prot · GN09108 · 2000-05-12 00:00:00 — Jagvill därför fråga om inte jordbruksministern ändå ärberedd att ta upp frågan om oljeväxterna igen. Chan-sen har funnits, men den har inte tagits. Jag vill ocksåfråga om man inte skulle kunna ompröva bekämp-ningen av varroakvalsret, så att den blir effektivare änvad den har varit.Anf. 23 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är kanske inte bara för binasskull som vi behöver prata positivt om blommor ochbin. Vi har ett lågt födelsetal i som skullebehöva höjas.När det gäller varroakvalstret förstår jag inte rik-tigt vad menar. Vad ska vi göra me-ra? Har några andra metoder att be-kämpa den sjukdomen? Säg det i så fall! Om det ärbra förslag, är det klart att jag gärna tar åt mig democh vidareförmedlar dem till Jordbruksverket.Det är riktigt som säger att detunder senare delen av 80-talet och harskett en minskning av antalet biodlare. Därför är detglädjande att vi nu kan se att ochbiodlarorganisationernas statistik visar att den härnegativa trenden faktiskt har vänt. Antalet bisamhäl-len beräknas nu ligga på samma nivå som under1998, nämligen 110 000.Ingvar tar upp frågan om oljeväxterna,och detta är någonting som händer . Men underhela 90-talet har antalet biodlare gått ned, trots att vihar haft detta högre stöd för oljeväxtodling som Ing-var efterlyser och tycker att vi ska fortsättamed. Det har alltså inte hjälpt.Nu sker det ett generationsskifte i odlarkåren. Detär väldigt bra. Det är mycket viktigt att vi nu försökerengagera yngre odlare, som vi självfalletska hjälpa de äldre odlarna att klara de nya krav sombekämpningen av varroakvalstret ställer.Jordbruksverket har sin bekämpningsstrategi. Denhar varit effektiv, men själva sjukdomen är, såvitt jagförstår och enligt bedömningar, intemöjlig att utrota. Andra husdjurssjukdomar kan manisolera, eftersom korna och grisarna inte flyger. Mendet gör bina. Därför kan man inte hålla dem på enplats och isolera dem på samma sätt som man kangöra med andra husdjur.Om har något bättre förslag såsäg det! Om jag tycker att det är bra ska jag gärnaförmedla det vidare.Anf. 24 ():Herr talman! Jordbruksministern håller i stort medom problemens omfattning och tar upp detta medoljeväxtodlingen och även detta med rekryteringenoch varroakvalstret.Jag tog faktiskt upp frågan om bekämpning avvarroakvalstren . Det är därför jag känner en viss be-störtning när jag tänker på den nonchalans som harvisats från verkets sida när det gäller att pröva andrametoder. Man har från början bestämt sig för att dettainte går, och man har pekat på vad som har hänt iEuropa. Men man har inte försökt från början. Detfinns alltså biodlare, inte minst i som jagkänner väl till, som har kämpat för andra metoder ochinte vunnit någon som helst förståelse för detta. I har de t.ex. helt utrotat andrabisjukdomar. De har den uppfattningen att det skullegå med denna också.Men om man släpper efter så som Jordbruksverkethar gjort i - för det är främst där olyck-orna från början har hänt - där bitillsynsmännen intefungerar, blir följderna sådana som de nu är. Vi be-finner oss nu i en krissituation. Mot den bakgrundenär det klart att jag ser positivt på det som äntligenhar börjat hända i verket, men jag känner ändå på migatt det inte kommer att räcka. Man har alltså gett uppbekämpningen av en smittsam husdjurssjukdom. Detär ett faktum, och det är djupt beklagligt.Det är riktigt att vi tog upp frågan om stödtill oljeväxterna. Men eftersom detta inte gick attklara på annat sätt ville vi att man skulle bedömaoljeväxterna som en miljövänlig gröda. Med facit ihand kan man nu se att de effekter som en bra olje-växtodling i landet skulle haft när det gäller påverkanpå binäringen skulle vara väldigt positiva. Därför ärdet väldigt oroande att oljeväxtodlingen sjunker såkraftigt som den nu gör. Jag vet att det förekommerforskning för att få fram nya sorter som ska kunna gebättre skördar och på det sättet kanske leda till enbättre lönsamhet framöver. Men en god