prot · GN09116 · 2000-05-25 00:00:00 — Många har en känsla avatt mainstream-idén har varit förödande eftersom detinte har blivit något resultat för kvinnor.Då undrar jag: Hur har det gått? Finns det någraexempel på kvinnor som har fått stöd för projekt urÖstersjömiljarden?Anf. 89 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller inte alls med frågeställarenom att mainstream-arbete skulle vara helt förödande.Jag instämmer inte heller i beskrivningen av fördel-ningen av Östersjöpengarna.Det här rör inte bara , utan alla myndig-heter ska jobba så att både kvinnor och män får chansoch möjlighet att driva olika projekt, förutsatt attprojekten är bra. Utan att ha några namn i huvudet vetjag att det inom Östersjömiljarden finns väldigtmånga spännande projekt som kvinnor driver, både iSverige och bland mottagare av projekten.Detta är också en sak som jag, efter vår interpel-lationsdebatt, har diskuterat med och somjag tänker fortsätta att diskutera. Kvinnor är ocksåmänniskor som har rätt att få del av de möjlighetersom Östersjömiljarden ger, både för svenska företa-gare och framför allt för dem som är mottagare.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! Jag måste få se resultaten så att jagkan svara kvinnor som frågar mig vilka som har fåttstöd, men jag har inte lyckats att få tag på några upp-gifter, trots att jag har försökt med Utredningstjänstenoch andra.Mainstreaming är jättebra, och i skriften För ettjämställt går vi ju ut med att mainstreamingbetyder huvudfåra, att frågor som rör jämställdhetinte ska behandlas i en sidofåra utan de ska ingå i allverksamhet i huvudfåran. Men när det verkar som attorganisationerna inte känner till vad mainstreaminginnebär och inte använder sig av det, då har det blivitförödande på det sättet att kvinnor har fråntagits demöjligheter som de har haft vid särskilda projekt förkvinnor.Jag undrar därför: Kommer vi att få ett nytt natio-nellt resurscentrum för kvinnor? Jag har hört att för-handlingar pågår med om måste återskapa detta resurscentrum.Anf. 91 Statsrådet ():Fru talman! Vi får väl hjälpas åt att ta fram upp-gifter så att det går att utvärdera både detta och andraprojekt, självfallet. Men jag vill ändå hålla fast vi attjag tycker att det är dålig politik om allt det som skagå till kvinnor måste gälla särskilda projekt. I ställetska både kvinnor och män få del av samma möjlig-heter och ha samma skyldigheter, och det är dettasom jämställdhetspolitiken handlar om.ArbetstidernaAnf. 92 ():Fru talman! Min fråga skulle med fog kunna stäl-las till vem som helst av statsråden , Ring-holm eller Sahlin.Jag läste en intervju med chefen för ettstort högteknologiskt företag i . På fråganhur han bedömde vilken inverkan den ge-nomförda generella arbetstidsförkortningen skulle fåpå de franska företagens konkurrensförmåga svaradehan: Det skulle vara ungefär som att sätta simfötter påfranska elitlöpare och kräva av dem att de skullevinna ett sprinterlopp i stenhård internationell kon-kurrens.Jag undrar om den är bereddatt sätta simfötter på svenska företag.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Vi ska se till att svenskt näringslivkan simma, oavsett om man behöver simfötter ellerinte för att röra sig. Då måste man se på frågan omarbetstidsförkortning eller flexibla arbetstider ochinflytande för löntagarna med lite piggare ögon änvad jag tycker att frågeställaren här ger uttryck för.Svenskt näringsliv behöver arbetskraft och detbehövs arbetsmiljö och arbetsförhållanden som göratt man orkar jobba både längre under livet och så får ut så mycket som möjligt av sin arbetsdag.Då är det viktigt att arbetstiderna får en sådan ut-formning att man i större utsträckning själv kan avgö-ra när man ska arbeta och hur länge man ska arbeta.Min utgångspunkt är: Hur stärker vi löntagarnasinflytande över sina arbetstider? Jag känner inte allsigen den beskrivning som frågeställaren gör här.Anf. 94 ():Fru talman! Statsrådet och jag är helt över-ens om att det behövs flexibla arbetstider. Men vadsom oroar mig och vad som i ännu