prot · GO0936 · 2000-11-29 00:00:00 — Hade vi varit det skulle viha medverkat till en annan utgångspunkt för diskus-sionen.Jag tycker att det är bra att företag sponsrar t.ex.Operan och , och jag tycker att det är bra attVolvo kan vara med om att sponsra Göteborgssymfo-nikerna, men självklart får inte sponsorerna påverkamål och inriktning i verksamheten.Jag går över till att något kommentera SverigesRadio, och Utbildningsradion.Den beredningsgrupp som arbetar utgår i storutsträckning från det utmärkta arbete som AndersLjunggren har gjort i form av en kartläggning och enprobleminventering. Jag tycker att det är viktigt attslå fast några principer i utgångspunkterna.Den första är att programföretagen ska vara obe-roende av politiska och kommersiella intressen, ochjag menar att avgiftsfinansiering garanterar företagetsintegritet både gentemot staten och gentemot kom-mersiella intressen. Man kan också säga att ett för-ändrat samhälle kräver ändrade förutsättningar. Det ärdärför självklart att vi ganska förutsättningslöst får gåigenom villkoren för public service-företagen. Vi vetdock att de åtnjuter en hög grad av förtroende hos densvenska allmänheten. De som t.ex. åkte tun-nelbana och hade tillfälle att läsa Metro kunde då seatt det gjorts trovärdighetsmätningar där SverigesTelevision fått ett mycket gott betyg. Undersökningefter undersökning har givit samma resultat. Dettavisar att vi i detta sammanhang har ett ansvar.Programbolagen har ju många och viktiga upp-gifter. En uppgift är att ta ansvar för att erbjuda ettprogramutbud också för etniska och språkliga mino-riteter. Jag tycker inom parentes sagt att t.ex. Utbild-ningsradion inför en kommande tillståndsperiod fak-tiskt borde kunna göra mer än vad som för närvaran-de sker i det här sammanhanget. Jag tror också att detär rimligt att vi har en speciell policy när det gällerfunktionshindrade. Jag syftar framför allt på syn- ochhörselskadade, som public service-företagen har ettspeciellt ansvar för. Vi vet att inga andra programbo-lag tar ansvar för dessa grupper. De kommer säkertinte heller att göra det.En annan punkt är att det är viktigt att vi tydliggörkraven på regional produktion. Det förekommer medjämna mellanrum ett ifrågasättande av dessa, t.ex.målet att av produktionen ska vara förlagd utan-för . Jag tycker att ett sådant målmåste kvarstå. Det har ifrågasatts bl.a. från den ut-gångspunkten att det leder till att man inte förläggernågon tung produktion ute i landet utan att det medden modell som man har skulle vara naturligt att låtaden vara koncentrerad till Stockholm.Jag tycker att det är ett felaktigt synsätt, men omdet finns en sådan fara, tror jag att utläggningsmåletmåste kopplas till ett ekonomiskt eller annat verifier-bart mål i dessa sammanhang. Jag tycker alltså att detär viktigt att målen kvarstår men eventuellt komplet-teras med någon form av kvalitetsmål.Jag har i några sammanhang sagt - och det vill jagåterigen betona - att bolaget heter Televi-sion, inte Television.Jag måste något återkomma till . Deskriver i motion K400 käckt: Sälj ut Utbildningsradi-on! I motioner som behandlats har manskrivit: Sälj ut ! Sälj ut P4! Snäva av program-verksamheten till något som är mer inriktat på eliter-na! Jag ser i motion inget av de härordvalen utöver det som gäller Utbildningsradion.Därför skulle jag vilja fråga någon annan moderat företrädare i debatten varmoderaterna står . Har ni närmat er oss? Avstårni från de stora röjningsfesterna, där man ska huggabort viktiga delar av public service-verksamheten?Om så är fallet, hälsar jag er gärna välkommen tillden stora majoritet som vill stå upp för public ser-vice-verksamheten.TV-avgifterna har diskuterats. Det är viktigt att vislår vakt om TV-avgiften. Jag har noga följt den de-batt som har varit. Jag är övertygad om att Radio-tjänst i kommer att göra ingående kontroller.Jag vill bara säga ett par saker som kommentar till enalternativ skattefinansiering.Oberoendet för public service-företagen är