hjälp hadevarit en form av miljöersättning, en positiv stimulans,just för att öka odlingen. Det hade varit möjligt omjordbruksministern hade velat ställa upp på detta.Det jordbruksministern säger om rekryteringen avbiodlare är givetvis positivt, men jag har en oroligkänsla av att om man inte lyckas få bort den här sjuk-domen och om man inte lyckas få ett positivt resultati binäringen kommer dessa unga odlare att ge upp,och det är ju väldigt negativt. Här har vi gemensam-ma intressen, jag vill gärna säga det, över alla parti-gränser att försöka åstadkomma något positivt. Menjag tycker tyvärr inte att jordbruksministern har kun-nat visa på några tendenser i den vägen i den härdebatten hittills.Anf. 25 Jordbruksminister ():Herr talman! Bedömningen att utrotning av varro-akvalster inte är möjlig gäller fortfarande. Det är enbedömning som är allmänt erkänd. För att utrota dethär kvalstret måste alla smittade samhällen, inklusivesmittade vilda bin, dödas, eftersom de alltid kanåterinfektera tambina. Smittan är svår att upptäckaeftersom angreppen har varit ytterligt små. Smitt-spridningsrisken är dock naturligtvis beroende avbitätheten. Därför har haft lättare än t.ex.Belgien, som själv tog upp, att kon-trollera spridningen av smittan. I har manännu tätare mellan bisamhällena än vad vi har i Sve-rige. Inom kan vi se att det är i södra finns, medan den ännu inte har kommittill norra eftersom det är långt mellan bisam-hällena där.Tyvärr tror jag att det än så länge är ett önsketän-kande att man ska kunna åstadkomma en total utrot-ning av sjukdomen. Det betyder naturligtvis inte attjag accepterar det. Jag tror att det är så just , menJordbruksverket har det här uppdraget. Det är klart attJordbruksverket också har uppdraget, ochdet känner de också, att hitta andra och om möjligtmer effektiva metoder för att utrota sjukdomen.Forskning och utveckling går ju framåt.Vi ska väl inte tro att den inte går framåt på det härområdet. Därför kan vi inte säga hur det blir i framti-den. Men just nu ser det bekymmersamt ut på grundav det jag sade i mitt förra inlägg, nämligen att bina,till skillnad från korna och grisarna, flyger.Anf. 26 ():Herr talman! Jag håller med om att det är liteskillnad mellan kor och grisar och bin. Men för denskull är det ju inte omöjligt att se mer realistiskt pådet hela. Det är tunt med biodlare i . De harvarit dubbelt så många förr - både dubbelt så mångabin och dubbelt så många biodlare. Därför menar jagatt man borde ha varit mer frikostig när det gäller stödtill alternativa åtgärder. Det har funnits sådana för-slag.Jag hoppas att jordbruksministern vill vara vänligoch sätta sig mer in i det. Jag kan också anvisa biod-lare som är beredda att ge den informationen. Detskulle vara glädjande eftersom läget är så allvarligt . Jag tror att jordbruksministern skulle ha vissavinster att göra om hon verkligen tog de kontaktersom jag kan hänvisa till.Så till detta med att ge upp kampen, som man såenkelt har gjort. Jag delar inte uppfattingen att det äromöjligt. Har man den uppfattingen från början somman hade att det var omöjligt - och jaghar haft debatter med tidigare jordbruksministrar omdetta - kommer man ju inte framåt. Det beklagar jag.Därför hade jag hoppats att jordbruksministern skullekunna ta ett nytt grepp och tro mer på alternativamöjligheter i det här fallet.Sedan är det givetvis så att det är vissa svårighetermed vilda bin, men man får inte överdriva detta.Varför har det tagit innan hela ärsmittat? Man sade att inom ett par skulle helaSverige vara nedlusat av varroakvalstret. Men dethände inte. Det är mot den bakgrunden jag tycker ödmjukt ska analysera vad som har hänt, gärnaerkänna de fel som är begångna och inför framtidenta initiativ till nya lösningar.Anf. 27 Jordbruksminister ():Herr talman! är det inte så, ,att vi inte har kontakt med biodlare. På varje områdesom vi hanterar på har vikontakter med näringen och de olika branschorgani-sationer som finns, inklusive biodlare. Självklart