prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Anledningen ärjust problemet med att få fram riskkapital till nyföre-tagande och utveckling av lokala företag, för att ska-pa arbetstillfällen och tilltro till sin egen bygd. Denbärande idén är det lokala engagemanget för bygden,både hos allmänheten och företagen, men också att tatill vara den samlade kompetens som finns i Arvids-jaur.Om regionala eller lokala fonder ska bli lycko-samma är vår övertygelse att staten måste ta ett an-svar för någon form av medfinansiering i syfte attskapa en ekonomisk plattform. För att säkra den de-mokratiska kontrollen bör kommuner och länsstyrel-ser finnas med. En utveckling av regionala och lokalafonder är viktig som en del i att skapa regional balansoch inte minst för kvinnligt företagande i glesbygden.Det är trots allt i regionerna och ytterst i kommunernasom vetskapen finns om vilka satsningar som är braför utvecklingen av bygden.Anf. 217 ():Fru talman! Jag ska tala om N253, om körkort förrestaurangidkare.Utskottet avstyrker motionen med motiveringenatt det pågår ett arbete kring alkoholutskänkning ochatt intentionerna i motionen ska tillgodoses genom eneffektiv tillsyn.Motionen har tillkommit genom de kontakter vihar haft med aktörer inom branschen. Flera har påta-lat problemet att konkurrera med dem som äroseriösa. Frågan är om man, som utskottet föreslår,ska kunna åtgärda detta med en effektivare tillsyn. Vimenar att man skulle kunna börja i en mer positivända och se till att alla som vill driva ett företag inomrestaurangbranschen har relevant kunskap. På sammasätt tror vi också att flera av de misshälligheter som förekommer skulle upphöra.Sedan jag skrev motionen har jag roat mig med attplocka fram några tidningsurklipp. Här kan man bl.a.se: Smutsiga krogar blir allt vanligare. Det handlarom bristande kunskap hos kökspersonalen, sägs det.Krogvåldet i city har minskat . Utbildad personalär ett av skälen. Körkort för 10 000 anställda i buti-kerna. En restauratör säger att utbildning ska mötaframtida krav.En restaurangägare som vet vad t.ex. matförgift-ning kan ge för verkningar och kostnader för ett sam-hälle och för den drabbade blir mer noggrann attförebygga sådant. En SIFO-undersökning som har gjort visar att en kvarts miljonsvenskar blir matförgiftade . Räknar vi om deti arbetsdagar och sjukvårdskostnader blir det mycketstora summor.Att driva en restaurang, pub eller liknande krävermycket kunskap om en rad olika lagar och förord-ningar. En speciell behörighet eller ett restaurangkör-kort kunde vara en möjlighet att få till stånd ökadkunskap bland dem som driver restaurangverksamheteller liknande. Lagbrott skulle medföra att behörig-heten dras in.På detta sätt skulle de som uppfyller gällande la-gar och bestämmelser få en bättre konkurrenssitua-tion. För gästerna skulle det vara en garant att allt gårrätt till och att det finns kompetent och utbildad per-sonal. Det skulle också underlätta för myndigheternaatt göra effektiva kontroller.Detta förslag ska nu inte i första hand ses som enkontrollåtgärd. Vi talar ofta om vikten av förebyg-gande arbete för att misshälligheter inte ska uppstå.Ett körkort för restaurangidkare skulle bli en sådanförebyggande åtgärd.Fru talman! Jag inser att det inte går att få gehörför motionen i kammaren, då utskottet är av en annanuppfattning. Jag står bakom motionen, men för tidsvinnande väljer jag att inte yrka bifall till densamma.Däremot är jag inte säker på att det inte kommer ettliknande förslag till hösten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Vissa regionalpolitiska frågorFöredrogsnäringsutskottets betänkande 1999/2000:NU14Vissa regionalpolitiska frågor.Anf. 218 ():Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servation nr 1, allmän inriktning av regionalpolitiken.Den framtida regionalpolitiken måste ha sin ut-gångspunkt i en tillväxtinriktad strategi. För att åstad-komma detta