prot · GO0914 · 2000-10-18 00:00:00 — Det vill ni, till en viss del, men ni vill inte geparterna de verktyg som skulle behövas för att på ettbra sätt kunna bedriva ett jämställdhetsarbete lokalt.Ni vill inte förstärka jämställdhetslagen och utvidgaden också till den privata sektorn. Varför är lönedis-kriminering mer okej inom den privata sektorn äninom den offentliga?Anf. 71 () re-plik:Fru talman! I varje fall enligt de undersökningarsom vi har kunnat studera finns de största löneskill-naderna tyvärr inom den offentliga sektorn.När det gäller lagstiftningen om arbetstidsvärde-ring är det ingen hemlighet att vi har sagt att det ärbra att titta på detta. Det kan vara en möjlig väg. Menparterna är inte överens. , du och jag har suttit isamma rum och hört vitt skilda uppfattningar omvilka konsekvenser det här kommer att få. Då är detväl inte så konstigt om man följer en viss försiktig-hetsprincip, nämligen att först studera det här inomdet egna fögderiet. Fungerar det tar vi nästa kliv ochgår vidare.Följdfrågan till dig, , blir snarare: Om dethär nu går fel, om de som var negativa råkar få rättoch om det här innebär våldsamt stora kostnader ochmycket tid - till råga på allt innebär det kanske ocksåkonkurrensnackdelar gentemot annat land etc. - vadär då din reservplan? Och ännu värre: Säg att det härblir ekonomiskt kostsamt och att det inte fungerar ochheller inte leder till en förbättring i ett jämställdhet-sperspektiv. Då är det ju verkligen självmål. Är det såfarligt att börja med att utreda innan man kör medstordrift?Anf. 72 () replik:Fru talman! Nej, men frågan är redan utredd. Detfinns redan ett antal goda exempel på hur man bedri-ver en lönekartläggning såväl inom privat som inomoffentlig sektor. För oss socialdemokrater handlardetta med att inte bli diskriminerad i arbetslivet pågrund av kön i grund och botten om en mänskligrättighet - att slippa bli diskriminerad. Från de ut-gångspunkterna känns det svårt att säga att mänskligarättigheter bara gäller inom en liten del av samhället,inom den offentliga sektorn - inte inom den privatasektorn. Därför blir den här gränsdragningen väldigtspeciell.Vad händer om det går fel? Jag är helt övertygad om att det inte går fel.Skulle det visa sig att jag har fel och det verkligen gårfel får vi väl ta upp detta till behandling igen. Menjag är helt övertygad om att detta inte går fel. Detta ärett bra instrument. Vi har här en lag som ger verkty-gen.Ett problem med reservationär också att man inte riktigt fullt ut vill ge verktygen.Man säger att parterna inte är överens. Nej, arbetsgi-varna tycker inte att det här är bra. De har ju ettväldigt stort inflytande och ser att det här kan innebä-ra stora förändringar i lönesystemen. Det är jobbigtoch svårt och det kräver väldigt mycket. Men det ärockså så att den andra sidan av arbetsmarknaden seratt detta skulle kunna leda till bättre jämställdhetsla-gar och till att det blir bättre verktyg och bättre resur-ser för att driva på i jämställdhetsarbetet.Vad jag tror behövs är just en kraft ute lokalt. Defackliga organisationerna säger: Vi tar på oss detansvaret. Vi tar på oss att ägna kraft och arbete åt attförsöka driva fram jämställda löner. Ska vi då tackanej till det? Ska vi säga att de inte ska ges det ansva-ret och de verktygen? Jag tycker att det vore fel. Ut-skottets och propositionens förslag tycker jag är braförslag.Anf. 73 ()replik:Fru talman! Vi i kräver i ett antalmotioner en skärpning av jämställdhetslagstiftningen.Därför har vi ställt oss bakom lagförslaget i nu före-liggande betänkande.Jag har kanske inte några skarpa frågor till MartinNilsson. Snarare har jag