prot · GN09114 · 2000-05-23 00:00:00 — De hade säkert uppskattat om statsmak-terna och människorna från den östra sidan av här i hade satsat lite mer på den vägen.Människorna utmed dödens väg på i Markarydoch hade också uppskattat det. Jag tror attdet var något av en felsägning, näringsministern, attsäga att man ska ha motorvägar hit och dit.Hur man sedan hanterar andra finansiella lösning-ar i storstadsregionerna är ett ämne som diskuterasoch debatteras, men framför allt är det viktigt att mankommer till skott.Sedan tycker jag att det finns anledning att sägaatt det inte bara är tillväxt som föder trafik. Det kan-ske är så att trafikarbetet skapar förutsättningar förtillväxt. Mycket ekonomisk teori som redovisas pekarpå ett mycket tydligt samband här. En ökad andel avBNP går till trafiken för att generera nya värden.Då kommer jag till den politiskt intressanta frå-gan. Näringsministern har här talatom att han i grunden tycker att det finns mycket storabehov. Det borde vara mera pengar till detta. Fråganär: Varför kommer de inte? Då kan man säga att detär ett resursproblem. Men jag skulle vilja säga attmed det nuvarande regeringsunderlaget är det ettideologiskt problem. Näringsministern vill mera. Jagtror t.o.m. att statsministern vill det. Men det finns dei och måhända inom Vänstern som intevill ha mer transportarbete. Man vill på något sättleva i ett mer stationärt samhälle. Jag tror inte attnäringsministern tillstår det så här öppet. Jag ärövertygad om att det finns väldigt många socialde-mokratiska ledamöter av länsstyrelserna runt i landet,kommunalråd, landstingsråd och även i den social-demokratiska riksdagsgruppen som håller med mig.Egentligen är vi ganska överens, men det finns ettparti som ni samregerar med som inte vill ha mertrafik. Man ska inte ha ett rörligt samhälle. Man villinte ha mer specialisering. Man vill inte ha mer glo-balisering. Man vill ha det stationära lokalsamhälletmed dess fröjder på gott och ont.Jag respekterar att man vill ha ett sådant samhälle,men jag är väldigt förvånad över att det internationelltinriktade socialdemokratiska partiet med en öppenhetför en ny ekonomi och en kraftig exportindustri är såfången av ett parti som blickar tillbaka i någontingsom är hopplöst förgånget.Det skulle vara intressant att ställa en fråga. Ärdet ideologin som är det stora problemet med rege-ringsunderlaget eller är det resurserna? Där är det en fråga om hur man prioriterar.Moderata samlingspartiet har ju valt att lägga i storleksordningen 12 miljarder mer.Regeringen föreslår bara 2-2 ½.Birger uttalade att han varmycket förvånad över att näringsministern hade sagtatt de höll tillbaka. Jag är alldeles övertygad om attdet är så att håller tillbaka, och kanskeäven några i Vänsterpartiet.Fru talman! Avslutningsvis förvånar det mig attinte den socialdemokratiska regeringen har störreförmåga att lyssna till den breda opinionen ute i lan-det som vill ha mer väginvesteringar och infrastruk-turinvesteringar. Man lyssnar så lite på näringslivetoch mer på ett parti som drömmer om det gröna lo-kalsamhället.Anf. 139 ():Fru talman! Låt mig bara säga några saker beträf-fande Stockholmspolitiker och cykelbanor.Staten tillsatte en förhandlingsledare, BengtDennis, och detta ledde till en överenskommelse. Denöverenskommelsen bröts ensidigt och utan förvarningav den dåvarande socialdemokratiska regeringen.Samma regeringen krävde att staden skulle tafram en detaljplan för det tredje spåret. Den fick sta-ten. Staten förkastade planen.Detta är åtgärder som har varit mycket meraskadliga för framkomligheten i ännågon cykelbana. Det vill jag bara erinra statsrådetom.På samma gång vill jag gärna gratulera statsrådetRosengren till att han har lyckats övertyga statsrådetLarsson om att kollektivtrafiken behöver förbättras iStorstockholmsområdet. Det är något annat än detstatsrådet skrev i sin berömda, eller möjligenökända, artikel i DN.Anf. 140 Näringsminister ():Fru talman! När jag angrep och Stock-holmspolitikerna