prot · GO0917 · 2000-10-24 00:00:00 — Det engage-mang som trots allt har mobiliserats kommer inte attkunna mobiliseras en gång till inom överskådlig tid.Det är därför som detta måste bli ett lyckat projekt.Vi får inte i gång samma process en gång till, för dåkommer folk att vara brända.Det är därför som jag menar att det var synd attregeringen inte släppte loss den kreativitet som fannsutan styrde upp medlen så pass hårt att det egentligenbegränsade möjligheterna väldigt mycket från deförsta fria tankarna till de betydligt stramare tyglarsom kunde iakttas i slutet av processen.Jag inser att nu har fått det häruppdraget, och jag kan bara önska lycka till att för-valta de regionala tillväxtavtalen på ett bra sätt. Jaghoppas att den handlingskraft som geruttryck för i den här debatten kommer att bli synlig iform av forsatta stimulansåtgärder när det gäller atthålla tillväxtavtalen i gång. Det är det enda hållbarasättet att bedriva regionalpolitik på , attstärka det som är starkt inom varje region. Men då fårvi inte bara låta tiden gå, utan då krävs det stimulans-åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellationerna 2000/01:16 och27 om bostadsbyggnationen i SverigeAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgär-der jag avser att vidta för att lösa de uppenbara bo-stadsproblem som finns i tillväxtregionerna. har frågat vilka åtgärder jag är beredd attvidta för att öka byggandet av lägenheter i Sverige.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Jag delar interpellanternas uppfattning att boende-situationen på många håll är mycket oroande. Be-gränsad tillgång till bostäder i de mest expansivaregionerna kan komma att utgöra ett allvarligt hinderför en fortsatt snabb sysselsättningstillväxt och bidratill att inflationstrycket i ekonomin ökar.I propositionen Bostadsförsörjningsfrågor m.m.som lämnades till redovisa-des olika åtgärder och initiativ som regeringen tagiteller avser att ta inom flera områden för att så långtsom möjligt bidra till att förutsättningarna för ett ökatbostadsbyggande förbättras.Det är kommunerna som har ansvar för bostads-försörjningen på den lokala nivån. Kommunernasöverväganden kring vilka åtgärder som de kan vidtaför att stimulera ett ökat bostadsbyggande är därför avavgörande betydelse. I många kommuner tycks detemellertid finnas en osäkerhet om vilket ansvar manhar för bostadsförsörjningen. Regeringen föreslårdärför i propositionen en lag om kommunernas bo-stadsförsörjningsansvar. I lagen slås bl.a. fast enskyldighet för kommunerna att planera för bostads-försörjningen i kommunen i syfte att skapa förutsätt-ningar för alla i kommunen att leva i goda bostäderoch för att främja att ändamålsenliga åtgärder för attbostadsförsörjningen förbereds och genomförs.Ansvaret för planläggning och en god mark- ochplanberedskap ligger också hos kommunerna. Det ärdärför angeläget att en långsiktig planering finns ikommunerna när det gäller sådana markanvändnings-frågor som har betydelse för bostadsförsörjningen.Ett hinder för bostadsbyggandet är den bristandekonkurrensen i byggbranschen och de höga bygg-kostnaderna. Byggkostnadsdelegationen har visat attdet går att få ned byggkostnaderna till rimliga nivåerutan att standarden i boendet försämras. Regeringenkommer att följa upp delegationens arbete och avseratt ge i uppdrag att in-rätta ett byggkostnadsforum med uppgift att bl.a.förmedla kunskaper till byggherrar, kommuner ochmyndigheter och att främja utvecklingsarbete ochinnovationer.Fr.o.m. lämnas bidrag till bostadsinveste-ringar som främjar ekologisk hållbarhet. Under denärmaste åren kommer bidraget att främst riktas tillekologiska åtgärder i större nybyggnadsprojekt medstor andel hyresrätter. Avsikten är också att bidragska lämnas till sådana projekt där en konsekventkostnadskontroll genomförs. Ramen för bidragenuppgår till totalt de tre närmasteåren.Vissa förändringar kommer att genomföras avBKN:s verksamhet. BKN går över till mer försäk-ringsmässiga bedömningar och