några funderingar. Varförhar man inte tydligare redovisat modeller för detta?Jag vet att JämO har tagit fram modeller för att göraden här lönekartläggningen men det finns också andramodeller, t.ex. Ontariomodellen som vi har studerat iKanada.Jag är rädd för att en del av den oro som uttrycksfrån arbetsgivarna har kommit på grund av att det intefinns några tydliga idéer i samband med det här lag-förslaget, något som jag gärna hade sett. Varför finnsinte det med? Kanske skulle den frågan ställas tillministern. Samma frågeställning hade kunnat före-komma i samband med lagen om aktivitetsgaranti. ställs ju frågor ute på arbetsförmedlingarna omvad detta innebär. Jag har hört goda förslag i utskot-tet. Men varför finns inte sådant med i lagförslaget?Martin säger: Slå dig fri! Jag skulle hellrevilja säga att vi måste samarbeta oss fria. Kvinnor ochmän som har de här uppfattningarna måste samarbeta,inte bara slå utan också komma framåt på ett merpositivt sätt. Det handlar om ordvalet. , kan duförklara vad som menas? Själv tycker jag beträffandedetta med samarbete att alla goda krafter ska samver-ka. Vad tycker du, ?Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag börjar med den sista frågan, Jo,jag tycker att vi behöver samarbeta. Det behöver vimän och kvinnor göra för att gemensamt slå oss fria.Vi är ju alla fångar i den fälla som gamla strukturer,gamla värderingar och gamla mönster i samhället ger.Vi män är i mångt och mycket diskriminerade påfamiljesidan därför att vi får sämre kontakt med vårabarn och sämre delaktighet i det avseendet. Vi äroffer för de mönster som finns. Det är inte så att vi ärutan individuella val men mönstren ger oss ett ram-verk som är sådant att vi får svårare att komma i dennära kontakt med familjen som behövs. Kvinnor är,som större delen av diskussionen handlat om,fast i mönster, så vi behöver gemensamt arbeta på attbryta de mönster och strukturer som finns i samhället.Så långt håller jag med. Men just när det gällerstrukturerna behöver man slå sig fri. behöverman också vara lite brutalare.Varför är inte modeller med? Jag håller med där och skickar fråganvidare till . Men det är väl ocksåså att det rör sig om en avvägning här. Den diskus-sionen hade vi när det gällde detta med lika respekti-ve likvärdigt arbete. Hur tydligt ska det definieras?Hur tydligt ska det skrivas? Där finns fördelar i formav tydlighet men det finns också nackdelar i form avrisken att de här modellerna upplevs som direktiv - såhär ska det vara - som vi vill ge de lokalaparterna ett stort utrymme för inflytande över proces-sen. Det finns alltså både för- och nackdelar här menjag tror ändå att det är en hyfsad lösning som vi harkommit fram till.Anf. 75 ()replik:Fru talman! Jag hoppas att det blir på föreslagetsätt och att framtiden medverkar till att vi hittar bramodeller och lösningar så att vi kan genomföra denhär lönekartläggningen och få bukt med en del av deproblem som har uppstått.Ett annat område som inte precis varit uppe i de-batten är det område där lönerna skenar i väg och därdiskrimineringen är oerhört stor. Jag tänker på dennya IT-sektorn där manliga löner och arbetstider påmånga sätt ser fullständigt vansinniga ut. Kommerden här lagstiftningen att kunna hindra detta? Kom-mer vi att kunna hantera de problem som finns? Bådelönesättning och arbetstider är tydligen utan vett ochsans och måtta. Jag är orolig för den sektorn. Där harman inte heller lyckats i den SwIT-satsning som mangjorde med att kvinnor skulle delta till idet projektet. Det blev till slut . Det är tyvärr litetalande.Hur ser på dessa frågor?Anf. 76 () replik:Fru talman! För att