prot · GN09101 · 2000-04-27 00:00:00 — Jagvill tacka regeringens företrädare liksom riksdagensledamöter som har deltagit och lyssnat på denna de-batt och er åhörare som har deltagit genom att lyssna.7 § Information från regeringen om skrivelsenReformeringen av domstolsväsendet - en hand-lingsplanAnf. 138 Justitieminister ():Fru talman! Runtom i världen har under det se-naste decenniet gamla diktaturer ersatts med spirandedemokratier. Övergången från diktatur till demokratihar ofta varit snårig och svår. Avsaknad av demokra-tisk kultur och avsaknad av starka samhällsinstitutio-ner har ofta inneburit betydande svårigheter att styrasamhällsutvecklingen.När människor inte känner tilltro till samhälletscentrala funktioner växer ett samhälle fram utanförlagarna. Organiserad brottslighet ersätter statensvåldsmonopol. Vikten av ett fungerande rättsväsendeoch ett fungerande domstolsväsende för den demo-kratiska rättsstatens funktion har i dessa länder blivituppenbar för alla och envar.I har vi ett väl fungeranderättsväsende. Det är nog inte många av oss som fun-derar över rättsväsendets och domstolarnas mycketcentrala roll i en demokrati. Ett väl fungerande dom-stolsväsende utgör en garant för medborgarnas möj-lighet att få rättigheter och skyldigheter fastställda avobjektiva och oberoende domstolar.Om rättsväsendet och domstolsväsendet inte fun-gerar tar andra över brottsbekämpning och den dö-mande verksamheten. I första hand blir det då destarka grupperingarna som härskar och skapar spel-regler för sin verksamhet. När det gäller brottsligverksamhet är det nog lätt för många att se samman-hangen mellan ett dåligt fungerade domstolsväsendeoch laglösheten. Men även konfliktlösning och tvistermellan enskilda och mellan enskilda och det allmännakräver fungerande domstolar.Väl fungerande domstolar är t.ex. en förutsättningför framväxten av ett väl fungerande näringsliv. Denya demokratierna har ofta svårt att få företag attetablera sig på grund av brister i domstolarnas verk-samhet, brister i lagstiftning och brister i tillsynen avmyndigheter. Ett väl fungerande domstolsväsende ärsåledes inte enbart av betydelse för rättssäkerhet ochrättstrygghet utan också av mycket stor betydelse förhela vårt lands välstånd.Det är mot den bakgrunden mycket viktigt attvidmakthålla och utveckla vårt domstolsväsende. Ettfungerande domstolsväsende förutsätter ett ständigtpågående arbete att anpassa verksamheten efter dekrav som tiden ställer. Att slå sig till ro och anse attdomstolarnas arbetsformer och organisation för alltidär given kommer att skada domstolarnas verksamhetoch därigenom också skada demokratin och välstån-det i landet.De krav som ställs på domstolarna förändras stän-digt och i allt snabbare takt. inträde i EU,näringslivets och privatlivets ökade internationalise-ring och teknikutvecklingen är några faktorer sominnebär helt nya krav på våra domare och domstolar.De mål domstolarna handlägger tenderar att bli meromfattande och mer komplicerade. Dessutom ställermedborgarna högre och berättigade krav på snabbhet,god service, ett gott bemötande och effektivitet iverksamheten. Alla de kraven måste kunna mötas,och mötas med bibehållna höga krav på rättssäkerhet.I den skrivelse om reformering av domstolsväsen-det som regeringen har lämnat över till riksda-gen redogörs för pågående och planerade reformer avdomstolarna. Många av de reformer som regeringenvill genomföra ligger inom regeringens egen kompe-tens att besluta, andra kräver medverkan.Med hänsyn till domstolsväsendets stora betydelseoch det stora intresse dessa frågor röner avser rege-ringen att fortlöpande hålla väl informeradom pågående och planerade reformer. Den här skri-velsen ska ses som ett viktigt led i den informationen.I skrivelsen sammanfattar regeringen i formen aven handlingsplan pågående och kommande föränd-ringar av domstolsväsendet. Förändringarna tar siktepå såväl regelverk som inre och yttre organisation. Enviktig utgångspunkt för regeringen är att domstolarnaoch domarna endast