prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — 9 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! frågar om jagtycker att det är oetiskt att dra på sig skulder. Är det inte oetiskt att låta barn transporteras iskolbussar på vägar som inte är tillräckligt säkra? Ärdet inte oetiskt att kunna frigöra resurser - vi har visatdet i vårt budgetalternativ - och ändå inte göra det?Är det inte oetiskt att ha möjlighet att investera - detär inte att dra på oss skulder - och räddanäringslivet, naturligtvis, men också vår egen privatamöjlighet att transporteras säkert, tryggt och snabbtoch framför allt människoliv och inte göra det? Hurkan tala om etik när det hand-lar om att investera för framtiden och för allas vårsäkerhet och trygghet?Vad gäller liknelsen med skolorna vill jag säga såhär: sade att det var flermänniskor hon ville ha i systemet. Hela hennes bud-getalternativ och det hon tog upp i sin plädering här italarstolen skulle göra det svårare att transportera flermänniskor tryggt och säkert i trafiken och i samhälletöver huvud taget. och hennespartis alternativ för trafiken är inte människovänligt.Anf. 10 () re-plik:Fru talman! Det hävdar jag att det i högsta grad är.Detta handlar om att frigöra pengar för vård och un-dervisning. Det har vi gjort delvis genom att vi harfått hålla tillbaka anslagen för väginvesteringar. Detär investeringar i människor. Det är investeringar iframtiden.Om man tänker lite grann och gör något slagsomvärldsanalys av vad framtiden bär med sig är viinom övertygade om att man kommerfram till att det är bra mycket mer samhällsekonomi iinvesteringar i utbildning och miljö jämfört med omman vidgar systemet. Vi vet ändå att vi måste minskavolymen.Tuve Skånberg har kanske inte pratat tillräckligtmed representant i . Hon skrev helt utan anmärkningar underdet vi är överens om, dvs. att vi måste minska voly-men vägtrafik.Det finns inte teknik för att rena bort koldioxidut-släppen. Katalysatorerna minskar vissa utsläpp, mende ökar andra.I vilket fall som helst tar trafiksystemen uppmycket plats i tätorterna som behövs för grönska, nyabostadshus osv. Trafiken måste minska, och då skaman inte investera mer i den. Det tycker inte vi ärinvesteringar för framtiden. Och det är därför jagifrågasätter etiken i att ta upp skulder och skapaen gräddfil för infrastruktursystemet när vi i riksda-gen har ansvar för människors välfärd och framtid. Vitror att det finns bra mycket klokare investeringar änså.Anf. 11 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! När det gäller bränslet kan vi i dagproducera förnyelsebart bränsle som inte belastarmiljön. Det här är känd teknik, och det som KarinSvensson gör sig till tolk för är inget annat änteknikfientlighet.Sedan gäller det utsläppen. Om vi i stället krokadearm för att snabbt få en övergång till ett säkert sam-hälle där det fanns plats för bilen skulle frågan omutsläppen och koldioxiden kunna lösas vad det gällerbilarna.Sedan är det ju fruktansvärt; jag hoppas att jagmissförstår när hon säger: Vi iVänsterpartiet har bidragit till att frigöra pengar tillvården.Vi vet att 3 700 skadas svårt i trafiken.Det säger till mig som replikär att man har frigjort mer pengar till vården. Jagväljer att inte utveckla den tanken längre.Anf. 12 ():Fru talman! Låt mig liksom börjamed att välkomna att näringsministern deltar i den härdebatten - här kommer han. Vi sätter värde påatt han prioriterar att vara med när riks-dagen diskuterar de här viktiga frågorna.Det är nu den här riksda-gen slog fast målen för transportpolitiken i vårt land.Det var , och beslutade på för-slag av regeringen att målet för transportpolitiken skavara att "säkerställa en samhällsekonomiskt effektivoch långsiktigt hållbar transportförsörjning för med-borgarna och näringslivet i hela landet. "Jag tycker att det finns starka skäl att under dennaförsta del av vår debatt erinra om vilka gemen-samma mål som vi har för vårt arbete på trafikområ-det. Det finns trots allt en ganska stor samsyn mellanpartierna