fatta mig kort: Jag delar denoro som har på det här området.Vi får väl följa upp och se vad jämställdhetslagen kange på det här området. Det handlar också om andrafrågor. Precis som var inne påhandlar det om föräldraledighet, arbetstider och enrad andra sådana frågor. Det finns ett antal frågor somhandlar om den nya ekonomin och arbetsvillkoren iden sektorn som jag tror att vi får anledning att åter-komma till och studera närmare den närmaste tiden.Anf. 77 () replik:Fru talman! Trots de vänliga orden från MartinNilsson har jag en del frågor som jag anser måsteresas. säger här som utskottets tales-man att nu tar vi ett stort steg mot någonting nytt ochnågonting bra. Jag tror att vi får ha större anspråk påsteglängd när vi talar om reformer som skulle gynnaen ökad jämställdhet.Nu har socialdemokraterna haft till vana att utma-na strukturer, säger samme talesman, och vi ger ossminsann på kapitalistisk rovdrift. Är det därför sommiljardärerna just nu är skattebefriade?När det gäller andra frågor som hindrar jämställd-het har jag nämnt starta-eget-möjligheter för kvinnoratt nå chefsposition och få rättvisare löner. Beträffan-de det senare kommer statsrådet säkert meden del nyheter som gör att jag inte behöver ställa denfrågan till skulle bara vilka säga så här. Den snabbastväxande sektorn på arbetsmarknaden är tjänstesek-torn. Det är framför allt bemanningsföretag, ofta medkvinnlig ledning. Där finns det många hinder. Vi somär någorlunda minnesgoda minns hur den socialde-mokratiska regeringen och på80-talet lät släpa sådana kvinnor inför domstol därföratt sådant egentligen borde bara förbjudet. Det varkriminellt enligt den svenska tolkningen av den lag-stiftning som vi hade då.Jag tror alltså att det handlar om att ha mindre by-råkrati och ibland ett mera vänligt regelsystem ochockså en kostnadsbild som gör att vi undanröjer hind-ren för dessa tjänsteföretag, ofta mycket professio-nellt skötta med kollektivavtal och annat, så att kvin-nor får chans på manliga områden. Är socialdemokraterna beredda till en sådan öpp-ning?Anf. 78 () replik:Fru talman! Huruvida det är ett stort steg eller intekan väl diskutera med är uppenbart att åtminstone tyckeratt detta är ett stort steg, förvisso i fel riktning menändå.När det gäller kapitalistisk rovdrift tror jag attoavsett miljärder och skattesänkningar har socialde-mokratin och varit över-ens - jag är inte säker på att det gäller - om attdet är viktigt att ha en ekonomi och en offentlig eko-nomi som förmår att utjämna de skillnader som upp-står i en alltför oreglerad ekonomi. Det har vi i allafall varit överens om, och jag hoppas att vi fortfaran-de är det.Slutligen om tjänstesektorn: Jag har ingentingprincipiellt emot bemanningsföretag. Jag tror att dekan växa. Jag tror att tjänstesektorn rymmer storamöjligheter att växa. Det är viktigt att se till att denexpansionen sker på rättvisa och bra villkor. Det varlite av problemet när den borgerliga regeringensläppte fram bemanningsföretagen och privata arbets-förmedlingar att de här villkoren inte fanns. Vi hadeunder en situation där förhållandena ibemanningsföretagen inte var speciellt bra, där löne-villkoren inte var bra. Det blev en andra klassensarbetsmarknad. vill jag säga att mycket av dettahar rättats till, och vi har , precis som sade, bra kollektivavtal som ger rättigheter till enbra grundlön och garanterad lön. Då är det bra. Jagtycker att det finns en uppgift för dessa företag. Pro-blemet är att om man ska se till att tjänstesektorn skaväxa, och det ska den förvisso göra, ska den göra detpå rättvisa villkor och med samma spelregler som förandra delar av ekonomin. Där