värderingar i sin ga-rantigivning, vilket bör göra det möjligt även förbyggprojekt med lite högre risk att få kreditgarantier.För att stimulera att produktionen av studentbo-städer kommer i gång snabbt har redanbeslutat, med anledning av regeringens förslag i vår-propositionen, att ett tillfälligt investeringsbidrag föranordnande av bostäder för studenter ska lämnas förny- och ombyggnadsprojekt som påbörjas under peri-oden 31 december 2002. Vida-re har på regeringens uppdrag under vårengjort en översyn av byggreglerna för studentbostäderi syfte att främja sänkta produktionskostnader.I budgetpropositionen för föreslår rege-ringen att ökade resurser ska anvisas för sanering ochåterställande av förorenade områden. Totalt kommer290 att fördelas . Härigenom blir det möjligt att efter sanering ut-nyttja fler områden för bostadsbyggande.Utvecklingen i har en vä-sentlig betydelse för utvecklingen i resten av landet.Bostadsbyggandet i regionen bör minst fördubblas iförhållande till dagens situation. Kommunerna har ettbetydande ansvar för att bostadsförsörjningen fårdenna inriktning.En arbetsgrupp i har gjort eninventering av mark i , ägd av statligabolag och myndigheter, som skulle kunna göras till-gänglig för bostadsbebyggelse. Av denna framgårbl.a. att äger mark på sydöstra i södra i . Statens järn-vägar innehar markområden i Salems, , och kommuner.En ny modern stadsdel med bostäder och arbets-platser avses bli uppförd på den mark som innehas avVasallen på gamla i . Vid kontakter med kommunen har fram-kommit att ambitionen är att det på området ska upp-föras en varierad och blandad bebyggelse med såvälegnahem, bostadsrätter som hyresrätter. En sådaninriktning ligger väl i linje med regeringens bostads-politiska ambitioner.När det särskilt gäller byggandet i tillväxtregio-nerna vill jag redovisa att det pågår olika åtgärdersom kan bidra till att göra planprocessen snabbareoch smidigare. En översyn i syfte att avlasta rege-ringen prövningen av överklaganden och att förenklasystemet för överprövning av kommunala plan- ochbyggbeslut har påbörjats inom berörda departement.Inom bereds också frågan om attinföra regler som gör det möjligt att genomföra tre-dimensionell fastighetsindelning. Att införa sådanaregler skulle kunna underlätta bostadsproduktion,t.ex. genom att uppföra våningsplan för bostäderovanpå befintliga byggnader med lokaler för handeloch kontor.Anf. 12 (m):Fru talman! Tack, statsrådet , för svaret.Jag är dessvärre inte övertygad om att det här kom-mer att lösa de grundläggande problemen med bo-stadsbristen.I relativt färsk statistik framgår att avEU:s 15 medlemsländer är det som byggerabsolut minst bostäder. toppar med 12,4 lägen-heter per tusen invånare. ligger i botten avden här ligan med 1,3 bostäder per tusen invånare.Fru talman! Det finns randiga skäl och rutiga or-saker till detta. Jag hoppas att den här debatten, somsåvitt jag förstår intresserar ledamötereftersom det är så många som vill delta i den, ocksåkommer att belysa detta.Svaret andas den gamla vanliga bidragsvalsenfrån socialdemokratiskt håll, att man med mycketbyråkratiskt prat och lite verkstad - för att uttryckadet populärt - ska kunna rida spärr mot den bostads-brist som finns i och på andra håll ute ilandet.Jag känner, fru talman och statsrådet ,många föräldrar och även ungdomar, föräldrar somvar kloka nog att anmäla sina barn redan när de var ibarnstadiet till bostadskön. När barnen har blivitvuxna och är redo att flytta hemifrån kan de inte få enbostad, trots att de stått i bostadskö i iöver . Detta är ju upprörande och man kan und-ra: Varav kommer sig detta?Långa kötider, som är ett faktum i , av-skräcker som de provocerar fram en andra-handsuthyrningsmarknad och en svart lägenhets-marknad. Skälet till detta är att det byggs för få bo-städer därför att produktionskostnaden är för hög. Ca70 % av hyran för en nyproducerad hyresrätt är juskatterelaterat. När folk inte har råd att bo i hyreslä-genheter blir det ju inte heller några som flyttar