försökte jag beskriva frågan om detlilla gröna samhället. Jag försökte beskriva konfliktenmellan å ena sidan ett parti som har ambitioner närdet gäller trafiken och ett annat parti som har ambi-tioner när det gäller cykelbanor. Jag säger inte dettamed något förakt. Jag gillar cykelbanor. Men detta omöjliga kompromissande har letttill att vi har kaos i Stockholmstrafiken. Med det villjag uttrycka att man inte där kan rulla på regeringen.När jag säger motorvägar hit och dit säger jag intedet med någon nonchalans eller raljerar. Jag kan barakonstatera att vi inte löser storstadstrafiken genom attbygga alltfler motorvägar. Det måste till andra grepp,och där betyder kollektivtrafiken väldigt mycket.Man kan ju inte påstå att den fungerar speciellt brahär i storstaden.Låt mig återgå till den här lite större debatten. Vimåste göra fler investeringar när det gäller vägar, inteminst när det gäller drift och underhåll. Men på läng-re sikt måste vi även göra investeringar i form avstora och små vägar, om jag kan uttrycka mig så utanatt bli missförstådd.Låt mig kommentera norra . är en typisk sådan väg som skulle kunna hante-ras snabbare genom att pröva en s.k. PPP-lösning.Anf. 141 (m):Fru talman! Vi har alla våra krämpor som vi fårleva med. Jag konstaterar bara att konflikten mellandet gröna partiet och Socialdemokraterna är ett be-svär. Det finns andra nivåer och andra forum där manhar motsvarande konflikter och problem.Jag konstaterar att vi är helt överens om att det härtar tid. Det är stora uppgifter som väntar framöver.Jag konstaterar också att det krävs nya finansierings-former, som statsrådet har antytt. Då gäller det attmycket snabbt finna former för hur de kan tillämpasså att det inte bara blir tal om att det som inte ryms ien alltför liten socialdemokratisk budget skahänskjutas till alternativa finansieringsformer sominte är satta i system och fungerar. Om de inte funge-rar och om det inte finns pengar i regeringsbudgetenblir det ju inga vägar. Då får vi den standard som vihar och som omvittnats på alla kanter. gått så långt, och det tycker jag är märkligt, attde som svarar för en hel del sjuktransporter har klagatöver att vägbanorna är så dåliga på vissa delar, även isödra , att patienterna får problem.Det är bra att vi är världsledande på trafiksäker-het. Det är bra att vi gör stora insatser i vägbanansomgivning. Det brukar kallas förlåtande vägar pånågot fint språk. Men det ligger något klokt i detgubben sade om att är det inte lika bra att man försö-ker göra lika mycket på vägen som vid sidan omvägen. Då kanske man inte hamnar vid sidan av vä-gen. Man ska aldrig underskatta unga och gamlamänniskors livserfarenhet.Det känns lite märkligt att nu möta en sommarsä-song där man redan ser hur vägbanornas skålar sam-lar vatten med stora risker för vattenplaning och an-nat.Fru talman! Jag ser att statsrådet och jag är över-ens om analysen. Det behövs mer pengar. Skillnadenmellan Moderata samlingspartiet och statsrådet ochden socialdemokratiska regeringen är att ni inte talarom att ni är beredda att tillhandahålla den volym sommed all säkerhet behövs. Ett skäl är att ni är fångna iMiljöpartiets lokalsamhällesyn.Anf. 142 ():Fru talman! Vi hade haft mindre biltra-fik i om inte regeringen ensi-digt och utan förvarning hade saboterat Dennispake-tet. Då hade t.o.m. de stora blå bussarna smidigt kun-nat ta sig fram med sina kollektivresenärer i staden.Det är ett avsevärt mycket allvarligare ansvar somdärmed faller på regeringen än vad som eventuelltkan läggas på den som har placerat en cykelbanafelaktigt.Anf. 143 Näringsminister ():Fru talman! Låt mig avslutningsvis få säga att detändock är så att trafiken i , om vi nu ska gåöver till den, inte fungerar. Det kan ingen påstå. An-svaret för det vilar tungt på de politiker som regeraroch bestämmer i Stockholm.När vi talar om pengar och att vi inte lägger till-räckligt mycket pengar är det ändå så att vi har ettansvar för budgeten. Jag ska inte dra in ett annatområde, men