högre grad oroarsvenska företag är att man nu efter den diskuterar en generell, lagstiftad arbets-tidsförkortning för alla.Vi vet genom och andra ut-redningar som har gjorts av bl.a. att de samhällsekonomiskaeffekterna kommer att bli förödande. Vi vet också attsvenska företags konkurrensförmåga kraftigt kommeratt försämras.Dessutom kunde vi se , när GudrunSchyman reste i och tävlade om socialde-mokraternas väljargrupper, att intresset för en gene-rell arbetstidsförkortning minst sagt är svalt.Då undrar jag: Vad finns det för skäl att fortsättaden här processen som bidrar till att svenska företagflyttar utomlands?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Till att börja med tycker jag att det ärväldigt trist att sprider den upp-fattning som kom fram i slutet av inlägget, att svens-ka företag flyr utomlands och att allt är så eländigt.Det är inte fakta. Vi har ett väldigt bra närings-livsklimat i . Vi har en ekonomi som tuffaroch går. Vi har tillväxtsiffror och sysselsättningssiff-ror som är strålande.Det som vi dessutom borde ha är en debatt - endebatt som nu säger att vi bordefå stopp på - om hur vi ska göra så att stressen ochhetsen i arbetslivet blir mindre. Hur ska vi göra så attkvinnor såväl som män får större möjlighet till infly-tande och makt över sin arbetstid och sin vardag så attde orkar jobba längre? Den debatten har utredning startat, och den tänker jag absolutinte försöka att få stopp på. Tvärtom tror jag att dettahör mer spännande frågeställningar ipolitiken.Med större inflytande blir också möjligheterna attjobba längre en större fråga för tillväxtpolitiken. Dendebatten tycker jag ska vara intensivare, och inte sommoderaterna anser, att den ska minska i styrka. Jag ärför ett ökat inflytande för löntagarna.SjukskrivningarnaAnf. 96 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa min fråga till LarsEngqvist, men den berör egentligen de flesta minist-rar som är här.Den regionala utvecklingen är ju väldigt kluven iSverige. Tillväxten varierar, sysselsättningstillväxtenvarierar och arbetslösheten slår väldigt olika regio-nalt. Jag tror att jag har någorlunda klart för migvarför det är på det sättet.Nu ökar sjukfrånvaron. är nivån hög påantalet sjukpensioneringar. Men jag förstår inte varfördet förvärras enligt ett regionalt mönster. I skogslänen- framför allt , och Jämtland- ökar sjuktalen. De ligger långt över vad de gjordetidigare. Klyftan växer.Tidigare hade vi en näringsstruktur - gruvor,skogsbruk osv. - som gjorde att arbetena var tyngre.Men näringsstrukturen i landet har ju jämnats ut. Detär mycket oroande att vi - förutom att det finns enallmänna klyfta mellan skogslänen och storstadslänen- börjar få en folkhälsoskillnad. Det visar sig att de-mografin inte heller räcker för att förklara detta.Finns det, socialminister , några analy-ser?Anf. 97 Socialminister ():Fru talman! Vi kommer åtminstone att få ett braunderlag för en diskussion kring de här problemennär folkhälsokommittén presenterar sin slutrapport ibörjan . harkunnat peka på är att hälsan är klassbunden, dvs. attvi kan se de stora ohälsotalen i de delar av befolk-ningen som har dåliga sociala förutsättningar, lågainkomster och bor i utsatta områden. Det intressantaär också att mycket nu tyder på att det faktiskt ocksåfinns en regional skillnad. Detta är intressant att dis-kutera, och frågan är vad det är som sker.Jag tror att väldigt mycket av den senaste tidensökade sjukfrånvaro hänger samman med en allmänoro för jobben, för den egna utvecklingen och förfamiljens framtida trygghet. Man känner en störrepress på arbetet och i sin sociala tillvaro. Därmedökar också andra sjukdomssymtom. Möjligtvis kanman hoppas att den ekonomiska utvecklingen och enminskad arbetslöshet kommer att lätta på trycket.Anf. 98 HANS ():Fru talman! Jag tänkte säga att oron för jobbenoch oron för den personliga ekonomin faktiskt börminska med tanke på att optimismen och chansen attfå ett jobb ökar kraftigt.Jag tror inte att man klarar ut det här på en minut.Jag förstår det klassbundna, jag känner