in.Därför är det konstigt att regeringen nu i proposi-tionen om bostadsförsörjningsfrågor föreslår attkommunerna ska ha en obligatorisk skyldighet attinrätta bostadsförmedlingar. Vad tjänar det till att habostadsförmedlingar om det inte finns några bostäderatt hyra ut och när det inte finns någon stimulans attbygga hyresbostäder därför att ingen har råd att bo idem?Fru talman! I svaret sägs att det är den bristandekonkurrensen i byggbranschen och de höga bygg-kostnaderna som driver upp hyrorna. Det bottnar i rättså hög grad i bl.a. skattesituationen. Det är skatternasom i första hand driver upp hyrorna. Detta vill nuregeringen lösa med bidrag av olika slag i stället föratt sänka skatterna, både i produktionsledet och ikonsumtionsledet.Det finns inga marginaler för små byggföretag attagera. Det fanns när de för att övervintra ochför att upprätthålla sysselsättningen bland sina an-ställda låg på plus minus noll och inte gjorde någonvinst. Det är de stora byggherrarna som har volymer-na och som kan få en långsiktig överlevnad. Ocksåför dessa företag är det produktion av bostadsrättersom lönar sig mera än att bygga hyresrätter, eftersomde blir för dyra för människor att bo i.Fru talman! Jag konstaterar att regeringen här dri-ver fram byråkratiska lösningar. Man ska inrätta ettbyggkostnadsforum för att förmedla kunskaper tillbyggherrar och kommuner. Detta är ett sätt att baraförlänga pinan i stället för att gå till grunden med detproblem som finns, ett för högt kostnadsläge på grundav skatter.Anf. 13 ():Fru talman! Det här svaret förvånar mig, men ioch för sig ska man inte bli förvånad över en del svarhär i kammaren.Jag har framställt många interpellationer till dennakammare. Många tycker kanske en del är onödigamedan andra tycker att de är bra. Men det är förstagången som det har inträffat att ett statsråd måsteavbryta uppläsandet av svaret på grund av att talarti-den är ute.Statsrådet svarar alltså här på två inter-pellationer. Svaret består av tre tättskrivna A 4-sidorsom han inte hinner läsa upp. Han måste då i nästainlägg läsa färdigt svaret innan han kan börja diskute-ra. Jag trodde att man på departementet visste hurlånga inledande inlägg statsråden fick hålla.Min interpellation handlade om bostads-försörjning. Jag tog upp ett enda exempel på det somjag anser vara den stora orsaken till att det inte byggsfler hyresrätter , och det är hyresregleringen.Fru talman! Det finns många ord, många mening-ar och många bisatser på dessa tre sidor. Icke med ettenda ord berörs den enda fråga som jag konkret hartagit upp i min interpellation, nämligen hyresregle-ringen.Jag kan ju inte tvinga statsrådet att svarapå det som jag frågar om, men ska det vara någonpoäng med det här institutet borde man få något svar ialla fall. kan statsrådet bläddra i sin pappersbunt,men det finns alltså inte ett ord om hyresregleringen.Hade jag inte avslutat min fråga på det sätt som jaggör, hade jag bara gått upp i talarstolen, tackat förmig och kommit igen med en ny inter-pellation.Men jag förstår varför man inte vill prata om hy-resregleringen. En enig byggbransch är överensom att det är den som är skuld till att ingen produce-rar nya hyresrätter. Ska man producera en hyresrätt blir det till så hög kostnad att det bara är ett fåtalmänniskor som kan betala hyran, om man inte görsom statsrådets kolleger gjorde i när det gäll-de Bo 01. Där kom man fram till en hyra på 25 000 kri månaden. Men tack vare hyresregleringen kundeman ta betalt av dem som bodde i Malmös ytterområ-den och man kunde sänka hyran med imånaden, alltså en subvention med omåret till dem som har råd att betala en hög hyra. Kan-ske statsrådet skulle kunna tänka sig att förklara detsystemet. Det är ingen i som ännu har fattatpoängen med det.Hyresregleringen infördes . Man sade då attden skulle vara tillfällig. När marknaden kom i balansskulle hyresvärdarna ta ut den hyra som motsvarademarknadsvärdet, det som människor är villiga attbetala. Det har gått , och detta var entillfällig