tycker jag att vi i daghar en bra situation.Sedan kan det finnas andra saker som behöver gö-ras för att tjänstesektorn ska växa, regelverket ochannat. Det har jag ingenting emot. Men det är viktigtatt se till att det är samma spelregler i tjänstesektornsom i den övriga ekonomin.Anf. 79 () replik:Fru talman! säger med en patetiskstämma att han inte har någonting emot bemannings-företagen. Att det gäller kvinnor vill han egentligeninte heller hindra. Men är det inte mycket av denobotfärdiges förhinder att säga att man naturligtvisinte ska hindra det. Men entusiasmen för att främjadet saknar jag fullständigt i senasteinlägg.Jag hann, fru talman, inte heller säga att det vikti-ga är, om vi släpper fram bemanningsföretagen itjänstesektorn, ofta kvinnligt ledda, att vi breddarskattebasen som gör att vi inte ska behöva avskedatiotusentals sjukvårdstjänstemän, såsom skedde påsocialdemokratiskt initiativ därför att skattebasen varför svag. Det var inte så att vi saknade arbete, det varatt det saknades pengar.Det viktigaste nu är att få hejd på den svarta ar-betsmarknad om växer fram därför vi har ett regel-system och en kostnadsbild som gör det särskilt svårtför dessa seriösa bemanningsföretag att växa ochväxa till en vit sektor. Som jag nämnde i mitt inläggförut är detta det stora problemet. Riksskattechefensäger så här: Det är på väg att bli ohanterligt. Tiotalsmiljarder undanhålls skatt därför att vi har en ordningsom gör att de inte kommer in i reguljära former.Därför tror jag att vi behöver få en förändring där.När det gäller satsningen på rättsfrågor, polis ochannat, säger att de verkligt storapengarna nu läggs in där. Vi måste komma ihåg attdet mesta av det ska gå till gamla obetalda skulder.Den bild vi nu har av rättsväsendet är att vi har ettantal justitieministrar som känt sig tvingade att avgå.Anf. 80 () replik:Fru talman! och jag har säkert olikaverklighetsbilder i ett antal frågor. Jag kan inte riktigtpåstå att jag ser den stora faran att skattebasen ochtillväxten av skattebasen just nu är det stora proble-met här i landet. Det är bara att konstatera att tillväx-ten i det här landet, tillväxten i tjänstesektorn, detsom gör att skattebasen växer, är oerhört stark. Det ärdet vi kan göra med politiken.Sedan kan jag dela farhågor på ettantal andra områden. Vad händer när ekonomin bliralltmer globaliserad? Vad innebär det för skattebaser-na ? Då är det viktigt att exempelvis ha skatte-baser som inte är så rörliga. Då är det svårt att varaföreträdare för ett parti som helt vill avskaffa fastig-hetsskatten, för att ta en fråga som ändå berör detta.Då får man ju problem med skattebaserna. Men det ärviktigt att se att tillväxten i detta land är mycket god,bland de bästa i världen. Det gynnar förutsättningarnaför kvinnor inom offentlig och privat sektor. Det är enföljd av den politik som faktiskt har förts.Anf. 81 ()replik:Fru talman! konstaterar i sitt in-ledningsanförande att är med, och visstär man med. Tittar vi på de yrkanden som redovisas ibetänkandet från förra allmänna motionstiden kan vimed glädje notera att en lång rad av våra yrkandenoch motioner tillgodoses i och med det beslut somkommer att fattas , dock inte alla. Vi ärinte överens om allt. V är inte överens om takten i attsamordna diskrimineringslagar, inte om hur högt viprioriterar att få till stånd en förändring när det gällerArbetsdomstolen, om införandet av grupptalan.Rent allmänt är det viktigt att vi siktarframåt och ställer oss frågan: Hur går vi vidare? Detär väl det man lite grann saknade i övrigt alldeles eminenta inlägg, en rad besked omhur vi går vidare. Bl.a. noterade jag att nogsamt