prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — I valfrihetensnamn ökar antalet fristående - som jag egentligenföredrar att kalla privata - skolor framför allt i stor-stadskommuner. Det leder ibland till att den kritiskamassan av motiverade elever och engagerade föräld-rar som faktiskt krävs för att få till stånd positivalärprocesser och social utveckling i en skola under-mineras i de kommunala skolorna.Det är också nu vi ibland får se konsekvensernaav nedskärningar . De nedskärningarnahar lett till större undervisningsgrupper, nedslitnamiljöer och minskad vuxentäthet i skolan. Vi harockså fått nedskärningar i stödet till elever i behov avsärskilt stöd, minskad och försämrad elevvård ochfärre skolkuratorer och skolpsykologer.Bakom de döljer sig alltså skolormed skyhögt värre siffror, skolor som har problemsom bottnar i sociala och ekonomiska orättvisor. Detär framför allt i de skolorna man måste få kunna sättain åtgärder. Förslag om fler fristående skolor, störrevalfrihet att välja skola, betyg från årskurs 1 i kombi-nation med sänkta skatter är knappast den medicinsom hjälper de skolorna. I stället innebär det, ur mittperspektiv, att man ökar de etniska klyftorna ochdärmed också ökar klasskillnaderna.Kraven på skolorna i de hårt segregerade förorts-kommunerna är stora. De måste bl.a. kunna mötainvandrarungdomarnas speciella behov och skapa enmiljö där de känner trygghet och där de kan känna sigstolta över sitt ursprung. Det behövs fler vuxna iskolan. För det krävs mer resurser.Skolor i de invandrartäta förortsområdena behöverförstärkas med fler vuxna som i olika roller - fritids-ledare, kuratorer, psykologer, specialpedagoger - kanmedverka till att skapa en lugnare och tryggare skol-miljö och bygga upp ett klimat som också främjarinlärning.De här skolorna är däremot inte betjänta av enallmän svartmålning som antyder att skolledare, lära-re och övrig personal helt misslyckats med sitt upp-drag. Trots 90-talets nedskärningar gör skolans per-sonal storverk under ofta ganska svåra för-utsättningar. Personalens arbete blir inte lättare av attmånga borgerliga partier i generaliserande drag gör"den svenska skolans stora misslyckande" till ettslags refräng i en partipropaganda. Varken högernssvartmålning eller socialdemokraternas skönmålninggynnar i grunden den svenska skolan.Anf. 129 () replik:Fru talman! började sitt anfö-rande med att yrka bifall till utskottets hemställan.Sedan ägnade han i stort sett hela sitt anförande åt attdiskutera de problemformuleringar som finns i sko-lan. Det gör mig lite fundersam.Jag håller klart med om attdet runtom i landet finns många positiva exempelsom vi måste visa på. Men problemet utifrån de rap-porter från som dis-kuterade är att det finns många elever som inte klararsig i skolan och att deras antal ökar.Vi har också sett att ele-ver ute på skolorna börjat strejka och står och disku-terar kommunernas budgetar och de nedskärningarsom sker på deras skolor. Jag undrar: Hur många flersådana här rapporter från behöver LennartGustavsson få och hur många fler elevstrejker runtomi landet måste vi se på TV innan ändrarsitt bifallsyrkande till konkreta förslag om förbättringav det som och flera av oss har diskuterat ?Anf. 130 () re-plik:Fru talman! Först och främst tycker jag att det igrunden är positivt när elever visar att de inte accep-terar en arbetsmiljö och en situation i skolan som inteär bra. Det är bra att elever vågar stå upp och krävasin rätt.Om lyssnade på det som jag sadevet hon också att det här är en fråga om resurser.Därtill är det kanske bekant för attVänsterpartiet är ett av de partier som ganska kon-sekvent har drivit frågan om mer resurser till kom-munerna, som faktiskt har det yttersta ansvaret förskolan.Sofia frågar vidare hur många rapportersom behövs för att ska engagera sig iden här frågan. Det är bra att det kommer rapporter,men jag tycker att gör en kraftig för-enkling när hon och de borgerliga partierna försökerpåskina att det ska finnas några enkla generella lös-ningar. Man viftar som med en magisk stav meduttryck som "oberoende institut", "tydliggöra roll" eller "skolpeng" - något som i och för sig avvisade.Det vore intressant att få se de här tydliga center-partistiska kraven, som gör att man med ett klubbslagkan förändra situationen i skolan, men så ser verklig-heten inte ut, . 