ärdet så. Men de har inte lyckats övertyga oss om att des.k. alternativa metoderna är verksamma på det sättsom hävdar.Jag är inte själv expert, jag är politiker. Jag fårexpertutlåtanden och ska göra bedömningar. Hittillshar jag tvingats göra den bedömningen att man medde metoder som finns inte kan utrota kvalstret.Det kan jag mycket beklaga. Det är väl ingen somönskar att bin ska dö och utrotas.Varför har det då inte tagit så ? Det kanskeär en sådan där obesvarad fråga. Men det har ju ocksåatt göra med att är långt och att det är glestmellan vissa bisamhällen. Det sprids fortfarande,framför allt i södra och , medan detinte finns i norra . Och det ska vi vara tack-samma för.Självfallet ska vi ödmjukt analysera, och det ärockså det gör. Man försöker finnanya vägar . Man tittar på om man kan ändrametoder, om man kan hitta alternativ som är bättre.Det är uppdrag, och det gör manockså. Vi kan båda bara hoppas att man så småning-om kommer att lyckas med detta. På den punkten ärvi fullständigt överens: Målet måste vara att manlyckas.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på interpellation 1999/2000:404 omförändring av inhysningssystem för värphönsAnf. 28 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att medge den nödvändiga revi-deringen av tidsplanen för omställningen av äggpro-duktionen i , samt om regeringen kommermed förslag om ekonomisk stimulans i form av bi-drag, lån eller borgen, i syfte att möjliggöra en förtidaomställning av äggproduktionen i Sverige.I dagsläget finns det knappt 6 miljoner värphöns iSverige. Dispens från kravet på rede, sittpinne ochsandbad har beviljats för ca 4 miljoner höns. Dispen-serna kommer att successivt löpa ut framtill utgången av år 2002.När dispenserna löper ut kan producenterna ställaom till system för frigående höns eller till burar somuppfyller hönsens funktionskrav. De s.k. inreddaburarna genomgår ny teknikprovningoch är ännu inte fritt tillgängliga för användning. Detförsta fabrikatet som prövas förväntas bli godkäntsommaren 2000 och övriga under år 2001.De inredda burarna kommer alltså att börja finnastillgängliga på marknaden vid den tid då många dis-penser löper ut. Efterfrågan på inredda burar kan dåunder komma att överstiga tillgång-en. Det kan därför finnas behov av att tillåta äggpro-ducenter som ingått avtal om köp av nya system iavvaktan på leverans av den nya inredningen fortsättamed sin produktion i befintliga burar. Krav kommeremellertid att ställas på att de befintliga burarna hålleren hög djurskyddsnivå.Vad gäller den ekonomiska situationen har äggnä-ringen haft på sig att förbereda en omställ-ning från de traditionella bursystemen. Många produ-center har också redan ställt om till de olika systemför frigående höns som finns att tillgå. Oavsett förbu-det mot de traditionella burarna är många avburarna av äldre modell och bör bytas ut.Inom ramen för Miljö- och landsbygdsprogram-met för avser attinföra ett stöd till investeringar i jordbruksföretag. Inormalfallet kan stöd ges av stöd-berättigade investeringskostnader. Detta stöd kan utgåtill samtliga sektorer inom jordbruket. Även äggpro-ducenter som ställer om till alternativa inhysnings-system kan därför vara berättigade till investerings-stöd.Anf. 29 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på interpellationen om förändring av inhys-ningssystemet för värphöns.Svaret innebär en redovisning av det inslag ihandlingsplanen för en omläggning av den svenskaäggproduktionen som pågått utan attännu visa på någon egentlig framgångsrik lösning pådet problem man avsåg att klara av.Jordbruksministern talar om att dispenser frånkravet på rede, sittpinne och sandbad i nya burargivits, men att dessa successivt kommer att löpa utunder tiden fram till utgången av . Då dispen-serna löper ut menar jordbruksministern att produ-centerna ska kunna gå över till system för frigåendehöns eller till burar som uppfyller funktionskraven.Hur detta ska kunna ske som avsetts är en gåta, dåännu