prot · GN09109 · 2000-05-15 00:00:00 — Får jag bara först allmänt säga att minuppfattning när det gäller arbetet för att få framentreprenörskap hos många människor i vårt land äratt vi inte precis har för mycket sådant. Vi behövermer!Det är i alla fall min allmänna bild att närdet gäller ungdomars syn på egenföretagande enligten rapport som kom från EU för inte så länge sedanfanns bland dem som låg sämst till. Allt från Snille-blixtarna till Ung Företagsamhet och annat behövsalltså. Det behöver också få en spridning så att det nårännu fler av våra ungdomar.Jag vill återigen betona att som jag har förståttOpen for Business så är ambitionen just att lockafram entreprenörskap hos individer där sedan t.ex. detalldeles utmärkta and Society har rollen att bidratill att de här idéerna blir företag.Min bild är alltså att detta icke får slå ut befintligväl fungerande verksamhet. Den information jag harfått är att Open for Business är ett treårigt projekt.Det är på fem pilotkontor i som man skainitiera verksamhet - i , , ,och Örnsköldsvik.Beslutet att starta Open for Business fattas lokalt,och finansieringen är också lokal. Om det inte finnsnågon lokal uppbackning på de här orterna så blir detheller inget Open for Business.Jag ska följa detta mycket noga - inte minst medanledning av de frågeställningar som har gjort. Härmed tycker jag attjag har gett min bild av varför jag tyckte att detta sågintressant ut. Men jag vill också betona hur viktigt jagtycker att det är att man inte konkurrerar ut befintlig,väl fungerande verksamhet som det duktiga andSociety. Allmänt tycker jag också att vi i Sverigebehöver söka många nya former för att få fram merentreprenörsanda och positivare syn på eget företa-gande hos ungdomarna.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:387 omstaten som kommersiell aktörAnf. 12 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsmi-nister om vilka åtgärder han avseratt vidta för att minska problemen med konkurrenss-nedvridning till följd av statlig uppdragsverksamhet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ock-så här är jag som svarar på interpellationen.Ola hänvisar i sin fråga till Statskonto-rets rapport som kommersiell aktör - Omfatt-ning och konkurrenseffekter som Statskontoret tagitfram på regeringens uppdrag. Denna rapport beredsför närvarande inom . När bered-ningen är klar kommer regeringen att ta ställning tillvilka åtgärder som bör vidtas. , som jag sadei det förra interpellationssvaret, kan sägas att i denkonkurrenspolitiska propositionen som läggs fram islutet av maj kommer en del av Statskontorets förslagatt beröras. Jag räknar också med att andra frågorkommer att beröras i nästa budgetproposition.I övrigt anser jag att offentlig näringsverksamhetinte ska få konkurrera ut privat näringsverksamhet.Det är min ambition att kvarvarande hinder för kon-kurrens i gränslandet mellan privat och offentligverksamhet ska rensas bort. Ett råd för konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor harinrättats med uppgift att behandla klagomål och un-danröja konkurrenshinder. ska vida-re få privat och offentlig sektor att enas om de lång-siktiga spelreglerna på området, och senast den31 redovisa sina samlade erfarenheteroch resultat och, om det behövs, även lämna förslagtill ytterligare åtgärder. Inom Näringsdepartementetbehandlas frågan om möjligheten att rätts-ligt pröva den här typen av åtgärder där konkurrensenkan skadas.Anf. 13 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret.Det är intressant och spännande att lyssna på Mo-na när hon diskuterar och debatterar det of-fentligas roll, och då särskilt som kommersiell aktör,just därför att hon vågar ifrågasätta mycket av detsom har varit traditionell socialdemokratisk politikunder mycket, mycket lång tid.Fru talman! Omfattningen av det offentligaskommersiella verksamhet är mycket stor. För attåterge något ur Statskontorets rapport kan jag säga där konstaterar att kommersiell, konkurrensutsattverksamhet i någon form