131 () replik:Fru talman! Nej, , jag tror intepå enkla lösningar - inte på att man genom att viftamed trollspö kan ge de elever i skolan som intehar goda kunskaper bättre kunskaper till dagen därpå.Jag tror att det framför allt krävs ett tydligt ledarskapfrån , från regeringen och från er som bl.a.medverkar till att anvisa resurser till skolan. Jag trorockså att det är viktigt att anvisa tydliga redskap.Jag har framfört många förslag, inte bara om ettnationellt kvalitetsinstitut. Vi ska anvisa redskaplokalt för en decentraliserad makt. Eleverna ska sättasi centrum med individuella studieplaner och mycketannat, t.ex. genom ett program för läs- och skrivut-veckling för de elever som inte klarar den själv.Inte heller det här vill gå med på.Jag menar att det finns vissa konkreta åtgärder som vikan sätta in direkt. Det finns också många långsiktigaåtgärder som måste startas . Det är oerhört synd attVänsterpartiet inte är berett att påverka utan baralägger sig platt och säger: Det här kostar resurser.Anf. 132 () re-plik:Fru talman! talar om tydligt ledar-skap och om olika redskap. Vi kan lämna resursdis-kussionen åt sidan och diskutera vad som behövergöras i skolan. Jag tycker att det är intressant att SofiaJonsson tar upp sådant som decentralisering, ökatinflytande för eleverna och ökad möjlighet för föräld-rarna att påverka. Jag kan inte se att vi i de avseende-na skiljer oss åt på något som helst sätt.Om det är någonting som har ståttupp för är det att öka elevernas möjlighet till infly-tande över den egna skolsituationen. Jag tycker att detskulle vara intressant att få med i detjobbet.Det andra redskap för att vrida skolan rätt som So-fia nämner är program för läs- och skrivut-veckling. har inte någon ytterligarereplik, så jag måste få besked senare, men det voreintressant att få höra vad som är unikt i Centerpartietssätt att stimulera läs- och skrivutveckling för dyslek-tiker. Jag kan inte se några stora skiljaktigheter.Man försöker ibland av förklarliga partiegoistiskaskäl göra frågor större än de är. Läs- och skrivut-veckling ska stimuleras, och jag skulle vilja höra omSofia kan peka på att i någotsammanhang skulle ha motsatt sig stimulans av läs-och skrivutveckling.Anf. 133 () re-plik:Fru talman! Jag upplever att ,, på något sätt vill bagatellisera den orosom många lärare, rektorer och föräldrar känner överden svenska skolan. Jag skulle vilja fråga LennartGustavsson om han anser att utvecklingen är tillfreds-ställande när antalet elever som inte klarar godkändabetyg ökar. På något sätt verkar det som om LennartGustavsson menar att det inte är så farligt när ökning-en ändå inte har varit större än på ett år.Om trenden fortsätter, - vil-ket förbjude! - på vilken nivå börjar LennartGustavsson känna sig orolig: vid , vid ellervid ?Min andra fråga är: Anser att det behövs en handlingsplan föratt vända trenden i skolan?Lennart talar vidare om svartmålningnär man talar om beskrivningar i rapporter av hurlärare och rektorer, föräldrar och elever uppleverläget. Det är verklighetsbeskrivningar, ingen svart-målning.Jag framhöll speciellt i mitt anförande att mycket iskolan är bra, men vi kristdemokrater anser att detsom är mindre bra måste åtgärdas.Anf. 134 () re-plik:Fru talman! Det är ganska svårt att svara på en så-dan här replik. Om hade lyssnat närjag höll mitt anförande hade han vetat att det som jagminst av allt gjorde var att bagatellisera problemen.Däremot sade jag tydligt att mycket naturligtvis inteär tillfredsställande. Jag får lust att vara lite elak, mendet ska jag inte vara.Det skulle vara intressant att till kristdemokrater-na rikta frågan: Är det en självklarhet för