med de stora nedskärningar som detmoderata partiet gör inom sjukvården, för kommu-nerna etc. kan man ju ställa sig frågan: Är det enrimlig prioritering?Vi måste ju se en helhet i budgeten, och vi harförsökt att ta ansvar. Vi har lagt 200 miljarder påde här tre åren. Vi lägger ytterligare 200 miljarderoch därtill 2 miljarder, alltså både till drift och under-håll och för trafiksäkerheten.Det jag säger, och jag säger det öppet, är att det ärklart att det behövs mycket mer pengar. Det kommeratt ta tid. Vi kommer inte att klara av det ,inte . Där är vi nu överens. Men man kanheller inte sitta här med någon överbudspolitik ochsäga: Vi erbjuder 12 miljarder, vi erbjuder 20 miljar-der, som man gör väldigt stora nedskär-ningar i välfärden och på andra områden. Det görsinte minst, vill jag påstå, i de områden där moderater-na styr. och är ett braexempel.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på interpellation 1999/2000:383 omdet inomkommunala utjämningssystemetAnf. 144 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser göra med det förslag som avlämna-des från utredningen om den kom-munala självstyrelsens grundlagsskydd. har vidare frågat mig när nuvarande utjämnings-system ska ersättas av ett nytt om grundlagen ej avsesändras. Slutligen har frågat vadregeringen ämnar vidta för åtgärder för att ge allakommuner fullt incitament till att bidra med ekono-misk tillväxt.I augusti 1995 tillsatte regeringen en parlamenta-risk kommitté med uppgift att analysera innebördenav den kommunala självstyrelsen och beskattnings-rätten och dess förhållande till grundlagsbestämmel-serna. Enligt direktiven skulle kommittén, om denfann så behövligt, föreslå förtydliganden eller änd-ringar i grundlagsbestämmelserna. Kommittén redo-visade sina förslag i betänkandetDen kommunala självstyrelsen och grundlagen (SOU1996:129). Ett av förslagen var att ett tillägg skullegöras i regeringsformen, vilket syftade till att ytterli-gare klargöra grundlagsenligheten i det kommunalautjämningssystem som börjat gälla . Kom-mittén uttalade därvid att det mot bakgrund av Lagrå-dets och ställningstaganden får anses varaklarlagt att det utjämningssystem som beslutats kanförenas med regeringsformens bestämmelser. Betän-kandet bereds fortfarande inom skrev dessutom i sitt betänkandevåren 1996 (1995/96:FiU10 s. 146): "Mot bakgrundav att motionärerna tidigare fäst avgörande betydelsevid Lagrådets bedömning av dessa frågor vill fi-nansutskottet erinra om att Lagrådet godtagit dengällande regleringen. anser för sin delatt systemets grundlagsenlighet är ställd utom allttvivel." skrev i sitt betänkande(1998/99:FiU25) angående rege-ringens proposition Förändringar i utjämningssys-temet för kommuner och landsting (prop. 1998/99:89)att utskottet fortfarande gör samma bedömning.Mot denna bakgrund konstaterar jag att det intekan anses råda någon tveksamhet om utjämningssys-temets grundlagsenlighet. Jag avser därför inte vidtanågon åtgärd för att ytterligare förtydliga grundlags-enligheten i det kommunala utjämningssystemet.Därmed anser jag mig ha besvarat fråga.Riksdagen beslutade i samband med behandlingenav propositionen Förändringar i utjämningssystemetför kommuner och landsting (prop. 1998/99:89) att degrundläggande principerna för utjämningssystemetäven fortsättningsvis ska gälla. På fråga är svaret att regeringen inte heller idagsläget har för avsikt att ersätta det nuvarandeutjämningssystemet med ett nytt.Det är alltid en avvägning mellan långtgående ut-jämning och kommunernas och landstingens möjlig-heter att påverka sina skatteinkomster. Jag vill åter-igen nämna att god-kände utjämningssystemets grundläggande principermed en långtgående utjämning av skattekraft ochstrukturellt betingade kostnadsskillnader. Just nuarbetar två olika utredningar för fortsatt utredningkring utjämningssystemet. En expertgrupp(Fi 1999:10) har till uppgift att utreda möjligheternaatt förenkla utjämningssystemet och en delegation(Fi 1999:11) ska utreda möjligheterna