bedrivs av samtliga bolagutom ett - det gäller då de statliga bolagen - och avca av de statliga myndigheter som ingick ikontorets undersökning. Den totala omsättningen fördenna verksamhet uppgick till omkring 20 mil-jarder kronor för myndigheterna, varav affärsverkenstod för 13 miljarder. Omsättningen för motsvarandeverksamhet i de statliga bolagen uppgick till ungefär240 miljarder kronor. Till detta kan vi lägga de kom-munala och landstingskommunala bolagens omsätt-ning på i runda slängar , och dennäringsverksamhet som ligger i den traditionellakommunala förvaltningsformen på ett okänt antalmiljarder kronor till.Det är alltså lätt att konstatera att det är en myck-et, mycket stor offentlig konkurrensutsatt verksamhetsom bedrivs. Detta påverkar naturligtvis utrymmetoch möjligheterna för inte minst de små företagen attfå uppdrag och jobb och att expandera. Det påverkarockså företagens möjlighet att vara just småföretag.Jag tror att en av de viktigaste åtgärderna för att fåfler företag i är att en stor del av det som bedrivs i offentlig regi - och då kan man ju börjamed en del av de här 400 miljarderna som handlar omkonkurrensutsatt verksamhet - får överlåtas till små-företagare och annan privat företagsamhet och entre-prenörer.Det finns många risker med den offentliga kon-kurrensutsatta verksamheten - den verksamhet sombedrivs i konkurrens med privata aktörer.I rapporten står att det faktum att en statlig aktörnästan undantagslöst har en unik ställning som inte äratt likna vid övriga aktörers utgör den kanske främstaorsaken till att konkurrensproblem uppstår på denaktuella marknaden.Vidare står det att 54 av de 99 myndigheterna och14 av de 39 bolagen som ingår i undersökningenkonkurrerar direkt med småföretagen osv.Det visar sig att den offentliga näringsverksam-heten är ett mycket stort problem.Stora delar av statsrådets svar är bra. Hon anseratt den offentliga näringsverksamheten inte ska fåkonkurrera ut den privata näringsverksamheten. konstaterar att det är hennes ambition att kvar-varande hinder ska tas bort. Jag vill fråga om detockså är regeringens ambition.Sedan skulle jag vilja fråga när de konkreta för-slagen kommer. När går statsrådet från ord till hand-ling?Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! började med att ge mignågot slags beröm för att jag vågade ifrågasätta tradi-tionellt socialdemokratiska åsikter. Jag skulle väl-komna om jag också kunde berömma gång för att våga kritisera traditionellt mode-rata åsikter. Jag vill påstå att det också behövs i dennadebatt om privat och offentligt företagande.Jag är väldigt pragmatisk i de här frågorna. Jagtycker att det är viktigt att vara det. Det handlar omatt titta på vilken som är den mest effektiva och än-damålsenliga formen. Dessutom handlar det om att setill att reglerna verkligen är sådana att konkurrensenfungerar där verksamheten är konkurrensutsatt. Dåtror jag att det gäller att ha två ögon att se med. Vimåste titta på de stora offentliga företagen och mono-polen, men också på de stora privata monopolen omdet är de små företagens villkor som vi har för ögo-nen. Det är just därför som jag har engagerat mig i dehär frågeställningarna.Det finns mycket verksamhet som skulle betydaväldigt mycket både för tillväxt och sysselsättning imånga regioner om konkurrensen mellan offentligoch privat näringsverksamhet verkligen var hel ochren. Där finns det väldigt mycket kvar att göra, ochdet har Statskontoret också visat.När jag i ett interpellationssvar säger att jag skagöra saker och ting, är det förstås för att jag är en delav regeringen. De första konkreta förslagen kommeralltså i den proposition om konkurrensfrågor som jag,och därmed regeringen, fattar beslut om i slutet pådenna månad. Men vi kommer också att behöva fort-sätta att arbeta, bl.a. i nästa budgetproposition, för attbit för bit modernisera, effektivisera och rensa borthinder för att konkurrensen ska fungera helt och hål-let också på detta område.De första konkreta förslagen kommer alltså i