prot · GN0960 · 2000-02-03 00:00:00 — Jag har en fråga till miljöministern.Varje år dör många i trafikolyckor. Det uppmärk-sammas väldigt mycket, och regeringen har en nollvi-sion, vilket är bra. Något som uppmärksammas be-tydligt mindre är att ca 900 personer dör av en dåliginomhusmiljö på grund av den radioaktiva radonga-sen. Den finns i marken och i s.k. blå lättbetong. Ca800 000 människor beräknas bo i hus med blå lättbe-tong. Och 20 000 lägenheter har en så hög radonhaltatt de inte borde vara bebodda.Nu har ministern satt till en utredning i den härfrågan. Min fråga blir då följande: När kommer mi-nistern att återkomma med förslag till förändringarför att komma till rätta med problemen, och får vi ennollvision också när det gäller radongasen?Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! Utredningen är tillsatt. Och ävenom det, som säger, är dålig uppmärk-samhet kring de här frågorna tror jag att jag med gottsamvete kan säga att jag har uppmärksammat demganska ordentligt.En utredning är alltså tillsatt. Den kommer att ar-beta . Vi kommer naturligtvis att försökalägga fram ett förslag så fort som möjligt efter det.Det är alldeles riktigt som säger.Man räknar med att så många som 900 personer dörav lungcancer till följd av radonstrålning. Detär alltså ett mycket stort antal människor. Det ärsjälvfallet oacceptabelt på lång sikt. Jag jobbar meddet här så fort som det någonsin går. Vi kommer medförslag. För mig är det här en oerhört viktig fråga. Detär en koppling mellan miljö och hälsa.Anf. 98 ():Fru talman! Radonproblemen är nog redan välkända. Men kommunerna måste väl skärpa sig när detgäller radonmätningar av de bostäder som ligger iriskzonen. är det för dyrt. Det bordevara kostnadsfritt.När det gäller statens bidragsanslag stoppades ut-betalningarna 1999, eftersom anslagen var slut. De ärlika stora , 2001 och 2002. Om man tittar påhur det ser ut ser man att det här räcker till 675 lägen-heter . Det skulle alltså ta innan man hin-ner åtgärda de 20 000 lägenheter som det är störstproblem med.Min fråga blir då: Tänker ministern återkomma ivårbudgeten när det gäller radonanslaget?Anf. 99 Miljöminister ():Fru talman! Det finns en orsak till att det har bliviten kö för dem som vill ha bidrag. När man har beslu-tat att ge bidrag och den som har fått bidraget inte harutnyttjat det har möjligheterna att ge bidrag till andrapersoner blockerats. Det lilla tekniska felet kommervi att rätta till så fort som det någonsin är möjligt.Därför gör vi bedömningen att det förmodligen intebehövs mer pengar. Då kommer alla som vill och kanutnyttja bidraget också att kunna få bidrag till dess attvi har ett nytt system i kraft.Låt mig också svara på fråga i detförra inlägget om en nollvision. Vi arbetar med mil-jömål. Ett av miljömålen är att det ska vara en säkerstrålmiljö. Det handlar om en ytterligare minskningav gränsvärdena från till . Man kansäga att det innebär att vi har en nollvision i det ar-betet. Då har vi pressat ned värdet till en nivå där denhär typen av skador inte ska uppstå. Man kan säga attdet i miljömålsarbetet som sådant ligger en nollvi-sion.Anf. 100 TALMANNEN:Det här var det sista inlägget i den här frågestun-den, som därmed är avslutad. Jag tackar regeringensoch kammarens företrädare för deras bidrag.AjourneringKammaren beslutade att ajournera för-handlingarna i väntan på att miljöminister skulle lämna information från mötet i avtal för internationell handel för genmodifieradeorganismer (GMO).Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.06.12 § Information från regeringen om avtal förinternationell handel för genmodifierade organis-mer (GMO)Anf. 101 Miljöminister ():Fru talman! - , klockan4.30 - kunde världens länder gemen-samt sluta upp bakom ett globalt avtal under konven-tionen om biologisk mångfald. Avtalet reglerar han-deln med s.k. genetiskt modifierade organismer,GMO, bl.a. i livsmedel, i utsäde, i djurfoder och del-vis i läkemedel. Detta kunde ske i och med att det s.k.Cartagenaprotokollet om biosäkerhet antogs i Mont-real.Protokollet är ett betydelsefullt genombrott påmånga sätt. Politikerna har visat världen att det går attkomma överens när det gäller kampen för miljön.Protokollet stärker det globala miljösamarbetet. Detunderstryker CBD:s, dvs. konventionen om biologiskmångfald, roll i det globala miljösamarbetet. Detvisar att handels- och miljöavtal är förenliga medvarandra och kan fungera ömsesidigt stödjande för enhållbar utveckling.Låt mig först ge en kort bakgrund till Montreal-förhandlingarna. saknar av värl-dens länder nationella regler för genetiskt modifiera-de organismer. De flesta av dessa länder är u-länder.Men inte heller EU eller de andra industriländer somredan har en mängd regler runt GMO har regler förgränsöverskridande transporter med GMO. Med and-ra ord saknas regler för den internationella handelnmed GMO.När länderna ratificerade konventionen om biolo-gisk mångfald åtog länderna sig att upprätta natio-nella regler för användningen av GMO i respektiveland. Vid det andra mötet mellan parterna i fråga omkonventionen beslutades det också att ett globaltprotokoll för reglering av gränsöverskridande trans-porter med GMO skulle upprättas - det gäller framförallt . Det är det som kallas biosäkerhets-protokollet. Ett av huvudsyftena med protokollet varatt man skulle hjälpa länder utan egen GMO-lagstiftning. Förhandlingarna om protokollet startadei juli 1996.Som många av er kanske kommer ihåg misslyck-ades antagandet av biosäkerhetsprotokollet i Cartage-na i , i februari 1999.Sex av de större jordbruksexporterande länderna ivärlden, den s.k. Miamigruppen, bestående av ,, , , och Uruguayblockerade då det kompromissförslag som EU ladefram i slutskedet och som stöddes av resten av värl-dens länder. Sammanbrottet i var natur-ligtvis ett stort misslyckande. Beslutet om det till-tänkta Cartagenaprotokollet om biosäkerhet sköts påframtiden.Under det andra halvåret 1999 hölls två informellaöverläggningar mellan de förhandlande länderna.Man beslutade att återuppta förhandlingarna i Mont-real i januari i år.Inför dessa förhandlingar var uppfattningen att detvar nu eller aldrig som ett protokoll skulle antas.Tvistefrågorna från gällde- om och hur GMO som importeras för att direktanvändas som livsmedel, foder eller industriellprocessning, jordbruksbulkvaror, skulle regleras iavtalet,- hur dessa GMO ska identifieras när de exporteras,dvs. om de ska märkas och i så fall hur,- hur förhållandet mellan protokollet och andrainternationella avtal, särskilt det internationellahandelsregelverket inom WTO, skulle beskrivas iavtalet - i klartext om WTO skulle vara överord-nat konventionen för biologisk mångfald ellertvärtom, samt- om den s.k. försiktighetsprincipen skulle ligga tillgrund för beslut om import av GMO under proto-kollet.Med tanke på hur intimt dessa frågor var sam-mankopplade med varandra kunde vi inte förrän islutskedet av förhandlingarna finna en för alla ac-ceptabel kompromiss.Den fråga som var nära att stjälpa hela förhand-lingen var frågan om identifieringen av jordbruks-bulkvaror. Det var först tidigt på lördagsmorgonenden , efter mer än ett dygns förhandlingar,som EU och de stora jordbruksexporterande ländernai världen kunde enas om en skrivning som ocksåresten av världen kunde acceptera.Låt mig så punkt för punkt gå igenom vad detframförhandlade protokollet innebär. Generellt kanman säga att antagandet av protokollet har mycketstor betydelse av flera skäl. Det måste ses som ettviktigt genombrott i det mycket infekterade förhål-landet mellan det globala handelsregelverket WTOoch det globala miljöarbetet.För det första ger protokollet en legalgrund att själva avgöra om en GMO ska få föras in ilandet eller inte, baserad på en vetenskaplig riskbe-dömning. Det ger som saknar nationell lag-stiftning möjlighet att med stöd av protokollet fattabeslut om att tillåta eller vägra import. För övrigaländer anger protokollet att nationell lagstiftning skatillämpas. Om ett land inte fattar beslut om att tillåtaimport inom angiven tid är detta