ettviktigt skäl till att TV-avgiften tas ut i särskild ord-ning och inte via skatten. Man har armslängds luckatill politikerna i det fallet. Jag ska gärna medge att detkan finnas problem med det. Ett sådant problem kanvara avgiftsskolket och den tekniska utvecklingen.Det är bakgrunden till att regeringen har tillsatt enutredningsman som ska titta på frågorna. Dessutomgör Radiotjänst i en undersökning omhur det förhåller sig. Radiotjänst har fram till nu upp-skattat att av de som borde betala ärskolkare. Den frågan får vi anledning att återkommatill i den vidare beredningen.Moderaterna och säger nej till höj-ningen av TV-avgiften med blygsamma . AttModeraterna gör det kan jag förstå. Men jag har svå-rare att följa med om , som säger sig viljaslå vakt om public service, vill medverka till att rund-radiokontot får röda siffror. De klarar intesitt uppdrag att få in tillräckligt med pengar för verk-samheten.Fru talman! Det är viktigt att vi ligger i framkantav den tekniska utvecklingen också när det gällerpublic service-företagen. Vi tar nu ställning till endigitalisering, som innebär att digital TV kommer attkunna följas i stort sett i hela landet. På motsvarandesätt är det viktigt att kunna satsa på digital radio, detsom kallas för DAB. Här sker en utveckling runtom iandra länder. Det är en viktig förutsättning för attkunna utveckla och stärka public service-verksamheten.Fru talman! Med dessa ord ber jag att få yrka bi-fall till kulturutskottets hemställan på samtliga punk-ter.Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Det var utmärkt med ställningstagande kring sponsring. Det besparademig en fråga med anledning av kulturministerns ut-talande för någon vecka sedan. Hon sade då att detmed sponsring blir någon sorts hemkänsla, en ägan-derätt, som innebär att sponsorerna styr verksamhe-ten. Det känns som om man träder in i någon annansvardagsrum i stället för i en allmänfinansierad kultur-verksamhet. Det speglar en helt annan inställning tillsponsring.Jag vill påpeka för att jag sade imitt inlägg att målen omarbetades 1996. Jag vet inteom det var då diskuterade motorvägmellan och med en kollega frånBorås. Dessutom poängterade jag att det finns enviktig skillnad. Det ena var statliga kulturmål. Detandra var nationella mål. Det är för mig en viktigskillnad, och det sade jag i mitt anförande. Skillnadennu är att vi i vill utveckla målen ytterliga-re.Slutligen vill jag säga följande som svar på ytter-ligare en fråga. Det gläder mig att jag får till stånd endebatt i kulturfrågor med mina inlägg. sade att rundradiokontot får röda siff-ror. Jag lovar att det inte kan bero på vårt förslag attbibehålla avgiften för nästa år.Anf. 75 () replik:Fru talman! Dessvärre kan det nog komma att bliså. Om Radiotjänst är duktigare på att få in TV-avgifterna - och det tror jag att Radiotjänst kan vara -behöver den situationen inte uppstå. Det är såatt det är trångt redan med en höjning med 24 kr.Lennart Kollmats tar upp de kulturpolitiska må-len. Uppriktigt sagt kan jag inte se på vilket sätt må-len utvecklas genom det förslag som harlagt fram, i förhållande till de nu gällande målen. Omen princip är vi nog hyggligt överens, nämligen attdet är värdefullt om målen kan vara utvärderingsbara.Det är möjligt att man, utifrån nu gällande mål, kandiskutera det vidare.Fru talman! Eftersom jag höll mitt anförande förragången svarade jag inte på den fråga som LennartKollmats ställde i sitt anförande, om jag har förtroen-de för att mina partikamrater i klararfördelningen av kulturanslagen. Svaret på den fråganär enkelt: Självklart har jag det.Här handlar det om vilket ansvar man ska ha pånationell, regional respektive lokal nivå. har lagt fram sitt betänkande.Där diskuteras de relationerna, inte minst på kul-turområdet. Den utredningen är nu föremål för re-missbehandling. Jag vill för min del avvakta de syn-punkter som kommer in från olika håll, inte minstfrån olika regionala organ i detta sammanhang.Svaret på fråga är att jag