inga inredda burar godkänts för användning. Förnärvarande pågår provning av ny teknik, och detförsta fabrikatet som prövas förväntas bli godkänt nui sommar och övriga först nästa år.Helt uppenbart finns ytterligare problem att lösainnan marknaden i välbehövlig konkurrens kan erbju-da de alternativ som såväl producenter som finansiä-rer - jag tänker då på bankerna - är beredda att satsapå finns tillgängliga.Jordbruksministern säger också som svar på minfråga om revidering av tidsplanen att äggproducentersom ingått avtal om köp av nya system i avvaktan påleverans av den nya inredningen ska kunna få fort-sätta att producera i befintliga burar. Det är väl gottoch väl.Men statsrådet är också kritisk till att 10-12 årförflutit utan att omläggningen från de traditionellaburarna till de nya inredda kommit till stånd. Medtanke på att forskning och försök kring de inreddabursystemen först efter beslut kom i gång förfullt är det inte konstigt att så lite skett. Problemen ärstora.En annan betydelsefull faktor är givetvis den un-der rådande låga lönsamheten inom äggpro-duktionen. Detta är också ett mycket all-varligt problem. Varken bankerna eller producenternaär beredda att med så låg lönsamhet som den nu rå-dande göra de ekonomiska satsningar som närings-grenen behöver för att klara omställningen. Risken ärmycket stor att många lägger av i stället.Även om jordbruksministern ställer i utsikt attmedel inom ramen för Miljö- och landsbygdspro-grammet för ska kunna gåäven till äggproducenters framtidssatsningar ser jagdet som orealistiskt att klara de ambitioner som densvenska regeringen och för den delen också riksdagenhar haft och har för omställningen. Det är fråga ominvesteringar på totalt minst mellan 500 och 700miljoner kronor för att klara omställningen för ca 4,5miljoner hönsplatser inom några få år.Herr talman! Frågan måste nu bli: Har jordbruks-ministern några tankar kring hur omställningssträ-vandena i praktiken ska kunna bli framgångsrika, settmot bakgrund av den reella verklighet jag här hartagit upp?Dessutom är frågan om ifall jordbruksministernfortfarande har inställningen att den svenska äggpro-duktionen framöver ska leva kvar i nuvarande om-fattning i hög grad berättigad i den nu aktuella situa-tionen.Anf. 30 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är ju så att de 3,7 miljonerhönsplatser som ska bytas ut inte kommer att bytas utunder ett enda år. Dispenserna löper ju successivt ut,och över 1 miljon hönsplatser berörs redan år 2001.Man får heller inte glömma att de inredda burarnainte är det enda alternativa systemet för producenter-na. Högbeläggningssystemen för frigående höns god-kändes . Det finns också olika former avlågbeläggningssystem att välja på.Återigen undrar jag, liksom i min föregående de-batt med , vad egent-ligen vill. Jag förstår det inte riktigt. Jag kan ana attdet under allt detta - precis som 1998 när vi i jord-bruksutskottet diskuterade den nya djurskyddslagen -finns en grundläggande kritik mot djurskyddslagenskonsekvenser på det här området. Vi har ,när beslutet fattades, haft på oss, men somalltid är det först när man riktigt sätter tummen i ögatpå en näring som den förstår att det är allvar. ärdet allvar, och ska det ske.Vad mer vill att regeringen skagöra? arbetar med övergångsregler,och regelverket är nu föremål för remiss. Vi kommeratt kunna stödja övergången ekonomiskt genom detnya miljö- och landsbygdsstödet. Vad mer ska jaggöra? Är det inte i själva verket så att det beslut som sade att de gamla och dåligatraditionella burarna ska upphöra?Anf. 31 ():Herr talman! Jag tar först upp det sista, att jagskulle vilja behålla de gamla och dåliga burarna.Nej, förvisso inte, fru jordbruksminister, men manmåste faktiskt kunna visa att man har ett bättre alter-nativ, som är långsiktigt gångbart och som man kanfå investerare att satsa på. Annars står vi och stamparpå samma fläck, och resultatet kommer bara att bli attsvensk äggproduktion minskar, kanske såkraftigt