till könsskill-nader och åldersskillnader och jag förstår närings-strukturskillnader, men jag förstår inte varför dessaskillnader regionalt just nu ökar. Eftersom jag, likavälsom , är oerhört oroad över kost-nadstrycket på sjukfrånvarosidan, blir jag ännu meroroad när jag inte ens förstår starka tendenser i statis-tiken, och i det här fallet den regionala. Ta det till erallihop!Anf. 99 Socialminister ():Fru talman! Ja, det ska vi verkligen göra, därföratt det är, som säger, en ovanligutveckling.Det pågår ett arbete i en särskild arbetsgrupp inomregeringen som går igenom utvecklingen när detgäller sjukskrivningarna. Vi försöker i dialog medalla berörda, med parterna på arbetsmarknaden osv.,att analysera orsakerna för att hitta ett sätt att få enbättre utveckling.Kontroll vid försäljningen av folkölAnf. 100 ():Fru talman! Jag har också en fråga till socialmi-nistern.Nu är det återigen dags för skolavslutning, och vivet att många unga då begår sin alkoholdebut, mångagör det också med folköl. Vad vi dessvärre också vetär att åldersgränsen inte fungerar på bensinstationeroch i våra livsmedelsaffärer. Hur ser socialministernpå detta med folkölet, och vad tänker ministern göra?Anf. 101 Socialminister ():Fru talman! Väldigt mycket pekar på att densvenska handeln inte har klarat de krav som vi haranledning att ställa när det gäller ålderskontroll vidförsäljning. Det är ett allvarligt problem.Under kommer vi att få alko-holutredningens förslag, som vi snabbt ska remissbe-handla för att se vilka åtgärder vi behöver vidta för attskapa en större säkerhet och för att få en försäljningsom uppfyller de krav som vi har anledning att ställa.Exakt vilka åtgärder vi ska vidta kan jag inteange. Men jag är bekymrad över alla de rapportersom lämnas över hur man faktiskt missköter det åta-gande som man har gjort, nämligen att kolla ålders-gränserna och se till att man inte säljer folköl tillminderåriga.Ungdomens nykterhetsförbund har genomfört ettantal kontroller. Det är spännande att ta del av dem.De visar att man inte har någon kontroll ute i detalj-handeln. Jag är bekymrad, men åtgärder hoppas jagatt vi ska kunna vidta när vi har fått utredningensförslag.Yttrandefriheten i ÖsterrikeAnf. 102 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister har klarlagts att yttrandefriheten iÖsterrike har fått sig en liten känga, vilket bl.a. harpåtalats av . Bakgrunden ärföljande: Den österrikiske justitieministern, kanskeinte helt förvånande tidigare advokat,har lyckats att få den österrikiske professorn att vila under en villkorlig bötesdom; dettaför att Belinka inte åter ska yttra att under sinkarriär gjort uttalanden som bagatelliserat nationalso-cialismen och därmed bidragit till att göra sådanaåsikter mer acceptabla. Just detta har Belinka påpekati italiensk TV.Min fråga till statsministern är om han tänkervidta några åtgärder med anledning av detta och seöver vissa EU-länders möjligheter att använda yttran-defrihetens svagheter för att motverka opposition.Anf. 103 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att just det som JohanPehrson nu läste upp i sig är en av de bästa illustra-tioner till varför vi just nu vidtar olika typer av åtgär-der riktade mot den österrikiska regeringen. Denregeringen har inslag av ministrar och politiker sominte vi tycker hör hemma i den europeiska familjenav värderingar. Det här är bara ytterligare ett uttryckför detta. Därför fortsätter vi våra åtgärder mot Öster-rike.Jag tror inte att vi ska vidta ytterligare åtgärdernu, men det är uppenbarligen så att det som vi gör ärminst sagt motiverat. Det här är bara ett uttryck tillför det. Skulle detta sättas i system och vi skulle se attdet är återkommande, får vi väl diskutera ytterligareåtgärder. Men tills vidare nöjer vi oss med de utom-ordentligt starka reaktioner som 14 av 15 länder harriktat mot just den här typen av beteende och förhåll-ningssätt till demokratiska värden.Anf. 104 ():Fru talman! Det känns ibland bra att kunna in-stämma helt i statsministerns analys, även om det inteär alltid. I