harfullt förtroende för de socialdemokrater som sitter ide regionala organen i län.Anf. 76 () re-plik:Fru talman! Jag hade hoppats att hade förtroende för de folkpartistiska ledamö-terna på den regionala nivån. Jag är positiv till minläggning och noterar med tillfredsställelse svar och försöker förstå att det finns en an-tydan till en positiv inställning till att kunna lägga uten kulturpåse. Det är viktigt att den ska användas tillkultur. Sedan har regionen själv att göra en fördelningmellan olika kulturella verksamheter.Anf. 77 () replik:Fru talman! Eftersom och Socialde-mokraterna samregerar i i länkan jag inkludera Folkpartiet.Fru talman! En sak till. Det gäller ochRiksutställningar, som ville skäraned på. har inte tillfälle till yt-terligare repliker.Den verksamhet som och Riksutställ-ningar har möjliggör en del stora produktioner somannars inte hade kunnat komma till stånd. Jag ska tatvå exempel. kunde åtskilliga, inte minstunga människor, njuta av uppsättningen av musikalenHair. i hade inte haft en chansatt visa den, om man inte kunnat göra en turnésats-ning, bl.a. tillsammans med i något år sedan gjorde Riksutställningar en turnésom hette Spåra staden, som bl.a. SJ var med ochsponsrade. Man kunde runtom i landet visa på arki-tektur, hur staden växer fram, ljuset i staden osv. Ianslutning till det arrangerades ett antal seminarier.Om Riksutställningar inte hade funnits, hade man intehaft den chansen. Man ska vara försiktig när man gårpå den här typen av viktiga nationella institutioner.Jag försökte att inte vara alltför polemisk, eftersomjag vet att nu inte har möjlighet tillreplik.Anf. 78 () re-plik:Fru talman! Jag blev lite förvånad över angrepp på att barnen inte finns med i vårpartimotion. Jag slog upp den, och bland det förstajag träffade på var skolan. Vilka är det som går iskolan om inte barnen? Det är väl känt hur jag i gans-ka har talat om skolans betydelse för allabarn, både förskola och skola. Det gäller hela vägenupp. Naturligtvis har vi inte glömt barnen, . Det var ett lite fult påhopp.Låt mig ta ett exempel när det gäller sponsring.Det vore bra - jag är ledsen att behöva säga "vore" -om jag kunde tro på ord om att niinte är emot sponsring. När jag satt i styrelsen förStatens konstmuseer fannsdet absolut ingenting kvar till verksamhet när manhade betalat lokalkostnader, löner och de säkerhets-kostnader som följer med museerna. All verksamhetbekostades av sponsorpengar. Det visar hur viktigasponsormedlen är på toppen just för att de kan gå tillverksamheten. Det är precis samma sak bådemed Statens konstmuseer och med många andra verk-samheter.Jag har framför mig ett protokoll där kulturminis-tern säger följande med anledning av sponsring. Honfår frågan varför inte alla skulle ha tillgång till kulturbara för att man lägger ut det på entreprenad ellerbetalar det med sponsorpengar. Då svarar kulturmi-nistern: Det är för att sponsring innebär t.ex. att detinte är vår allmänna angelägenhet, vår allmänna till-gång, om sponsringen antar de dimensioner somStockholms borgerliga ledning är ute efter.Jag har inte hört talas om att borgerli-ga ledning är ute efter några sponsorpengar mer än iden dimension som redan gäller, som brukar vara 2-4 %.Anf. 79 () replik:Fru talman! Jag refererade i det här fallet inte tillModeraternas motion utan till reserva-tion nr 2 som är fogad till utskottets betänkande. Denhandlar om utgångspunkterna för kulturpolitiken. Detvar i det sammanhanget som jag tog upp frågan. Se-dan beklagar jag att betraktar detsom ett påhopp.När det gäller sponsring säger : Det vore bra om jag kunde tro på vad ÅkeGustavsson säger. Jag hoppas att vi alla är ute i ärligaavsikter och säger vad vi tycker och hur vi uppfattarsituationen. Jag tycker faktiskt att ska tro på vad jag säger i det här sammanhang-et.Både och jag inser ju attsponsring också kan innebära ett problem, nämligenom det påverkar verksamhetens mål och inriktning.Det finns också där gränser som man bör sätta i dessasammanhang. Det är inte bara svart eller vitt. Vimåste ändå försöka att problematisera frågeställning-en något. Det tror jag att vi alla tjänar på, inklusivesponsorerna, och framför allt institutionernas trovär-dighet.