undvek att nämna någonting om jäm-ställdhetslagen och utbildningsområdet trots att flerapartier, inte mindre än fyra, har reservationer i dennafråga. Det lyfte jag fram redan i mitt inledningsanfö-rande och ställde en fråga till ställer den också till : Var står nidär egentligen?Anf. 82 () replik:Fru talman! Låt mig säga att jag delar den pro-blembeskrivning som finns i många av motionernaoch reservationerna. Det är uppenbart att det finnsproblem även inom skolväsendet när det gäller sexu-ella trakasserier, våld osv. En del av de problemenhar vi löst genom att göra förändringar i högskoleför-ordningen, alltså när det gäller högre studier ochuniversitet. Jag tycker att vi ska skicka med frågan tillregeringen att överväga.Det finns anledning att fundera på vad man gör påskolans område, i gymnasieskolan och under de sena-re åren i . Vi ska skicka med regeringenden frågan för övervägande. Det är uppenbart attdessa problem finns där. I ärlighetens namn ska jagsäga att jag inte tror att jämställdhetslagen är rättforum för det. Den ska fortsätta vara en arbetsrättsliglag, som reglerar förutsättningarna i arbetslivet. Menvisst skulle det vara trevligt om vi lyckades enaskring en katalog för elevers rättigheter i skolan. Denborde rimligtvis också innehålla insatser mot sexuellatrakasserier, våld och diskriminering. Det är en tankeatt föra vidare. Jag tror att vi kan komma överens,bara vi kan hitta rätt forum.Anf. 83 ()replik:Fru talman! Jag tackar för det positiva beskedet.Jag tror inte att knuten ligger i hur man gör det, omdet ska ske inom jämställdhetslagens område eller omman kan lösa det på annat sätt. Det viktiga är att ävenstudenter ska omfattas av skyddet. Där har vi en vik-tig fråga att ta tag i inför framtiden.Jag vill avsluta med att lyfta fram Miljöpartietsbesked om hur man ställer sig till en uppföljning avturordningsreglerna, inte minst utifrån ett jämställd-hetsperspektiv. Det är ytterligare en punkt på listanför framtida insatser.Anf. 84 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är fascinerande att lyssna på de-batten, särskilt på . Jag skulle vilja in-stämma i mycket av det som har sagttill i sina replikskiften. Jag vill inled-ningsvis lyfta fram några saker.Man blir lite förundrad när talar omden nedvärdering av kvinnor som sker. Han talar ommisshandel av kvinnor, mord, kvinnor som är räddaoch inte vågar gå ut, kvinnor som drabbas av könsordi allt yngre åldrar m.m. Jag instämmer i att detta ärnågot att oroa sig över och fundera över hur man skalösa. Men vi kommer till helt olika slutsatser.Jag menar att det är ett resultat av ett samhällesom värderar kvinnor och män olika - ett samhällesom i grunden, i sina strukturer, har det inbyggt, ettsamhälle som måste bryta med det via lagstiftning,attitydförändringar och på annat sätt. till slutsatsen att vi ska ha fler poliser.En annan intressant kommentar från att parterna inte vill ha denna lag. I är parterna uppenbarligen arbetsgivarna, för detär de som inte vill. De fackliga organisationerna harapplåderat förslaget.Om vi väljer att se, kan vi se att kvinnor tjänarmindre, kvinnor jobbar mer, kvinnor avancerar mind-re, kvinnor har mindre makt. och Mode-raterna väljer att inte se de bakomliggande orsakerna.Han privatiserar det som egentligen är politiskt ochsäger ungefär så här: Individen kan välja, bara indivi-den försöker. Bara man håller sig framme och väljerkan man lyckas.Vad sägs om det här: Hej, här är jag, . Jaghar just valt att bli professor i fysik. Det kanske inteär riktigt så enkelt, kom ett mejl från en nybliven tvillingmammatill mitt jobb. Det står så här: Är det verkligen