detta fall gör jag så.Det kan ändå visa sig att detta i kan få ef-fekter. Om t.ex. denna villkorliga dom skulle kommaatt verkställas för att denna person som kämpar förmänskliga rättigheter sannolikt inte låter sig tystasoch ett kraftigt bötesbelopp förfaller till betalning, omösterrikiska staten av någon anledning då skulle sökasig till den svenska staten och begära handräckning,hur skulle den svenska staten då ställa sig?Anf. 105 Statsminister ():Fru talman! Det är lyckligtvis hypotetiska frågor.Vi har ett rättssystem internationellt som vi får följa,men jag tvivlar på att den österrikiska regeringen ochde ingående är så dumma att de fortsätter i den härriktningen. Gör de det, får vi protestera och markeravårt missnöje, vår oro och vårt starka avståndstagan-de. Skulle sedan situationen uppstå har jag svårt att pårak arm bedöma våra juridiska möjligheter, men dåfår vi göra allt vad vi kan inom lagens ramar för attfaktiskt markera att detta är något som vi tycker ärvidrigt.Kommersiell valfångstAnf. 106 PER ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.På Internationella valfångstkommissionens möte ijuli kommer att tvingas ta ställning till ett jaeller ett nej till kommersiell valfångst. Agerandethittills tyder på ett ja.Anser statsministern verkligen att ett avbrytandeav moratoriet, som instiftades , tror jag,och accepterandet av kommersiell valfångst stämmeröverens med svensk miljöpolitik och vårt internatio-nella rykte som en progressiv nation i de här frågor-na?Anf. 107 Statsminister ():Fru talman! Jag törs inte svara direkt, därför attjag är inte inläst på frågan. Så jag blir svaret skyldigt.Om det blir ett ja eller ett nej vet jag alltså inte.Jag har ingen anledning att misstro ledamoten när han säger att det går i den riktningen. Om detgår i den riktningen, förutsätter jag att det är prövatjust mot bakgrund av att för det första har ettgott internationellt rykte som förkämpe i miljöfrågor.För det andra har vi varit engagerade i valdebattenunder och där intagit en mycketrestriktiv linje. Byter vi linje, förutsätter jag att det ärmycket, mycket noggrant prövat, därför att det kom-mer att uppmärksammas. Men, som sagt var, jag harinte deltagit i någon sådan diskussion och kan därförinte säga om det är en riktig eller felaktig förutsägelsesom här gör.Anf. 108 PER ():Fru talman! Jag behöver väl inte redovisa för va-larnas situation i haven, både när det gäller miljösitu-ationen och det stora kommersiella intresset. JustSveriges position i IWC tycks glida åt ett ja, dvs. manbefinner sig på den sida som accepterar valfångst. Detär oerhört allvarligt med tanke på vår historia i frå-gan. Därför menar jag att statsministern och regering-en måste tänka igenom detta oerhört noga innan mananger en position.Anf. 109 Statsminister ():Fru talman! Vi förbereder oss alltid noga införvarje valdebatt.Anf. 110 var den sista frågan och det sista svaret idenna frågestund. Jag vill tacka regeringens företrä-dare för deras medverkan, liksom leda-möter och alla som har lyssnat från åhörarläktareneller hemma vid TV:n.8 § (forts. från 6 §) Ändring i skollagen m.m.(forts. UbU16)Anf. 111 () replik:Fru talman! Innan avbrottet med frågestundenkunde vi höra diskutera kompeten-sen i gymnasieskolan. Han menar att kompetensenbehövs mer och mer. Vi kan också se samhälletsutveckling där kompetensutvecklingen är viktig. Vikan se att av arbetstillfällena försvinner varje årför att ersättas där kunskapsökning måstetill.Det man kan se av och mode-raternas politik är att samhälle och kompetensutveck-ling går åt ett håll medan och mo-deraterna går åt ett helt annat håll. före-slår en gymnasieutbildning där man från början in-delar eleverna i två lag.Snart står vi inför skolavslutningar. harvi diskuterat hur vi ska komma till rätta med de eleversom inte uppnår kunskapsmålen. idéverkar vara att för vissa elever ska kunskapskravenoch kunskapsmålen sänkas för att få ut några siffroroch skapa en jämnare gymnasieutbildning.Jag skulle vilja fråga och TomasHögström hur det kommer sig att så hårthåller fast vid ett gammalt system som inte ger allamöjlighet till en bra utbildning.