inte ett klartecken attexportera till landet i fråga. Det här är viktigt för som på grund av olika omständigheter inte harmöjlighet att fatta beslut . Protokollet stimulerarockså till ett ökat samarbete mellan rika och fattigaländer när det gäller kapacitetsutbyggnad, tekniköver-föring, utformning av ansöknings- och kontrollsystemsamt kunskapsöverföring för att förbättra riskbedöm-ningarna.Sammanfattningsvis har EU varit starkt pådrivan-de i denna fråga, och EU:s förhandlingslinje har ock-så varit mycket framgångsrik.För det andra innebär protokollet att hanteringenav GMO på global nivå harmoniseras. Detta under-lättar för såväl forskningen som industrin att uppfyllakrav som samhället ställer på dem när det gäller han-teringen av GMO.För det tredje innebär protokollet att det globalamiljösamarbetet stärks. Protokollet uttrycker klart ochtydligt att internationella miljöavtal och det globalahandelssystemet ska och kan samverka för att nå enhållbar utveckling. Protokollstexten påpekar att inter-nationella avtal ska vara ömsesidigt stödjande, mutu-ally supportive, och inte vara oförenliga med varand-ra. Skrivningarna säger även att protokollet inte skaunderordnas andra internationella avtal men att detinte heller direkt ska påverka rättigheter och skyldig-heter som finns i andra existerande avtal. Därmed harprotokollet starka kopplingar till det internationellahandelsregelverket. Det torde undanröja riskerna föratt de initiativ som tagits inom Världshandelsorgani-sationen, WTO, ska leda till att miljöriskerna medden moderna biotekniken undervärderas. Detta harvarit och är en mycket viktig fråga för , somnu manifesteras i ett globalt miljöavtal. Dessutomstärker protokollet konventionen om biologisk mång-fald och dess roll som en av de mest tongivande glo-bala miljökonventionerna.För det fjärde har EU utan tvivel nått framgång iatt få den s.k. försiktighetsprincipen återgiven både iprotokollet och i den bilaga som anger riktlinjerna förriskvärdering. Försiktighetsprincipen innebär att ettland ska ha rätt att stoppa handel med GMO om dessamisstänks vara en fara för miljö och hälsa. Det är enviktig princip, som EU nu fått fullt gehör för. Proto-kollet är nu ett uttryck för försiktighetsprincipen ochatt dess beslutsregler ska styras av denna princip.De direkta effekterna av protokollet på GMO-lagstiftningen i EU och i är ganska små. EU:sGMO-lagstiftning är väl utbyggd och går utöver vadsom krävs i protokollet. Protokollet sätter en minimi-nivå för vad som krävs av länders nationella regler.Men protokollet kommer att förbättra EU:s möjlig-heter att upprätta ordentliga märknings- och informa-tionssystem runt GMO och produkter som kommerfrån GMO. I och med att de stora producentländernaUSA och nu har accepterat att man ska skiljapå GMO och icke GMO, om än tre fram itiden, kan interna informations- och märkningssystemlättare upprättas och efterlevas.Protokollet innebär också att europeiska produ-center och exportörer måste följa protokollets kravnär man exporterar GMO till länder utan egna lag-stiftningar på området. Det är ett krav som inte finnsuttalat i dagens lagstiftning.Låt mig säga att jag betraktar protokollet som ettgenombrott på det internationella miljöområdet. Detär en stor framgång för EU och därmed också för denlinje som den drivit i förhandling-arna.Protokollet om biosäkerhet reglerar miljöriskernamed användningen av genetiskt modifierade orga-nismer. Det påverkar därmed den växande biotekni-kindustrin och betydande ekonomiska sektorer somjordbruket och livsmedelsindustrin.Jag vill sammanfatta protokollets styrka på föl-jande sätt:· Det ger länderna själva rätten att fatta beslut omGMO ska få importeras eller inte.· Det ger länderna information när en GMO avsesföras in i landet.· Det ger producenterna en skyldighet att informeraom livsmedlen innehåller genmodifierade ingredi-enser.· Det innebär en fördel för konsumenterna, som fårveta vad som finns i matvarorna.· Det ger länderna rätt att genom försiktighetsprin-cipen vidta de åtgärder som de anser nödvändigaför att skydda miljön och hälsan.