prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — Detta är märkligt.Varför kan vi inte göra det enklare för den grupp somskapar flest arbetsplatser i vårt land?Kristdemokraterna är måna om att det ska varaenkelt att driva företag i . Det ska vara likasjälvklart att starta ett eget företag som att söka an-ställning hos en arbetsgivare som har många anställ-da. Redan i skolåldern ska barn få upplysning om vaddet innebär att vara egen företagare. Även om man påsina håll kan se en viss utveckling av företagsamhet iskolvärlden finns här mycket mer att göra. Attityder-na måste ändras så att det blir mer normalt att tänka iföretagsamhet än i anställning. ärhelt övertygade om att det är bra för hela ekonomin,för sysselsättning och för tillfredsställelse i yrkeslivet.Människan är ju en kreativ varelse och ska snarareuppmuntras än hämmas i detta.Kristdemokraternas förslag för att skapa ett bättreföretagsklimat i är bl.a. att enklare administ-ration införs. Beskattningen måste vara möjlig attförstå. Småföretagare måste få enklare blanketter ochregler för beskattning. Som det är lägger manned alltför mycket tid på rapportering av uppgifter,vilket kan få till följd att svartsektorn ökar i stället föratt minska.Två grupper vill jag lyfta fram som exempel på attbeskattningen slår fel. Det är människor inom delsjordbruket, dels åkerinäringen. Båda dessa grupper avföretagare har i ett öppet stora konkur-rensnackdelar av att vara lokaliserade till svensk jordoch näring. Energibeskattningen slår hårt för dembåda.Kristdemokraterna anser att dieselskatten ska varaneutral, så att våra svenska åkerier inte drabbas av enkostnadsnivå som är högre än grannländernas imotsvarande näringsverksamhet. Konkurrenssned-vridningen gentemot , och ,bara för att nämna några grannländer, är påtagligt tillsvensk nackdel. Detta är ohållbart om det är så attregeringen hävdar att ska bli och vara ettföretagsvänligt land med internationell konkurrens-kraft.Vad ska vi då säga till jordbrukarna? Vi har gångpå gång talat om skatteryggsäcken. När ska den lyftasav ? Det är inte så länge sedan vi taladeom energibeskattningen från denna talarstol. Där hardet blivit en skillnad på tillnackdel för jordbrukarna. Regeringens löften harblivit vaga löften och i slutändan inte ens löften utanbara tomma ord. Detta håller inte.Det bör vara väl känt vad anserom t.ex. dubbelbeskattningen. Den ska helt enkelt tasbort. Det är en beskattning som hämmar företagarna.Om vi ska göra det mer företagsvänligt är detta enviktig skatt att radera bort ur den föråldrade skatte-modell som har i dag.Fru talman! För att göra en övergång till privat-personernas beskattning vill jag i mitt anförande taupp möjligheterna till avdrag för hushållsnära tjäns-ter. Genom ett avdrag för hushållsnära tjänster tror viatt många fler skulle köpa tjänster. Därmed skullesvartsektorn minska och staten få in fler skattekronor.Även om vi öppnar för ett avdrag, skulle nettoeffek-ten säkert bli positiv för statskassan.Det finns i , som exempel, uppemot 4 000olika tjänster som fortfarande saknas i det svenskasamhället. Med andra ord, om vi får avdragsrättskulle det inte bara ge lägre skatt för inköpta tjänster,det skulle också ge fler arbetstillfällen och tjänstein-riktningar som moderna svenskar med nöje skulleköpa och utnyttja.Kristdemokraternas skattepolitik strävar efter attlåta svenskarna få behålla och bestämma över mer avsin egen lön. Därför vill vi föreslå att grundavdragethöjs med till för alla. Vi anser attvi på detta sätt skapar bättre förutsättning för att väljasjälv. Detta är för oss en viktig politisk ståndpunkt.Människan är skapad så att hon som person och indi-vid själv kan fatta beslut och betänka konsekvensernaav desamma. Därför anser vi det vara mycket viktigtatt var och en bereds ännu större möjlighet att självbesluta och ta konsekvenserna av sitt handlande.I dessa dagar när bensinpriset drar i väg till allthögre höjder vill vi kristdemokrater sänka gränsen föravdrag för resor till och från