prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — Halvtim-mestrafik kommer att råda under stora delar av som-maren, entimmestrafik och . Visser-ligen har nynäshamns- och gnestaborna äntligen fåtttillbaka sina tåg, men inte . Städningenär under all kritik. Klottersaneringen hinner man intemed. SJ har fått ställa upp och hjälpa attgöra vettiga arbetsscheman för personalen. Citypen-deln har inte ens vetat var de enskilda tågseten befun-nit sig - trots att de inte går längre norrut än Märstaoch Kungsängen.Sydvästen gick i konkurs, och SJ fick gå in och tatillbaka trafiken . Så bra att SJfanns och att SJ ställde upp! Sydvästen visste mycketväl att de riskerade att förlora trafiken , fördå skulle det bli ny anbudsgivning. SJ vill nu göra enstorsatsning på kommersiellagrunder. Har vi då ett bolag som Sydvästen, somskulle ha legat kvar på linjen , vadhade det då blivit av den storsatsningen?Den engelske delägaren i och Syd-västen har dragit sig ur efter att ha förlorat60 miljoner på affären. Orsaken beskrivs av engels-männnen vara den svenska arbetslagstiftningen, somblev en chock för dem. Sämre trygghet, semestrar ochpensioner för personalen ska tydligen bidra till sam-hällets vinst.Enligt dem som förespråkar avreglering är vitsenmed en upphandling att samhället ska spara pengar.Enligt förlorade Stockholmspendlarna100 i förlorad arbetsförtjänst denförsta månaden. SL är berättigat tillskadestånd från . Jag vet inte om City-pendeln har haft råd att betala det skadeståndet. Menatt folk tröttnar och tar bilen till sina jobb, kan detvara någon vinst för samhället och miljön? Hur långtid kommer det att ta innan tusentals människor fårtillbaka förtroendet för kollektivtrafiken?Kristina bor i , västerom , och jobbar i . Honsäger:Jag stiger alltid upp ,och när det var som värst med pendeltågen var jag påjobbet först halv elva. När jag väl kom hem på kväl-len var jag så uppstressad och trött efter att ha trängtsoch väntat på tåg i att jag knappt orkademed barnen.De franska ägarna i är ett konsortiumav ett dotterbolag till , den statliga franskajärnvägen, och , det bolag som äger Connexoch . Det innebär att , med franskastaten bakom sig - för övrigt med en kommunist somtransportminister, , och helt ovilligatt avreglera den franska tågtrafiken - under olikanamn är operatör för hela SL:s spårbundna trafik-verksamhet: tunnelbanan, och snabb-spårvägen via , via Linjebussoch pendeltrafiken via . Detta betraktarjag som ett privat monopol. Är det något vi ska strävaefter?BSM har efter ekonomiska svårigheter köpts uppav BK-Tåg. Vid den stora gasoltågurspårningen icentrala fördes loket av en timanställd,berusad förare från BSM. Enligt källor inom SEKO-Trafik hade föraren före olyckanhaft en helt oacceptabel arbetstid, på mer än 60 tim-mar . Är det detta vi vill ha?Enligt personal på i varventilerna på vagnarna så deformerade att det baravar från en fullständig katastrof,mitt i . Vad händer när skadestånds-kraven för saneringen börjar komma? Blir det en nykonkurs? Vem förlorar då? Jo, samhället förlorar.Sade vi inte att samhället skulle vinna på avreg-leringen?Än är inte bokningssystemen samkörda. Jagkan inte köpa en biljett på SJ från till Gälli-vare.En uppsplittring av järnvägsnätet på många banorsom trafikeras av olika operatörer medför koordine-ringsproblem av många slag. bör undvika atthamna i samma situation som man har i Storbritanni-en, med 25 privata järnvägsbolag. Resekostnaden harockså höjts för de resenärer som måste åka på olikalinjer. Det har blivit svårt att köpa biljett samt att fåinformation.Bolagisering av SJ kanske är nödvändig för att SJska kunna konkurrera med de privata tågoperatörernapå lika villkor. Men det innebär att svenska folket fårmindre inflytande över verksamheten och svårigheterför oss att styra verksamheten mot de transportpoli-tiska målen. SJ har alltmer satsat på affärs- ochtjänsteresenärer. Genom bolagiseringen finns risk fören ytterligare klassuppdelning.Vänsterpartiet föreslår en time-out i alla dessafrågor. Låt