· Det är ett protokoll som ger skydd åt miljön ochhälsan som det fungerar stödjande och isamstämmighet med våra åtaganden under frihan-delsavtalen.Avslutningsvis, fru talman, är avsikten att proto-kollet nu ska kunna undertecknas av medlemsländer-na vid det femte partsmötet till konventionen ombiologisk mångfald som hålls i Nairo-bi. En mellanstatlig kommitté bildades i sambandmed Montrealbeslutet som ska förbereda protokolletstillämpning i avvaktan på att det träder i kraft. Dessförsta möte kommer att hållas i slutet av det här året,med EU:s ordförande som värd. Tack, frutalman!Anf. 102 ():Fru talman! Jag delar miljöministerns syn på dethär avtalet. Det förefaller vara ett bra avtal. Vi har nukommit vidare i de här frågorna. Ett stort steg harfaktiskt tagits. Dessutom har man här faktiskt enatskring försiktighetsprincipen; det är också ett stortsteg. Det här visar också att EU kanske redan är en avvärldens bästa miljöorganisationer.Naturligtvis lämnar ett sådant här avtal stora tolk-ningsmöjligheter. Vad händer om och EU blirosams? Jag skulle vilja fråga miljöministern lite merkring de frågeställningarna. Hur ser förlikningsförfa-randet ut i det här avtalet? Om en konflikt uppstårmellan och om hur man ska lösa tvister, hurska det då lösas? Hur ska man övervaka att avtalethålls?Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! Jag håller naturligtvis med HaraldNordlund i hans bedömning av det här protokollet.När det gäller förlikningsförfarandet får manskilja på två saker. För det första handlar det om detfortsatta arbetet för att skapa tydliga och klara reglerför framför allt märkningen. Protokollet innehåller ettbeslut om att sådana regler ska tas fram, men de för-handlingarna kommer förstås också att kunna bliganska tuffa och hårda. För det andra finns det ingenförlikningsmekanism under protokollet. Däremotfördes det fram från EU:s sida, vid slutet av förhand-lingarna i , att man kanske skulle skapa ensådan förlikningsmekanism så att det blir alldelesklart att en tvist omkring protokollet skulle förhandlasinom ramen för protokollet i en egen förlikningsorga-nisation. Något sådant beslut finns dock inte i det härprotokollet. Däremot tror jag att det finns stora möj-ligheter att utveckla det i framtiden.Anf. 104 ():Fru talman! Miljöministern berörde märknings-frågorna. Gör miljöministern bedömningen att det blir- jag ska inte säga lika lätt, för detta har säkert intevarit lätt även om man har kommit fram - möjligt attkomma fram också i de frågorna och verkligen betonavikten av märkningen på det sätt som vi från svensksida vid ett flertal tillfällen har gjort?Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! Enligt det här protokollet kommer detatt bli en märkning som lever upp till vissa specifice-rade krav i protokollet. Däremot kommer det natur-ligtvis att bli en del resonemang omkring hur proto-kollet ska tolkas när man utformar de praktiska reg-lerna för märkningen.Diskussionerna i var mycket tuffa. Jagtror att vi nu har specificerat tillräckligt mycket iprotokollet för att de kommande diskussionerna ommärkningen ska bli av mer teknisk natur.Anf. 106 ():Fru talman! Det är mycket spännande och intres-sant information som vi har fått av miljöministern.Jag ser det som en stor framgång för konsumenterna,som kräver trygghet och säkra livsmedel för framti-den. Det är en seger för den biologiska mångfalden,men också en seger för miljöpolitiken.Jag vet ju att både miljöministrar och jordbruks-ministrar i vårt land sedan vi kom med i EU har drivitmärkningsfrågan hårt med tanke på konsumentintres-set och den biologiska mångfaldens intresse.Jag vet också att miljöministrar och jordbruksmi-nistrar i den diskussion vi hade när vi skulle göradagordningar inför WTO-förhandlingarna i Seattlevar väldigt tydliga om att det här var en av de frågorsom vi drev hårt från och EU:s sida.Vilken är miljöministerns bedömning , när detgäller det fortsatta arbetet med dagordningen införWTO-förhandlingarna? Det går ju trögt, vi fick intetill en fullständig dagordning på . Det härär en av de knutar som fanns i . Det här proto-kollet måste innebära att dagordningen skrivs ut i litesnabbare takt, så att vi kan börja jobba med WTO-förhandlingarna och parallellt med det få fram miljö-frågorna och de konsumentintressen som vi gärna villvärna.