggningar.Svensk skolpolitik har tyvärr bestått av en räckafelbeslut och framåt. Det kommer att taett antal år att rätta upp det, men det är hög tid attbörja. Det är hög tid att höja lärarlönerna, att satsa påspeciallärare igen, att riva upp gymnasiereformen, attsatsa på karriärtjänster inom läraryrket, att satsa pågedigna ämneskunskaper i lärarutbildningen, att gebetyg tidigare och att skicka entydiga signaler om attmobbning, skolk och könsord inte accepteras. Ensådan kvalitets- och kunskapsskola skulle jag viljavara med om att återupprätta. Och, som sagt, jag ärtyvärr övertygad om att den nuvarande majoritetenhär i kammaren inte är förmögen att åstadkomma det.Det andra är att det är sorgligt att se hur nationa-lismen har grepp om svenska folket. Jag skulle verk-ligen vilja medverka till att internationalism och inteminst känsla för fick genomsyra det svenskafolket. SCB:s majundersökning visar att motståndetmot både EMU och unionen växer. Som jag redan harvarit inne på tycker jag att den nuvarande regeringenhar ett stort ansvar genom dels sin ovilja att själv varaen tydlig opinionsbildare, dels sin legitimering avpartier som är motståndare till internationalism. Enröst på liberalerna är alltid en röst för samverkan, förfred och demokrati.Vi gör allt vad vi kan för att bilda opinion i Sveri-ge för EMU. Men vi känner oss ganskaensamma i det arbetet. Vi har bl.a. haft en debattserietillsammans med som jag hoppas hadeviss effekt. Men, som sagt, det behövs betydligt flerkrafter på ja-sidan i det här arbetet. Vi skulle vilja seen bred tvärpolitisk opinionsrörelse för valutasamar-betet. Jag tror för min del att inget annat kan vändaden nuvarande opinionsutvecklingen.Vi vill också helhjärtat satsa på en snabb utvidg-ning av unionen. håller redan på attskrämmas och påstå att en större union ger mindreinflytande för just . Den debatten måste viEuropavänner ta och vinna.Jag vill, innan jag slutar, i det här sammanhangetockså nämna Partnerskap för fred. Det är en mycketspännande organisation som Nato tagit initiativ tilloch som omfattar över 40 länder. PFF menar jagär just det närmaste en alleuropeisk fredsord-ning vi kan komma. kan vi säkert kommaännu längre.Ryssland är nu på väg tillbaka in i PFF. Det skullevara katastrof om man i fick gehör fördet krav man yttrade på sin kongress att skalämna PFF. Tvärtom är ju tätast möjliga samarbetemed Nato och med det som är det bästa försvensk säkerhet. Att lämna den struktur där de bådasamverkar militärt vore för att uttrycka sig diploma-tiskt inte i intresse. För att säga som det ärvore det helt vansinnigt.Alltså: Vi lever i då mycket utvecklas i libe-ral riktning. Globaliseringen och informationsrevolu-tionen är ofta frihetens verktyg. Men också i dennatid behövs tydliga värderingar om varje individs vär-de och rätt och att de värderingarna kan hävdas medstörsta möjliga kraft i det politiska systemet.För oss liberaler är det tydligt att det inte dugermed enstaka liberala förändringar som tvingas på enmotsträvig regering. Vi känner otålighet att få störreinflytande, inte minst för att återupprätta bildningsi-dealet och göra öppet för internationell sam-verkan.(Applåder)Anf. 33 Statsminister ()replik:Fru talman! Det var ett intressant anförande somLars höll. Jag noterar att han har byttargumentationslinje. var den attallt elände i berodde på regeringen. är deten annan argumentation som gäller. går det bratrots regeringen. Det där kan man kanske ha lite roligtåt.Sedan är det ju också en beskrivning av Folkparti-et som görs, som alla stora tankars moder i politiken.Det vore kanske roligare om någon annan företrädareför något annat parti hade uttryckt det än partiledarensjälv. Men okej, självförtroende sitter väl inte i vägen.Det var dock en stor folkpartistisk tanke som jaggärna ville att skulle ha utvecklat,men som han helt gick förbi. Det är att Folkpartietvill bli medlemmar i . Utveckla densaken inför kammaren!Anf. 34 () replik:Fru talman! Jag och statsministern har en del ge-mensamt. Jag utvecklade här att även jag ochGudrun har en del gemensamt. Statsminis-tern och jag har ju våra popularitetssiffror gemen-samt, så jag tycker att det är mycket bra att vi för ettresonemang om viktiga samhällsfrågor.Jag skulle gärna vilja att statsministern som gam-mal skolminister tog upp de handskar jag ständigtkastar om skolfrågan. Jag har hållit på nuoch det är fullt av handskar som ligger här, men Gö-ran plockar aldrig upp dem. Resonera medmig om skolfrågan !Det kanske överraskar kammaren, men jag fårtrots mina popularitetssiffror rätt mycket beundrar-post, och den handlar till mycket stor del om detarbete som jag och bedriver om skolfrå-gan. Det finns en enorm oro ute bland människornaöver skolfrågan. Tala alltså mer om den, !Jag var i och stu-derade särskilt det arbete som bedrivs med attbygga upp en europeisk försvarskapacitet. Vi stöderdet, eftersom vi tror att det kan finnas fall där Europabehöver agera gemensamt med militära resurser. Närman är där är det dock