ska pröva frågor som verkligenkräver domstolens speciella kompetens, dvs. att ären-den och annat som likaväl kan utföras i en förvalt-ningsmyndighet också bör utföras där. Den renodlingav verksamheten som inletts bör därför fortsätta.Regeringen vill stärka domarna och renodla derasarbetsuppgifter till den dömande verksamheten.Domstolarna måste därför bemannas med andra med-arbetare som kan avlasta domaren arbetsuppgiftersom inte kräver domarens speciella kompetens. Enslagkraftigare beredningsorganisation i domstolarnabehöver därför byggas upp. En rad olika försök pågårredan i domstolarna. Regeringen är övertygad om attdet vid utvärderingen av dessa verksamheter kommeratt utkristallisera sig fler goda beredningsmodellersom kommer att göra domstolsverksamheten ännubättre.Det är vidare viktigt att säkerställa att domstolarnaockså kan rekrytera personal bland deallra bästa juristerna. Domstolarna måste därför varaattraktiva arbetsplatser. Det gäller såväl arbetsmiljö,arbets- och lönevillkor som att arbetsplatsen har mo-dern teknisk utrustning. En stark satsning på fortbild-ning och vidareutbildning av all domstolspersonal ärockså något som regeringen prioriterar.Det är regeringens uppfattning att erfarenheterfrån andra juridiska områden kan vara av stort värdeockså för morgondagens domare. Det är därför önsk-värt att jurister med andra erfarenheter än från denmer traditionella domarbanan blir ordinarie domare.Det kan gälla advokater, åklagare eller jurister i nä-ringslivet som på olika sätt kan bidra till att breddaoch förstärka domstolarnas kompetens.Den numerärt största andelen medarbetare i dom-stolarna är domstolssekreterare. Det är viktigt attdomstolssekreterarnas arbete också görs så attraktivtatt domstolarna även framöver kan rekrytera bradomstolssekreterare. Ett sätt att åstadkomma det är attöverlåta ansvaret för utförande av vissa arbetsupp-gifter från domarna och notarierna till domstolssek-reterarna.Notariernas betydelse för såväl domstolarna somden offentliga sektorn och den privata sektorn kaninte överskattas. Notariesystemet ska därför bibehål-las och utvecklas. Det kan dock inte uteslutas attmorgondagens domstolar också behöver rekryteraandra jurister för att bygga upp en stabil och väl fun-gerande beredningsorganisation. I länsrätterna finnsredan en etablerad organisation av föredragande. Denmodellen kan tjäna som förebild även för tingsrätter-na. Men varje domstol måste utifrån sina egna förut-sättningar finna sina former för sin egen berednings-organisation.Nämndemannasystemet ska bibehållas och ut-vecklas. Nämndemännen är av stor betydelse förmedborgarnas inflytande och insyn i den dömandeverksamheten. För att säkerställa en allsidig rekryte-ring av nämndemän avser regeringen att finna vägar till enbredare rekrytering än i dag.En fråga som dessvärre har blivit alltmer aktuellunder senare år är säkerhetsfrågan. I handlingsplanenredogörs för regeringens planer för att förbättra sä-kerheten i domstolarna. Det processuella regelverketmåste kontinuerligt ses över för att få ett väl funge-rande domstolsväsende. I handlingsplanen redogörsför de förändringar som beslutats och deutredningar som pågår för att förbättra regelverket.För att få till stånd en bättre beredningsorganisa-tion, attraktivare arbetsplatser, bättre geografisk sam-ordning med rättsväsendets övriga myndigheter ochstörre möjligheter till specialisering behöver dom-stolsorganisationen, och då särskilt tingsrätternasorganisation, också ses över. Det är regeringens upp-fattning att alltför små tingsrätter inte har förmåga attleva upp till regeringens ambitioner att ge utrymmeför kompetensutveckling och specialisering och föratt kunna skapa de attraktiva arbetsplatser som förmårrekrytera de bästa juristerna.Samtidigt måste vid bedömningen av var det skabedrivas permanent domstolsverksamhet beaktas attmedborgarna har ett rimligt avstånd till sin domstol.Med de olika geografiska och demografiska förhål-landen som råder i vårt land finns det inte en modellför