krävs en genuin förståelse för företa-gandets villkor. Klimatet för entreprenörer, företagareoch innovatörer måste förbättras. Förändringarna avföretagsvillkoren bör vara av mer generell karaktär,vilket innebär att skattesänkningar som gynnar allabör växlas mot bidrag.Det generella tänkandet, den generella förbätt-ringen är en bättre stimulans än ett selektivt stödori-enterat system. Med ett sådant förfarande undanröjsockså risken av att stödsystemen blir något som sned-vrider konkurrens mellan företag och därmed åstad-kommer skada, skada som drabbar både det konkurre-rande företaget, som inte erhållit stöd, och ekonomin idess helhet. En bra regional näringspolitik bör inne-hålla så få undantag som möjligt.För att åstadkomma detta dynamiska klimat förinvesteringar, arbete och utveckling krävs förändring-ar eller åtgärder som i första hand inte är regionalpo-litiskt betingade. Det gäller för och därmedvåra regioner att ha ett skattetryck som är konkur-renskraftigt. Arbetsmarknaden bör i större utsträck-ning fungera som en marknad. Kunskap ska löna sig.Vi måste ha en energiförsörjning och en beskattningav densamma som också är konkurrenskraftig.Vi upplever väl alla när oljeprisethar återgått till mer normala prisnivåer jämfört medförra årets rekordlåga nivåer att bensinnotan har blivitväldigt betungande, särskilt som bilen i vårt avlångaland är en nödvändighet för en dräglig tillvaro. Detgäller inte bara resan till jobbet. Det gäller även besö-ket i affären och förstås när barnen ska till olika akti-viteter.Att landet ser ut som det gör samt att vi vill be-hålla möjligheten för människor att bo på landsbyg-den kräver bil, och det förutsätter att bensinen inteblir för dyr. Som det är är skatten på drivmedletoch på bilen på sådana nivåer att det kan vara direktolönsamt att ta jobbet bort, på grund avkostnaden för bilen. Skatten på bensin måste sänkasför att åstadkomma bättre villkor för dem som borlångt ifrån.En bil som går 1 kostar enbart iskatter på bensin och vägskatter ca per år.För många familjer är antalet körda mil betydligthögre. 5 000, 6 000, 7 för en familj där bäggearbetar och behöver bilen till arbetet är inte ovanligt.Många gånger existerar inte heller något alternativtill bilen, varför man hamnar i en rävsax. En politiksom syftar till högre skatter på bensin och också die-sel blir en landsbygdsfientlig politik. Vi ska stå uppför gles- och landsbygden - sänk bensinskatten ochäven skatten på diesel. Tillväxtpolitiken kräver fleraolika fundamentala utgångspunkter, t.ex. infrastruktursom vägar och IT, rimliga skatter och regelsystemsom upplevs som användarvänliga och inte stjälperkompetensfrågor, valutastabilitet osv. Men regionerkan aldrig åstadkomma dådkraft med mindre än attden personliga drivkraften finns där. Innovatören,entreprenören, företagaren och byutvecklingsgruppenkommer ytterst att utgöra den viktigaste kraften föratt åstadkomma jobb, tillväxt och därmed framtidstro.Bredband och vägar som går att använda året omär nog viktiga, men utan en driftig och energisk före-tagare åstadkoms inte vare sig efterfrågan på bred-band eller några jobb om inte företagaren känner atthan eller hon får lön för mödan. Därför behövs enpolitik som mobiliserar eldsjälarna och som uppmunt-rar människor att ta egna initiativ och som därmed taransvar för sin bygd och sitt företag. Varje bygd ellerregion har sina styrkor och möjligheter som bäst tastill vara genom lokala initiativ. Vi politiker har här ettansvar för att åstadkomma dessa förutsättningar. Detska vara förutsättningar som lockar fram dynamik,kreativitet och därmed åstadkommer en miljö somlockar människor till orten.Till sist måste jag påminna om och fråga hur detstår till med de s.k. nedsatta socialavgifterna. Enligtett beslut som vi moderater står bakom skulle de s.k.tjänsteföretagen få behålla sin nedsättning underförutsättning att inget transportstöd utgår till företa-gen i