alldeles uppenbart att det ar-betet är marginellt när det gäller att främja en positivsäkerhetspolitisk utveckling i världen i stort. Detavgörande är om vi kan skapa en alleuropeiskfredsordning.För några veckor sedan samlades i de nioländer som redan har skickat in ansökningar omNatomedlemskap. Så fort en ny amerikansk presidentblir vald kommer han att få ta ställningtill dessa ansökningar. Fler och fler resonerar nu ommöjligheten att den amerikanske presidenten - natur-ligtvis efter konsultationer med i påsamma sätt som man nu diskuterar ett gemensamtrobotförsvar - kommer att förorda att dessa nio med-lemmar släpps in i Nato. Man kallar detta för BigBang.Om den situationen inträffar kommer säkerhetspolitik att förefalla bisarr. Sverigekommer att ligga som en isolerad ö, omgivet av Na-toländer - länder som har insett värdet av samverkanför gemensam säkerhet. Den situationen bör undvi-kas.Det finns också ett mera praktiskt motiv, att detsom nu sker i så att säga gräver nya diken isäkerhetspolitiken. Också av det skälet är det oerhörtviktigt att är med i Nato.Jag hoppas - det är lite olika uppgifter om det -att tillhör dem inom EU som säger att detsom vi gör gemensamt måste ske i tät samverkan medNato, men det är klart att detta vårt budskap blir tro-värdigare om självt är medlem.Detta var två starka argument.Anf. 35 Statsminister ()replik:Fru talman! Om det första som pekarpå i sitt inlägg, nämligen Partnerskap för fred, och omden framväxande alleuropeiska säkerhetsordning somockså inbegriper , är vi överens. Därvidlagföljer jag resonemanget nära och noga. Men om detväxer fram en sådan alleuropeisk säkerhetsordning,hur gynnas den av att söker medlemskap iNato, och hur gynnas säkerheten i vår del av Europaav att en sådan förändring sker? Det är den springan-de punkten. Om man ser den utveckling som pågår,varför då vidta den här typen av åtgärder?Ett Natomedlemskap står också i väldigt starkstrid med vad många svenskar önskar sig, såvitt jagförstår också många folkpartister. Kanske kan LarsLeijonborg där i viss mening söka tröst - det är möj-ligt att det är just den felbedömningen som förklararhans låga popularitetssiffror.Det skulle ändå vara intressant att höra hur detintellektuellt hållbara resonemanget ser ut. Om mantror på den alleuropeiska säkerhetsordning som växerfram, varför skulle då söka medlemskap iNato?Anf. 36 () replik:Fru talman! Den undersökning som statsministernredovisar var gjord före vårt ställningstagande omNatomedlemskap. Det var dessutom samma under-sökning som visade låga popularitets-siffror. Låt oss därför lägga den åt sådan.Göran Persson prisar Partnerskap för fred, mendet är ju ett Natoinitiativ. Det händer oerhört mycketspännande i säkerhetspolitiken just . Det är nästanofattbart att president är i och diskute-rar gemensamt raketförsvar med . Var ärSverige i den utvecklingen? Vi står utanför. Jo, därför att vi har en så fördomsfullinställning till det västliga försvarssamarbetet.Det nya Nato är öppet mot , och det är idetta nya Nato som har en självklar plats.Anf. 37 ():Fru talman! sade tidigare att maninte vet var man har , men det vet manallt. Det finns mellan blocken, och det är det som göross till ett nyckelparti i svensk politik. Tyvärr vet manalltför väl var man har : tätt klistra-de till moderaterna.Fru talman! Om vi vill bygga ett samhälle som ärlångsiktigt hållbart ekologiskt, socialt och demokra-tiskt, krävs det en hel del förändringar. En del avdessa förändringar kan upplevas som uppoffringar,andra som en befrielse, men ett är säkert: Det går inteatt fortsätta i de invanda hjulspåren. Det måste skenågot nytt, för det håller på att gå åt skogen medmiljön och även med vår hälsa.Det nya som måste till är grön skatteväxling ochsänkt arbetstid. Det är inte det enda som behövs, mendet är två stora och nödvändiga reformer.Som de flesta känner till fungerar den koldioxidsom finns i atmosfären som glaset i ett växthus. Denreflekterar den långvågiga värmestrålningen tillbakatill jorden och höjer jordens temperatur. Jordens kli-mat är på väg att förändras, och det kan medföraallvarliga störningar i vädersystemet.Allt tyder på att det är världens fattiga som kom-mer att drabbas värst av växthuseffekten. I områdendär man har så svåra torrperioder att man liggerpå marginalen för att kunna försörja sig, t.ex. i delarav , är det troligt att det blir ännu torrare. Ifolkrika och fattiga delar av riskerar ännu flermänniskor att drabbas av svåra översvämningar. Dethär är ett jättelikt etiskt problem för framtiden.Ett annat stort miljöproblem är uttunningen avozonskiktet. har man trott att ozonlagretsuttunning successivt skulle minska genom reduce-ringen av utsläppen av freoner, men det har visatsig att det finns ett samband mellan växthuseffektenoch ozonskiktets uttunning. De ökade koldioxidut-släppen påskyndar uttunningen av ozonskiktet, ochdet är mycket oroande.Forskare uppmanar föräldrar att se till att derasbarn har åtminstone T-shirt och hatt på sig på bad-stranden .