hur en domstol ska se ut som fungerar i hela lan-det. Därför har regeringen i sin bedömning tagit storhänsyn till lokala förhållanden och utformat sinaförslag i nära dialog med de berörda regionerna. Ing-en organisatorisk lösning får dock tumma på kravetatt verksamheten ska kunna bedrivas med hög kvali-tet.Tingsrättsorganisationen kan förändras genom attdomstolar sammanläggs för att åstadkomma störreenheter. Regeringen ser också att det i vissa fall ärmest ändamålsenligt att bilda större domkretsar menatt det inom de större gemensamma domkretsarnabedrivs verksamhet på flera orter. En tredje modellkan vara att sammanlägga domstolar men bibehållatingsställen för att tillgodose behovet av geografisknärhet.I handlingsplanen föreslår regeringen att verk-samheten i de fyra tingsrätterna i förs sam-man till en tingsrätt, med kansliorter i ochKarlshamn.Vidare föreslås att de nuvarande tingsrätterna iVästmanlands län bildar en tingsrätt, med kansliorteri , Sala och Västerås.I västra föreslås att ,och bildar en tingsrätt, med kanslior-ter i och Motala.I län föreslås att och Örebrotingsrätter läggs samman, med kansliort i Örebro.Avslutningsvis föreslås att läggssamman med , med Hudiksvallsom kansliort.Regeringen redovisar i handlingsplanen ytterliga-re projekt där tillsammans med be-rörda domstolar ser över den framtida organisationen.Regeringen återkommer till med en redo-visning av de ändringar av domkretsindelningen m.m.som då kan bli aktuella.Avslutningsvis omnämns i handlingsplanen att detför reformarbetet kommer att behövas resurstillskott,som närmare kommer att presenteras i budgetpropo-sitionen.Anf. 139 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka justitie-ministern för att vi , trots initialt motstånd, har fåtten handlingsplan, som ger oss bl.a. möjligheten attkomma med våra egna förslag.Jag har två frågor till justitieministern. Den enafrågan gäller . Jag har naturligtvis intehaft någon möjlighet att noggrant läsa igenom hand-lingsplanen, eftersom den precis är förelagd riksda-gen, men vid en genomsyn kan jag inte se någontingom . När det nu är så, precis somjustitieministern säger, att vi alla står bakom att våradomstolar ska vara oberoende och fristående bordedet vara egendomligt med ett domstolsverk som inteär lagreglerat, som har en generaldirektör utsedd avregeringen och som får ta emot instruktioner frånregeringen.Jag vill fråga justitieministern varför den modellsom finns i skulle vara bättre än den danskadomstyrelsen, som är reglerad genom lag och sominte står under regeringens maktutövning.Min andra fråga gäller vad ska besluta.Det sägs i grundlagen att huvuddragen i domstolsor-ganisationen ska regleras i lag. Det är också så, sompåpekades av justitieministern, att domkretsindel-ningen beslutas av regeringen. Men det kan rimligeninte ha varit avsikten att en reformering av rättsvä-sendet, och inte bara justeringar i domkretsindelning-en, ska beslutas av regeringen.Därför vill jag fråga: Hur tolkar justitieministernhuvuddragen? Hur försvarar justitieministern attdessa stora förändringar inte ska beslutas av riksda-gen utan av regeringen? Är det bara instansordningenoch uppdelningen i allmänna domstolar och förvalt-ningsdomstolar som hör till huvuddragen?Anf. 140 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller frågan om ingår det inte i planerna för ändring avdomstolsväsendet någonting som berör Domstolsver-ket. är en förvaltningsmyndighetunder regeringen och tillhör inte domstolsväsendet.Den ordning som vi har med ett serviceorgan fördomstolsväsendet när det gäller utbildning, utveck-ling av informationsteknik och andra frågor har fun-gerat väl, enligt min bedömning. Jag ser ingen anled-ning att ändra på funktionssätt.När det gäller beslutande av förändringar i dom-stolarna menar jag just det som säger,att frågor om huvuddragen i domstolsorganisationenhar att göra med uppdelning i förvaltningsdomstol,allmän domstol, instansordning och liknande. Detframgår av de förarbeten som ligger till grund