att vidareut-veckla utjämningssystemet. Båda uppdragen skaavrapporteras . Delega-tionen lämnade en delrapport med bl.a. ettförslag till förändringar av inkomstutjämningen isyfte att eliminera de negativa marginaleffekter somfinns i nuvarande system. Regeringen avser att lämnaett förslag om ändringar i inkomstutjämningen inomkort. Mot bakgrund av det anförda anser jag mig ävenha besvarat sista fråga.Anf. 145 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min interpel-lation. Jag har ställt den mot bakgrund av en mycketallvarlig aspekt, som blir alltmer uppenbar för demsom tar del av effekterna av dagens inomkommunalautjämningssystem. Jag tänker då på dess tillväxtfient-liga mekanismer. Då avser jag hur systemet behandlartillväxt varhelst den förekommer.Gemensamt för alla kommuner med växandeskattekraft är att den ökande skattekraften konfiskerasav utjämningssystemet till . Förglesbygd och kommuner med minskande befolkningär det särskilt grymt. Intäkterna för kommunen mins-kar då med befolkningens antal, och några ökandeintäkter på grund av högre skattekraft per invånaretillåter alltså inte utjämningssystemet.Här har socialdemokraternas ingenjörskonst ut-vecklat ett kommunsystem som effektivt försökerkväva tillväxt varhelst den förekommer.Bland det trettiotal kommuner som har haft enmer påtaglig relativ skattekraftstillväxt det senasteåret befinner sig sådana som , med en kraftigskattekraftstillväxt, , , ,, , , , ,, , och . Dåhar jag bara nämnt de mest markanta. Jag har svårt atttro att de kommunerna tycker att det är riktigt attregeringen konfiskerar den tillväxten, som uppgår tillmellan 400 och per person.Jag är något överraskad av att statsrådet nu inte tartillfället att svara på min fråga, vad regeringen ämnarvidta för åtgärder för att ge alla kommuner fullt inci-tament till ekonomisk tillväxt. Statsrådet svarar näm-ligen enbart med att hänvisa till kommande förslag,som vi båda vet bara handlar om den s.k. pomperi-possaeffekten eller de s.k. negativa marginaleffekter-na, som statsrådet kallar dem.Men jag tycker faktiskt att det är förhållandevisointressant med den förändringen. Det är nämligennästan lika illa att konfiskera av en tillväxt som101 %. I de kommuner vi här talar om, glesbygds-kommuner, industrikommuner, företagande kommu-ner, borde incitamentet vara att den relativa tillväxtenav skattekraft helt får behållas. En sådan förändringkan ju ske inom ramen för en bibehållen hög utjäm-ningsgrad. Det vi här talar om är själva förändringenav skattekraft. Det är där incitamentet bör ligga omstaten vill uppmuntra till åtgärder som ger tillväxt utei kommunerna.Min fråga måste då bli: Vad har statsrådet egent-ligen för invändningar mot att ge alla kommunerincitament? Det är det vi ska diskutera nu och intehuka bakom ett ganska menlöst förslag om att ta bortden i och för sig perversa pomperipossaeffekten.Fru talman! Sedan var det frågan om grundlags-enligheten i dagens utjämningssystem. Statsrådetgömmer sig bakom de egna partivännernas skrivningi riksdagsutskott och kommitté. Alla grundlagsex-perter jag har talat med hävdar med bestämdhet attutjämningssystemet strider mot skrivningen i densvenska grundlagen. Det blir rundgång i argumente-ringen när man hänvisar till de egna partivännernasuttalanden. Eftersom grundlagen inte har ändrats ienlighet med kommittéförslaget, är det faktiskt pin-samt för regeringen att man fortsätter att leva med ettutjämningssystem som strider mot lydelsen av densvenska regeringsformen. När vi nu ser effekterna avhela utjämningssystemets funktion borde det varadags att enas om en förändring av utjämningssystem-et.Anf. 146 ():Fru talman! Påfallande för det kommunala utjäm-ningssystem som tillämpas i är, som sagt, attall tillväxt konfiskeras. Detta gäller såväl för kommu-ner med god ekonomi som för kommuner med enmycket dålig ekonomi. Två exempel från Smålandillustrerar detta förhållande tydligt. I , somofta skildras som en föredömlig kommun när detgäller företagande och