om de långsiktiga målen, precis som TuveSkånberg var inne på tidigare. Vi har på flera områ-den olika meningar mellan partierna om på vilket sättvi ska närma oss målen, och det är naturligtvis så attdebatten här i hög grad kommer att fokusera pådet som vi inte är eniga om, liksom på hur väl vitycker att regeringen sköter uppgiften att närma sigmålen för transportpolitiken.I samband med målbeslutet antogsockså fem olika delmål, nämligen att transportpoliti-ken för det första ska bidra till ett tillgängligt trans-portsystem. För det andra ska den bidra till en högtransportkvalitet. För det tredje ska den bidra till ensäker trafik med det långsiktiga målet att inga dödaeller svårt skadade ska finnas i trafiken, alltså nollvi-sionen. För det fjärde ska den bidra till en god ochhälsosam livsmiljö för alla. Och för det femte ska denbidra till en positiv regional utveckling.För att bedöma hur långt vi har kommit i arbetetmot våra mål kan det finnas skäl att med jämna mel-lanrum stämma av hur det står till och om vi är på rättväg, om uttrycket tillåts.För att jag nu inte ska anklagas för att partipoliti-sera detta har jag gått till regeringens egen budget-proposition där man på s. 25 i tabell 4.2 ger en sam-lad bedömning av måluppfyllelsen för transportpoli-tiken. Dessvärre framgår det av denna redovisning attdet på de områden där regeringen har preciseratetappmål för de fem olika delmålen inte ser så bra ut,för att uttrycka det väldigt försiktigt.På tre av fyra områden anger regeringen själv attvi inte uppfyller etappmålen. Det gäller områdenatransportkvalitet, trafiksäkerhet och klimatpåverkanunder miljömålet. Endast när det gäller hälsoeffekterinom ramen för miljömålet hävdar regeringen attetappmålet uppfylls med fattade beslut. Än värre ärdet att vi inte ens har en utveckling i riktning motetappmålet när det gäller trafiksäkerhet, precis somflera redan har berört, och inte heller när det gällerklimatpåverkan, enligt regeringens samlade bedöm-ning. I fråga om delmålet tillgänglighet skriver manatt vi har fått längre bilrestider och ökade förseningarinom tåg och flyg. Med det menas, om jag läser rätt,en negativ utveckling, och likadant är det i fråga omden regionala utvecklingen.Målen för transportkvalitet uttryckta i form avkrav på infrastrukturens standard bedöms enligt rege-ringen inte nås med de pengar som man anslår i gäl-lande stomnäts- och länsplaner för . Och eftersläpningen i tilldelningen av medel iförhållande till dessa planer leder till att uppfyllelsenav målen blir än mer avlägsen. Målet blir än meravlägset, skriver alltså regeringen, inte jag och inteCenterpartiet utan regeringen själv.Mot den här bakgrunden är det naturligtvis oer-hört angeläget med infrastrukturpropositionen, ochdet är många med mig som har efterlyst den. Närkommer den emotsedda infrastrukturpropositionen?Jag hoppas att har med signågot besked om den saken. Jag kan inte begripa attregeringen ger så olika besked vid olika tidpunkteroch kuperar svansen i omgångar. Det gör ju barasmärtan dubbel när man inte kan få ett långsiktigt ochklart besked. Säg att den kommer i september 2001om den kommer då i stället för att säga att den nogkommer !Centerpartiet delar i allt väsentligt den bild av lä-get inom transportpolitiken som regeringen har gett.Det är bl.a. därför som vi har sett det som nödvändigtatt tillföra 2,4 miljarder ytterligare till vägsektorn och700 till järnvägen. Därmed kommervi faktiskt upp till samma nivå som kristdemokrater-na, även om Skånberg försökte säga att de varbäst i klassen. och tillförungefär lika mycket pengar därför att vi prutar påandra sektorer inom ramen för det hela.Det är framför allt för att förbättra standarden påvåra vägar och för att ge bättre förutsättningar för enfortsatt positiv utveckling av järnvägstrafiken som vianslår detta. Men inte heller det här räcker för att taigen det som har förlorats när detgäller försämrad vägstandard och avstannande inves-teringar på väg- och järnvägsområdet. Från Center-partiets