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Jag upplever att det här protokolletkommer att vara positivt för möjligheterna att fort-sätta ansvarsfulla diskussioner om nya WTO-regler.Alldeles klart är det på det sättet.Det var särskilt glädjande att vi kunde komma tillbeslut om det här protokollet så efter sam-manbrottet i , på ett område som har relationbåde till handelsfrågorna och till miljöfrågorna. av de frågor som var ifrågasatta av vissa länder iSeattle lyckades vi nu lösa på ett sätt som är väldigtbra med utgångspunkt i vad EU har för politik bådenär det gäller miljöfrågor och handelsfrågor.Förhoppningsvis har Montrealprotokollet satt ensten i rullning som kommer att positivt påverka ävendiskussionerna om framtidens internationella handels-regler inom WTO.Anf. 108 PER ():Fru talman! Jag skulle vilja fråga miljöministernhur man har tänkt sig att den inskrivna försiktighets-principen ska fungera. Särskilt tänker jag på de fattigaländerna och de som inte har någon lagreglering pådet området alls.Hur ska man försvara de fattiga människornasmöjlighet att slippa få introduktion av de här produk-terna? Hur ska man kunna märka dem? Problemetmed märkningen har vi hört lite grann om. Men fram-för allt, hur ska försiktighetsprincipen kunna gällagenerellt?Trots allt är det så att är produkten skadlig förmiljö och hälsa på det ena stället så är den det själv-klart också på det andra. Men hur ska detta fungera? Ivissa länder kan man säga nej. Vi tar inte emot dethär för vi har en reglering. Det är försiktighetsprinci-pen som gäller osv.Kan miljöministern utveckla lite hur det ska gåtill?Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! En förutsättning för att försiktighets-principen ska kunna tillämpas är för det första att deländer man vill exportera den här typen av varor tillfår så pass detaljerad information att man kan göra enbra riskbedömning.För det andra är det viktigt för mig att säga att för-siktighetsprincipen naturligtvis ska tillämpas på envetenskaplig grund. Man ska givetvis försöka få framså mycket vetenskaplig information som möjligt omde här varorna innan man tillämpar försiktighetsprin-cipen. Det är det väldigt viktigt för mig att markera.För det tredje finns inte de institutioner, den lag-stiftning, de myndigheter i många av de här ländernasom vi har här i och som vi har i . Detär egentligen det som är orsaken till att vi har velat hamöjligheten för de här länderna att få reda på framti-da leveranser och få stöd för att kunna säga stoppmed hjälp av en internationell lagstiftning.Det som fattas nu är naturligtvis uppbyggnaden avkompetens i de här länderna, tillgången till relevantinformation och möjligheten att göra bra bedömning-ar av de tilltänkta importleveranserna. Det finnsganska tydliga skrivningar om det ansvar som vi allanu tar på oss för att hjälpa de fattiga länderna attbygga upp den här typen av kompetens, bistå demmed teknisk assistans på olika sätt och hjälpa demmed en institutionsuppbyggnad av det slag som demåste ha tillgång till.Anf. 110 PER ():Fru talman! Det här är ju oerhört viktigt. Om vi ivår del av världen, säg , gör en bedömningmed anledning av miljö och hälsa som innebär att visäger nej tack till import av GMO-produkter, hur skadå den fattiga världen kunna stå emot dem? Jag haren känsla av att sättet att marknadsföra sådana härprodukter kommer att vara rätt kraftfullt. Miljömi-nistern säger att vi då får försöka bygga upp kunskapoch sådant i dessa länder. Men hur ska vi kunna göradetta i takt med den utveckling och marknadsföringav export av GMO-produkter som sker ?Anf. 111 Miljöminister ():Fru talman! Vi har tagit det första steget . Vihar skapat