arbetet från till5 . Vi anser att det är en jämlikhetsfråga och attden ska behandlas därefter.Fastighetsskatten är en annan skatt som är värd attnämna i detta sammanhang. Det är fel och rent avstöld att vi ska skattslå människor som träget ochenvist sparat för att betala sitt hus inför ålderns höst.Nu när de skulle bo billigt och bra, ska vi ta utohyggliga summor av dem i skatt. Detta anser vi varafel. Vi föreslår i stället en avtrappning och på siktborttagning av fastighetsskatten.Fru talman! Slutligen vill jag nämna den interna-tionalisering som vi lever mitt i just . Den harhjälpt oss att se andra delar av vår jord och värld.Våra dagstidningar innehåller lika mycketinformation om världen som en människa fick del av under en hel livstid. Våra barn ochungdomar har rest jorden runt innan de är färdigutbil-dade. Besluten går allt snabbare. I detta sammanhangska vi sätta in oss själva och den beslutsprocess vitvingas till avseende beskattning av kapital och för-mögenhet. Det är enkelt att byta hemvist för bådemänniskor och kapital . Det lär oss att dessainkomst- och skatteslag är flyktiga. Genom en har-monisering av dessa skatter i kommer kapi-talet i större grad att stanna kvar i Sverige.Det finns ännu en skatt som förvånar mig mycket.Det gäller den sambeskattning vi har i vårt kompaktaskattesystem. Det vore inte svårt för regeringen att gåbl.a. oss kristdemokrater till mötes och nedmonteradenna sista sambeskattning. Det talas så mycket omatt vi ska vara individuellt oberoende och fria ekono-miskt sett. anser det vara viktigtmed olika stöd för familj och äktenskap. Men dennaskatt är snarare en hämsko än en uppmuntrande sig-nal. Som det nu är ska man vara sambo, men ickeskattesambo, eller skiljas för att få lägre förmögen-hetsskatt. Detta kan inte vara regeringens grundtanke.Jag frågar: Kommer vi att mötas på denna punkt? Närämnar regeringen lägga fram förslag eller riksdagensmajoritet fatta ett positivt beslut om att besvara dessamotioner om borttagande av sambeskattning inomförmögenhetsskatten?Oavsett svaret kommer attfortsätta kämpa för att få bort sambeskattningen inomförmögenhetsbeskattningen.Samma sak gäller avdragsrätten för pensionsför-säkringar. Det är en effektiv och smart sparform förskattesystemet. Därför ska avdragsrätten återgå till etthelt basbelopp för alla inkomsttagare. Dessutom bor-de kapitalbeskattningen tas bort, eftersom pensions-försäkringar beskattas vid utbetalningstillfället.Sänkta skatter för inkomsttagare är en fråga omvärdighet och respekt för den enskilda personen. Detär också helt avgörande för att bryta ned det bidrags-beroende som alltför många människor omedvetetblir beroende av. Med sänkta inkomstskatter, såsomhöjt grundavdrag, kommer framför allt fler lågin-komsttagare att få möjlighet att påverka och få kon-troll över sin egen ekonomiska situation.Anf. 76 ():Fru talman! Den svenska ekonomin går för närva-rande på högvarv. Det har flera orsaker. Vi har en godinternationell konjunktur. Svenska entreprenörer ochföretagsledare har skickligt och påpassligt utnyttjat demöjligheter som den nya ekonomin har givit. Sane-ringen av den svenska ekonomin under hela 90-talethar lagt grunden för denna utveckling. Centerpartiethar lämnat betydelsefulla bidrag till denna saneringunder hela perioden.Det är inte enbart den svenska ekonomin i all-mänhet som går bra. Även de enskilda hushållenoch medborgarna har i allmänhet en tryggare eko-nomisk tillvaro än . Tilltron till utveck-lingen av den egna hushållsekonomin är positiv. Detvar ju det som var syftet, som var själva målet, förden genomförda saneringen av den svenska ekono-min. Det är ett faktum som ofta förbises i den politis-ka retoriken och debatten att det finns ett tydligt sam-band mellan hushållens egen ekonomiska utvecklingoch den samhällsekonomiska utvecklingen.Man skulle kunna uttrycka det som att vi nu är in-ne i en skördetid efter ett mödosamt såningsarbete.Men skördetid varar aldrig för evigt. Den måste stän-digt kombineras med ny sådd samt