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag får börja med att rätta Centerpar-tiets företrädare i kammaren och göra klart för henneatt jobbar för mer av kompetensutveck-ling. Vi jobbar för en bättre skola som tar hänsyn tillindividens förutsättningar. Det gör däremot inte SofiaJonsson med de krav hon reser.Själva det system som är infört leder till ett A-och B-lag i meningen att du lyckas eller misslyckas idin gymnasieutbildning. Det är ett problem. I rapport efter rapport ser vi de effekterna.Låt oss då också konstatera att vi behöver mer avkompetensutveckling. Det är vi helt överens om. Vibehöver mer av individuell undervisning som tarhänsyn till att elever är olika. Då ska vi också utformasystemet utifrån den insikten. Då anser jag och Mode-rata samlingspartiet att t.ex. all yrkesorienterad ut-bildning inte behöver leda till högskolebehörighet. Visäger det bl.a. i det förslag till lärlingssystem som viskissar i vår reservation och redovisar i vår motion.Det handlar om att ge elever möjligheter att lyckas.Anf. 113 () replik:Fru talman! Det är precis det var inne på som det hela handlar om, nämligen attge elever möjligheter att lyckas. Då vill ,till skillnad från , utveckla skolan och deprogram som finns, så att möjligheterna kommereleverna till del. Vi vill utveckla en skola som ger allalika förutsättningar, inte olika där eleverna delas in iolika grupper, där man på förhand säger till elevernaatt de inte har möjlighet att nå kunskapsmålen och defår gå en annan typ av utbildning.Moderaternas medicin är just att dela upp, att visaatt det här är den rätta vägen för dem som kan litemer och det här är den inte så rätta vägen för demsom kan lite mindre.Vi kan se att i stort sett alla organisationer ochalla partier inser att vi måste förändra skolan, inser attomvärlden och samhället runt omkring förändras. Vimåste ge eleverna möjligheter att förändras i sammatakt. Hur kommer det sig då att i stortsett ensamma håller fast vid en så gammal princip?Anf. 114 () replik:Fru talman! Visst behöver skolan utvecklas. Detbygger också våra förslag på, just i syfte att nå deelever som misslyckas i den skola som bl.a.Centerpartiet har varit med om att utforma.Alla vill inte och är inte motiverade att läsa förhögskolebehörighet. Det är ett erkänt faktum. Om vidå sätter ribban så högt för den gruppen, så att vidärigenom omöjliggör för dem att lyckas i den gym-nasieskola vi anser att alla behöver, menar jag att denpolitik som står för har skapat det A-och B-lag som vi inte vill ha.Anf. 115 () re-plik:Fru talman! sade att människorär unika och olika. Jag delar den uppfattningen. Mensedan delar jag inte uppfattningen i någonting somhan sade.Jag skulle kunna stryka under vad sade. Jag delar uppfattningen att skolans utma-ning är att möta olikheterna och inte sortera ut. Ele-verna ska verkligen ges möjligheter att kunna lyckas.Vi har konstaterat att det inte är eleverna som miss-lyckas, utan det är skolan som misslyckas. Det är enväldig skillnad. Det är inte bara att eleverna ska lyck-as. De ska lyckas i ett arbetsliv. Tror att arbetsgivarna inom industrin vill att derasarbetstagare ska vara dåligt rustade när det gällerteoretiska kunskaper?Sedan var det frågan om den nya lärlingsutbild-ningen. antydde att det var be-klämmande att jag inte var tillräckligt öppen när detgällde hur utbildningen skulle se ut. Jag sade inte attjag inte hade någon uppfattning om lärlingsutbild-ningen , utan nya parametrar kommer attföras in för att vi ska få ett bättre underlag att utvär-dera. Eftersom frågan inte är slutdiskuterad vore detdumt av mig att säga någonting som jag sedan kanskemåste ta tillbaka. Jag skulle då sprida desinformation.Det är orsaken till varför jag inte berättade det jagvet.Anf. 116 () replik:Fru talman! Skolans utmaning är att lyckas medalla elever, det tycker självfallet jag också. Det ärskolans misslyckande när vi ser de resultat vi i dagser.Men jag vill påstå att leder