sysselsättning, var den relativaökningen av skattekraften . De 5,3miljoner denna ökning genererade konfiskerades avutjämningssystemet, vilket motsvarade perperson. En kommun som det går bra för straffas ochfår inte behålla tillväxten. Detta är en sida av system-et.Minst lika intressant är emellertid att en kommunsom lever under svåra förhållanden men får en för-bättrad skattekraft drabbas av samma konfiska-tion. Detta visar exemplet i län, iSmåland. hade en relativ ökning av skatte-kraften på , eller 1,9 miljoner. Ökningen, sommotsvarar per invånare, fick kommunen intebehålla någonting av.Nu hör det till saken att är en kommunmed betydande problem. Invånarantalet minskarregelmässigt med ungefär 150 personer och ärnu nere på ungefär 6 500. Det är alltså en ganska litenkommun. Just utflyttningen kan kanske förklara denhöjda skattekraften tillfälligt om man tänker sig attarbetslösa flyttat ut och fått jobb i en tillväxtregion nuunder den goda konjunkturen.Detta kan förstås vara positivt för dem som får ar-bete, men det innebär också att kommunens intäkterminskar framöver och att landsbygden avfolkas. Tillsaken hör att exemplet , som har många pa-ralleller, har infrastrukturella problem, bl.a. medvattenkvaliteten i en del av kommunen, vilket lokal-pressen skriver mycket om. Nödvändiga investeringarmåste bäras av ett allt mindre antal kommunmedbor-gare. Kommunalskatten är och 44 öre.Bakgrunden till kommunens problem är att denallmänna avfolkningen av landsbygden förstärkts aven strukturell kris för trävaruindustri och inte minstsågverk. har trähusindustrin mer eller mind-re eliminerats. Så ser det ut i exemplet Högsby.Min fråga till statsrådet måste bli om han utifrånbl.a. fallet , som jag här har antytt, anser att vihar ett väl fungerande skatteutjämningssystem. Hurvill han förklara för invånarna i att de inte fårbehålla någonting av den höjda skattekraften?Anf. 147 ():Fru talman! Lönar det sig att anstränga sig? Lönardet sig att studera vidare? Lönar det sig att arbetamera? Svaret på frågorna måste bli nej eller möjligt-vis på sin höjd kanske.Det inomkommunala utjämningssystemet påmin-ner tyvärr starkt om andra sektorer och politikerom-råden i . Den som arbetar mindre änhalvtid tvingas inte sällan uppbära olika stöd för sinförsörjning. För den som vill förbättra sin ekonomis-ka situation och gå upp i arbetstid inträffar det absur-da att det inte lönar sig. Den högre lönen äts snabbtupp av högre skatt och lägre bidrag. Nettot för an-strängningen blir negativt eller mycket obetydligt.För den som står utan arbete och lever på a-kassa fungerar systemet på samma sätt. Den ekono-miska skillnaden mellan att få ett arbete och att fort-sätta leva på a-kassa är mycket liten när resekostnad,lunch, avgifter osv. läggs till.Sverige ligger på 18:e plats när det gäller antaletakademiker i . Självklart på-verkar den låga utbildningspremien det faktumet.Skillnaden i livsinkomst mellan akademiker och icke-akademiker är obetydlig.Fru talman! Sammanfattningsvis lönar det sigväldigt dåligt för vanliga människor i attanstränga sig och försöka förbättra sin situation. Påsamma sätt fungerar den inomkommunala skatteut-jämningen. Framåtsyftande kommunpolitiker till-sammans med lokala näringslivet arbetar hårt för attskaffa fram nya arbetstillfällen och att ordna servicenså att kommunen blir attraktiv.De kommuner som jag själv känner bäst till i mitthemlän utgör inget undantag. Strävanefter att öka skattekraften är påtaglig, och jag förstårde kommunalråd och kommunmänniskor i de kom-muner som har räknat upp. ärett lysande exempel. är en liten kommun medfärre än 4 000 invånare. Där finns och Ro-bertsfors och många andra.Alla dessa små kommuner inser att den merintäktsom skattekraftens positiva utveckling innebär intetillfaller den egna kommunen utan tillfaller någonannan. Kommun ställs mot kommun. Vinnare ställsmot förlorare. För små kommuner med några tuseninvånare innebär några miljoner till i ny skatteintäktinte bara möjlighet till