sida är vi fast beslutna om att inte medverkatill att förfallet på våra vägar får fortgå, utan vi vill nugå till offensiv för att under inledningen av det nyamillenniet ta igen det som har förlorats och vårdavägkapitalet, så att en god standard kan återskapassnarast möjligt.Får jag i det här sammanhanget ställa en fråga tillmoderaterna? betonade väldigt starkt isitt inlägg att det nu är dags att satsa mera på stor-stadsområdena. Storstäderna måste få mer pengar.Det är alldeles nödvändigt, säger . Hurgår det ihop med andra moderater som säger att det ärför mycket pengar till storstadsområdena? Det läserman ju i enskilda motioner till denna riksdag. Vad ärdet som gäller, ? Är det mera pengartill storstäderna, eller är det det finmaskiga vägnätetsom ska prioriteras?Hur har det kunnat gå så här illa med trafikpoliti-ken i stort? bestämde ju om enlångsiktig inriktning för investeringar i trafikens in-frastruktur. Beslutet innebar att 190 miljarder skulleanvändas under tioårsperioden 1998-2007.Regeringen lovade i proposition 1997/98:62 angå-ende infrastrukturen för kommunikationer att mötaden mycket allvarliga situatio-nen genom att "tidigarelägga åtgärder i de nationellaoch regionala planerna så att eftersatt underhåll kanbörja tas igen, rekonstruktionen av vägnätet kan for-ceras liksom satsningar på höjd bärighet. "Det är nästan exakt samma ord som återfinns iårets budgetproposition. Men inte heller nu finns detanledning att tro på löftena eftersom man inte skickarmed tillnärmelsevis så mycket pengar som behövs.Med en välvillig läsning av budgetpropositionen kanman få det till att regeringen, och Väns-terpartiet tillför cirka en halv miljard till drift ochunderhåll och en hygglig extraslant till regionalainvesteringsplaner, men totalt sett är det alldeles otill-räckligt för att man på allvar ska kunna börja ta igende senaste årens försummelser.En försiktig uppskattning när det gäller de 190miljarder som angavs i riksdagsbeslutet tyder påatt åtminstone för lite pengar haranvisats . Detta har slagitväldigt hårt mot länsplanerna runtom i landet. Följdenhar blivit en starkt förvärrad situation som bl.a. harlett till att vi i trafikutskottet har fåttta emot ett stort antal uppvaktningar och brev somberättar om hur illa det står till med vägnätet runtom ilandet.Det är som jag ser det en skam för att vilåter vägarna runtom i vårt land förfalla och brytasned. Från alltfler håll har vi fått larmrapporter om attvägnätet bokstavligt talat håller på att falla samman.Under det senaste året har jag själv rest runt i lan-det och träffat väldigt många människor: företagsre-presentanter, kommunala företrädare och folk frånVägverket. Nästan överallt möts jag av samma be-kymrade ansiktsuttryck. Man närmast vädjar till oss itrafikutskottet och mig som vice ordförande i utskot-tet att göra någonting åt situationen. Inte minstskogsnäringens situation är mycket allvarlig närvägstandarden gör att man inte kan få fram virke tillindustrin. Detta har accentuerats ytterligare av destora mängder regn som kom och somkommit igen . På vissa håll i t.ex. Värmlandär situationen akut.Men redan före regnandet kom en larmrapportfrån företrädare för de fem nordligaste länen, där vikunde läsa hur det står till i norra . På 460 milväg är underhållet så eftersatt att vägnätet riskerar attbrytas ned. i Uppsalahar konstaterat att skogsnäringen i vårt land riskeraratt förlora om inte vägnä-tet förbättras. representanter anser sig påmånga håll bara klara drygt hälften av de behov avvägunderhåll som finns.Regeringen medger eftersläpningen men hoppasatt man ska kunna ta igen det med en viss tidsför-skjutning, som man uttrycker det. För vår del framstårdenna eftersläpning som oacceptabel och mycketskadlig för vägkapitalet, främst i skogslänen. Dendrabbar enskilda, små och stora företag, skogsnäring-en, skolskjutsar och många andra.Vad säger som vägföreträdare itrafikutskottet när han möter sina kamrater hemma iVästernorrland? Vad säger när hanär hemma i till alla de