fråga. Dock är det välbekant att kommissionenäven grymtat över denna kompromiss som ocksåsäger att tillverkande företag inte kan ha både trans-portstöd och nedsatta socialavgifter.Min undran gäller om näringsminister lovat bort dessa pengar, som vi beslutade ska gåtill nedsatta socialavgifter för tjänsteföretag, till bred-bandsinvesteringar. Min fråga går till majoriteten:Kommer turistföretagaren i och ,som är några exempel på utsatta regioner med starkturistprofil, att få behålla sin nedsättning av socialav-giften - under förutsättning att kommissionen god-känner förslaget?Det har uppstått stor förundran men också för-tvivlan inom turistbranschen om ryktet skulle varasant, dvs. att besluta om nedsättning ochmindre än senare ändra beslutet och hävdaatt dessa pengar gör bättre nytta på annat håll. Vi fårinte glömma att dessa turistföretag i sina budgetar ochkalkyler inför årets säsong räknat med denna nedsätt-ning som en grundförutsättning för verksamheten.Lova nu tydligt och klart att inget pinsamt kommeratt hända med nedsättning av socialavgifter för tjäns-teföretag! Det tål att påminna om att branschen somsådan är personalintensiv och därmed mycket känsligför förändrade lönekostnader. Vidare är momsnivåer-na, relaterade till våra viktigaste konkurrentländer,mycket högre, och det gynnar inte heller deras kon-kurrenssituation.Allt detta innebär att marginalerna inom bran-schen är väldigt små. Det finns helt enkelt inte myck-et att ta av.Fru talman! Innan jag slutar undrar jag om jag yr-kade bifall till reservation 1 Allmän inriktning avregionalpolitiken? Om inte, så gör jag det i detta läge.Anf. 219 ():Fru talman! Det är nödvändigt att förändra Sveri-ges regionalpolitik. Vi behöver en ny regionalpolitikför framtiden. Det ska vara en regionalpolitik sombygger på ny kunskap, gammal erfarenhet med nyametoder och mål. Den nu sittande regionalpolitiskautredningen har ett stort ansvar att föreslå riktlinjerför en ökad regional balans.Både män och kvinnor ska delta i detta arbete pålika villkor. Kvinnorepresentationen i statliga myn-digheter på regional nivå har ökat de senaste åren.Men ännu återstår dock mycket att göra för att nåökad jämställdhet ute i länen. Lokala och regionalaresurscentrum, jämställdhetsplaner och 40-procentsmål är värdefulla instrument för att öka kvin-nors rätt till delaktighet. Kvinnor startar fler företagnu . Forskning, rådgivning och ekonomisktstöd till ny företagsamhet ska uppmuntras. Vänster-partiet kommer även fortsättningsvis att noga följadetta arbete.En framgångsrik regionalpolitik bygger på hel-hetssyn och utgår från regionens egna förutsättningaroch förmår genom lokal och regional förankringmobilisera regionens egna utvecklingskrafter. Dettainnebär dock på intet sätt att statens ansvar för regio-nal balans minskar i betydelse. Utgiftsområde 19 kanabsolut inte lösa alla regionalpolitiska problem. Allapolitikområden måste samverka. Utgiftsområde 19utgör endast en liten del av politikens möjligheter pådetta område.Skogslän, jordbruksbygd och landsort har i grun-den goda förutsättningar till utveckling, men harunder tampats med svåra strukturproblem.Till de starka sidorna hör stora naturresurser, enframgångsrik exportindustri och en med tanke på denstora ytan god tillgång till nationella och internatio-nella transportsystem. De främsta hoten mot denregionala utvecklingen i glesbygd har under senare årvarit en negativ befolkningsutveckling, neddragning-ar inom offentlig sektor, en ensidig näringsstruktur,vikande sysselsättning och en undermålig standard påfrämst vägnätet på orter med betydande tjällossning.Skogslänen och , vilket motsvarar överhalva yta, har en befolkning på drygt 1,7miljoner invånare. Dessa har minskat med mer äntolv och ett halvt tusen personer. I Stockholmsområ-det med en befolkning på 1,8 miljoner har man kun-nat notera en befolkningsökning med nästan 20 000invånare. Detta, fru talman, medför