prot · GN0983 · 2000-03-22 00:00:00 — Varför inte det? Det finns människor somhar varit gifta och som vill fortsätta att varagifta, som har barn, trivs och älskar varandra osv.,men lagstiftningen tvingar dessa människor attskilja sig. Det rör sig inte om många människor, mendet finns trots allt människor som befinner sig i densituationen. Varför vill socialutskottet fortsätta attosynliggöra dessa människor och deras behov? Var-för väljer socialutskottet att faktiskt inte ta männi-skorna på allvar och se till deras särskilda behov?En annan viktig fråga som tas upp i motionernagäller utredningen om transsexuellas situation i sam-hället. Det skulle vara intressant att höra vad ut-skottsmajoriteten anser om transsexuellas situation isamhället. Anser utskottet att man har en så pass bredoch fördjupad kunskap, så mycket fakta, i frågan helst inte behöver utreda den? Vad jag har för-stått finns det liten kunskap i transfrågorna, inte bara imitt parti utan i alla andra partierna i . Omman nu har avstyrkt detta för att alla dessa faktakun-skaper finns, skulle det vara intressant för mig att fåta del av dem.Återigen vill jag ödmjukast fråga, fru talman, var-för det har blivit så. Med vilken motivering avstyrkerni denna ytterst viktiga begäran om utredning ellerom ändring av den lagstiftning som bygger på att fåfastställelse av könstillhörighet? Tycker ni att lagenär så bra och heltäckande? Varför blundar ni, trots attutskottets majoritet valt att inte se detta och informeraom att dessa människor faktiskt existerar? Den nugällande lagen innehåller delar som kränker och dis-kriminerar människor. Innebär socialutskottets majo-ritets ställningstagande att man tycker att det är heltokej att fortsätta att kränka dessa människor?Slutligen vill jag ta upp frågan om bastuklubbsla-gen. Den tas upp i en hel del motioner. Begäran omatt lagen om bastuklubbar ska avskaffas har avstyrktsmed motiveringen att harkommit med ett betänkande som just nu håller på attberedas i . Det är väl rätt att vi skainvänta betänkandet.När bastuklubbslagen uppkom vardet en viss grupp människor i samhället, nämligen dehomosexuella männen, som var de som så att sägafick lagstiftningen emot sig. Det är glädjande attSmittskyddskommittén i sitt betänkande valt en linjesom i praktiken innebär att lagen kommer att upphäv-as. Det ska bli spännande när Smittskyddskommitténsbetänkande blir till en proposition och får behandlas ikammaren.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall till re-servation nr 16.Anf. 183 () replik:Fru talman! Det var en lång rad synpunkter på endel olika frågor.Först och främst vill jag svara på frågan kringtranssexuella och möjligheten till att fortsätta att varagift när man byter kön.Den här frågan har inte på något sätt negligerats,och det är inte så att vi inte har känt ett engagemang ifrågan. Det har väl varit så, som själv har varit inne på, att det kanske inte är heltsäkert att detta har varit en fråga som kommit till rättplats. Från vårt håll kände vi att frågan kanske hadepassat bättre i lagutskottet, men det är, som sagt,något som kammarkansliet avgör.Det är heller inte så att den här frågan inte alls harvarit uppe för diskussion . I samband medlagen om partnerskap var frågan uppe till diskussion.Man kom då fram till de slutsatser som är gäl-lande. Mot den bakgrunden anser inte utskottet att detfinns någon anledning till initiativ i frågan.Vad gäller förslagen om bidrag till transsexuellaorganisationer är det inte den formen av frågor som vii utskottet brukar ta ställning till, utan som organisa-tion får man, precis som andra organisationer, vändasig till de institutioner som är beslutande i dessa frå-gor.