människor som serdet tilltagande förfallet?Som jag ser det är det samhällsekonomiskt van-sinne att rulla framför oss ett allt större behov avdrift, underhåll och reparationer. Det är lika illa somatt missköta det löpande underhållet av husoch hem. Man kan tjäna en slant kortsiktigt men för-lorar mångdubbelt på längre sikt.Centerpartiet arbetar för att hela ska gesgoda möjligheter att leva och utvecklas. Det är därförvi, inte bara i retoriken utan också i praktiken, i vårabudgetförslag avsätter mer pengar till vägar ochvägunderhåll än vad regeringen och dess samar-betspartier gör. I vårt budgetalternativ för år 2001anslår vi således 2,4 miljarder mer än regeringen ochsamarbetspartierna för att kunna ta ett rejält grepp ochförbättra vägstandarden, höja bärigheten, tjälsäkravägarna och rekonstruera vägkroppar som körts sön-der. Det behövs också mer pengar för drift och un-derhåll, liksom för att påskynda bortbyggandet av devärsta flaskhalsarna på riksvägar och Europavägar.E 4 genom och södra är bara ettexempel på större vägar som behöver rustas.När nu fastställt denbudget och de budgetramar som ska gälla för 2001markerar vi våra förslag i det särskilda yttrande somfinns på s. 165 i trafikutskottets betänkande. I ettantal reservationer har jag markerat Centerpartietssyn på en rad olika frågor som berörs i betänkandet.Låt mig under de sista minuterna, fru talman, kortkommentera några av de ämnen som berörs i dessareservationer.Först vill jag säga några ord om Posten. För attmänniskors vardag ska fungera väl är en god postser-vice av stor betydelse. Den senaste tidens turbulenskring postservicen i allmänhet och den framtida kas-saservicen i synnerhet har skadat Postens anseende.När Posten nu är i färd med att sälja ut Postgirot ochavveckla de flesta av de egna postkontoren är det ettoavvisligt centerkrav att medborgarna kan garanterasfullgod postservice med delvis nya lösningar. Denmodell med post i butik som etablerats på många hållkan vara en godtagbar lösning, inte minst om öppet-tiderna blir längre.Sedan vill jag säga några ord om den digitala in-frastrukturen och IT-frågorna, som också berörs ibetänkandet. har ju myntat begreppetdigital allemansrätt. Med det menar vi att det är ettsamhällsintresse och ett samhällsansvar att den digi-tala infrastrukturen byggs ut så att den kan nå ut tillalla i vårt land, inte bara de större städer där mångaolika företag redan är i full färd med att bygga.Menar vi något med att skapa likvärdiga utveck-lingsmöjligheter i hela vårt land är det avgörandeviktigt att inte de mindre städerna, landsorten ochskogslänen lämnas i sticket när det gäller den digitalainfrastrukturen. Näringsminister harskruvat upp förväntningarna dramatiskt genom löftenom att - näringsministern kan bekräfta attdet är rätt uppfattat - av alla svenskar snart ska habredband i vardagsrummet. Desto större blir fallet närlöftena nu kommer på skam och det framstår somuppenbart att stora delar av svenska folket lämnasutanför utvecklingen. Efter den rapport från PeterRoslund som kom är det nu uppenbartatt det inte blir utan i bästa fall avbefolkning och företag i landet som täcks in ochkommer att få del av det vi kallar bredband.Vad säger näringsministern - om han lyssnar påmig - till alla de människor och företagsom nu inte täcks in av en digital allemansrätt utan istället drabbas av den digitala segregationen?Vad säger näringsministern när vi inte närmar ossutan fjärmar oss från de transportpolitiska målen ochmänniskor, företag och kommuner tvingas leva vidaremed alla dessa dåliga vägar?Vad säger näringsministern om den infrastruktur-proposition som gång på gång utlovats men som nuinte tycks komma förrän i bästa fall ?Det är positivt att näringsministern finns här i dag.Vi är många som väntar på besked och förklaringarpå en rad olika områden.Fru talman! Självfallet står jag bakom alla de re-servationer jag har skrivit under, men för tids vinnan-de yrkar jag här bifall bara till reservationerna 42, 18,9 och 4.Anf. 13 () replik:Fru