för denlagstiftning vi har som reglerar den här frågan.Anf. 141 ():Fru talman! På den sista frågan fick jag ett klartoch tydligt svar, där jag bara kan konstatera att vi harolika uppfattning om vad som rimligen menas medhuvuddragen.När det gäller fick jag inte ta delav något resonemang från justitieministerns sida därjustitieministern förklarar sin syn på domstolarnassjälvständighet kopplat till ett domstolsverk som tarinstruktioner från regeringen och som får sin general-direktör utnämnd av regeringen.Anf. 142 Justitieminister ():Fru talman! Domstolarnas självständighet kan intepåverkas av . Den möjligheten harinte . Domstolarnas självständighet ärfastslagen i grundlagen. Att är enmyndighet under regeringen och i sin tur är skyldigatt följa regeringens anvisningar innebär inte på någotvis att skulle kunna styra domstolar-nas dömande verksamhet. Det är helt uteslutet. Detmåste föreligga något slags missförstånd från GunHellsviks sida om vilka uppdrag som Domstolsverkethar.Anf. 143 ():Fru talman! Jag välkomnar naturligtvis ocksådenna skrivelse och denna möjlighet för attbåde få insyn och påverka denna viktiga fråga.Justitieministern sade att det fanns brister i dom-stolarna och att det var en av orsakerna till organisa-tionsförändringen. Jag har länge eftersökt vad deförsök som har pågått har gett. Jaghörde inte något nämnas om den utvärderingen. Jagundrar: Vad har de här försöken gett? Har de t.ex.visat att det är sämre kvalitet hos de mindre domsto-larna? Är det en långsammare hantering? Ur medbor-garperspektiv är de viktigaste frågorna just kvalitet,snabbhet och tillgänglighet, enligt mitt sätt att se. Jagtycker att det är en viktig fråga.Jag har ytterligare en fråga, som gäller verktygetIT-stöd. Här tas upp att man skulle behöva en stororganisation för att kunna ha ett effektivt IT-stöd. Jagmenar att ett IT-verktyg stöder ett decentraliseratarbetssätt, och det ökar både ansvar och motivationhos de anställda. Jag tycker att det i stället talar för skulle kunna bibehålla de mindre domstolarna,med tanke på hur förnämligt just det verktyget är.Anf. 144 Justitieminister ():Fru talman! Det pågår försöksverksamhet avmycket olika slag. Det handlar om att pröva samver-kan mellan olika domstolar - även mellan allmännadomstolar och förvaltningsdomstolar - på olika nivå-er. Det handlar om att utveckla en beredningsorgani-sation i andra former. Det handlar om delegering tillolika personalkategorier. Jag vet inte riktigt vad frå-gan syftar på eller vilka utvärderingar av dessa för-hållanden som efterlyses.Men rent allmänt vill jag säga att det är oerhörtviktigt att vi drar lärdom av de försöksverksamhetersom finns. Det är därför de har satts i gång, dvs. föratt man ska pröva olika förändrade arbetsformer,rutiner och organisationer, t.ex., och använda denerfarenheten för det fortsatta utvecklingsarbetet.Mycket av försöksverksamheten har redan till vissdel utvärderats. Den kommer att utvärderas. Det viredan kan se är att man finner väldigt mycket positivtnär man försöker ändra t.ex. arbetsformerna. Vi kanockså ta exemplet med samarbetet mellan länsrätt ochallmän domstol i , som visar sig ha en myck-et positiv effekt när det gäller effektiviteten i arbetetoch för personalkategorierna, som får en betydligtbättre arbetssituation och finner det mera stimuleran-de. All denna kunskap ska naturligtvis användas.Jag förstod inte riktigt varför detta kopplades tillfrågan om de små domstolarna var särskilt långsam-ma eller av dålig kvalitet. Det är inte det som dethandlar om. Det är ingen tvekan om att en liten dom-stol kan vara väldigt snabb - särskilt om det är endomstol som inte ens kan sysselsätta den domare somfinns där. Han behöver bara arbeta på halvtid. Dendomstolen har naturligtvis aldrig några problem mednågra balanser eller hastigheten. Det är inte där pro-blemet ligger.De grundläggande tankarna bakom reformarbetetär att säkerställa det framtida dömandet i en världsom förändrar sig och där kraven ökar. Dåär det problem för små domstolar