förbättrad service utan kanske,ännu viktigare, en positiv signal, en mental injektion,för hårt prövade kommuner med sviktande befolk-ningstal: "Vi kan själva. Här kan vi bo. Vi är pågång." Signalen blir tvärtom: "Bry er inte. Det spelar ändå ingen roll. "Jag menar att det här är ett perverst system somhelt tar bort incitamentet för ansträngning. T.o.m. detsocialdemokratiska kommunalrådet i kom-mun utanför är så frustrerad över systemet atthan känner sig föranlåten att skylla på oss moderater.Det vore därför bra om statsrådet kunde undervisakommunalrådet i att vi inte stöder ett systemsom inte ger kommunerna utdelning om skattekraftenökar.I min egen hemstad kommer umeborna attnästa år, 2001, betala netto till systemet 165 miljonerkronor. Det motsvarar och av kommunal-skatten. Vi har och i kommunalskatt.Den är redan tillräckligt hög. träffas vi i kom-munfullmäktige för att fastställa direktiven för delsvåra egna lokala åtaganden, dels för att under tvångskicka pengar till andra kommuner. Det är ett faktumsom de flesta inte känner till, men det kommer vi atttydligt tala om. Det är för mig, fru talman, fullstän-digt obegripligt att anse att detta är förenligt medgrundlagens bestämmelser om kommunernas beskatt-ningsrätt.Anf. 148 ():Fru talman! Som statsrådet känner tillkommer jag från . Min hemkommun är Söl-vesborg. Vi har ungefär 16 500 invånare.Sölvesborgs kommun har, till skillnad från övrigaBlekinge, faktiskt haft en svagbefolkningsökning, även om vi under den sista tidenhar minskat något. Jag kan sälla mig till vad AndersSjölund har berättat, nämligen att det kan vara absurtför en kommun som lyckas. Jag tror att det kan varanyttigt för statsrådet att få lite vittnesmål omverkligheten i landets olika delar.Mellan 1998 och 1999 ökade min kommun sinskattekraft från till , dvs. med 1,3 %.Med dagens skatteutjämningssystem straffas minkommun med att 5,2 miljoner dras in. Det innebär320 kr mindre per invånare och ca på kommu-nalskatten, som efter långt socialdemokratiskt styreredan är mycket hög, eller ca 20 personer inom äldre-omsorgen eller som personliga assistenter inom skolaoch barnomsorg, vilket skulle ha stor betydelse i vårlilla kommun.Dagens system får i många fall konsekvensen attde kommuner som aktivt arbetar för att öka syssel-sättningen, och lyckas, som aktivt arbetar för att ska-pa ett attraktivt boende i kommunen och på så sätt fåökad skattekraft, straffas med ekonomiska indrag-ningar från staten.Fru talman! Jag sitter fortfarande, som mångaandra i , i kommunfullmäktige - i detta fallSölvesborg. Jag skulle vilja ställa ett par frågor tillstatsrådet och be om ettpar råd att ta med hem till min hemkommun.Jag anser, i likhet med , att nuva-rande system faktiskt är tillväxtfientligt. Det lönar siginte riktigt för en kommun att vara duktig.Mina två frågor till är: att vi i skafortsätta med att försöka öka antalet arbetstillfällen ivår kommun? Anser att vi skafortsätta att aktivt jobba för att få fram ytterligareattraktiva bostadsområden i kommunen, för att ökainflyttningen och för att våra invånare ska välja attfortsätta att bo i vår kommun? Nuvarande systemuppmanar verkligen inte till detta. När man eventuelltlyckas med de här åtgärderna straffas man med in-dragna pengar.Anf. 149 ():Fru talman! har i sin interpella-tion om det inomkommunala utjämningssystemetbl.a. tagit upp hur systemet i realiteten slår motmånga av våra kommuner och framför allt många avvåra små kommuner, som under slitit medatt försöka få budgeten att gå ihop, trots att befolk-ningsunderlaget minskat och att man långtifrån upp-nått full sysselsättning. Det är en ekvation som inte ärhelt lätt att få att gå ihop.Själv kommer jag från , ett av des.k. skogslänen, där flera av kommunerna borde fåoch inte ge i systemet, men där det blivit tvärtom.I , där jag bor, har skattekraftsökningenvarit så pass stor som , eller per person.På grund av befolkningsminskningen och att vårtföretag går bra i högkonjunkturen har alltsåvår skattekraft ökat.