kon-kurrenspropositionen om några få veckor.Anf. 15 ():Fru talman! Jag ser med spänning fram mot denkonkurrenspolitiska propositionen ,precis som jag ända har sett frammot åtgärder för att reda ut konkurrensproblemen närdet gäller offentlig näringsverksamhet. Då hade vi juen interpellationsdebatt om framför allt kommunalnäringsverksamhet.Det är klart att vi ska våga titta kritiskt på den härnäringsverksamheten från flera utgångspunkter. Är staten en bra ägare? Är det en konkur-rensneutral verksamhet?Statskontoret kommer ju med en lång rad förslag.De tre viktigaste är för det första att definiera begrep-pet uppdragsverksamhet för att ge de statliga aktörer-na klarare riktlinjer.Det andra förslaget är att reglera ett krav på särre-dovisning av avgiftsintäkter i konkurrens. Det berördet andra stora problemet på det här området, nämli-gen svårigheten att reda ut om det är konkurrens-neutralt. Det går ju ofta inte att läsa ut av offentligaaktörers redovisningar var intäkter och kostnaderfaktiskt ligger. Staten och kommunerna är ju inteskattskyldiga. Därför behöver man inte följa anvisningar, vilket gör att det offentliga oftahar en rätt dålig kostnadsredovisning ur uppföljnings-synpunkt.Det tredje principiellt viktiga förslaget är ett kravpå att inrätta en tillsynsfunktion.Jag har full förståelse för att det är svårt för stats-rådet att tala om alla de tänkbara aspekter somkan komma i en proposition . Menjust när det gäller de här tre nyckelförslagen somStatskontoret lägger fram borde det vara möjligt förstatsrådet att ge ett klart besked. Kommer man att geett uppdrag om att definiera begreppet uppdragsverk-samhet? Kommer man att reglera ett krav på särredo-visning av avgiftsintäkter i konkurrens? Kommer manatt inrätta en tillsynsfunktion?Jag förstår att det är svårt att specificera alla deandra delarna som det har lagts fram förslag om, menjag skulle uppskatta mycket om vi här i kammarenkunde få ett besked om inriktningen.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Med all respekt för att propositionenkommer vill jag ändå svara här.Kommer vi att ge ett uppdrag om ett definierauppdragsverksamheten? Där är svaret ja.Kommer vi också att ta upp frågan om särredo-visning i propositionen? Även där är svaret ja.När det gäller tillsynsmyndigheten vill jag säga attberedningen fortsätter. Men på de två första frågornakan jag svara ett klart och enkelt ja.Anf. 17 ():Fru talman! Det var klara och tydliga besked somjag tackar mycket för.Trots detta finns det fortfarande mycket att göranär det gäller den offentliga näringsverksamheten.Jag tror att bland det sämsta vi kan utsätta småföreta-gare för är att de får uppleva att en ellerstatlig aktör slår ut dem genom osund konkurrens.I min valkrets råkade ett fik i ut för attdet precis på andra sidan gatan startade ett kommu-nalt arbetslöshetsprojekt som drev ett kafé. För enganska stor smörgås tog man . I det privata ka-féet var man tvungna att ta för samma typ avsmörgås för att få täckning för sina kostnader. Dennasmåföretagare upplevde att man inte bara skulle be-tala för sin egen verksam, dvs. dra in pengar till sinlokal, sina anställda och sina råvaror, utan ocksåmåste vara med och betala för sin värsta konkurrent.Man upplever att det kanske bryter mot kommunalla-gen, men man har inte ens möjlighet att pröva att gåtill domstol med detta eftersom möjligheten inte ensfungerar i teorin.Det finns mycket kvar att göra när det gäller of-fentlig näringsverksamhet. Men jag är glad att MonaSahlin i alla fall tar tag i de här frågorna och börjarden mycket långa vandringen med de här åtgärderna.Än en gång tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1999/2000:398 omradiokommunikationAnf. 