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag vill först börja med att bemötaKent och tala om att jag inte tog upp fråganom bidrag till organisationerna. I likhet med KentHärstedt har i utskottet ansett att frå-gan inte kan behandlas i det här sammanhanget.Det som jag tog upp var utredningen könstillhörighet, som gjordes 1968. Det handlaralltså om en utredning. Det har, , integjorts någon utredning i detta land tillsatt av riksdageller regering kring transsexuellas situation. Det somKent tar upp är de lagjusteringar som hargjorts . Den senaste ändringen i lagen gjor-des . Men det har inte funnits någrautredningar som helt och hållet har tagit upp trans-sexuellas situation i samhället.Om utskottet i sin helhet har ansett att den härfrågan har hamnat fel, att den egentligen skulle ham-nat i lagutskottet, tycker jag att det är tråkigt att ut-skottet inte reagerade och skickade frågan till lagut-skottet. Den ordning som gäller i utskottär ju att om det är något som man ser har hamnat fel,eftersom det är så många motioner som behandlas,skickar man det till det utskott som innehar fråganinom sitt beredningsområde.Sedan måste jag också få ställa en fråga till KentHärstedt. Eftersom ni inte har ansett att man ska till-sätta en utredning eller vidta några åtgärder i den härfrågan för att förändra lagstiftningen, är det då inte såatt ni faktiskt blundar för de här människornas behov?Är det inte så att ni tillintetgör de här människornasfaktiska verklighet? Alla lever inte i den verklighetsom och jag lever i, utan det finnsmänniskor som har en helt annan verklighet.Anf. 185 ():Fru talman! Även jag skulle vilja belysa de trans-sexuellas situation, eftersom jag tycker att det är enväldigt viktig fråga. Jag tror att det viktigaste är att viinför framtiden talar mer om de här frågorna, för detär inte bara ett problem att man skulle vara emotbättre förutsättningar för transsexuella utan också attde här frågorna hamnat så väldigt mycket i skymun-dan.Man har mer och mer börjat diskutera homosexu-ella. Men transpersoner - som samlingsbeteckningenär för transvestiter och transsexuella - diskuteras intespeciellt mycket. Jag tycker att det är viktigt att mangör det mer i framtiden.Det finns framför allt väldigt mycket fördomaroch okunskap kring den här gruppen av människor.Dels har vi sammanblandningen av transvestiter ochtranssexuella. Det är ju något helt annat att vara tryggi sin egen könsidentitet men ibland ikläda sig detandra könets identitet än att helt och hållet vilja bytakön och genomgå könsbyte. Det är alltså två olikagrupper med olika sorters problem.Sedan finns också missuppfattningen att homo-sexualitet automatiskt sammanfaller med att varatransvestit eller transsexuell. Det förekommer natur-ligtvis, men det finns ju också väldigt många hetero-sexuella inom den här gruppen.En annan fråga är de transsexuellas situation i ar-betslivet. Där har de också glömts bort. Man kan döma någon för att ha diskriminerat en person iarbetslivet på grund av sexuell läggning. Men att varatransvestit eller transsexuell handlar ju inte om sexu-ell läggning, utan det handlar om uppfattning omkönstillhörighet. Alltså kan ingen dömas för diskri-minering på dessa grunder i arbetslivet. Det är enviktig fråga att belysa i framtiden.Sedan har vi frågan om våld mot transpersoner.Man vet helt enkelt inte hur mycket våld och hot somförekommer. Däremot vet man att homosexuellautsätts mycket för våld och hot. Ungefär en tredjedelutsätts för våld och hot, och det är vanligare blandmän. Eftersom man har sett att det framför allt ärkönsöverskridande klädsel och beteende som leder tillvåldet och hoten, är det rimligt att anta att äventranspersoner är utsatta. Men man vet alltså inte dettai dag. Jag tror att det är väldigt viktigt att man i fram-tiden tar reda på det.Könsoperationer, alltså könsbyte, blir allt vanliga-re. De har snabbt ökat i antal , och mankan tänka sig att antalet kommer att öka ännu mer iframtiden. Det rör sig ändå om många människor, ochdet kommer att bli fler.Det som jag framför allt tror är viktigt att belysa iframtiden är frågan om att få kunna förbli gift närman ansöker om könsbyte. Det är nämligen en väldigtstor process att byta kön. Hela ens liv påverkas ochförändras, både i privatlivet och på jobbet. Mångasäger