oss besinna oss lite grann, utvärdera vadsom skett och diskutera hur framtiden ska se ut. Innanden konsekvensanalysen har genomförts menarVänsterpartiet att inga ytterligare upphandlingar börgöras, och följaktligen är det heller inte så bråttommed SJ:s bolagisering.Och, mina vänner på den borgerliga sidan, ni somvill ha en fullständig avreglering av tågtrafiken! Enfullständig avreglering av tågtrafiken när det gällerpersontrafik finns ingenstans i världen. Låt oss tänkaöver detta lite grann innan vi bestämmer någontingsådant!Anf. 121 ():Fru talman! Mitt anförande handlar om regering-ens transport- och näringspolitiska program för densvenska åkerinäringen.Jag yrkar bifall till reservation 9.Hur står det då till i denna näring just nu? Jagskulle rekommendera näringsministern, om han hadevarit här i kammaren, att läsa reportaget i nr 6 om de svenska åkare som numåste tacka nej till körningar på . Där framgårtydligt att trots svenskarnas miljömotorer och miljö-bränslen slås de ut av kostnadsskäl. Vad detta betyderför miljön kan vem som helst räkna ut.Trafikutskottet är överens med regeringen om attdet är viktigt med en svensk, konkurrenskraftig åkeri-näring. Det är bra att regeringen talar med åkerinä-ringen, och det är ett hälsotecken att det här hand-lingsprogrammet äntligen kommit fram. Men vikristdemokrater saknar flera konkreta åtgärder, somär av brådskande karaktär:- Dieselskatten på miljöklass 1 bör återställas. Mil-jön kommer att tjäna på detta, eftersom MK1-dieseln har lägst svavelhalt i . Vänsterpar-tiet vill höja skatten ytterligare med . Dåkan man säga goodbye till svensk åkerinäring.- Arbetsgivaravgifterna bör sänkas främst för små-företagen. Av landets ca 12 000 åkerier är mer änhälften enbilsåkare.- Bilinspektörerna måste få fortsätta sin kontroll-verksamhet utan att drar ned pengarnatill polisen. Varför ingriper inte regeringen här?Hur kan ni socialdemokrater tillåta att Vägverkethalverar pengarna till Bilinspektionen?- Bötessystemet måste reformeras så att polisen harrätt att kvarhålla lagbrytare tills böterna är betal-da. Kanske det blir fart på regeringen nu efter yt-terligare ett tillkännagivande? Där är hela utskot-tet enigt. Det är värt en eloge till er i majoritetenatt ni skärpte tonen mot regeringen i den här frå-gan.- Vägarna måste rustas upp. Vi kristdemokrater harlyssnat på varningsklockorna och omprioriterat ivår skuggbudget.Fru talman! Jag vill avslutningsvis säga någontingom min motion om bussförarnas arbetsvillkor. Denmotionen har behandlats välvilligt av utskottet. Etttillkännagivande till regeringen hade naturligtvis varitdet bästa svaret. Men utskottet förutsätter - enligt minmotion - att regeringen arbetar inom EU för merhumana arbetstidsregler samt att huvudmännen förkollektivtrafik ställer krav på god personalpolitik vidupphandling. Därför har jag valt att inte reservera migutan skrivit ett särskilt yttrande i betänkandet. Dettaär en viktig fråga, och jag vädjar till alla som kanpåverka att ställa höga krav på bussförarnas, och ävenandra yrkesförares, arbetsvillkor.Fru talman! Allra sist vill jag, med tanke på dendebatt som hölls om avreglering, upphandlingar,arbetsmiljö och arbetstider, berätta om när jag självarbetade som bussförare , anställd av justStatens järnvägar. Då var det tillåtet för SJ att för-länga våra arbetspass med utöver vad somstod i den vanliga arbetstidslagen. Det är inte alltidbra, , med statligt monopol.