naturligtvis pro-blem.Det är viktigt att finna metoder att vända den på-gående utflyttningen från de allt glesare regionernautanför storstäderna och universitetsstäderna för attminska trycket på storstäderna. Här finns bostadsbristoch trångboddhet som leder till rekorddyra boende-kostnader, ett segregerat boende med utanförskap ochkriminalitet av nygammal typ - de fattigas revolt. Detblir flaskhalsproblem på arbetsmarknaden, vilketbetyder att tillväxten inte kan utnyttjas till fullo. Detkan leda till att för svensk ekonomi viktiga företagplacerar sina arbetstillfällen i någon annan storstad iett annat land. Denna obalans mellan regioner ledertill en kapitalförstöring av gigantiska mått och skadarbåde stad och land.Det är främst ungdomar som flyttar. Kommunernaute i landet tappar skatteintäkter som enalltmer åldrande befolkning stannar kvar. De gamlamåste garanteras service, vård och omsorg.Det är viktigt med tillgång till välutbildad arbets-kraft, en god infrastruktur och goda utbildningsmöj-ligheter, en bra koppling till forskning och en offen-siv kulturpolitik.Den offentliga sektorns betydelse bör också beto-nas. vill i detta sammanhang betona destatliga företagens och affärsverkens betydelse. Om-struktureringar måste samordnas så att de inte slår förhårt mot vissa orter. Staten bör genom sina verk,myndigheter och företag ta ett större regionalpolitisktansvar och regelmässigt göra regionalpolitiska kon-sekvensanalyser i samband med förändringar i verk-samheten. De regler som finns är nog inte tillräck-ligt effektiva. De behöver utvärderas och tydliggöras.I det prekära läge som vissa regioner befinner sig ibehöver ytterligare satsningar utredas och planerasför att förbättra kommunikationerna. Det behövs enstrategi för att utveckla ett långsiktigt hållbart ochsäkert trafiksystem som tillförsäkrar hela landet bästamöjliga utvecklingsförutsättningar.Vänsterpartiet välkomnar den presentera-de IT-propositionen. I detta sammanhang vill jagsärskilt nämna statens åtaganden vad gäller en snabbutbyggnad i hela landet, både på regional och på lokalnivå. Stöd och skattereduktion för kommuner, företagoch andra abonnenter är ett bra verktyg för att dennanya kommunikation ska bli tillgänglig för alla oavsettvar man bor och är verksam i landet.Denna utbyggnad är ett steg i rätt riktning för attskapa bättre regional balans. Företagens konkurrens-förmåga och tillgång till nya marknader kommer attöka. Det är bra för tillväxten och en mer stabil ochflexibel arbetsmarknad i glesbygden.IT-utbyggnaden kommer även att öka möjlighetentill studier och kompetensutveckling på distans frånde olika universiteten, högskolorna och andra utbild-ningar. Detta är bra, särskilt för människor som avolika skäl inte kan studera och arbeta på traditionelltsätt.Det viktigaste med bredbandssatsningen är intesjälva kablarna, ledningarna och satelliterna, utan dentillgång som alla får till det stora utbud av varor,tjänster och information som finns i cybervärlden.Fru talman! En bransch som kommer att få oana-de möjligheter med den nya tekniken är besöks- ochturistnäringen. Framtidsgruppen, vars syfte är attanalysera de faktorer som kan främja tillväxt för densvenska turistnäringen, kommer att ha stor betydelseför en uthållig och växande näring. Inom detta områ-de krävs en kraftsamling och forskning tillsammansmed högskolan för att göra besöks- och turistnäringentill en stor framtida arbetsmarknad. Åre är ett mycketgott exempel på hur turistnäringen kan generera enallsidig arbetsmarknad med många olika små företag.Fru talman! Vad gäller den åter-kommande frågan om återförande av en del av vat-tenkraftsvinsterna är vi i Regionalpolitiska utredning-en överens om att denna fråga bör belysas inom ut-redningens ram.46 kommuner med tillsammans drygt 700 000 in-vånare i de sju skogslänen , ,, , , ochVärmland har bildat en förening, vatten-kraftskommuner. Där produceras av den