kristdemo-kraterna att vifta med procentsatsen 22,7 och att prataom att var femte elev i den svenska skolan är miss-lyckad? Tar man något som helst ansvar för att göraen djupare analys av vad som finns bakom dessasiffror?Det finns ju faktiskt en bild bakom siffrorna somvisar, om jag uttrycker mig tydligt, hur det svenskaklassamhället slår igenom. Ser ochkristdemokraterna det? Vad gör man åt det? Ska manfortsätta att slänga sig med siffrorna, med att en fem-tedel av de svenska eleverna misslyckas? Eller skaman våga använda siffrorna, våga analysera dem ochse vad som finns bakom dem, se vad de talar om? Dåkan man inte ha de enkla lösningar som kristdemo-kraterna ibland hänger sig åt.Anf. 135 () re-plik:Fru talman! ägnar sig inte åtenkla lösningar. Vi vet att det här är komplicerat.Men skillnaden mellan och Väns-terpartiet är att när blir uppmärk-sammade på problemen är vi beredda att vidta åtgär-der för att komma till rätta med problemen.Är det så att det här beror på klassamhället, att detär det som slår igenom borde ha än större anledning att verkligen viljaåtgärda det här.För mig och är det lika viktigtatt invandrareleven och arbetarfamiljens elev somdoktorsbarnet får en god utbildning. Det måste gällalika för alla människor i . Vi ska ha en skolasom ska gälla alla. Vi vill inte ha något klassamhälle idet fallet.Anf. 136 () re-plik:Fru talman! Mycket kort: Jag välkomnar ErlingWälivaara och i arbetet för att viska avskaffa klassamhället.Anf. 137 () replik:Fru talman! talar om att detbehövs mer resurser. Det är möjligt att det behövs detibland. Men problemet som revisorerna visar är att vii dag inte vet hur resurserna används. Över huvudtaget är mycket av grundproblemet i det vi diskuteraratt vi inte riktigt vet hur det står till i skolan. Vi vetinte hur resurserna används. Vi vet inte om de an-vänds på rätt sätt. Vi vet inte hur många elever sominte når upp till målen i grundskolan.Det är därför det är så viktigt, detta som låter liteformellt, att tydliggöra roll.Eftersom i alla fall anser attdet behövs mer resurser blir en naturlig fråga tillLennart som tillhör majoriteten i riksda-gen: Anser att det har varit förlite resurser till skolan, dvs. till kommunerna ochdärmed till skolan, ? Anser han att debör öka? Vad anser han om det budgetförslag som nuär på gång? Hoppas han att det kommer att tillfreds-ställa resursbehovet?När säger att det behövs merresurser är det viktigt att komma i håg att LennartGustavssons parti tillhör dem som just nu bestämmerfördelningen av resurser i landet Sverige.Sedan nämnde också frisko-lor som ett hot. Det finns ju egentligen ingenting iframväxten av friskolor som stjäl pengar från denkommunala skolan. Om fördelningen av bidragen gårtill på rätt sätt, så att kommunen betalar sina pengarför elever på samma sätt som man skulle ha gjort i enkommunal skola, ökar inte detta kostnaderna förkommunen. Det finns ingenting i friskolesystemetsom innebär att det självklart överkompenserarfriskolor.Däremot vore det intressant att få ett tydliggöran-de. Det har ju bildats ett nätverk, som har sagts, blanden del socialdemokrater mot friskolor. har varit tydlig här i kammaren. Medtanke på vad vi kan vänta oss i framtida förhandlingarmellan de tre partier som bildar regeringsunderlag ärdet viktigt för mig att veta: Anser fortfarande att det inte ska startasnågra nya friskolor, som sade förett år sedan?Anf. 138 () re-plik:Fru talman! Jag tar det i tur och ordning.Jag tycker mig ibland se i de gemensamma mode-rata reservationerna en övertro på att vi ska hitta nyaorganisatoriska lösningar för att kunna göra kvalitets-uppföljningar och annat bättre.Vi har en organisation som ganska är sjösatt.Vi har en utveckling på det området. Då tycker jagfaktiskt att vi ska se till att ställa krav på att man skagöra det jobb man är satt att göra. Vi ska inte innanman har haft en chans att börja göra det jobbet säga:Nu måste vi ha en ny organisatorisk lösning.Sedan var vi inne på budgetförhandlingarna ochdet faktum att