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! ska efter mig prata omsvensk åkerinäring, så jag ska försöka hålla mig kortnär det gäller de positiva saker vi vill göra för svenskåkerinäring. Men jag kan inte låta bli att kommenteradet som sades om 50-öringen och undra hur JohnnyGylling menar att vi ska lösa de problem av framförallt hälsokaraktär som dieselavgaserna ger upphovtill.Vi hade ett miljöseminarium i trafikutskottet, därdet visade sig att de små partiklar som uteslutandekommer från dieselavgaserna - mindre än - till mycket stor del är ansvariga för denutveckling av cancer som sker i tätorterna. De som isin arbetsmiljö också exponeras för dieselavgaser ärextra utsatta.Beräkningar har gjorts som visar att dessa avgaserdödar fler än vad som omkommer i trafiko-lyckor i , och det var det som motiverademajoritetens beslut att höja dieselskatten med 50 öre- en höjning som egentligen bara är en början - föratt man ska kunna få detta bränsle att ta de kostnadersom det ger upphov till.Det är klart att det då blir dyrare för åkeriägarnaeller för alla som tankar diesel i . Men tyckerJohnny verkligen inte att det är värt det, föratt bespara oss ytterligare utveckling av cancer hosbefolkningen i ?Anf. 123 () replik:Fru talman! När det gäller koldioxidutsläppenkommer från vägtrafiken. Men påVänsterpartiet låter det ofta som att kommerfrån dessa lastbilar.När det gäller svavel är den allra största delennedfall som kommer från andra länder till . Vihar alla fabriker som spyr ut svavel. Vi har dåligaoljepannor i hushållen. Vi har gräsklippare som orsa-kar utsläpp. Men det är alltid lastbilarna som är denstora miljöboven.Fru talman! Om man sänker priset på miljök-lass 1-diesel skulle - och det kan vem som helst räknaut - många fler åkare tanka här i i stället fört.ex. på andra sidan . Det skulle innebära attde utsläpp som vi fick här i från dessa lastbi-lar skulle vara betydligt renare - jag säger inte ofarli-ga, men betydligt renare - än . Detta är enkelmatematik. förslag att höja diesel-skatten motverkar det syfte som partiet säger sig ha.Ignorerar vi då miljöproblemen? Nej, verkligeninte. Det finns partikelfällor som kan fånga upp desmå partiklar som tog upp. Detfinns nya bränslen. Etanolinblandning är mycket bra,och det ska vi jobba för. Det finns transportsamver-kan, IT för bättre logistik och effektivare fordon. Nivill t.ex. ha mindre lastbilar i . Det tycker jagär märkligt. Då blir det ännu värre med miljön.Det finns mycket att göra. Jag förstår inte varförVänsterpartiet vill straffa ut de svenska åkarna. måste ju finnas, eller vill inte ni ha frukt levere-rad till butiken som alla andra?Anf. 124 () re-plik:Fru talman! Självklart vill vi det. Men det som harhänt på godstransportområdet är ju att lastbilstrafikeni princip har tagit hela ökningen av godstransportvo-lymen. Den har ökat med i Europasedan 1970. Däremot har järnvägens andel av gods-transporterna legat still eller minskat. Ska vi jämföramiljökonsekvenser är det ju det som är det intressan-ta. Dieselskatten och kostnaderna för att transporterapå väg täcker inte miljökostnaderna. Det innebär attvi andra subventionerar detta.Nu har man upptäckt detta i , så där har manfaktiskt högre dieselskatt än vad man har i Sverige.Norrmän åker över till och tankar, och det harlett till att man måste begränsa den volym som tas infrån till . Jag tycker att det är pinsamtatt de tar mer ansvar för miljön än vad vi gör.Vi talade om var de cancerogena ämnena kommerifrån. Vi har en kemikalieutredning som har konstate-rat att av alla cancerogena ämnen, klass 1 och 2,kommer från bränslen med fossilt ursprung. Justdärför är diesel det mest intressanta i sammanhanget.Det är där partiklarna finns. Även om man inför par-tikelfällor tar de inte allt i sammanhanget.Johnny påstod att hållningvar "Goodbye, svensk åkerinäring". Detta är ett falsktpåstående. Vi vill värna om det som är bra i svenskåkerinäring. Vi vill förstärka villkoren på en rad sätt,som kommer att presenteras närmare.Faktum är att utredning visar att svenskåkerinäring har tagit fler marknadsandelar utomlandsän vad den har förlorat i . Antalet konkurserför svenska åkerier har gått ned.Men vi vill att åkerinäringen också tar ansvar förmiljö och hälsa, och det vet vi att flera åkerier självaär inne på. Det gäller att understödja det genom attinte subventionera bränslen på ett felaktigt sätt. Dettycker jag att borde vara överensmed oss om.Anf. 125 () replik:Fru talman! Effekten av idéerskulle bara vara att svenska åkare antingen fick lägganed sin verksamhet i större utsträckning eller