åtgärd. Allting är relativt, men jag tycker att36 år är . har vi kvar ettsystem som effektivt hindrar byggande av nya hyres-rätter.I svaret sägs att man kan tänka sig att bygga nyabostäder i . Det ska bli en blandning av vil-lor, bostadsrätter och hyresrätter. Jag undrar: Vilkenbyggmästare ska ni tvinga att bygga hyresrätter ochdärmed göra en förlust?Anf. 14 ():Fru talman! Interpellanterna tar upp ett stort pro-blem i våra tillväxtregioner, nämligen bostadsbristen.Det är ett komplext problem. Och vad kan då rege-ringen göra för att underlätta för byggmarknaden attöka sin produktion?Statsrådet har i sitt interpellationssvar anfört enhel del skäl till denna brist. Han börjar med att kon-statera att det är kommunerna som har bostadsför-sörjningsansvaret och planmonopolet, och sedanhänvisar han till regeringens proposition om bostads-försörjningsfrågor som lämnades till förrafredagen. Interpellationssvaret innehåller också enhänvisning till Byggkostnadsdelegationens betänkan-de.Jag konstaterar att statsrådets åtgärd för att un-derlätta för byggmarknaden är att regeringen skaföreslå en lag där man ålägger kommunerna att upp-rätta en bostadsförsörjningsplan.Låt mig börja med att ta upp dessa delar.I betänkandet Från byggsektor till byggsektor stårdet om produktionskostnaden: Av den totala produk-tionskostnaden är relaterade till kostnader somhar med skatter och avgifter att göra. De är att relatera till materialkostnader.Vad kan då regeringen göra? Jo, naturligtvis ar-beta med den del som berör av kostnaden ochse till att bringa ned denna. Vad regeringen bordegöra är att se över om det är rimligt att ha en 25-procentig byggmoms, att ha en hög förvaltningsmomsm.m. Men vad gör man? Jo, man föreslår en kommu-nal bostadsförsörjningsplan. Trots alla vackra ord omatt det är kommunerna som har bostadsförsörjnings-ansvaret är man åter inne och inskränker det kommu-nala självstyret.När promemorian till betänkandet var på remisstill tillstyrktes detta för-slag i styrelsen. Men hade det avstyrktsav Samhällsplaneringsberedningen, som bereddeärendet i styrelsen. skriver i sitt remissvar att man inte är överty-gad om att en ny lag löser problemet utan att andrafaktorer som skatter, bristande byggkonkurrens, plan-och bygglagstiftningen, befolkningsomflyttningarm.m. är mer relevanta faktorer för påverkan av bo-stadsproduktionen under senare delen av 90-talet.Vidare skriver i sittremissvar följande: "Rådande brist eller överskott påbostäder har knappast att göra med att den tidigarebostadsförsörjningslagen avskaffades." Så långtSvenska som företräder vårakommuner, vilka har bostadsförsörjningsansvaret.Boverket visar också i sin rapport och förväntat bostadsbyggande att det fannsbostadsförsörjningsprogram antagna av kommunsty-relsen i av kommunerna 1996 och i avkommunerna . Alltså upplever inte kommu-nerna behovet av kommunala bostadsförsörjningspla-ner. Förslaget från regeringen är ett slag i luften ochkommer inte att påskynda bostadsbyggandet i landet.Anf. 15 ():Fru talman! Låt mig först konstatera att det råderskatteauktion i kammaren. Enochson säger att 60 %av hyran utgörs av skatt, Järell säger att det är 70 %.Skilj er åt, gå hem, läs på och kom sedan tillbaka tillkammaren! I det arbete som Byggkostnadsdelegatio-nen har ställt samman finns bättre siffror att ta till.Sedan kan ni komma tillbaka med fakta till kamma-ren.Fru talman! Bostadsbristen i och som-liga andra storstäder är främst en angelä-genhet. styrs av Järrels och Enochsonskolleger. Det är , , ,och flera andra. I försen borgerlig politik, en borgerlig politik som effektivthar hindrat nyproduktion av bostäder. Där tvingasbyggherrar köpa marken när bostäder ska byggas,något som höjer månadskostnaden med flera tusen fördem som ska flytta in i husen.Man har tagit bort möjligheten för bostadsrätts-föreningar när det gäller att upplåta marken medtomträtt. anvisas nästan uteslutande till bostads-rätter och till höga kostnader. Man har i praktikenförbjudit de allmännyttiga