totalavattenkraften i landet.Vad skulle det ge för positiva och negativa effek-ter för landet, regional balans och de enskilda kom-munerna om man skulle gå på det här förslaget attåterföra vinsterna? har under flera årstid återkommit till med denna fråga. Efter-som det är Regionalpolitiska utredningens uppgift attvända på alla stenar som kan påverka den regionalautvecklingen kommer denna fråga att genomlysas avRegionalpolitiska utredningen.Därmed, fru talman, vill jag yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 220 ():Fru talman! Det jag först vill konstatera är att be-folkningen inte växer i . Orsa-kerna är säkerligen många. Regional politik lär noginte kunna göra särskilt mycket åt det problemet.Personligen menar jag att en annan familjepolitik, därbarnen blir välkomnade av föräldrarna och samhälleti stället för att bli betraktade som ett problem, skullesända helt andra signaler till människor som längtarefter barn än dagens socialistiska familjepolitik. Denkristdemokratiska familjepolitiken är enligt min me-ning en sådan politik, och den borde vi föra i Sverige.En annan fråga är varför människor flyttar. Denregionalpolitiska utredningen har i underlagsrapporterförsökt finna orsaker som det är möjligt att göra någotåt ur regionalpolitisk synvinkel. Jag ser med spänningfram emot utredningens analyser och förslag inomdetta område.För övrigt är väl att säga, eller instämma i, att vijust nu går i väntans tider på en rad utredningar somhar uppdrag att analysera och utreda den regionalpo-litik som förts . Att en ny tid kräver ettnytt synsätt är höjt över varje tvivel också när detgäller regionalpolitiken. Det behövs förenklade regel-system och färre bidragsformer, mer av stimulans förredan fungerande människor och verksamheter änlivräddande för döende. Dock får vi akta oss väldigtnoga så att landsdelar inte långsamt förtvinar och dörbort. Vi kristdemokrater tror emellertid inte på detalj-reglering, utan vill ge större möjligheter för personli-ga initiativ och möjligheter för människor att utformasitt livsprojekt, att skapa sina livsbetingelser i den delav landet de själva önskar bo och verka i.När näringslivsfrågor debatterades för en stundsedan talades det om angåen-de förenklingar, mindre krångel m.m. Det gäller såvälsmå som stora företag. Låt oss hoppas att nya Simp-lex kan komma i gång och få något gjort. Prat ochinternt intrigmakeri inom departementet får inte fuskabort ett så viktigt arbete som Simplex står inför.Fru talman! I reservation 1 finns en nyckelformu-lering på s. 41, andra stycket, som jag vill citera:"Vad som krävs är en genuin förståelse för företagan-dets villkor. I stället för den hittillsvarande inrikt-ningen på många och komplicerade bidragsformerbör inriktningen vara att näringslivet ges mera gene-rella villkor och ett bättre klimat för företagande ochentreprenörskap. "I en rapport av , Klimatet för utländska inves-teringar i , pekas i en av punkterna i samman-fattningen på svagheter som högt skattetryck, person-beskattning, svårigheter att rekrytera och behållaarbetskraft, för att nämna några punkter. Det finnsmånga fler synpunkter som är värda att ta till sig föratt försöka finna lösningar på problem, som utifrånkommande "ögon" ser och upplever. Dessa problemgäller naturligtvis också svenska företag, företagareoch näringsidkare.Jag vill yrka bifall till reservation 1.I reservation 2 tar vi upp frågan om återförande avvinster från vattenkraftsproducerad el till de län därden produceras. Det har nämnts tidigare, och vi harnu hört att Regionalpolitiska utredningen tydligen skata tag i det här.Den formulering som återfinns i reservationen ärdenna: "Utskottet vill i detta sammanhang inte bindasig för vilken metod som kan vara mest lämplig ellerhur stor del av vattenkraftsvinsterna som bör återfö-ras." Det borde nog också vara med i det synsätt somutredningen ska titta på den här frågan med.Jag yrkar bifall