talman! Jag avsåg från början inte att begäranågon replik, men när ställer enkonkret fråga till mig måste jag naturligtvis både avartighet och för det politiska innehållets skull ge ettsvar.Bergström säger sig vara förbryllad över dubblabudskap från den moderata gruppen. Det kan mansäkert hitta i alla partigrupper. Det är ju viktigt att hamänniskor som självständigt och fritt tänker i sinaegna banor. Det är dock ganska lätt för oss att reda utoch ge ett svar på den här frågan, eftersom vi har ettgott ekonomiskt utrymme i vårt budgetförslag. Vi kannaturligtvis inte klara alla åtaganden i hela landet; detklarar ingen på kort sikt. Men vi är bättre rustade ände allra flesta i det här sammanhanget genom att viför vägar har avsatt extra, i förstahand för att klara de största och viktigaste infrastruk-tursatsningar som behövs i respektive landsända.Att vi uttrycker en klar vilja att satsa på storstä-derna baserar sig naturligtvis på att tillväxten är viktigför att vi ska klara en trygg utveckling i hela landet.Vi märker nu en avmattning i storstadsområdena.Detta understryks också i en rapport som lämnadesför någon vecka sedan, där sägeratt det inte minst i sker en stag-nation i tillväxten som bl.a. beror på att infrastruktu-ren är undermålig. Människor kan inte förflytta sigmed den hastighet och den tidsfaktor som är det nor-mala. Därför är det viktigt att satsa på storstäderna.Detta får dock inte på något sätt skymma viktenav att vi ska satsa på övriga landet . Vi harutrymme för det.Anf. 14 () replik:Fru talman! Det är klart att det är vällovligt medambitioner. Det har vi i alla partier. Men det är när devällovliga ambitionerna övergår till att närmast blihyckleri som jag reagerar. De är inte förenliga medatt ha en partilinje som säger att vi konsekvent måstesatsa mer pengar på storstadsområdena. Vi vet att detgår rätt många miljarder när man ska bygga t.ex.kringfartsleder runt . kostar6-7 miljarder, i 7-8 miljarder.Hallandsåsen ska vi nu satsa kanske ytterligare någramiljarder på. Då går det inte ihop att ute ibygderna och buskarna säga att det satsas för mycketpengar i storstäderna.Jag kan citera ur motion: "Detmåste hissas varningsflagg för att storstäderna får förstor del av väganslagen." Även om Moderaternaliksom har mera pengar till det här om-rådet går det inte ihop att säga som ,att vi måste få mycket mer pengar till storstäderna,och säga att det går för mycket pengar tillstorstäderna. De budskapen går faktiskt inte ihop. Detblir populism, röstfrieri och hyckleri.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det är ett starkt språkbruk använder när han försöker beskriva motpartensansträngningar att klara de viktiga problem vi har attgemensamt lösa. När man talar om populism ochtvetydighet, för att inte tala om att fria till grupperenbart därför att det är politisk gångbart, tycker jagkanske att digital allemansrätt kan klassas in i detbegrepp som gör sig till tolk för.Vem, , ska betala alla de satsningarsom ni vill ha? Vi tycker nog alla att de är viktiga,men finansieringsbiten har vi inte riktigt samma synpå. Där krävs det verkligen politiska satsningar omdetta ska kunna uppnås. Om det sedan är ekonomisktvettigt att satsa där, och hur snabbt vi ska klara denbiten, har vi kanske också olika syn på.Låt mig också säga att vi på precis samma sättsom flertalet andra partier tillgriper PPP-lösningar föratt fylla på med pengar i de mest akuta trafiksatsning-ar vi vill göra på infrastruktursidan. Inte ens detkommer att vara tillräckligt. Vi kommer även efterdessa satsningar att anse att det behövs nya satsning-ar. Men låt oss då titta närmare på vilka möjligheterdet finns att klara den biten. Med våra modeller tilllösningar tror jag att de flesta kommer att vara till-fredsställda, i varje fall i större utsträckning än vadsom gäller i dag.Men om enskilda ledamöter har en annan värde-ring av hur man ska prioritera våra pengar har vi allafull respekt för det. Jag hälsar med tillfredsställelseatt vi inte har någon konformism