18 Statsrådet ():Fru talman! har frågat varför interegeringen följer det förslag om ett nytt moderntradiokommunikationssystem som föreslogs i betän-kandet Ett tryggare (SOU 1998:143). Vidarehar frågat vad det är som gjort attTETRA-frågan verkar ha fastnat mellan olika depar-tement och om regeringen kommer att fattabeslut om att TETRA ska byggas.Efter mitt förra interpellationssvar den 8 februari2000 på fråga från Per som gälldeTETRA och som innehöll en liknande frågeställninghar beredningen av ärendet i fort-satt. Jag kan nu meddela att rege-ringen kommer att fatta ett beslut om di-rektiven för ett upphandlingsuppdrag avseende ettgemensamt TETRA-system.Anf. 19 ():Fru talman! Först av allt vill jag tacka statsrådetför svaret på min interpellation som handlar ombyggnationen av ett nytt modernt radiokommunika-tionssystem, det s.k. TETRA eller, som det egentligenheter, Terrestrial Trunk Radio. Det är egentligen tillför att skapa bättre kommunikationsmöjligheter fördet som vi i dagligt tal kallar för public safety sector,dvs. den räddningssektor som vi har inom det offent-liga i och . Men det här berör ocksåväldigt många andra organisationer, myndigheter ochföretag.Sedan vill jag uttrycka en viss tillfredsställelsemed svarets sakliga innehåll då statsrådet säger föl-jande: "Jag kan nu meddela att regeringen inom kortkommer att fatta ett beslut om direktiven för ett upp-handlingsuppdrag avseende ett gemensamt TETRA-system." Det är bra, men det döljer också nya fråge-ställningar. Vad menas med direktiv för ett upphand-lingsuppdrag? Vem ska upphandla? Till vilka skaupphandlingen sändas? Räcker det inte med att de-partementet ger exempelvis det eget styrda bolagetTeracom en reell möjlighet att snabbt bygga upp dettakommunikationssystem via radiolänk på de radio-master som ändå finns i landet? Det skulle åtminstoneenligt mitt sätt att se det vara den snabbaste vägen tillframgång.Jag vill erinra om att den utredning som det härgrundas på - som leddes av ordföranden ,dåvarande landshövding - fick ett oerhört starktmottagande när den kom. Många stora och viktigaremissinstanser som , , , , För-svarsmakten, ÖCB, , ,, Datainspektionen osv. tillstyrkteutredningen och menade att det är oerhört viktigt förlandets förmåga att förbättra kommunikationernamellan de olika räddningsinstanserna. Det var just ien tid då man hade kunnat dra slutsatser av den bris-tande kommunikationen mellan insatsstyrkorna, somt.ex. kunde klarläggas i samband med den stora kata-strofala branden i eller isamband med polismorden i . Jag harvarit och tittat lite grann på vilken kommunikations-utrustning som man använder. Det är nästaninga som kan kommunicera med varandra utan om-vägar över GSM-nätet eller annan mobiltelefoni. Detär otroligt besvärande för alla dem som ska delta i ensvår räddningsauktion.Men det finns en remissinstans bland de tyngresom avstyrker. Det är det stora företaget . Nufunderar jag, statsrådet , över om inteEricsson och en del andra som känner att teknikeninte är deras är de egentliga försvårarna av genomfö-randet av detta system. Har lobbyorganisationer för-hindrat eller försenat regeringens beslutsfattande? Därför skulle det vara bra om vi fickett klarläggande svar på den frågan. Men i övrigttackar jag för svaret.Anf. 20 Statsrådet ():Fru talman! Får jag börja med att helt och fullthålla med om beskrivning av vik-ten av TETRA-systemet och det ohållbara i att vi intehar ett sådant på plats ? Det gäller behovetoch också storleken. Det handlar nämligen, precissom beskrev, om en mängd olikaaktörer med ganska olika uppdrag. Men olika situa-tioner förutsätter att man kan kommunicera medvarandra.Näringsdepartementet har redan tidigare bokatupp frekvensutrymme för ett TETRA-system, så detfinns redan. Varför ska man då lägga ut ett uppdragom en gemensam upphandling av systemet och intebara lägga ut det på ? I min värld ingår detändå att det måste ske på ett konkurrensneutralt sätt.Det kan ju finnas fler aktörer som kan erbjuda sys-temet. Det väsentliga för mig som är den i rege-ringen som har ansvaret - och också kommer att tadet - för att det här systemet kommer på plats är att vihittar en gemensam upphandling, så att alla dessaaktörer som så förtjänstfullt harbeskrivit får ett radiosystem som de kan kommunice-ra med. Det är det uppdrag