att det är en väldigt jobbig period. Men de väl-jer ändå att genomgå könsbytet eftersom det är en såpass viktig del av deras identitet vilket kön de upple-ver att de tillhör. Det blir ju ännu jobbigare om dedessutom måste skilja sig. I många fall blir det ändåskilsmässa. Men jag tycker att man börverka för att de som vill ska få förbli gifta. Det är oftabarn inblandade. Från utgångspunkten att de oftaredan har biologiska barn tycker jag att det är extraviktigt.Den andra frågan som jag tycker är viktig är dettamed en utredning, som jag tror behövs. Jag tog i in-ledningen upp en del saker där jag tycker att det finnsbrister, t.ex. i arbetslivet och när det gäller våld mottranspersoner. Jag tror att det finns många saker sombör belysas. Man bör framför allt ha en helhetssyn påtranspersoners situation som saknas i dag.Sedan måste man naturligtvis titta på transperso-nernas organisationer och inte minst bidragen. Mendet blir en senare fråga som utredningen får ta ställ-ning till.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att den härfrågan för mig är principiellt väldigt viktig, inte föratt det handlar om så otroligt många människor, ävenom de blir fler. Men för mig handlar det någonstansom alla människors lika värde. Jag tycker inte attsexuell läggning, uppfattning om könstillhörighet, omman är kvinna eller man, vilket land man kommerifrån, vilket etniskt ursprung man har är faktorer somska få spela in, utan det ska så långt möjligt varaovidkommande faktorer. Det är därför som jag tyckeratt den här frågan är speciellt viktig. Här har vi ytter-ligare ett område där vi kan verka för alla människorslika värde och lika förutsättningar i livet.Anf. 186 () replik:Fru talman! Jag delar den uppfattning som HilleviLarsson gav uttryck för, att det krävs att vi skaffar ossökad kunskap. Men på vilket sätt vi kommer att göradet, om det blir i form av utredningar eller i form avinitiativ från någon av våra myndigheter som ocksåbevakar dessa frågor, återstår att se. Jag vill bara sägaatt jag delar den syn som ger uttryck för här. Idet här fallet handlar det inte om så värst mångamänniskor, men även om det handlar om att en endamänniska kommer i kläm på grund av vår lagstiftningeller på grund av myndighetsutövning är det värt endiskussion i riksdag.Anf. 187 () replik:Fru talman! Jag är väldigt tacksam för och gladöver det här svaret. Jag tror heller inte att det vikti-gaste är formen.Det viktigaste är att det händer någonting och attvi får enighet över partigränserna i de här frågorna.Det är viktigt att vi belyser de här människornas situ-ation. Det är viktigt att vi gör någonting, framför alltatt vi börjar prata om de här frågorna i det förstasteget. Om man sedan är oenig eller inte är inte detviktiga. Vi kommer säkert att bli oeniga. Men detmåste upp på dagordningen. Det måste diskuteras ochbelysas.Anf. 188 ():Fru talman! Det var en väldigt intressant replik-växling som avslutades . Det som upp här är otroligt viktigt. Han säger att han in-stämmer i argumentation. Då undrarjag: Är beredd att lyfta upp den härfrågan på nytt i socialutskottet för att faktiskt se tillatt det händer något?Problemet är att det inte stämmer som KentHärstedt säger. Vilka myndigheter är det som ser överdet här? Det finns inga myndigheter. Den enda myn-dighet som har med det här att göra är Socialstyrel-sen, som så att säga ser till de människor som kom-mer till dem för att ansöka om att byta könsidentitet.Därför är det här otroligt intressant. Det finns ingeninstans i samhället som ser hur de här männi-skorna mår, som ser en utveckling eller som överhuvud taget tar fasta på de här människornas situa-tion.Därför undrar jag om är beredd attagera i den här frågan för att det ska hända någontingäven i socialutskottet och för att, som han säger, få diskussion i den här kammaren. var det HilleviLarsson och jag tillsammans med de ledamöter isocialutskottet som har reserverat sig till förmån fördessa motioner som lyfte upp de här frågorna. Jagundrar