vaksam och öm-sint skötsel av det som grott och växer efter sådden.Här inger regeringens och samarbetspartiernas bete-ende oro . De samarbetande partiernaär fullständigt ense om att skörda frukterna av 90-talets sådd, men där slutar också i stort sett enigheten.Den fortsatta sådd och vård av det sådda som är nöd-vändig för en god utveckling lyser i stortsett med sin frånvaro.Det är nu - i högkonjunktur och med god tillväxt- som strukturella åtgärder på kostnadssidan måstevidtas. åtgärdsförslag har i detta hänse-ende tidigare redovisats av . Det är nu - närstatsbudgeten har stabiliserats och visar på ett bety-dande överskott - som varaktiga och strategiskaskattesänkningar kan och bör genomföras.Det var därför ett välkommet initiativ som ErikÅsbrink å regeringens vägnar tog för drygt ett och etthalvt år sedan, när han inbjöd alla riksdagspartier tillskattesamtal för att sondera möjligheterna för ettlångsiktigt, brett skattepaket med bredast möjligapolitiska uppslutning. Tyvärr visade det sig snart varaklent med regeringens förmåga att leva upp till sinaegna ambitioner. Regeringens oförmåga i detta hän-seende berodde, och beror, naturligtvis i stor ut-sträckning på att man också måste släpa med sig sinasamarbetspartier för att komma till konkreta förhand-lingsupplägg.Värdet av skattesamtalen urholkades därförsnabbt. Efter bytet på finansministerposten skeddeytterligare en kraftig devalvering av värdet, och sam-talen miste snabbt varje möjlighet att åstadkomma detursprungligen åsyftade resultatet. tillba-ka är samtalen även officiellt avsomnade. Jag bekla-gar detta. behöver ett brett skattepaket medbred partipolitisk uppslutning. Det senare är viktigtframför allt för att förändringarna ska bli varaktigaoch i huvudsak bestående även efter framtida rege-ringsskiften.Fru talman! Regeringens och samarbetspartiernasskattepolitik präglas av valhänthet, brist på framtids-visioner och brist på inriktning och av beslutsvånda.Fiaskot med skattesamtalen bekräftar detta. Den vår-proposition som vi nu debatterar bekräftar ocksådetta. Om regeringen fortsätter att låta sig passivise-ras på skatteområdet av sina samarbetspartner kom-mer också höstens budgetproposition att präglas avsamma valhänthet, samma brist på framtidsvisioneroch samma brist på inriktning och av samma beslut-svånda.Centerpartiets långsiktiga målsättning är att skat-tetrycket ska anpassas till nivån i övriga . Vi har i vårt budgetalternativ skapat ett ut-rymme för skattesänkningar. Hur mycket av dettautrymme som ska användas för skattesänkningar fåravgöras vid respektive budgettillfälle. Det ska dåställas mot angelägna samhällsinvesteringar och motbehovet av amorteringar av den alltjämt högastatsskulden. Det ska också avvägasmot den då rådande konjunkturbilden. Att i lägen dåhushållens köpkraft är i starkt ökande ytterligare ökadenna köpkraft kan få allvarliga konsekvenser genomen oönskad påverkan på inflationsutvecklingen ochdärmed också på ränteutvecklingen, som de flestahushåll är så beroende av. När vi i det närliggandeperspektivet gör våra skatteprioriteringar, prioriterarvi därför en sänkning av arbetsgivaravgifterna fram-för en sänkning av inkomstskatterna.En sänkning av arbetsgivaravgifterna enligt denmodell som genomfördes under förra mandatperiodenär en viktig strategisk och strukturell skattesänkningsom skulle stärka de svenska småföretagens möjlig-heter att möta den lågkonjunktur som vi inte vet närden kommer, men vi vet att den kommer. Inför och ibörjan av den kommande konjunktur-nedgången bör en rejäl inkomstskattesänkning ge-nomföras. Då, när det verkligen behövs en köpkraft-sökning för att motverka konjunkturnedgången, är deträtt läge för en inkomstskattesänkning. Då är detockså viktigt att inkomstskattesänkningen ges enrättvis utformning som omfattar alla inkomstskatte-betalare. Den inkomstskattesänkning som regeringenoch dess samarbetspartier genomfört - och av allt attdöma tänker fortsätta med framöver - utesluter jut.ex. en stor grupp, nämligen