att vi blir väldigt beroende av import av ägg.Jordbruksministern svarar inte på frågan om hon ärberedd att kämpa för att vi ska behålla nuvarandeomfattning av äggproduktionen i landet.Det är uppenbart att man måste ge näringen tid iett läge där det inte finns några alternativ framme. praktiken byta ut alla hönsplatser är,som jag ser det, omöjligt. Vi är i utskottet ganskaöverens om tagen, men jag tror att man måste genäringen möjlighet att gå fram successivt, steg försteg. Det är i många fall fråga om stora producenter.Låt dem få tid att bygga om steg för steg, ett hus isänder, så att de får på sig.Jag bedömer att det kommer att ta mellan fem att i praktiken genomföra detta. Vi kan jämföramed vad som gäller i övriga EU, där man har tid påsig fram för att göra denna omställning.Jag undrar om jordbruksministern inte är bereddatt titta lite grann på en lösning som kan ge näringenen chans. Jag tror att verkligheten är sådan att manblir tvungen till detta. Jag är mycket väl medveten omatt jordbruksministern inte vill avstå från att sättatummen i ögat på näringen, men jag är rädd för attjordbruksministern lär bli tvungen att avstå från detom man inte ser verkligheten som den är.Anf. 32 Jordbruksminister ():Herr talman! "Verkligheten som den är" - det äratt de som producerar ägg har haft tid på sig sedan1988 att ställa om systemen. Förvisso fanns det dåinte några andra inredda burar än de som ingick istudier som leddes av Tauson i , men manhade möjlighet att gå över till system med frigåendehöns. Det är också många som har gjort det. Vi be-räknar att av det totala antaletinhysningssystem är system med frigående höns. Detfinns ett intresse för sådana, och det intresset kommersäkert att öka när vi inom EU kommeratt fatta beslut om en märkning av äggen. Det kom-mer om kommissionens förslag går igenom sannoliktatt göras skillnad mellan ägg från ute frigående höns,inne frigående höns och burhöns.Man kommer att klassificera de olika typerna avburar för burhöns i inredda burar och gamla traditio-nella burar. Detta är också en metod att från konsu-menternas sida sätta press på producenterna. Enligtundersökningar som vi har gjort i tror alltförmånga konsumenter att de köper ägg från frigå-ende höns trots att de i själva verket köper ägg frånburhöns. Jag tror att märkning kommer att ha en braeffekt på detta.Det är vidare så att har en unik prövningav ny teknik. Folk från olika delar av EU har kommitoch tittat på den. Den är ett sätt att se till att de nyametoder och system som introduceras verkligen ärbra och håller . Det är därför viktigt att hållafast vid prövning av ny teknik också när det gällerburar.Jag vill tillägga att jag tycker att det är särskiltglädjande att också i det här avseendet hargått före i EU. Jag bor själv granne med o. , ett företag som har de nya typerna av burar. Manhar kommit dit från alla EU:s olika hörn och studeratdessa. Resultatet blev att vi jordbruksministrar kundefatta ett beslut som innebär att man också i de andraEU-länderna kommer att tvingas gå ifrån degamla och dåliga burarna för att anamma den svenskaidén. Jag tycker att vi ska vara ganska glada och kan-ske en smula stolta över detta.För övrigt vill jag naturligtvis att vi ska kunnafortsätta att producera svenska ägg på samma vis somvi har gjort. Vi är i stort sett självförsörjandeutom vad gäller påsken. Det är min ambition att viska fortsätta att vara det.Anf. 33 ():Herr talman! Jag tackar för det sista beskedet, attjordbruksministern är beredd att kämpa för att svenskäggproduktion ska behålla sitt grepp om den svenskamarknaden. Med tanke på alla de problem bl.a. medsalmonella på andra håll som vi ofta har fått höratalas om är det väldigt angeläget att vi klarar denuppgiften. Det är också därför som jag är så angelä-gen om att vi måste vara realistiska och ge svenskaäggproducenter chansen att klara denna viktiga upp-gift.Vi vet att lönsamheten är väldigt låg. Om visätter konsumtionsindex 1990 till 100, är det iallmänhet 128. Om äggprisindex var 1990 ärdet 108 för konsumenterna . Priset har inte gåttupp mer. Motsvarande producentindex är 81.Det vittnar om den dåliga lönsamheten. Det är intetrovärdigt att räkna med en så snabb omställning somman kräver, med tanke på de enorma kostnader somdet innebär.Mot denna bakgrund behövs det stimulanser föratt klara de investeringar som måste till. Jag är ocksåganska övertygad om att det behövs en reviderad planöver hur snabbt det i praktiken ska kunna gå till.Det är uppenbart att det är marknaden som avgör.