i partiet.Anf. 16 () replik:Fru talman! För oss i är det en he-derssak att tala samma språk i hela landet. Jag utgårfrån att alla partier vinnlägger sig om att ha en linjesom åtminstone vi som riksdagsledamöter måste levaupp till på något sätt.Jag vet inte hur högt i tak det är i Moderata sam-lingspartiet. Vissa kritiker brukar tala om att taket harsänkts hos i andra debatter. Men när detgår så långt så att står i talarstolen ochsäger att mer pengar måste gå till storstäderna, samti-digt som ledamöter tillåts skriva motioner där dethissas varningsflagg för att storstäderna får för stordel av väganslagen är det för mig väldigt uppenbartatt det är röstfiske och dubbla budskap. Då finns detanledning att påtala det.Jag tror inget parti har dristat sig till att ha så tyd-liga dubbla budskap som har. Det be-klagar jag. Jag tycker att det är en hederssak, om vivill återupprätta politikens anseende, att anstränga ossför att ha ett tydligt budskap och ett någorlunda lik-artat budskap när vi framträder som riksdagsledamö-ter.Anf. 17 ():Fru talman! Kommunikationer är något positivt.Människor önskar och har behov av att kunna nåandra och att umgås såväl fysiskt som på annat sätt.Utvecklingen har varit enorm. rördevi oss per person och dag. I dagär den fysiska rörligheten i genomsnitt hundra gångerstörre, fyra eller per dag. Till det kommer attvi röstmässigt och synligt kan umgås med i praktikenhela världen som vi talar, ser ellerhör, det må vara i det egna kvarteret eller på andrasidan jordklotet.Dagens ärende och årets huvudbetänkande för tra-fikutskottet är omfattande. Den ekonomiska ramenomfattar nästan för kommandebudgetår och berör en rad verksamheter på väg ochpå spår, i luften och på sjön. Därtill kommer den alltviktigare nya tekniken på IT-området. De statligatele- och postverksamheterna har publika roller, ochför medborgarna handlar det om såväl kollektivainsatser som möjligheter till enskild kommunikation.För del har vi lagt tyngdpunkten pådet stora behovet just , nämligen upprustningen avlandets vägar, de vägar som har blivit eftersatta ge-nom alltför kraftiga ekonomiska nedskärningar ochbrist på nystart av vägbyggen.Utifrån ett liberalt synsätt är infrastruktur och tra-fikpolitik viktiga delar i samhällets s.k. ryggrad ochblodsystem. Att sedan mitten av 1800-talethar haft en positiv välfärdsutveckling kan till stor delkopplas till handel, kommunikation, industriellaframsteg, m.m. Människors materiella välfärd harökat och där har goda kommunikationer haft en avgö-rande roll. Arbetspendling har underlättats, och dethar förbättrat förutsättningarna att bo där man vill ochatt ha sitt arbete någon annanstans. Trafikpolitikenhar därmed en stor regionalpolitisk betydelse, enbetydelse som har uppmärksammat sär-skilt i sitt nya regionalpolitiska program Bo där duvill.Att få en upprustning av det befintliga vägnätet,men att också kunna få en del nya stråk ser vi somangeläget, och därför har vi kraftigt räknat upp vä-ganslaget - något som för övrigt alla oppositionspar-tier har gjort - med i storleksordningen 2 à 3 miljar-der kronor. Det innebär att oppositionen har en bety-dande offensiv i vägfrågorna. Där har regeringen intekommit loss från sin hårda nedprutning som har på-gått under flera år.Det intryck man får är att stödpartierna har gettsutrymme i sin negativa hållning till vägbyggandet,framför allt i sitt motstånd mot människors behov avdagliga bilresor, trots vetskapen att den helt domine-rande transportfunktionen sker via väg och oftast medegen bil.Det räcker att påminna om att persontransporternatill sker med egen bil, och när det gäller gods-trafiken har - trots betydande ansträngningar att före-språka annat färdmedel - det inte gått att hejda ex-pansionen på lastbilssidan. Statliga utredningsinsti-tutet gör bedömningen att godsökningen ocksåi ett tioårsperspektiv framåt i realiteten nästan ute-slutande kommer att hanteras via vägnätet.Man kan beklaga att järnvägen inte haft möjlighetatt hävda sig i den konkurrensen.