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! När det gäller det sista - påverkan,mål och inriktning - är vi helt eniga. Det är inte frå-gan om det. Däremot kan det för företagen vara entillgång att få synas i en sådan positiv verksamhetgenom annonsering och annat.Glöm inte bort det som jag uppfattar som det allraviktigaste. Man kan få med nya grupper, nya åskådareoch nya medverkande, genom att företaget får vissaförmåner. Det kan t.ex. få hyra teatern, om det nugäller en teater, för sina anställda.Vi vet att det har hänt att anställdaen sådan kväll har gått på en teateroch återkommit regelbundet därefter. Då har spons-ringen gjort just det som vi alla vill, nämligen sprittkulturen till flera.Anf. 81 () replik:Fru talman! Det här kan kanske bli mycket skrikför lite ull. Jag ska bara nöja mig med att nu konstate-ra att utgångspunkten för företagen är att det är entillgång för dem att sponsra. Inget företag tar på sigen utgift om det inte ser det som en satsning i någotsammanhang. Det kan vara en satsning på marknads-föring eller någonting annat. Det är det yttersta syftetför verksamheten.Jag vill lägga till en sak som jag inte tror är ovik-tig. Det är viktigt att företag känner sig som en del avdet lokalsamhälle som de verkar i. Det tycker jag migockså märka i större utsträckning. Om ett utrikesuttryck tillåts finns det ett amerikanskt uttryck somsäger att man ska vara a good citizen, dvs. en godsamhällsmedborgare.Jag tycker att i i det samman-hanget illustrerar det på ett väldigt bra sätt. Där ärman vecka 32 med och sponsrar Medel-tidsveckan i . Den hade inte alls fått den om-fattningen den har om inte varit med.Anf. 82 () replik:Fru talman! Jag vill först bara kommentera detsom sade sist. Det är dessutom för-bjudet med Coca-Colaburkar på Medeltidsveckan.Det innebär att man inte sponsrar hur som helst utanhar en medveten kultursponsring. Det tycker jag ärdet allra bästa.Jag vill ställa en fråga om public service-bolagensfrihet, som tog upp. En obligatoriskavgift garanterar frihet, sade . Mendet är ju som avgör storleken på avgiften.Så var det med den friheten!Det är också som fastställer pub-lic service-avtalet, det är som fastställersändningstillståndet, och det är regeringen som fast-ställer anslagsvillkoren. Vad skulle skillnaden bli omman i stället direktfinansierade? Allt detta skullefortsätta att gälla precis som . Det är mycketpengar det handlar om. Det är en stor fråga, och jagtycker att det är viktigt att man debatterar den.När betalningsviljan har sviktat i andra EU-länderhar t.ex. public service-kanaler sålts ut. Det finnspartier här i som föreslår det. Eller så harman infört reklam i public service-kanaler. Det finnsockså partier här i som tycker att man skagöra det. Det vill inte Miljöpartiet.Om nu utvecklingen blir att allt färre vill betalaför innehav av TV - eller medieburk, som det blirframöver - hur vill då garantera enstark, bred och högkvalitativ public service?Anf. 83 () replik:Fru talman! När det först gäller historieskrivning-en är det inte korrekt att allt färre betalar avgiften.Radiotjänst har sedan någon månad tillbaka noteraten stigande trend. Det har inte varit all time high, menår 2000 har varit ett av de bättre åren ur den syn-punkten.Den andra frågan gäller friheten och oberoendetfrån politiken. Om bolagen finansieras via statsbud-geten finns risken att de återkommande hamnar i enpolitisk diskussion med de politiska partierna, rege-ringen osv.Man skulle kunna säga: är budgetläget an-strängt, och det är angeläget att vi satsar på andraområden. Därför får vi hålla tillbaka på radio och TV,och därför håller vi tillbaka anslagen.I stället har programbolagen själva genom sittdotterbolag ansvaret för att plocka in pengarna, somstaten inte har med att göra i den