om vill svara på det.Anf. 189 ():Fru talman! är det inte så att det inte finns nå-gon kunskap alls. Bl.a. har rättsligaråd kunskap i de här frågorna. Sedan finns det ocksåkunskap inom hälso- och sjukvården. Det är inte barapå central nivå som man kommer i kontakt med dehär frågorna.Som jag sade till delar jag hennes synsättoch det hon gav uttryck för, nämligen att människorinte ska bli diskriminerade och att människor har rättatt bli sedda i vårt samhälle. Därför är jag beredd attpå olika sätt verka för att synliggöra dessa frågor ochta upp dem till en diskussion. Vare sig det blir så attvi tar upp dem till diskussion i socialutskottet ellerom det handlar om att frågorna kanske ska lyftas uppi lagutskottet så är jag beredd att personligen medver-ka till någon form av aktivitet på detta område. Menformen är jag inte beredd att redogöra för just nu.Anf. 190 ():Fru talman! Det är glädjande att höra att KentHärstedt är beredd att göra någonting. Vad han kom-mer att göra får vi alla vänta med spänning på.Sedan vill jag informera om att lagutskottet redanhar behandlat de här frågorna. Tyvärr är det likadantdär, alltså att t.ex. partikamrater ochen majoritet i lagutskottet har avslagit bl.a. just närdet gäller de frågor som handlar om namnlagen, desom också finns med i den här motionen. Men jagkan konstatera att det är bra att kom-mer att agera i de här frågorna för att också föra demtill en ännu högre nivå än de befinner sig på i dag.Kent nämnde också att det finns flera in-stanser i samhället och att det inte bara är på centralnivå som man jobbar med det här. Det stämmer tillviss del. De personer som vill ändra sin könstillhörig-het söker för detta. Då får de kontakt med de psykiat-riska mottagningarna ute i landet där de får psykolog-samtal. Sedan är det det hänger på.Alla kirurgiska ingrepp sker här i på ettoch samma sjukhus. Det är alltså inte speciellt utbrettpå lokal nivå.Det problem som också har funnits förut har juvarit att människor har blivit behandlade väldigt olikaberoende på vilken kommun de har bott i och vilkenpsykolog eller psykenhet de har fått kontakt med. Detär väldigt olyckligt, och det hade varit intressant att sehur det funkar i dag.Jag ser med förväntan fram emot att den här frå-gan kommer att behandlas igen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 1900.16 § betänkande 1999/2000:SoU8Äldrepolitik.Anf. 191 ():Herr talman! En cancersjuk kvinna får nej då honvill flytta till ett särskilt äldreboende i en annankommun. Hon ville komma närmare sin dotter. Poli-tikerna i den kommun som kvinnan vill flytta till sadenej. Kvinnan klarar sig med hemtjänst - det visstepolitikerna.Beslutet överklagades till länsrätten som höll medkommunens politiker. funderar den cancersjukakvinnan på att gå vidare till kammarrätten - om honorkar.Moderaternas krav på en äldrepeng ger äldre rättatt välja omsorg och en ekonomisk vårdgaranti somgör detta möjligt. Jag och önskar attmajoriteten nu vill tänka om och på största allvar tatill sig den diskussion om finansiering av äldreom-sorgen som pågår för fullt ute i samhället.Pensionsfrågan tog tid, och det kommer också enhållbar och robust äldreförsäkring att göra, om manmenar allvar. Vi moderater vill ha ett system somman kan lita och som håller vad man lovar- ingen upprepning av vad som hände med änkepen-sionen, tack.Claes , f.d. generaldirektör, påpekadeför oss i Äldreberedningen - vi är några här i kvällsom är med i denna beredning - att det hastar med enförsäkringslösning för att garantera god äldreomsorg.Han hävdade att denna försäkring, som är solidarisktfinansierad och inkluderar alla - borde ligga på för-säkringsbolagen och vara i gång senast år 2010.Vi moderater har fått mycket kritik från vänster-majoriteten för våra tankar om en försäkringslösning.Man har medvetet misstolkat, ifrågasatt och misstrottvåra ambitioner att ge äldre en garanti för god äldre-omsorg när vi hävdat att en försäkring måste betydaen verklig försäkran om hjälp, något