flyttasina åkerier utomlands och sänka sina kostnader däri-genom. Lastbilarna kommer att fortsätta att rulla iSverige, men det kommer att vara sämre bilar, sämrebränslen och förmodligen sämre kvalitet på transpor-terna.Fru talman! Vi kristdemokrater tror inte på idénatt staten ska styra transportpolitiken på så vis att manska tala om för företagen vilka transporter de skaanvända. Vi vet att vår industri i sökerlösningar som är bättre för miljön. Man söker sam-verkan mellan de olika transportslagen, och manställer stora krav när det gäller miljöcertifiering, t.ex.,på åkarna.Det var det exemplet jag visade från åkeritidning-en. Det finns svenska åkare som har miljöcertifikatoch som använder det bästa bränslet som finns att fåtag på. Trots detta får flera av dem nu lägga av pågrund av att kostnadskonkurrensen är för stor. Väns-terpartiets politik skulle alltså bara leda till att lastbi-lar som rullar i blir smutsigare än dem vi hari dag, och det kan vi inte ställa upp på.Anf. 126 ():Fru talman! Av naturliga skäl har den hittillsva-rande debatten till stor del handlat om bolagisering avSJ samt villkoren för att bedriva järnvägstrafik påstatens spåranläggningar. Jag kan däremot inte låta bliatt uttrycka min förvåning över den entusiasm som deborgerliga partierna visar för en fullständig avregle-ring av den svenska järnvägstrafiken. Det känns somom vi var på två olika besök när utskottet var i Eng-land just för att studera avregleringenav järnvägen - en minst sagt skakig upplevelse.Jag vill efter detta korta inlägg om järnvägen gåöver till att säga några ord om regeringens handlings-program för åkerinäringen. tycker attdet är bra att regeringen tar upp frågan om svenskåkerinäring, och vi finner det angeläget att medverkatill en livskraftig svensk åkerinäring, som har enekologiskt hållbar utveckling som ett rättesnöre. Åke-rinäringen är, , och kommer i storadelar av vårt land att vara en betydelsefull transpor-tör.Vi har därför i vår motion T13 försökt belysa endel åtgärder som vi anser vara viktiga komplement tilldet av regeringen föreslagna handlingsprogrammet.Jag vill här ta upp ett resonemang kring tre viktigafrågor i vår motion, som syftar till att stärka densvenska åkerinäringen, nämligen omlastningsstöd,kilometerskatt och påföljd vid lagöverträdelser.Jag tror att alla partier är överens om att ett braunderhåll på vägarna måste till för att svensk åkerinä-ring ska kunna bli så effektiv som möjligt. Men dettater sig omöjligt om inte och näringen gårhand i hand. fäktas vi om vem av oss här somkan erbjuda de största bidragen till vägarna, samtidigtsom vi vet att det krävs betydligt högre summor änvad något parti föreslår. Enbart ökningen av dentunga trafiken med kommer att krävabetydande belopp för vägunderhållet. I en utredningfrån Highways, till det svvenska , visar att en36 ton tung lastbil sliter lika mycket på vägen som9 600 personbilar. Därför anser att mantillsammans med näringen måste se över möjligheter-na att minska de onödiga transporterna med lastbil påframför allt de långa avstånden.Av den anledningen anser att det ärdags att införa någon form av omlastningsstöd somger ett incitament för att föra över långväga transpor-ter till järnväg och sjöfart. Detta skulle få till följd attden lokala åkerinäringen stärks. De korta transporter-na stärks som vi avlastar vägnätet ochminskar miljöbelastningen.Det som varit stötestenen vid omlastning äratt denna tar tid, men omlastningstekniken har ut-vecklats och utvecklas, och vi anser det vara viktigtatt ytterligare resurser skapas för ett fortsatt forsk-ningsarbete kring kombitrafik. Med ett omlastnings-stöd i enlighet med vårt förslag kan man också kom-ma en bit på vägen mot att använda varje transport-slag där det är som allra bäst.Den andra frågan gäller att anser attinförandet av en kilometerskatt åter bör aktualiseras.Vägslitaget är mer direkt proportionerligt mot kördakilometer än förbrukningen av drivmedel. För attdetta ska bli möjligt måste verka för att maninom EU inför