gymna-sieutbildningen och de mål som är uppsatta, bl.a. omhögskolebehörighet, till en sortering i de som lyckasrespektive de som misslyckas. Det är ett faktum.Sedan måste vi också utforma den svenska utbild-ningspolitiken utifrån eleverna och elevernas situa-tion. Och måste vi väl ändå bejaka ett känt faktum,att alla inte är motiverade eller beredda att i det lägede är i t.ex. gymnasieskolan läsa för högskolebehö-righet. Det är ändå ett faktum.Just därför att politiska representanter, som Ag-neta , inte bejakar detta faktum har vi skapatett regelverk som just sorterar i den utsträckning somi dag sker, som leder till direkta misslyckanden. Jagtror visst att företagen vill ha kunniga anställda, nyut-examinerade elever från gymnasieskolan. Men detinnebär inte nödvändigtvis att alla företag, alla yr-kesområden och alla yrkesinriktningar har sammakrav, för det har de inte.Sedan - och det är ett känt faktum - har AgnetaLundberg erkänt att ni har vetat om att någonting varpå gång. Utskottet har behandlat lärlingsutbildning.Hon säger själv att det kommer besked, men att honinte vill tala om det eftersom hon inte vågar stå fördet. Och det kan ju hedra, i den meningen att hon gördet erkännandet. Men bristen är den brist på öppenhetsom finns hos socialdemokraterna.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Är det en tillfällighet att moderaternatycker att det är på yrkesförberedande program somdet ska vara en lägre nivå, och inte på de teoretiska?Det kan ju vara så att man inte är motiverad att läsasvenska även på samhällsprogrammet.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag tror att det finns en bred sam-stämmighet över de politiska gränserna om vissabaskrav när det gäller t.ex. gymnasieskolan. Vi äröverens när det gäller gymnasieskolan om vissabaskrav. Det utgår vi också från.Sedan innebär inte det med automatik att alla ut-bildningslinjer ska ge högskolebehörighet, och dethar jag redovisat.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag tycker att be-skriver situationen i gymnasiet på ett lite skevt sätt.Det är sant att det finns elever, en alltför stor gruppelever, som inte klarar av högskolebehörigheten idagsläget. Men vi vet också att den gruppen består avelever som har behov av särskilt stöd i grundskolanoch i gymnasiet. Det kan vara den stora gruppenelever med läs- och skrivsvårigheter. Det kan varaelever med invandrarbakgrund som ännu inte har fåttlära sig svenska språket tillräckligt väl. Det kan ocksåvara elever med sociala problem.Skolan har inte kunnat ge det stödet därför att visaknar lärarresurser. Jag har upprepat attdet framför allt gäller tillgången på specialpedagoger,som är för liten.Att i den situationen göra en markering och sägaatt vi måste sänka ribban och dela upp de här grup-perna så att en grupp inte ska få högskolebehörighettycker jag är att angripa problemet på ett lite felaktigtsätt, minst sagt.Vi ska naturligtvis se till att eleverna får det härstödet. Ribban ligger enligt vår uppfattning inte förhögt. Alla elever har full möjlighet att klara av dettaom de bara får det stöd de behöver.Det är också så att vi i det nya moderna utbild-ningssystemet har en högskola som inte alls bara skavara öppen för en liten elit som man sorterar ut igymnasiet. Tvärtom ska den vara öppen för storagrupper. När det gäller t.ex. lärlingsutbildningen, somTomas tog som exempel, är det väl själv-klart att man ska kunna gå en lärlingsutbildning medinriktning mot t.ex. fordonsteknik eller industripro-gram och sedan kunna gå vidare i t.ex. en lärarutbild-ning för att bli yrkeslärare inom sitt område. Själv-fallet ska det också kunna vara behörighetsgrundan-de.Anf. 120 () replik:Fru talman! Vi säger att lärlingsutbildning inteobligatoriskt ska leda till högskolebehörighet. Detutesluter ju inte att vi också har lärlingsutbildningarsom ger det. Det är en fråga om utformning.Problemet med det nuvarande systemet är just attdet de facto leder till den sortering som ni säger ervara motståndare till - lyckas eller inte, högskolebe-hörighet eller inte.