bostadsföretagen att byggalägenheter. De markanvisningar som innan valet gavstill de allmännyttiga bostadsföretagen har tagits till-baka och marken har auktionerats ut till högstbjudan-de. Kvarteret Nektarinen är ett bra exempel.Varför ställer inte Järrel och Enochson sina kolle-ger i till svars för det bostadspolitiskafiaskot där? Det byggs bara några tusen lägenheter ien stad som skulle behöva 5 000-10 000 nya lägen-heter. Era kolleger har höjt kostnaderna och försvåratbyggandet.Vi socialdemokrater har genomfört ett investe-ringsbidrag för studentbostäder som ska möjliggöraatt nästan 10 000 studentlägenheter byggs. Studentor-ganisationerna har jublat i kör i pressen och berömtvårt förslag. och Järrel har röstat emot.Moderaternas enda lösning på bostadsbristen i vå-ra storstäder är marknadshyror. Fast ochJärell vågar inte säga det rent ut. Det döljs i ettmummel om lägesfaktorer, efterfrågestimulanser ochallt vad det är. Men läser man de moderata motioner-na, läser man Järells interpellation, är det marknads-hyror som efterfrågas.Stockholmarna borde darra av skräck inför mode-raternas och Järells politik. Vad marknadshyror inne-bär i när 60 000 stockholmare står i bo-stadskö är ju hyreshöjning. Marknadshyror när detråder en enorm bristsituation - marknaden är ju justtillgång och efterfrågan - innebär hyreshöjningar.Det är stockholmarnas hyror som ska höjas. Det ärde vanliga stockholmarna som ska drivas från hus ochhem med marknadshyror. Vad sägerJärell till barnfamiljen som med hans politik tvingasflytta från ? Vad säger han om att ingaungdomar har en chans att få bostad i moderaternasStockholm där det enda som byggs är bostadsrätterdär insatserna ligger på 1 och ochdär avgifterna är på ? Svara på detinnan ni börjar angripa socialdemokraterna och rege-ringen!Anf. 16 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att gå in i den härdebatten, för det finns egentligen två problem när detgäller byggnationen här i . På den enasidan står socialdemokraterna. Jag skulle vilja säga attde nästan älskar ihjäl allmännyttan. De kommer mednya regler och nya lagar som kväver friheten. Mode-raterna gör däremot något annat. Man säger blanktnej till kommunerna och vill sälja ut allting. Det ärinte heller bra, för det blir det ju inte heller några nyabostäder av. Så det är både socialdemokrater ochmoderater som har problem. Det måste gå att finna enbalans i mitten som gör att vi kommer till rätta meddet här. Vi kan ju inte dölja att människor vill bo här iStockholm. Människor vill ha möjlighet att även hyraen bostad här i . Låt oss hjälpas åt att finnaen lösning på det problemet i stället för att barakäbbla!Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Det är glädjande med detta intresseför bostadspolitik, och det är välkommet att vi får enbostadspolitisk debatt. Vi är ju alla överens om att detbyggs för lite i . Vi var nere i ett bo-stadsbyggande på 10 000-11 000 lägenheter när detvar som lägst, och det var en extremt låg nivå. Dethade sina förklaringar. Vi hade för att par år sedanöverskott på lägenheter även i Stockholmsregionen.Men vi byggde ändå för lite.Nu ökar bostadsbyggandet. räknar vi med ettbostadsbyggande på 18 000-19 000 lägenheter, ochnästa år räknar med 22 000. Det är ändå förlite. Vi behöver komma upp till en årlig bostadspro-duktion på mellan 25 000 och 30 000 lägenheteruthålligt över tiden för att kunna motsvara den efter-frågan som finns. Och framför allt måste vi bygga flerlägenheter i , där det råder enskriande brist på bostäder. Så långt är vi överens.Men när vi kommer till recepten är vi inte överens.Jag har blivit beklämd över den politik som mode-raterna bedriver på bostadsmarknaden i . Den leder inte till en ökad bostadsproduk-tion. Den bostadsproduktion som tillkommer är ocksåextremt dyr, bostadsrätter med extrema avgifter ochinsatser. Det är ingen bostadsproduktion för vanligtfolk.När sedan moderata kommunledningar runtom iStockholm sätter upp som sitt främsta mål att avyttrahela det