som jag nu har i regering-en, och jag kommer också att se till att det fullföljs.Och en början på det uppdraget är att lämna ut ettupphandlingsuppdrag. Det är de direktiven som rege-ringen kommer att fatta beslut om.Anf. 21 ():Fru talman! Det är alldeles utmärkt att ett upp-handlingsdirektiv ges. Men jag har ändå svårt attförstå varför inte skulle kunna få uppdragetatt bygga systemet, eftersom operatörs-neutraliteten ändå kan garanteras enligt lagstiftning.Man ska alltid se till att via lag ordna operatörsneut-raliteten, och får då chansenatt se till att det här efterlevs. Därför tycker jagegentligen inte att det är någon fråga om konkurrenseller inte.När kommer då detta direktiv? Vilken tidsrymdhandlar det om? Det är mycket viktigt att veta, efter-som det är väldigt många kommuner som för närva-rande planerar en egen utbyggnad. Det är mångaorganisationer som håller på att försöka få fram enegen standard, och det är onödigt. Det är ett nationa-lekonomiskt slöseri då vi skulle kunna få fram dennastandard som har varit eniga omkringoch som våra grannländer - , ochDanmark - också har kommit ganska långt med attförsöka implementera. Och vi behöver gränslöskommunikation.Får jag erinra statsrådet om att vi antog ett betän-kande i . Det var försvarsutskottetsbetänkande nr 5, Samhällets räddningstjänst, m.m.Jag läser högt ur den:"Enligt utskottets mening är det av största vikt förmedborgarnas trygghet att samhället har väl funge-rande kommunikationer för hantering av olyckor,katastrofer, brottsbekämpning, samhällsstörningarm.m. Utskottet har förståelse för att polis, rädd-ningstjänst och sjukvård med flera måste ha godakommunikationer såväl inom sin egen organisationsom mellan de samverkande organisationerna för attkunna fullgöra sina uppgifter på bästa sätt. Utskottetser det därför som positivt att regeringen initierat enutredning och att frågan nu bereds vidare inom Rege-ringskansliet." Detta sade man alltså . Manvisste vad ni höll på att göra. Utskottet säger vidare:"Ett uttalande från - utöver vad som ovananförts - anser utskottet bör anstå till dess regeringentagit ställning i frågan".Nu frågar jag statsrådet: regeringen tagitställning?Utskottet säger sedan att förslag till tor-de komma efter detta och att den motion som åbero-pas därför inte nu bör bifallas av riksdagen.Det känns som om utskottet vid nästa behandlingkommer att ta ett initiativ om inte regeringen nu harfattat beslut. Det är väldigt viktigt för mig som inter-pellant och för många andra att veta i vilken tidsrymddetta beslut ligger och att regeringen är fullständigtklar över att TETRA ska införlivas i det svenskakommunikativa samhället.Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Då förtydligar jag det som jag tyckerstår sist i mitt korta svar. Vi tar nu initiativ för ettgemensamt TETRA-system. Svaret är alltså: Ja, rege-ringen har tagit ställning. Vilken tidsrymd är det? Dethandlar ju eller om några veckor.Det är absolut före den i almanackan utsatta tiden , även om det känns som sommar . Innanriksdagen går på sommarlov kommer också dettabeslut att ha fattats. Jag hoppas att det gläder mig,och andra som har ett berättigatintresse av att den här frågan får en lösning.Anf. 23 ():Fru talman! Det sista var ett alldeles utomordent-ligt svar. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 13.04 i väntan på att utbildningsminister skulle infinna sig i kammaren för att lämnasvar på interpellationer.