utgör en del av majori-teten här i . Jag tror att mycketväl vet att i förhandlingarna driverkrav på att få ökade resurser till kommunerna.Sedan är också mycket väl medveten- hoppas jag - om att detta är förhandlingar där viförhandlar utifrån olika styrkepositioner. I ett samar-bete är det naturligtvis ett givande och tagande. Jagkan inte stå och säga vad resultatet avbudgetförhandlingarna är. Jag vet vilka förhoppningarjag har. Jag vet också vad som kan vara realistiskt atthoppas på.Men det är också bekant - och det tror jag ocksåatt är fullt medveten om - att en del avden ökning av resurser till kommuner och landstingsom har skett under den här mandatperioden faktisktockså får tillskrivas den kraft och den styrka somVänsterpartiet har haft i förhandlingarna.Sedan åter till debatten om friskolor, om huruvidafriskolor stjäl pengar från planeringen av den kom-munala skolan. Jag vidhåller, som jag harsagt från den här talarstolen, att tillkomsten av defristående skolorna i stor utsträckning försvårar enrationell planering av skolväsendet.Anf. 139 () replik:Fru talman! Jag är naturligtvis medveten om hurdet går till i förhandlingar mellan partier, både i op-position och regering. Men det är ändå så att om manröstar för ett förslag i , t.ex. regeringensbudgetförslag, ger det lite fel bild till åhörare ochåskådare när i talarstolen säger: ärden viktigaste uppgiften att öka resurserna till skolan.Då får man intryck av att kommer attföreslå det i . Därför tycker jag att det kan-ske vore mer nyanserat om fram-höll det i sitt anförande så att det inte blir några miss-förstånd, för jag tror inte att vi kan förvänta oss någraavvikande resursförslag från , inte denhär våren i alla fall.När det gäller tror jag inte på några te-oretiska omorganisationer. Men det är uppenbart attvi inte får in de uppgifter vi vill ha om läs- ochskrivsvårigheter, om vilka problem som finns, om hureleverna uppnår målen.Friskolorna har ju vuxit fram och tagit på sig upp-gifter på många håll som ingen hade förväntat sig för5-10 år sedan. Vi har fått fler friskolor som arbetarmed särskoleverksamhet. Vi har fått friskolor medinriktning på DAMP, på Aspergers syndrom och påolika typer av elever som har särskilt behov av stöd.Friskolorna är inte längre en tummelplats för några fåsom har råd att betala. Det beror helt enkelt på att vihar fått ett system där det inte kostar en massa pengaratt gå i friskolor.Jag ska inte göra den här debatten lång, men jagupprepar frågan. har inte likamycket att svara på, så jag hoppas få ett tydligt svar.Anser , om får som manvill, att inga nya friskolor ska starta i , vilketLennart sade i den här debat-ten?Anf. 140 () re-plik:Fru talman! vet mycket väl att denprincipiella inställningen från är att viska vara mycket restriktiva i fråga om de nya fristå-ende skolorna, privatskolorna.Vi har också lagt fram förslag som den här kam-maren tidigare röstade ned. Vi ville öka det kommu-nala inflytandet över de fristående skolorna. Vi harockså lagt fram förslag där vi säger att det är orimligtatt vi ska ha börsnoterade företag som ska driva skol-verksamhet med det till synes enda syftet att uppnåvinst.Angående det här med budgetförslag tror jag attUlf egentligen är fullt medveten om att mansom parti lyfter fram de idéer, de visioner man har.Sedan hamnar man i en real politik när man förhand-lar utifrån reella utgångspunkter. harmånga gånger suttit i den situationen. Inte var det såatt då frånsvor sig rätten att gå ut ochsäga: Detta är partiets politik.Utifrån partiets politik, partiets ideologi går manin i förhandlingar och där gör man så gott man kan.Sedan åstadkommer man någonting. Men för denskull har jag ju kvar mina idéer och mina värdering,och dem har man en rättighet att stå för.Anf. 141 ():Fru talman! Först vill jag säga några ord om sko-lans utveckling. inledde med attsäga att utvecklingen inte skedde över . Det ärju sant.Det har alltså skett en intressant utveckling av densvenska skolan . Det är viktigt har den bilden med