till reservation 2, som avser vat-tenkraftsvinsterna.I går tog jag, fru talman, i en interpellationsdebattmed näringsministern upp frågan om bemyndigande-systemet när det gäller de regionalpolitiska pengarsom länen får. Det gällde dels anslaget, dels bemyn-digandet - hur pengarna ska delas ut. Jag ska avkortadet jag tänkte säga om detta och sammanfatta det medatt säga att näringsministern lovade att denna frågaska tas upp. Den ska analyseras, och man ska kommamed förslag till förbättringar.Det var alldeles uppenbart - det framgick myckettydligt av vår diskussion - att problemen är helt an-norlunda för ett län i med lite pengar - 10miljoner - än för ett län i norra . Han berätta-de själv om . Där talar man om 150-160miljoner.Jag ser fram emot att få en förbättring av dentingens ordning som råder. Situationen är verkli-gen inte bra. Jag vill gärna i detta forum repetera ochskicka med detta budskap också i denna debatt. Nä-ringsministern lovade oss i går att han ska ta fatt iproblemen.Så går jag till en annan liten sak. togupp frågan om nedsättningen av socialavgifterna iNorrlandslänen. Frågan debatterades -. Den gången debatterade vi nä-ringsutskottets betänkande nr 2.Det sägs nu - jag har inte fått det bekräftat - attfinnarna får göra sådana avdrag på motsvarande kost-nader för sina företag. Det sägs också att man bådekan ha en sådan eller en liknande nedsättning på sinaavgifter och transportbidrag. Möjligt är att man harförhandlat sig till ett undantag i sitt avtal med EU föreinträdet. Vi har det uppenbarligen inte.Jag undrar om vi inte borde lyssna mera på denrevolt som är på väg från de små och medelstoraNorrlandsföretagen. De undrar helt enkelt om det intevore värt att låta pröva detta. Det är avså stor betydelse för dem. Avståndshandikappet förvåra svenska företag är precis lika stort som för fin-narna. Det borde faktiskt EU ta hänsyn till, även omvi inte har lyckats förhandla oss till rätten till nedsätt-ning. Jag tycker faktiskt att det skulle kunna vara värtatt pröva detta.Dessa konkurrensregler, som är så otroligt"heliga" för kommissionen och som många av oss ärrätt besvikna på av vissa skäl - det gäller ochScania - borde man kunna titta på i samband medbidragen. Där är det i alla fall inte för många företagsom har gaddat ihop sig och blivit för stora.Med detta, fru talman, vill jag tacka för ordet. Jaghar yrkat bifall till reservation 1 och 2.Anf. 221 ():Fru talman! Detta är en väldigt intressant debattoch ett intressant ämnesområde. Vi skulle kunna talamycket längre om det, men jag ska försöka hålla detså kort som möjligt.Fru talman! bör präglas av mångfald -mångfald vad gäller nationaliteter, språk och kulturer,men även en mångfald av små företag i olika drifts-former och storlekar. Det är berikande. Den svenskaregionalpolitiken bör sträva efter att uppmuntra dennamångfald, utjämna skillnader och skapa mer likvärdi-ga och rättvisa villkor när det gäller att driva företagruntom i vårt land. Det ska vara huvudinriktningenför regionalpolitiken.Glesbygdsverket presenterade enundersökning som visade att en grundläggande lokalservice är grunden för att människor ska leva och bopå landsbygden. Låga bensinpriser, bra vägar ochkommunikationer, möjligheter till distansarbete ge-nom IT, företagsstöd och omlokalisering av statligajobb är andra bitar som uppfattas som viktiga i denverklighet som människor lever i. Det är frågor somvi från har drivit under en lång tid.Låt oss lämna denna kammare för att ge oss ut imitt hemläns verklighet - ett län med stark framtids-tro och en stor inneboende utvecklingskraft. De nära400 utvecklingsgrupperna har många kreativa idéersom kan utvecklas till fullt genomförbara projekt.Finansiering söks från och be-viljas ofta, men det finns ett problem. Pengarna be-viljas men betalas ut i efterskott, när projektet äravslutat.Denna svårighet med likvida medel medför att enmängd projekt inte kan genomföras.