när det t.ex. gälleratt säkerställa att det finns specialkompetens för atthantera alla de olika typer av mer komplicerade målsom kommer till våra domstolar.Anf. 145 ():Fru talman! Det hade varit mycket värdefullt föross riksdagsledamöter att få ta del av vad denna ut-värdering egentligen gett. Att det har varit ett brettfält har vi förstått, men jag undrar just vad man harkommit fram till. Eftersom förslaget innebär att manska lägga ned mindre domstolar tolkar jag redovis-ningen som så att dessa måste ha varit av sämre kva-litet och haft en långsammare handläggning. Det ärdet som är den viktigaste delen ur medborgarpers-pektivet, som ministern lyfte fram. Jag tycker att dethade varit värdefullt om vi också hade kunnat dralärdom av vad dessa försök har gett.Justitieministern tog upp frågan om en kraftfullberedningsorganisation. Jag undrar vad den har gett,om man tittar på kvaliteten och effektiviteten. Det blirdubbel hantering för domarna. Har detta försök baravarit positivt?Anf. 146 Justitieminister ():Fru talman! Några sammanställningar av utvärde-ringar finns ännu inte, men när de kommer kommerriksdagens ledamöter naturligtvis att ha möjlighet attta del av dem. Det gäller bl.a. just de försök som görsmed olika beredningsorganisationer. Det kommer attutvärderas, och det kommer säkerligen att publiceras iformer som är tillgängliga för alla.Jag vill också svara på den tidigare frågan om IT-stödet. Jag delar uppfattningen att den nya teknikengör det möjligt att decentralisera arbetet på ett heltannat sätt än tidigare, och det är också en av utgångs-punkterna vi har haft när vi har sagt oss att det ärmycket möjligt att sammanföra flera tingsrätter i enmyndighet med en större domkrets för att få det störremålunderlaget och det större antalet anställda, för attpå det viset kunna säkerställa kontinuitet, möjlighetertill kompetensutveckling, specialisering, osv., menbibehålla arbetsplatser på flera decentraliserade stäl-len. Detta hjälper den nya tekniken bl.a. till att ge-nomföra.Anf. 147 ():Fru talman! Jag instämmer i de övriga inläggenoch tackar för att vi har fått denna handlingsplan, sompå ett nytt sätt ska konkretisera vilka mål vi har fördenna verksamhet så att vi kan ta ställning till det. Jagreagerade på en sak när justitieministern beskrevmålet i handlingsplanen när det gällde renodlingen avverksamheten inom domstolarna. Justitieministerntalade om att renodla domarrollen. Justitieministernsade också att domstolssekreterarnas arbete är viktigtoch ska göras attraktivt och att man ska upplåta merav domarnas arbete till domarsekreterarna.Men om man tittar ut i verkligheten ser man attdet på grund av de besparingar som har gjorts är pre-cis tvärtom. Det är domstolssekreterarna som harsagts upp, och domarna har fått ta över domstolssek-reterarnas arbete. Det här tror jag att justitieministern,precis som många av oss ledamöter i kammaren, harfått mycket uppvaktning om.Då skulle jag vilja fråga om det är en totalt nyvändning när det gäller inriktningen eller om det är enspeciell resurssatsning för att se till att dessa domar-sekreterare ska få finnas kvar och att deras arbete skabli mer attraktivt.Anf. 148 Justitieminister ():Fru talman! I utvecklingen av beredningsorgani-sationerna och formerna för beredning av ärenden ärdet naturligtvis varje enskild domstols uppgift attöverväga hur man bäst använder sina resurser. Det ärdet som är tanken bakom att renodla domarens roll.Domaren, som är den mest kompetenta personen, skagivetvis inte användas för sysslor som bättre eller likabra kan göras av någon annan. Då gäller det natur-ligtvis för den som ansvarar för bemanningen i dom-stolen att överväga hur man använder sina resurserbäst för att säkerställa att man använder rätt kompe-tens för rätt uppgifter.Vi har skapat förutsättningar för domstolarna attkunna genomföra förändringar genom att inrätta ensärskild försöksförordning, där det ges möjlighet attpå ett annat sätt än tidigare delegera arbetsuppgifter.Den försöksverksamheten kommer