delen.Sedan är det slutligen korrekt att fattartvå beslut om anslaget till public service-företagen.Det ena gäller avgiftens storlek. Det andra gäller hurmycket anslag vardera av programbolagen ska fåefter den fördelningsprincip man har.Självklart ska man i beredningen diskutera alltdetta förutsättningslöst. Men jag vill varna för att mankan hamna ur askan i elden genom att säga: tar videt skattevägen, och då blir det inga problem. Jag trorfaktiskt inte att det är riktigt så enkelt. Det gör jagframför allt av det skälet att bolagen riskerar att ham-na i ett större beroende av statsmakterna.Sedan får man i beredningen också diskutera hurman ska ha det med anslagsvillkor, sändningstillstån-det och kanske med bolagsordningen. Kanske skaman också fundera lite grann på radio- och TV-lagen.Men det är inte någon fråga som vi nu har att ta ställ-ning till. gäller den konkreta frågan TV-avgiften.Anf. 84 () replik:Fru talman! Vi har en väldigt stark betalningsvil-lighet i för TV-avgifter jämfört med i våraeuropeiska grannländer. Men frågan är hur länge vikan hålla kvaliteten på public service-TV så att desom betalar vill fortsätta att betala. Hur kan vi i fram-tiden motivera att man betalar för en medieburk medvilken man gör så mycket annat än ser på public ser-vice-TV?Det är en viktig fråga. Man måste se på den ur fle-ra olika aspekter. Det behövs mycket pengar för atthålla kvaliteten. Det gäller bl.a. den kvalitet som vi iPublic service-beredningen vill att bolaget ska ha. Viställer en mängd olika höga krav på utbudets utform-ning, och fastställer det. fast-ställer också avgiftens storlek.Jag menar att vi har ett stort inflytande på attkunna bevara en bra public service. Om man betalardirekt över skattsedeln blir ansvaret tydligare än vaddet är . Men jag medger att det kan finnas en delsom kan få den missuppfattning som rädd för.Om det är en stigande trend att fler betalar ellerinte i vill jag inte diskutera. Jag har integranskat siffrorna exakt. Men jag vet att det är enallmän attityd i samhället att man struntar i att betala.Det är ungdomar som inte ser något skäl att betalaavgiften.Det finns också de som av ekonomiska skäl läggerräkningen till Radiotjänst längst ned i bunten, och dekommer aldrig ned till just den räkningen. Det voresynd om de inte hade möjlighet att kunnase public service-TV.Anf. 85 () replik:Fru talman! Vi behöver inte fortsätta den här dis-kussionen så mycket längre. Jag ska bara göra någrakonstateranden.Det ena är att vi i det ordentliga land som Sverigeär inte vet exakt hur många hushåll vi har efter-som vi inte har haft någon folk- och bostadsräkningsedan 1990, tror jag att det var. Det är ju den manrelaterar till när man säger att si och så många procentav hushållen skolkar osv. Det är den ena osäkerhets-siffran.Det andra är att alla hushåll faktiskt inte har någonTV, och ska de heller inte betala någon TV-avgift.Därför kan man inte heller av det skälet säga att100 % ska betala.Det tredje är att det kan finnas lagliga skäl att intebetala. Det gäller visst äldreboende, en del studentbo-ende, klienter, sjömän, diplomater osv. som är un-dantagna i sammanhanget. Det går alltså inte att säga:Exakt så här ser det ut. Men man ska ju komma sånära man kan i de här sammanhangen.Om man har en TV-apparat och av lagliga skäl ärskyldig att betala en TV-avgift ska man självfalletgöra det. Jag ser ingen bestämd tendens att det skullevara så att skolket i ökar, vilket är den bildsom medialt målades upp för någon dag sedan. Jagbetvivlar det i hög grad, med den insikt som jag har iverksamheten.Däremot håller jag med om att det kan bli pro-blem framöver med ny teknik. Lagen knyter an tillinnehavet av en TV-apparat, och har man andra tek-niska lösningar och distributionsformer i samman-hanget är vi i en ny situation. Denna situation försö-ker man möta genom att titta över det hela.Anf. 86 () replik:Fru talman! Jag börjar med att yrka bifall till re-servationerna 3 och 20. Jag har tydligen sagt någon-ting annat, har jag fått reda på i efterhand.Jag noterar sedan att och kultur-ministern tycks se helt olika på frågan om sponsring.