som dagensfinansiering inte lever upp till.Jag är medveten om att kritiken mot vårt förslagär politisk retorik, men verkligheten har hunnit i fatt,och måste också socialdemokraterna inse att detbränns.Regeringen måste därför ta initiativ till endiskussion om äldreomsorgen så att man minskarhemortsberoendet, ser över de nationella och interna-tionella gränserna och inte vältrar över kostnadernapå barn och barnbarn.Det vore därför mycket intressant att höra om so-cialdemokraterna har intresse av att börja diskutera ensådan äldreförsäkring. Svaret hastar, och jag hoppasTullia i sitt inlägg kommer att berörafinansieringsfrågan.Herr talman! När det gäller hemsjukvården blirjag också orolig när nu alltfler ska vårdas hemma,men då hemsjukvården genom svårigheter att få tagpå välutbildad personal riskerar att ge en sämre vård.Vårdgymnasierna saknar sökande, men skolornahar också fastnat i gårdagens utbildningssystem ochutbildar för den organisation och det synsätt som varitgällande men som inte längre attraherar.Om det ska bli attraktivt att utbilda sig på vård-gymnasiet måste också alternativa utbildningar släp-pas in - fler inriktningar och mer nytänkande krävs.Men socialdemokraterna säger kanske att det ärupp till skolorna att starta sådana utbildningar. Menså enkelt är det inte, därför att om sådana utbildningarska tänkas starta måste det också finnas en uttaladefterfrågan på dessa elevers kunskap när de går ut urskolan, och det finns inte i dag.I stället stoppar vänstermajoriteten utvecklingenoch motarbetar efterfrågan genom att häv-da monopolets styrka, storskaliga lösningar och detpolitiska systemets förträfflighet. Man hyser i ställetmisstro till friskolors nytänkande, och man räds kon-kurrens. Därför säger politiker nej, trots att persona-len säger ja.Jag önskar därför att socialdemokraterna snarastskickar signaler ut i landet att de ser positivt på mång-fald, alternativ och valfrihet. Först då finns en anled-ning för skolorna att utbilda för ett framgångsriktarbetsliv med entreprenadskap på schemat, och dåkan utbildningen också få ökat attraktionsvärde.För att garantera hög kvalitet vill vi att äldreom-sorgen ska få sitt godkännande från ett kvalitetsinsti-tut, en medicinalstyrelse. Detta skulle garantera godvård men också att fler behov tillgodosågs, de äldresmen också personalens.Jag hade i går en interpellationsdebatt med soci-alministern om den tillsyn i äldreomsorgen som i dagbrister ute i landet. Det visar att vi måste samla kva-litet, kompetens och tillsyn under en myndighet.Herr talman! Hjälp i hemmet handlar inte bara omhemsjukvård. Det handlar också om att få hjälp medstädning, inköp, osv., sådant som gör det möjligt förfler att bo kvar hemma. Uppsökande verksamhet ärnog så bra, men en kontinuerlig tillgång gör att manlättare ser försämringar och kan vidta åtgärder. Dethandlar om ett psykosocialt stöd och inte bara omhandkraft.Att hemtjänstservice är en av de snabbast växandebranscherna i beskriver minister i förordet till den utvärderingsrapport om skatte-subventionerad hemtjänst som kom ut . Honbetonar att framtiden ser ljus ut för hemtjänstservice.Fler har fått hjälp, och fler har fått arbete, och detutan att kostnaderna för staten har ökat.Varför säger socialdemokraterna nej till att ge äld-re stöd och hjälp i hemmet? Varför kaninte ?Jag brukar framhålla att äldrefrågor inte är en spe-cifik frågeställning utan handlar om alla frågor i sam-hället. Att vara äldre är att förhoppningsvis vara somvanligt - bara lite äldre.En sådan fråga är möjligheten för äldre att bo kvardär man är van och där man känner trygghet. Och dåhandlar det inte om larm och branta trappor. Dethandlar om fastighetsskatten. En nybliven pensionärringde till mig för sedan och berättade att omingen rejäl sänkning sker av fastighetsskatten såkommer han inte att kunna bo kvar. Fastighetsskattenkommer att kosta honom för ett hussom han köpte relativt billigt . Hur ska hansom pensionär ha råd med detta?Herr talman! Jag