allmännyttiga bostadsbeståndet, då förstår vivad som är på väg att ske i ; en ökad seg-regation, en ökad uppdelning av människor i olikabostadsområden och en bostadsproduktion på alltförlåg nivå.Jag tycker att ska sätta sig ned medsina moderata kolleger i , ochgärna också med sin riksdagsgrupp, och ställa frågan:Varför säger vi nej till ett investeringsbidrag för byg-gande av studentbostäder som ska leda till 10 000 nyastudentlägenheter? Varför säger vi nej till ekobidra-get, det investeringsbidrag som är genomfört och som ska stimulera fram en nyproduk-tion av hyresrätter i ekologiskt hållbara former? Var-för har vi inget intresse av att pressa produktionskost-naderna? Byggkostnadsdelegationen visade att detgår att bygga till överkomliga kostnader om alla aktö-rer är med. Om kommunerna är med, om byggherrar-na är med, om entreprenörerna är med och om manplanerar byggnationen på ett effektivt sätt går det attbygga till ganska hyggliga priser.Det går ju att läsa Byggkostnadsdelegationenstjocka lunta och ta del av de 13 pilotprojekt som manstimulerade fram runtom i landet med det nya bygg-sättet. I och min hemkommun vardet två byggprojekt som jag t.o.m. tror att tycker har blivit ganska framgångsrika, ochdet till ganska rimliga kostnader. Varför är inte mode-raterna intresserade av att sätta fokus på det? Är detför att man är alltför lierad med byggproducenterna?Ökad konkurrens, hårdare styrning och planeringav byggena kan leda fram till en bostadsproduktiontill överkomliga kostnader. Men då måste man viljanågot som politiker. Jag konstaterar att ikommunledningarna i inte villdet. I stället tar de ut markpriskostnader som kanuppgå till per kvadratmeter.Vi behöver vidta en rad åtgärder för att underlättaett ökat bostadsbyggande. Kommunerna måste ta sittansvar. Vi måste sätta in en rad insatser på den statli-ga nivån. Det har vi redovisat i den bostadspolitiskaproposition vi lade på bord ,som ska tas upp efter denna interpellationsdebatt.Anf. 18 (m):Fru talman! Jag konstaterar att vi inte vill förståvarandra. Vi moderater konstaterar att det är skatteroch avgifter som driver upp kostnaderna för produk-tionen av nya bostäder, framför allt hyresbostäder.Det finns klara bevis för det. De förslag till fastig-hetsskattehöjningar som regeringen har lagt fram fårförödande konsekvenser för t.ex. och dess östra delar, med en höjning på101 % av taxeringsvärdet. På den nordvästra sidan iStockholm blir höjningen . I södradel blir den . Det kommer att öka boendekostna-derna radikalt för många människor. Det gäller ocksådem som sitter i egna hem, som har hunnit amorterahuvuddelen av lånen. får de ökade kostnader medhöjda förmögenhetsskatter och fastighetsskatter ochtvingas kanske flytta från sin bostad, där de har hun-nit rota sig . Det är inte någonsärskilt bostadsvänlig politik, ellerAnders Ygeman.Moderaterna har inte suttit vid styret för Stock-holm . Det är socialdemokrater som i mångaår har innehaft finansborgarrådsstolen. Likväl har deinte lyckats åstadkomma någon förbättring av boen-desituationen, minskat köerna eller fått fram flerahyresrätter. Socialdemokraterna har inte anledning attslå sig för bröstet för den delen och säga att de harfrämjat produktionen av hyresrätter i Stockholm.Vi moderater vill åstadkomma en valfrihet i boen-det. Det ska inrymma hyresrätter, bostadsrätter ochegnahem i form av villor och mindre radhus. Vi villinte premiera någon form framför andra. Vi säljer inteut hela allmännyttan. Det finns fortfarande valfrihet.Den som vill vara kvar som hyresgäst kan få vara det.Han eller hon behöver inte köpa sin bostad, om detinte passar tankemässigt eller ekonomiskt.Det talas om att man ska införa en differentieradoch riskrelaterad avgiftssättning, vilket bör göra detmöjligt även för byggprojekt med lite högre risk att fåkreditgarantier. I vissa kommuner runtom i landettvingas man riva fullt beboeliga kommunala fastig-heter, därför att ingen vill bo i dem. Är detta en nyvariant av det? Folk vill inte bo i dem.