naturligtvis attutvärderas, och sedan kommer det att leda till slutsat-ser beträffande möjligheter att delegera olika arbets-uppgifter. Det är en viktig uppgift för varje domstolatt överväga hur man använder den personal man haroch vilken personalsammansättning man ska ha. Engod resursanvändning är ett viktigt krav vi ställer pådomstolarna.Anf. 149 ():Fru talman! Jag förstår att justitieministern svararatt det är en viktig uppgift för varje domstol att ansva-ra för hur resurserna hanteras och att det är den somockså ansvarar för bemanningen. Men om vi tittar påhur det såg ut på polismyndigheten när vi tog bort decivilanställda kan vi se att just konsekvenserna avresursbesparingar och effektiviseringar har gjort attpoliserna har fått gå in från gatan och sitter ochutreder på polisstationerna. Om vi kan se sammamönster när det gäller domstolarna har vi en felaktigutveckling, eftersom målsättningen i handlingsplanenär att vi ska renodla domarrollen.Jag är tacksam för om vi uppmärksammar dennafrågeställning. Det är, precis som justitieministernsäger, viktigt att se över och utvärdera hur det ser ut ivarje domstol, men vi får inte låta det gå lika långtsom vi gjorde med polisverksamheten.Anf. 150 Justitieminister ():Fru talman! Jag delar helt uppfattningen att det ären fullständigt felaktig utveckling om man har enpersonalsammansättning som innebär att man använ-der den mest kompetenta personal man har till dearbetsuppgifter som kan utföras av t.ex. domstolssek-reterare. Det är icke en riktig utveckling. Det är denvi har försökt att vrida rätt genom försöksverksam-heten och på andra sätt, för att få domstolarna att inseatt det är viktigt hur man använder sina resurser ochhur man använder sin personal och stimulerar den.Det är ingen attraktiv domstol, anser jag, när domareutför arbete som likaväl kan utföras av andra. Detta ärett viktigt led i reformeringen av domstolarnas inrearbete.Anf. 151 ():Fru talman! Justitieministern har ett flertal gångerupprepat att ett väl fungerande domstolsväsende ärväldigt viktigt. Det kan vi alla hålla med om. Hon harockså kommenterat de försöksverksamheter som harpågått - en del - med sam-verkan mellan olika tingsrätter. I mitt hemlän harÖrebro tingsrätt och ingått i denförsöksverksamheten.Min första fråga är vilket resultatet är. Vad hardenna försöksverksamhet visat? Men en fråga om hur utvärderingarna ser ut, ochministern sade att vi inte vet det . Om det är santatt vi inte har någon utvärdering och justitieministerninte har satt sig in i den undrar jag hur det kommersig att man lägger fram ett förslag om en nedläggningoch en samverkan när det gäller tingsrätt.Anf. 152 Justitieminister ():Fru talman! Jag tror att det föreligger något miss-förstånd. Som jag sade har vi haft och har försöks-verksamheter av mycket olika slag. När det gällerförsöksverksamheter där man har prövat samverkanmellan olika domstolar har en utvärdering och be-dömning naturligtvis gjorts i samband med att har sammanfattat resultaten och kommitin med ett förslag till regeringen om hur man anser attorganisationen borde förändras. I de dokumentenfinns bedömningarna gjorda.Anf. 153 ():Fru talman! Jag fick inte riktigt svar på min frågaom hur justitieministern i sådana fall anser att denutvärderingen ser ut.Om man läser i den handlingsplan som finns serman att ett av ledorden är "effektivitet". Det stårockså att vi ska ha ett nytt domstolsväsende som harett medborgarperspektiv. Då blir min följdfråga: Vadär det som gör att justitieministern anser att de mindretingsrätterna - i mitt fall - intehar en effektivitet och ett medborgarperspektiv? Ärdet inte också väldigt viktigt att lägga till någontingmer, nämligen tillgänglighet för medborgarna?Anf. 154 Justitieminister ():Fru talman! Ett av de krav som medborgarnaställer gäller naturligtvis tillgängligheten. Men det ärmånga fler krav som medborgarna ställer på dendömande verksamheten. Inte så sällan har vi en debatthär i om att man tycker att det brister ikunskap i hela rättsväsendet.