Åke och jag står betydligt närmare var-andra än kulturministern och jag gör. Jag tror att ÅkeGustavsson är inne på att man skulle behöva upp-muntra sponsring på olika sätt. Om det ska ske så vetalla att möjligheten till avdragsrätt behöver förtydli-gas. Därför är min fråga till : Är hanberedd att verka för att reglerna förtydligas? Då und-viker man att olika skattemyndigheter gör olika be-dömningar och att det blir en osäkerhet som gör attdet är svårt att få långsiktighet. Långsiktigheten är juockså en viktig del i sponsorverksamhet - det måstebli långsiktigt och så att kulturverk-samheten vet vad den har att räkna med.Det är intressant att det dras i gång en debatt an-gående public service och många av de frågor somÖversynskommittén sitter och jobbar med. Det ärsvårt att i ett replikskifte tala om precis hur vi står.Jag tycker kanske inte heller att detta är rätt plats ochtid att göra det på. Det ska nämligen varje parti förafram, och åsikterna ska blötas och stötas mot varand-ra i den beredningsgrupp som sitter. Det handlar t.ex.om hur vi på bästa sätt ska garantera att SverigesTelevision och verkligen blir en pub-lic service-verksamhet för hela landet. Hur gör mandet på bästa sätt? Är det genom att ta en procentsiffranär det handlar om produktion på olika ställen i lan-det, eller kan man göra det på något annat sätt? Detska vi fortsätta att diskutera.Men en fråga som vi ska diskutera här är kvali-tetspengarna till de olika bolagen. fårSveriges Radio bara fem miljoner. Vi har föreslagitytterligare fem. Även det är väldigt lite i förhållandetill vad får. Jag vill höra hur ÅkeGustavsson ser på skillnaden. Även Radiohar ju stora utgifter för övergången till digital teknik.Anf. 87 () replik:Fru talman! Jag tar det sista först. Jag har för migatt kostnaden för för övergången tilldigital teknik har legat på 160 miljoner, vilket manockså har fått särskilda pengar för. Vad vi tycker i dethär sammanhanget framgår av betänkandet. På denhär punkten har reserverat sig. Jagvill nu bara göra en mer principiell markering, nämli-gen den att jag tror att det vore bättre, just med tankepå oberoende och frihet som vi har talat om tidigare,att man undviker att öronmärka pengar. Det kan upp-stå speciella situationer, t.ex. som i samband medkvalitetspengarna och i övergången till en digitalteknik, då man av sådana skäl tvingas att göra så här.Men i övrigt tycker jag att man ska försöka hålla rent.Pengarna ska vara generella.Den digitala tekniken är och jaghelt överens om såvitt jag förstår. Dessutom tror jagatt det är viktigt att public service-företagen går föreoch ligger i framkant i de här sammanhangen. I mot-sats till en del propagandister tycker jag att det rullarpå ganska hyggligt för TV. Man är uppe i närmare40 000 set up-boxar , om jag inte kommer ihåg heltfel. Däremot är det trögt på DAB-sidan därför att maninte har någon draghjälp på marknaden. Om vi menarallvar med att ska få en chans attkomma in i den digitala tekniken tror jag att det ärviktigt att vi genom lagstiftning och på annat sätt seröver hur vi aktivt ska stödja en utveckling av DAB-tekniken i . Det är nämligen inte till glädjebara för public service, utan det är självfallet tillglädje för mediemarknaden över huvud taget.Anf. 88 () replik:Fru talman! Vi kan väl ta en vända till då om av-giftsfinansieringen . Vi är ju överens omden lilla höjning som föreslås . Hurhela systemet ska se ut ska däremot diskuteras i be-redningsgruppen.Man kan säga att oberoendet från den politiskasfären inte har varit så enormt stort. Det har jag somföreträdare för i många samman-hang fått uppleva innan vi hamnade i positionen att vikom in i . Den politiska styrningen kanalltså ske på många olika sätt. Jag ser inte heller nå-gon bättre finansieringsmöjlighet än avgiftsfi-nansieringen. Det är möjligt att skattefinansieringenskulle öka beroendet ännu mer.