Är konsumenterna beredda att betala ett merpris lösersig problemet, men det importeras ju också ägg uti-från. Sådana har kommit in på ett ganska osuntsätt från grannlandet . Frågan är om jord-bruksministern har styrkan att klara det problemet, såatt man kan få konkurrera på rimligt lika villkor. Detär helt avgörande för om vi ska lyckas med ambitio-nen att få ett bättre inhysningssystem för värphönsen iden framtida svenska äggproduktionen.Jag hoppas att jordbruksministern tar allvarligt pådet här. Jag tror nämligen att det inte är lika enkeltsom statsrådet har för sig att det är.Anf. 34 Jordbruksminister ():Herr talman! Beträffande en reviderad plan villjag säga att det i praktiken är en sådan som just nu gör när det ser över hur över-gångsreglerna ska utformas. Men det betyder inte attvi kan dra ut på övergången och att vi kommer attgodkänna att man håller på med de gamla burarna iall oändlighet. De ska bort.Vi ska också göra allt vad vi kan för att ekono-miskt bistå dem som är beredda att genomföra enövergång. De som behöver dispens ska under vissavillkor kunna få det, inte generellt. Det kan kallas enreviderad tidsplan, om det känns bättre så.Importen har framför allt kommit från ,och den har inte nämnvärt påverkat totalen, utan detär mera i gränstrakterna som den förekommer. Ett avde stora problemen tycker jag är marknadsföringen,som är handelns och producenternas ansvar. Den harkanske inte till fullo fungerat. Det ser man på deundersökningar som visar att konsumenterna tror attde köper sprättägg och ägg från frigående höns me-dan det i själva verket är fråga om traditionella bur-hönsägg.Därför kommer jag att själv leda en grupp försvensk mat, och jag kommer att kalla till ett förstasammanträde nu , för att visa och försökagöra tydligt för konsumenterna skillnaden mellansvensk produktion och import. Det är inte så att vi skaanvända några pekpinnar mot konsumenterna. Det äralltid deras fria vilja som gäller. De ska få välja självautifrån olika alternativ. Men för att kunna göra ett frittval måste man veta. Man måste då också veta detmervärde som den svenskproducerade maten harjämfört med den importerade. Det vill jag gärna varamed och synliggöra och tydliggöra.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellationerna 1999/2000:376och 379 om maxtaxa och allmän förskola m.m.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig ommaxtaxans konsekvenser när det gäller1. i vilken utsträckning regeringen har räknat med enökad verksamhetsnivå för kommunerna när medelavsattes för maxtaxan i vårpropositionen,2. om tilläggsanslag kommer att ges till kommuner-na om förslaget visar sig vara underfinansierat,3. om förslag kommer att läggas om en maxgräns förbarns vistelsetid i daghem,4. om kommuner som inte inför maxtaxan kommeratt få del av medlen för kvalitetsförbättringarinom barnomsorgen,5. om medlen som avsatts för kvalitetshöjande åt-gärder i stället kan användas för att finansiera detökade omsorgsbehovet.Gunilla Tjernberg har frågat mig om den allmännaförskolan även gäller för vistelse i familjedaghem deavgiftsfria timmar som reformen gäller samt vilkaåtgärder som ska vidtas för att klarlägga vem som skabetala den uppkomna kostnaden för skjutsning avfyra- och femåringar från hemmet eller familjedag-hemmet till förskolan.Jag besvarar interpellationerna i ett sammanhang.Regeringen kommer att förelägga riks-dagen en särskild proposition om maxtaxa och allmänförskola m.m.