kilometerskatt men också för att dettas beslut om att varje lastbil ska vara utrustad med enGPS-mottagare. En sådan mottagare gör det möjligtatt avläsa hur långt man färdats och i vilket land. Enkilometerskatt kan naturligtvis utformas på en radolika sätt. Redan nu aviserar flera europeiska länder,exempelvis och , att man vill införaen kilometerskatt under 2002.Utöver omlastningsstöd och kilometerskatt måstepåföljderna för lagöverträdelser skärpas. Detta berörsi betänkandet, och det är bra. Det kan och får intevara så låga bötesbelopp för lagöverträdelser attoseriösa åkare kan kalkylera med böter och ändåklara transporterna. Vi måste få stopp för åkare somstruntar i att efterleva kör- och vilotider eller i attsäkra laster. Om seriösa svenska åkare inte ska dis-krimineras måste också rätten att indriva böter vidvägkanten eller att om så är nödvändigt beslagta for-don ingå i polisens arsenal av åtgärder.För att förslagen ska få effektivitet krävs resursertill att kontrollera efterlevnaden. I detta sammanhanganser vi det vara av vikt att omfattningen av bilin-spektörernas verksamhet inte minskar. Arbetet härförmåste påskyndas och får inte stanna i någon utred-ning.Fru talman! Detta var tre synpunkter hämtade frånVänsterpartiets motion T13, som vi anser vara viktigakomplement till regeringens samlade strategi för attmöjliggöra en stark svensk åkerinäring som står fören ekologiskt hållbar utveckling som debidrar till att säkra jämförbara villkor mellan svenskåkerinäring och den alltmer ökande utländska trafi-ken.Anf. 127 () replik:Fru talman! På några punkter kan jag hålla medStig . En sådan som jag tycker att det ärmycket bra att man lyfter fram gäller bilinspektioner-na och trafikkontrollerna. Om detta är vi helt överens,och det finns en stor enighet i utskottet om att dettaska trappas upp. Jag hoppas också verkligen att såsker.Men låt mig ställa en fråga om en sak som jag intebegriper i er motion. Ni säger att ni vill sänka längdenpå lastbilsekipagen. Om jag tolkar det rätt ska man iSverige bara få köra med ekipage om högst istället för högst . Kan förklaraför mig hur detta kan förbättra miljön?Ni säger vidare att ni vill föra över mer trafik frånvägarna till järnväg, medan vi menar att man frånindustrins sida försöker göra detta om det finns möj-ligheter. Ett exempel på hur svårt det kan vara ärStora Ensos projekt, som vi har talat om vid tidigaretillfällen. Man har satsat 1 miljard på nya lastbärare,men har inte pengar till att höja järnvägensbärighet, så det fungerar inte. Ni kan påverka rege-ringen att ta fram de pengarna. Detta är inte så lätt.Jag vore tacksam om kunde svarapå det här.Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag ska göra ett gott försök att besva-ra frågor. Det är bra att vi är överensom bilinspektörer och att hela utskottet är enigt närdet gäller påföljderna för lagöverträdelser. Jag tyckeratt det är en styrka.Johnny tar upp vårt förslag att regeringenbör se över och få i uppdrag att återkomma när detgäller längden på bilekipagen. Detta måste, JohnnyGylling, ses som en del av förslaget om omlastnings-stöd. Tanken är att vi med ett omlastningsstöd skaminska det antal bilar som behövs för långväga trans-porter. Vi behöver färre stora bilar om vi i ställetstärker de korta transporterna till järnväg eller tillhamn.Vi anser också, , att den tunga tra-fiken måste minska. Vi har också problem med attklara vägunderhållet.Det sista som tar upp är Stora En-sos problem med att köra gods på järnvägen. Ja, detär ett problem. Så här får det inte vara. Vi måste ock-så klara att förbättra järnvägens bärighet.Anf. 129 () replik:Fru talman! Jag ville med min fråga visa att dethär inte är enkelt. Man kan inte bara besluta om attföra över trafik från det ena transportslaget till detandra. järnvägsprojekt är bara ett exem-pel, och jag hoppas verkligen att också ni i Vänster-partiet trycker på för att det ska bli genomfört.Enligt min mening har järnvägen långt kvar innanden kan ta emot det gods som den skulle kunna