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.04.6 § Svar på interpellation 1999/2000:367 ompolitisering av universitetenAnf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag ber fru talmannen och interpel-lanten om ursäkt för min sena ankomst.Per har frågat mig om jag avser att verka föratt återinföra rektorsvalen och för att öka universite-tens självstyrelse.Per syftar här på den reform som genomför-des 1998, som gällde högskolornas ledning, lärareoch organisation.Reformen innebar dock inte några större föränd-ringar i fråga om anställning av rektorer. Liksomtidigare anställs en rektor av regeringen efter förslagfrån högskolans styrelse. Enligt tidigare ordningskulle dock en valförsamling höras innan styrelsenlämnade sitt förslag till rektorskandidat. Skälet till attdetta inte längre föreskrivs i högskoleförordningenvar att regeringen ansåg att hur förslag till rektors-kandidat skulle tas fram inte behövde regleras sådetaljerat som . Enligt nuvarande ordning skaförslag till rektor lämnas av styrelsen efter hörande avlärare, övriga anställda och studenter. Vidare an-kommer det på högskolans styrelse att fastställa enordning för detta. Det står alltså styrelsen fritt atttillsätta en valförsamling även enligt nuvarande sys-tem.Per lyfter emellertid fram en mycket viktigoch intressant fråga, nämligen högskolornas roll i ettdemokratiskt samhälle och den frihet de åtnjuter.Per anser att högskolornas självständighet harunderminerats genom en rad politiska beslut och attdet har skett en viss politisering av universiteten. Somexempel på politiseringen och undermineringen avsjälvstyret nämner han en beslutad rektorstill-sättning.Det finns ingen anledning att här gå in i det en-skilda fallet, men det är viktigt att diskutera den prin-cipiella ståndpunkt som Per har när det gällerhögskolans självständighet och den hotande"politisering" som han anser att beslut omreglerna för tillsättning av rektorerna innebär.Det kan här finnas skäl att erinra om motiven förden ordning som vi nu har när det gäller styrelser ochval av rektor. Regeringen har i den proposition somligger till grund för reformen, Högskolans ledning,lärare och organisation, 1996/97:141, slagit fast att iett demokratiskt samhälle ska högskolan fritt ochsjälvständigt utveckla utbildning, kunskap och forsk-ning. Denna frihet garanteras av statsmakterna. Ge-nom vår grundlag regleras ansvarsfördelningen mel-lan , regeringen och myndigheterna. Det ärden ordning vi har i . Högskolorna är statligamyndigheter och de finansieras huvudsakligen genomskattemedel. De uppgifter högskolan har regleras avriksdagen i högskolelagen och av regeringen genomhögskoleförordningen. Därmed är spelreglerna tydli-ga för alla parter.Högskolorna är statliga myndigheter vars verk-samhet är synnerligen omfattande, och en rektor full-gör flera av en myndighetschefs uppgifter och är denfrämsta företrädaren för myndigheten. Det är därförrimligt och logiskt att rektorerna anställs genom be-slut av regeringen, på samma sätt som alla andramyndighetschefer. Därmed markeras också det ansvarsom chefen eller rektorn har gentemot ochregeringen. Så har det också varit under en mycketlång tid.Genom att det finns lagar och förordningar somreglerar vilka villkor som ska gälla inom högskolangaranteras också forskningens och undervisningensfrihet, men också att den bedrivs med god kvalitetoch att rättssäkerhet råder.Slutsatsen av det jag nu har sagt är alltså att jaginte alls delar Per Bills uppfattning att högskolornassjälvständighet är hotad. Tvärtom garanterar de reglersom omfattar högskolan att friheten värnas. Samtidigtkan forskningens frihet aldrig innebära en frihet frånprioriteringar. Ska behålla sin roll somvärldsledande forskningsnation måste vi bli bättre påatt prioritera och kraftsamla inom områden där vi harförutsättningar att driva forskning av hög kvalitet. Föratt lyckas med detta krävs att universiteten och hög-skolorna har en stark ledning. Styrelsernas roll är attstödja rektor i arbetet med att kraftsamla och utveckladet enskilda lärosätets starka sidor.Per frågar mig nu om jag är beredd att återin-föra rektorsvalen.Mitt svar blir det som jag tidigare nämnt och attdet just nu inte finns någonting som föranleder enändring.Men jag vill också passa på att informera om attregeringen fattat beslut om att tillkalla ensärskild utredare med uppdrag att utvärdera och ana-lysera ledningsstrukturen inom högskolan. Utred-ningen ska omfatta bl.a. rektorernas och styrelsernasroller samt kartläggning och utvärdering av rekryte-ringssystem för rektorer.