sig.I början av 1990-talet hände något som var en re-volution i förvaltningen över huvud taget av skolanoch den offentliga sektorn. Regeringen beslutade attdecentralisera stora delar av den offentliga verksam-heten. Det gällde skolan. Det gällde äldreomsorgen.Det gällde psykiatrin och vissa andra delar.Skolan kommunaliserades 1991. Det gick fort. Ettav skälen till att det gick fort tror jag var att maninsåg att en ekonomisk kris stod för dörren. Det varviktigt att man fick beslutsfattandet och ansvarsta-gandet ute i kommunerna när de nedskärningar somman bedömde vara oundvikliga skulle göras inomskolan, äldreomsorgen och psykiatrin.Man kan diskutera det lämpliga i det hela. Dettänker jag inte göra . Detta är faktum, och reformenskedde mycket snabbt.Det betydde att kommunerna var ganska oförbe-redda på att ta ett ansvar. Man hade alltså inte skol-politiker i kommunerna som hade handskats medskolans frågor tidigare. Man hade inte skolledare påskolorna som kunde ta det pedagogiska ansvar somde skulle ta enligt de nya uppgifter som de fick.Resultatet blev naturligtvis att de nedskärningarsom skedde på skolans område gick mycket snabbt.Inom loppet av skar man av lärarresur-serna i kommunerna. Det skedde tyvärr ganskaoskickligt och ovarsamt. Ingen ska väl lastas för det.Det fanns alltså inte kompetens på området i kommu-nerna då.Det här betyder att när man har kommit igenomden ekonomiska krisen och kommit till mitten av1990-talet - den förra mandatperioden ungefär - hademan med sig två stora problem. Ett var att man hadeen skola som delvis var sönderslagen när det gälldefunktionerna. Och man hade ett betydande underskottnär det gällde lärarresurserna.Dessutom visste man att lärarkåren till stor delskulle gå i pension. hade vi denäldsta lärarkåren i världen om vi ser till västländerna.Det är en underlåtenhetssynd. Man skulle alltså hastartat lärarutbildningarna och sett till att det fördes innya grupper vartefter lärarkåren gick i pension.Nu är vi mitt uppe i arbetet att reparera de tvåskadorna: dels resurserna som ska ut i kommunernaigen så att vi kan återanställa de specialpedagoger,skolpsykologer och fritidspedagoger som fick gåunder nedskärningarna, dels att försöka få i gånglärarutbildningen.Det här är saker som tar tid.När det gäller resurserna till kommunerna kom-mer väl alla ihåg Perssonpengarna som faktiskt gickut under förra mandatperioden.När vi har samverkan mellan s, v och mp har vifördelen, vilket inte framgick alldeles tydligt av Len-nart inlägg, att vi är tre partier som drar isamma riktning, nämligen att förstärka kommunernasresurser. Det är bara att titta i partiernas budgetförslagså ser man att så är fallet. Det gör att det har gåttframåt successivt, och förhoppningsvis kommer attgöra det framöver.Utbildning av lärare tar tid. Det gäller också ut-bildning av skolledare och utbildning av specialpeda-goger. Det går inte att hinna fortare fram än man görnu i det arbete som ligger.Ändå har man startat, egentligen i stor skala påbred front, med ett pedagogiskt utvecklingsarbeteparallellt med reparationsarbete. Det är alla bekantamed. Vi har en kommitté som arbetar med skolansinre arbete. Vi har ändrat själva undervisningssitua-tionen i skolan såatt den är mer elevcentrerad. Vi har individualiseradundervisning. Föräldrainflytandet och elevinflytandetär inskrivet i lag. Vi har ändrat timplanen och gjortden flexibel. Möjligheten att anpassa undervisningenefter skolans intresse och elevernas behov har ökat.Vi arbetar i lärarlag i stället för den gamla klassrums-situationen. Utvecklingssamtalen har införts osv.Det senaste året har alltså varit med värde-grundsprojektet, där samtliga svenska skolor är medoch diskuterar den viktiga frågan om vår gemensam-ma värdegrund i skolan.Vi har diskuterat några frågor som har dyktupp genom revision, dels revisorersgranskning dels granskning av skolverk-samheten.Den här typen av diskussioner har pågått ett par åri . Vi har sett i propositioner och motionerhur anför klagomål