tän-kas ta över. Som ett konkret exempel kan jag nämnaatt vi till får en båtlast med bana-ner till hamn. Den båtlasten gör att StigEriksson och jag kan köpa färska bananer i butiken.Från går förvisso en del av transporternavidare med tåg, men det allra mesta går med bil.Fru talman! Jag förstår fortfarande inte hur mankan hjälpa miljön genom att minska storleken påbilarna.Anf. 130 () replik:Fru talman! säger att järnvägenhar mycket kvar innan den kan klara alla transportersom den skulle kunna utföra. Ja, därför måste vi litegrann balansera diskussionerna om hur vi ska satsapengar. Det är kanske så, , att inte allapengar kan gå till nya motorvägar eller till vägunder-håll. Det finns en del att göra på järnvägen, för järn-vägen är trots allt när det gäller miljön en viktig sidaatt satsa på när det gäller transporter.Anf. 131 ():Fru talman! Jag vill börja med att instämma i detyrkande har gjort i betänkandet. Jagska inte gå in i detaljfrågor i avsnittet "m.m.", menjag känner nödvändigheten av att friska upp minnetfrån debatt vi hade , nämligen då videbatterade yrkestrafiken.Jag påtalade då med frustration - ny riksdagsle-damot som jag var - att det inte fanns någon somhelst handlingskraft från majoritetens sida för attförbättra konkurrenssituationen för den svenska åke-rinäringen. Betänkandet innehöll den gången ingen-ting som kunde förbättra någonting konkret för åke-ribranschen.I fjolårets debatt gick en socialdemokratisk tales-man i transportfrågor upp och gick hårt fram motmig: "Det var surt, Rådhström, att påstå att ingentingär gjort." Talesmannen hänvisade ett flertal gånger idebatten till att ett flertal saker var på gång och att detinte gick att avslöja det under den debatt som då på-gick. De signaler som hade kommit talesmannen tillkänna hade kommit från Justitiedeparte-mentet. Signalerna var till gagn för åkerinäringen.Jag skulle vilja fråga någon talesman för social-demokraterna i kammaren angående den signalsom nu har visslat . Är den fortfarandelika hemlig som den var , med deuppgifter som det inte då gick att avslöja för oss and-ra i kammaren? Eller var det bara dogmatiska utta-landen för att få tyst på debatten om den kris somåkerinäringen befinner sig i?Fru talman! Tyvärr ser jag stora likheter mellanfjolårets debatt och den vi kan höra i kammaren.Visserligen kan jag vara nöjd med att det har gjorts ensammanställning av problembilden och att man skagå vidare med den. Men det kan vara svårt att finnaen annan titel. Den liknar precis "M M", ett godissom kastas i munnen, äts upp och sedan är borta. Detär nog det de har tänkt sig i detta fall.Fru talman! Det går att köpa godis. Men åkeriersom försvinner från vårt land kommer inte tillbaka.De kommer kanske hit och trafikerar vårt land, mengör det från en plattform i ett annat land.Jag hoppas att jag inte , våren2001, ska stå här i talarstolen och ånyo konstatera attdet bara har blivit ett utredande och att nästa års be-tänkande vad gäller åkerifrågor ska visa sig vara enpåse med godis som snabbt försvinner och blir tom.Anf. 132 ():Fru talman! insinuerar attnågon måste svara på det som han tycker är befogadkritik. Eftersom jag är den ende från s-sidan på talar-listan får jag väl försöka.Jag tycker att mer än lovligtöverdriver när han säger att åkeribranschen är i kris.Åkeribranschen är faktiskt, näst efter IT-branschen,den bransch som ökar mest i landet för tillfället. Detskulle vara märkligt att det förs en sådan politik attdet skulle vara en kris när branschen ökar så fantas-tiskt som den gör.Vi kan vara helt överens om att det finns ett antalproblembilder i svensk åkerinäring som inte finns ivåra konkurrerande länders problembild. Det är detsom regeringen tillsammans med näringen har gjorten förteckning över. Det är bra att regeringen hargjort förteckningen. Då vet vi vilka frågor som finns iluften. behöver det inte vara någon hemlighetvilka frågor som det kommer signaler kring. Det är de14 punkter som finns i programmet som regeringenpresenterar i propositionen.