pensionärerna, frånskattesänkningen. Vi anser att en inkomstskattesänk-ning ska omfatta alla, dvs. också pensionärer ochstuderande. Vi anser att det bör ske genom en kraftighöjning av det s.k. grundavdraget.Fru talman! Regeringen och dess samarbetspartiertalar ofta med dubbla tungor. Ett exempel på detta ärdet framtida fastighetsskatteuttaget. Å ena sidan an-ger man, och utnyttjar också, i sina beräkningsunder-lag att fastighetsskatten kommer att öka med 8 mil-jarder när frysningen av taxeringsvärdena upphör. Åandra sidan framgår i vårpropositionens text att en delav denna ökning måste elimineras. Varför inte geberörda fastighetsägare ett klart besked på den härpunkten? Varför inte skingra den oro som finns ge-nom att ge besked? Kanske kan göradet ? Vår klara uppfattning är att när frysningenupphör ska skattesatsen justeras med minst den nivåsom motsvaras av värdehöjningen av taxeringsvärdet.Dessutom ska förmögenhetsskatten fasas ur systemet.Ett annat område där man har talat med dubblatungor är jordbrukets energiskatter. I vårbudgetenaviserade man att dessa skulle sänkas med 330 miljo-ner. Det är alltför lite, eftersom konkurrensnackdelengentemot yrkeskolleger i t.ex. är långt hög-re. När särpropositionen kom visade det sig att sänk-ningen stannade vid . Det visadesig också att det sänkta beloppet beror på att deminsta jordbruksföretagen inte alls får del av lättna-den. Att regeringspartiet och värnarframför allt om de stora förvånar mindre, men för migär det en gåta att , som ju alltid sagt sigvilja värna det småskaliga jordbruket, kan medverkatill denna uppenbara orättvisa. Har månne YvonneRuwaida eller någon förkla-ring till detta beteende?Ett tredje område där det är synnerligen angelägetmed klara besked till intressenterna är den komplice-rade energibeskattningen i alla dess delar. Här ärockså osäkerheten mycket stor, beroende på alla mot-stridiga signaler från de samverkande partierna.Fru talman! Jag har här enbart berört huvuddrageni skattepolitik. Det leder naturligen tillett yrkande om bifall till reservation 18.Av allt att döma går vi mot en spännande skatte-politisk debatt framöver. Om regeringen kan samlasig till att göra sig mindre beroende av sina nuvaran-de samarbetspartier och återupptar skattesamtalensambitioner skulle det dessutom kunna leda till kon-kreta och bestående resultat på skatteområdet. Detskulle och de svenska medborgarna varabetjänta av!Anf. 77 BO ():Fru talman! Vi i liberalerna föresprå-kar en skattereform som innebär framför allt sänktskatt på arbete och på risksparande . Vad gäller inkomstskattesänk-ningarna handlar våra förslag om sådant som att höjaden s.k. brytpunkten till samma nivå som där vi tar utegenavgifter . Det innebär att det dröjer avsevärtlängre för många inkomsttagare innan de förutom denkommunala skatten ska betala den statliga skatten på20 % extra.Vi vill också som ett led i denna reform ta bortden s.k. LO-puckeln, som innebär att många lågavlö-nade män och deltidsarbetande kvinnor - för att gene-ralisera - har mycket höga marginaleffekter även pålåga eller normala inkomster. Vi vill förstås se till attden uppgörelse vi gjorde en gång i världen med soci-aldemokraterna om "århundradets skattereform"fullföljs hela vägen ut genom att den extra skatt somtas ut ovanpå de vi var överens om tasbort. Det är den som ibland kallas för den s.k. värns-katten. Vi vill också som en del i denna reform införaen skattereduktion för alla.Som framgår av vad som har sagts föreslårvi alltså andra inkomstskattesänkningar än de somsocialdemokraterna har pläderat för på senare tid.Huvuddraget är något slags kompensation för de egnapensionsavgifterna.Vi har, som alla vet, inget emot sänkta skatter. Isjälva verket arbetar vi för sådana. Men vi har litesvårt att se vad det är som ska kompenseras i sam-band med att vi alla är med och betalar avgifter tillnågonting som är angeläget och nära oss alla, nämli-gen den egna pensionen. Vi får väl fortsätta den stri-den med socialdemokraterna om det dyker upp lik-nande