på kommunerna sominte sköter sin tillsyn ordentligt. Skolplanerna har intekommit fram i kommunerna. Flera kommuner sakna-de skolplaner helt så sent som . Manhar inte knutit uppföljningen av verksamheten till detsom står i skolplanen, och inte knutit den till budge-tarbetet.Riksdagens revisorer klagar på för inte har någon tillsyn värd namnet. En sådanutvärdering kom sedan.Nu får vi en ny - den vi diskuterar - medkritik av . har anfört kritik avSkolverket och regeringen. Regeringen har t.o.m. ipropositioner till klagat över att Skolverketinte klarar sin tillsyn och att kommunerna inte görskolplaner.Det här är intressant eftersom det är en sorts sken-diskussion på ett centralt plan som egentligen inte harmed skolverksamheten att göra.Jag kommer då tillbaka till inledningen av anfö-randet. Vi har alltså decentraliserat beslutsfattandet.Det är ute i kommunerna som man nu har hand omansvaret för verksamheten i skolorna.I de olika partierna kan vi naturligtvis vända osstill våra partivänner som har det kommunala ansvaret- vi är ju inte någon isolerad grupp här i -och tala om för dem vad vi tycker. Oavsett om det ärborgerlig eller socialdemokratisk majoritet i kommu-nen är det fullt möjligt att tala om att vi anser att detska göras på det här sättet, nämligen att resursernaska till skolan, som så många önskar, att det ska an-ställas fler speciallärare osv.Det är fullt möjligt att genomföra detta.Eftersom tiden blir knapp vill jag ta upp en saksom jag tycker är allvarlig, nämligen att man pressarrapporterna alldeles för långt.Skolverket kom t.ex. med en rapport där man sä-ger att av eleverna inte har nått godkänt i etteller flera ämnen, och gör det till något slags bevis föratt den svenska skolan skulle vara dålig. Det är dennaturligtvis inte alls.Det den siffran säger är ungefär detta: En elev ivar tredje klass har inte nått godkänt i ett ämne. Omvi tar 9 a, 9 b och 9 c med 25 elever i varje är allagodkända i idrott i 9 a och 9 b, och så är det en elev i9 c som inte fick godkänt, och motsvarande i övrigaämnen; 16 ämnen. Det är naturligtvisingen katastrofsituation på något sätt. Det som äroroande är att en liten grupp elever har icke godkänt imånga ämnen. De har misslyckats på bred front. Detär den gruppen vi ska vara varsamma om. Det är dengruppen som behöver stöd. Det är elever med behovav särskilt stöd.Det är inte alls något fel på standarden i densvenska skolan. Vi har en skola som i olikautvärderingssammanhang har visat sig klara sig väl iinternationella jämförelser. Utvecklingen går dess-utom i rätt riktning. Men vi har en liten grupp eleversom måste få det stöd som de enligt vår läroplan ochlagstiftning - skollagen - har rätt till. Därför behövsresurser till kommunerna och skickliga skolpolitikersom tar hand om resurserna. Jag förmodar att detfinns eller kommer att finnas flera av dem i samtligapartier. Det får bli avslutningen på mitt anförande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )10 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 5 aprilLU16 Familjerättsliga frågor, m.m.Mom. 1 (äktenskapets ställning)1. utskottet2. 1 (kd, m)Votering:185 för utskottet102 för res. 162 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 36 v, 13 c, 14 fp, 13 mpFör res. 1: 67 m, 35 kdFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 8 (förrättningsarvode till vigsel- och registre-ringsförrättare)1. utskottet2. 4 (kd, m, c, fp)Votering:156 för utskottet128 för res. 465 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 36 v, 12 mpFör res. 4: 66 m, 35 kd, 13 c, 14 fpFrånvarande: 23 s, 16 m, 7 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 4 mpMom. 11 (transsexuella och förnamnsbyte)1. utskottet2. 7 (v)Votering:233 för utskottet51 för res. 72 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 108 s, 67 m, 35 kd, 12 c, 11 fpFör res. 7: 35 v, 1 c, 2 fp, 13 mpAvstod: 1 s, 1 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 8 v, 7 kd, 5 c, 3 fp, 3 mpMom. 13 (kusiners arvsrätt)1. utskottet2.