ett legalt instrument som ger ländernamöjlighet att säga nej. Vi har tillförsäkrat dem rättentill information. Vi har utlovat hjälp för kompeten-suppbyggnad i de här länderna.Jag tycker att det är ett mycket stort första steg.Men det innebär inte att vi är framme vid något slut-mål på något sätt. Inte heller kan vi garantera att allaländer kommer att bedöma det här på samma sätt. Detkommer att skilja sig åt.Det är möjligt att en del länder kommer att varasvagare gentemot kraftfull internationell marknadsfö-ring än andra länder. Men syftet har inte varit att hittaen global enhetlig bedömning. Det är nog ganskaomöjligt. Syftet har varit att ge de här länderna möj-ligheter att ta ansvar för sin biologiska mångfald ochsina invånares hälsa. Där tycker jag att det här proto-kollet har fört oss ett bra steg framåt.Anf. 112 ():Fru talman! Jag tycker också att det här protokol-let ser ut att kunna vara lite av ett genombrott i de härmycket svåra internationella frågorna.Samtidigt tycker jag att det råder en viss osäkerhetoch oklarhet om vad som kommer att gälla för de fastställda WTO-reglerna och för Montrealproto-kollet och dess regelsystem. Jag skulle gärna vilja attmiljöministern tydligare utvecklade om det är så inte får en process med WTO-reglerna.Den andra delen är lite det som Per redanhar varit inne på, nämligen roll i sam-manhanget. Väldigt många av de multinationellaföretagen kan man säga kontraktsodlar på u-ländernasmark. Vilken möjlighet har medborgarna i det landetatt få reda på av det företag som eventuellt odlar därvad man använder för genetiskt modifierade produk-ter? Det är inte bara fråga om att vi konsumenter kanfå besked om produkten när den är färdig och välja påhyllan, utan här är det också fråga om huruvida jagsom medborgare i ett land verkligen kan få reda påvad det där företaget odlar. Har jag i så fall möjlighetatt på något sätt säga nej till den odlingen? Det är därmycket av kärnan i problemet ligger.Anf. 113 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror inte att jag kan säga att dethär protokollet innehåller någon garanti för att allamedborgare i alla länder ska får reda på vad somodlas och vad som förs in i landet. Men det skaparmöjligheter för länderna att informera sina medborga-re både om vad som odlas och vad som importeras tilllandet.De stora framstegen är att vi har skrivit in i inled-ningstexten till protokollet att handelsregler och in-ternationella miljöavtal ska vara ömsesidigt stödjan-de. Det är en nyckelformulering. Det finns också entydlig skrivning om att protokollet inte ska underord-nas handelsreglerna. Det är två tydliga markeringar.Vi från EU:s sida - och även jag från svensk sida- har velat gå längre i att skapa tydligare skrivningar iinledningstexten än vad vi lyckades åstadkomma. Detblir naturligtvis vårt fortsatta mål att försöka förtydli-ga protokollet och tillämpningen av protokollet ienlighet med den ambition jag har redovisat.Anf. 114 ():Fru talman! Vi vet redan att inte alla medborgarekan få reda på detta. Men finns det i protokollet rät-tigheter för länderna att få reda på, gentemot de sek-retessregler som gäller för företagarskyddet, vad somodlas? Om man har ett kontrakt på att odla en vissgröda, går det att garantera att det kan ges informa-tion från landets sida om det som odlas är genmani-pulerat eller inte?Anf. 115 Miljöminister ():Fru talman! Det finns sådana rättigheter inskrivnai protokollet - definitivt om det är genmanipulerateller genmodifierat. Ett arbete kommer att starta somkommer att leda fram till att vi med stor säkerhet kanlägga fram detaljerade föreskrifter om hur informa-tionen ska se ut.Överläggningen var härmed avslutad.13 § (forts. från 10 §) Svar på interpellation1999/2000:196 om rättstrygghetAnf. 116 ():Fru talman! För att inte bli missförstådd vill jagpåpeka att jag inte har tagit ställning till något eko-nomiskt system. Jag tar ställning för att när extraordi-nära insatser krävs måste man kompensera dem frånhögre ort. Det gäller likaväl sompolisen i .