förslag exempelvis , vilket det ibland harflaggats för.Fru talman! Vad gäller familjepolitiken har viockså sett att det finns inslag i den som kan påverkasav skattepolitiken. Vi tycker att det finns goda skäl attse till att fler och fler kan leva på sin lön efter skatt.Därför föreslår vi att de framtida höjningarna av detgenerella barnstödet ska ta formen av skattereduktion.Vi har också föreslagit, tillsammans med de treandra borgerliga partierna i vårt alternativ till densocialdemokratiska maxtaxan, att man ska få göraavdrag för styrkta barnomsorgskostnader. Det är isjälva verket en relativt logisk del av skattesystemet,eftersom det i ett civiliserat samhälle inte är tillåtet attlämna treåringar och fyraåringar hemma och gå tilljobbet. Har man ett arbete utanför hemmet får manautomatiskt barnomsorgskostnader, och dem bör mankunna få göra avdrag för. Det är en viktig del av detpaket som vi har lagt fram som också innehåller ettbarnkonto.En del som inte direkt har att göra med sänkt skattpå arbete och risksparande, som är huvudspåret i vårskattepolitik, är fastighetsbeskattningen, som man ärtvungen att göra någonting åt. Vi har föreslagit inte ska ta ut de extra miljarder som dyker uppberoende på den mer eller mindre automatiska taxe-ringshöjningen, utan att man ska göra någonting åtdetta i samband med den reformen. Också den nuva-rande nivån behöver sänkas.Inom företagspolitiken har vi en lång rad av år fö-respråkat bättre villkor för företagande. Jag skullevilja peka på det förslag vi har om möjligheter tillindividuella utbildningskonton, där man skulle hamöjlighet att sätta av pengar nu eller använda sig aven del av det sparande man annars hade tänkt sig förpensionssparande, för att någonstans mitt i livet kun-na vidareutveckla sig, få en fortbildning eller vidare-utbildning som gör att man förhoppningsvis blir änmer attraktiv på arbetsmarknaden och kan få arbetesom man trivs med och som ger en hygglig förtjänst.Vi anser att skattepolitiken bör användas merakonsekvent vad gäller bekämpning av miljöförstöringav olika slag. Vi har i den här talarsto-len och på andra ställen pläderat för att man i euro-peiska sammanhang skulle se till att sätta en minimi-nivå som inga länder inom unionen skulle få under-skrida vad gäller beskattning av koldioxid. Tyvärr harvi alltid haft Socialdemokraterna och ävenModeraterna emot oss, medan övriga partier i grun-den har ställt sig bakom samma grundläggande filo-sofi.Fru talman! Socialdemokraterna har på senare årsänkt skatten på bl.a. mat och starköl - och diskuteraratt kanske behöva göra det ytterligare på alkohol ihöst - och också sänkt skatten för miljardärer. Vianser från sida att det viktigaste är attsänka skatten så att det lönar sig att arbeta, att utbildasig och att ta risker.Fru talman! Måhända är det lite gammaldags avoss. Men det är dessa verksamheter, dvs. arbete, ut-bildning och företagande, som har lett till det välståndsom vi har i vårt land och i många andra ländermed liknande inriktning. Så kommer det också attvara . Det är därför som en socialliberalskattepolitik är så mycket bättre än en socialdemo-kratisk.Anf. 78 ():Fru talman! ska vara rättvist. ska vara jämlikt. ska varajämställt mellan kvinnor och män.Rättvist, tryggt, jämlikt och jämställt - det är dettajag ska tala om.På mitt arbetsrum i har jag ett stort pap-per där jag har skrivit: Ekonomisk politik och skatte-politik är inget mål i sig. Båda sakerna är verktyg föratt skapa det vi vill ha. Verktyg är viktiga,mycket viktiga, men de är inget annat än just verktyg.För första gången på många år innehöll vårbud-geten inga nedskärningar i de sociala välfärdssystem-en. Det känns bra att vi nu kommit dit att vi åter harordning och reda i ekonomi. Vi har låg in-flation. Vi har en tillväxt som vi får gå till-baka i tiden för att finna motsvarighet till. Kronan är stark - en del tycker att den är förstark.De där som vet allt men inte har förstått någon-ting, de som för bara talade om kronansom en "skvalpvaluta" och en