läste en saga för mina barn närde var små som hette äter hus. Det var detenda råd som jag kunde ge denna pensionär om interegeringen med sina stödpartier inser att också boen-deskatten är en äldrefråga.Herr talman! I finns det 180 000personer med demenssjukdomar. Många får inte rättdiagnos utan lever ett påfrestande liv långt innan defår hjälp. Det är inte acceptabelt. Många anhöriga fårinte heller den avlastning och det ekonomiska stödsom de skulle behöva.Regeringen måste på allvar ta till sig det faktumatt många vårdar anhöriga under de mest bristfälligaomständigheter. Det handlar om ekonomiskt stöd,men det handlar också om att orka leva vidare.Vad som många äldre och sjuka också har svårtatt acceptera är de signaler som läcker ut när detgäller vårpropositionen, även om vi vet att allt inte ärklart. Det har framkommitatt det nu ska sparas in pengar på läkemedelsförmå-ner, detta för att det, som det uttrycks, ska sparaspengar till valfläsk - ursäkta - reformer inför kom-mande val.Ska man fortsätta att ge med den ena handen menta tillbaka med den andra, ge de s.k. fattigpensionä-rerna en extra dusör men höja kostnaden förläkemedel? Effekten vet vi. De flesta fick några kro-nor över av det senaste pensionstillskottet, menmånga fick minus.Herr talman! Jag ställer mig självklart bakom allavåra reservationer, men för tids vinnande yrkar jagbifall endast till reservation 3.Anf. 192 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servationerna 18 och 24. Givetvis står vi bakom övri-ga av våra reservationer men för tids vinnande gör jagså här.Cristina Husmark måste verkligen haspeciella källor eftersom hon kan påstå att det harläckt ut att man ska spara i högkostnadsskyddet.Alla människors lika värde är grunden för Väns-terpartiets politik. De som är äldre var ju medoch byggde upp den välfärd som vi nu har och som ivarje fall vi i vill fortsätta att värna omoch vidareutveckla.Det betänkande som vi debatterar är en delav framtiden. Framtiden för de äldre är att de skamötas med respekt och att vi ska vara pådrivande såatt attityderna till de äldre förändras.I dagens samhälle finns det en tendens att delaupp folk i grupperingar i olika åldrar. Oavsett omman är ung eller om man är gammal är man, tyckervi, en individ, en människa, hela livet och man skabemötas därefter, oavsett ålder.Under 90-talets början fick äldrevården kännasvid stora besparingar. Kvaliteten inom äldreomsor-gen, som det pratas så mycket om och som det har pratats om, har försämrats. Detta stårhelt klart. Det har lett till att förespråkarna för privataalternativ har fått luft under vingarna. Här får vi ock-så från moderat håll höra om försäkringslösningarna.Privatiseringarna inom äldreomsorgen har ökatbetydligt . Många hyllar dessa ochsäger att konkurrensutsättningen är helt nödvändig.Sett till hur man lyckats med detta kan inte vi påståatt vi blir imponerade. Först och främst var det me-ningen att denna valmöjlighet skulle bidra till att enhel flora av alternativ skulle komma. Men vi kanredan nu se att de vinstdrivande företagen tenderar attta över och att de mindre har problem och slås ut.Det är glädjande att se att även nuifrågasätter den privat drivna äldreomsorgen. Mankonstaterar bl.a. att kvalitet kostar. För oss är dettaingen överraskning. Det här har vi faktiskt vetat helatiden. Vidare sägs det att när det gäller besparingarhar man nått vägs ände. Detta förstår man när det fören tid sedan stoppades in extramiljoner till ett hem-tjänstsdistrikt på Söder drivet i privat regi och sominte klarade sitt åtagande. Dessa fick alltså omgåendemer av skattebetalarnas pengar för att kunna fortsätta.Man reagerar ju över sådant här. Jag vill fråga omModeraterna delar åsikter när det gällervad de har kommit fram till i Debatt-artikeln.Vi i tycker att äldreomsorgen skavara demokratiskt styrd och offentligt finansierad.Det går mycket väl, anser vi, att inom den offentligasektorn utveckla de valmöjligheter som man specielltfrån moderat håll efterlyser.