räntedifferens tillTyskland på flera procentenheter, och som sade attSverige snart skulle vara i "bananrepublikklass", ärmärkvärdigt tysta nu.Var är ni? Förklara varför det inte blevså som ni sade! Ni visste ju att det skulle bli så.Allt är inte bra, men det mesta går åt rätt håll -detta om vi ser vårt land som en helhet. Men det finnsstora regionala skillnader. Högkonjunkturen drarväldigt hårt i vissa delar av landet. Marknadskrafter-nas tryck är oerhört hårt.Då finns det en del som säger: Mindre politik ärlösningen. Sänkta skatter är lösningen. Privatisering är lösningen.Det är provat, i vårt land senast av den moderat-ledda regeringen - ni vet den där som var den mestkompetenta i modern svensk historia. Det var den därregeringen som lyckades leda landet in i en kris somvi inte sett i "modern svensk historia".Vi socialdemokrater vill minska klyftorna, inteöka dem. Vi vill minska klyftorna mellan grupper avmänniskor, mellan glesbygd och storstad, mellan demsom har arbete och dem som inte har arbete . Föratt klara detta måste vi ha en stabil ekonomi ochskatteintäkter som svarar upp mot de krav, ofta berät-tigade sådana, och önskemål, ofta vällovliga, sommänniskor har.Svenska folket har förtjänat detta ekonomiska lä-ge. Alla medborgare i vårt land har bidragit, på enaeller andra sättet. Jag är den förste att förstå att dettaofta har varit jobbigt, ibland nästan plågsamt. Det harvarit tufft, men min övertygelse är att det var absolutnödvändigt. Det går inte att i längden bygga en väl-färd värd namnet på lån, varken från bankirer i NewYork, och eller från småsparare ochstorkapitalister här hemma.Vi ska vara stolta, men inte nöjda. Mycket återståratt göra. Samhällsomvandlingen blir aldrig färdig.Det är inte lätt. Det går inte fort. Men just för att detär svårt, för att det tar tid, vill vi socialdemokrater pånytt och på nytt och på nytt gripa oss an dessa arbets-uppgifter. Det går dock inte att göra det och det ochdet och allt det andra, i varje fall inte samtidigt.Nu ska vi vara ansvarsfulla. Vi ska verka så att viinte nästa gång konjunkturen går ned på nytt hamnar ien ekonomisk kris. Vi i vårt land lärde oss, i varje fallen del av oss, vad ränta, fördubblad statsskuld,tredubblad arbetslöshet och fyrdubblat budgetunder-skott betydde för klyftorna, för sammanhållningen,för framtidstron. Aldrig mera ska vi hamna där.Vi tror inte på några snabba klipp. Det svenskafolket har åstadkommit med Socialdemokraterna iregeringsställning, och med benägen hjälp av Center-partiet och till en del och Mil-jöpartiet, får inte förskingras. Vi ser att om vi sköteross och inte drabbas av övermod så kommer det attfinnas utrymme åren framöver för att fortsätta framåtmot våra visioner. De satsningar vi ska göra ska iförsta hand vara till gagn för barnen och de äldre.Därför ska vi fortsätta på den inslagna vägen medhöjda barnbidrag. Vi ska införa maxtaxa på dagis. Viska fortsätta med stöd till landets kommuner ochlandsting. kommer statsbidragen till kom-muner och landsting att vara drygt 25 miljarder högreän de var 1996. Det är mer än hela kostnaden förbarnbidrag till landets alla barn. Statsbidragen ärviktiga inte minst för att de visar vår strävan att hållaihop landet.Skatteutskottet besökte för nästan exakt en månadsedan . I kommun finns det 7 700 invå-nare, och jag tror att kommunen ytmässigt är ungefärlika stor som hela Blekinge.I finns 80 byar och 23 reningsverk. I en avkommunens skolor finns det 52 elever fördelade pånio klasser. Man förstår att det ställer stora krav påden kommunala ekonomin. Det är bl.a. därför somPajala får per invånare i statsbi-drag. För att kunna fortsätta detta behöver vi harordning och reda. Vi behöver tillväxt. Vi behövermänniskor i arbete. Det är om det den socialdemo-kratiska politiken handlar.Det är alltså viktigt med statsbidrag, men än vikti-gare är kommunernas och landstingens egna skat-teintäkter. De beräknas öka jämfört med 1999med ungefär lika mycket som statsbidragen går uppmed , alltså 25 miljarder kro-nor.