möjligtatt vi inte har kommit längre när det gällerjämställdhet? När jag aviserar att jag vill kommatillbaka efter föräldraledighet till min fasta tjänst -tillsatt med en nyanställd tjej, utan barn givetvis - fårjag på nåder komma tillbaka till en annan avdelningtill en tjänst som jag inte ens vet vadden går ut på. Det är inte konstigt att barnafödandetminskar så länge arbetsgivare har möjlighet att"omplacera" = frysa ut mammor som har för mångabarn. Med vänlig hälsning, problem belystes i Kalla fakta i . Jag frågar det en lag?Jag riktar frågan särskilt till den partikamrat till KentOlsson som heter , som har skrivit enmycket kort motion där han föreslår att man tar bortlagen.Behövs det en lag? Ja, uppenbarligen. Behöver la-gen förstärkas? Svaren kan man finna i följande fall.För två år sedan sökte en nyutbildad kvinnlig svetsareanställning på en mekanisk verkstad i . När honringde till företaget sade arbetsgivaren: Jag hör att duär kvinna. Då är det ingen idé att du söker.Hon vände sig till JämO, men JämO kunde ingetgöra då. Det fanns inget stöd i lagen.Om den lag som ligger på bord an-tas, ger det JämO vassare tänder. Om lagen antas kaningen arbetsgivare utan vidare avspisa en kvinnaredan i denna del av rekryteringsfasen.Behöver lagen skärpas, ? Ja, uppen-barligen.Fru talman! Låt mig ge fyra viktiga skäl för en nyjämställdhetslag.För det första är det en anpassning till EU:s lag-stiftning om könsdiskriminering. Våra svenska bevis-regler är inte i samklang med det s.k. bevisbördedi-rektivet. Vårt diskrimineringsförbud är för snävt. Ijämställdhetslagen skyddas inte de arbetssökandegenerellt mot könsdiskriminering i hela processen.Endast när ett anställningsbeslut fattats och den kla-gande kunnat bevisa att hon är bättre meriterad finnsett skydd mot diskriminering. Därför behövs det enskärpning.För det andra är det viktigt att anpassa lagen tillde andra diskrimineringslagarna. Flera av er har varitinne på det. Landets diskrimineringslagar kan inte haolika skyddsnivåer beroende på om diskrimineringenhar samband med kön, etnisk bakgrund, funktions-hinder eller sexuell läggning. diskrimine-ringslagar måste ha en enhetlig grundstruktur och geskydd på samma nivå. De måste gå att tillämpa sam-tidigt, eftersom flerfaldig diskriminering är en reali-tet. Därför behövs det en skärpning.För det tredje behöver vi effektivare regler för attfå bort osakliga löneskillnader på grund av kön. Lö-neskillnaderna mellan kvinnor och män har inteminskat, . De tenderar snarare att ökaenligt SCB:s statistik. De gällande reglerna om löne-kartläggning har uppfattats som otydliga. De fungerarinte tillfredsställande. blir det en öppenhet, somnågon av er var inne på. Det kommer att bli ett bättreinstrument för lönekartläggning. Därför behövs det enskärpning.För det fjärde utvecklas möjligheterna för defackliga organisationerna. Jag upprepar att de applå-derar lagen, vill ha den, talar och skriver för den. Depläderade för den under hearingen i utskottet. Denstärker de fackliga organisationernas möjligheter attse till att det aktiva jämställdhetsarbetet tas på allvarpå arbetsplatserna. Därför behövs det en skärpning.Den nya lagen präglas delvis av ett annat synsättän det som var typiskt för den gamla lagen. Könsdis-kriminering beskrivs inte längre i första hand som ettallmänt arbetsrättsligt problem utan som en kränkningav individens mänskliga rättigheter. Det får betydelsepå flera sätt. Rubriceringen mänskliga rättighetermedför att könsdiskriminering, liksom annan diskri-minering, definieras som ett problem vars lösning skaoch måste prioriteras både av lagstiftaren och arbets-marknadens parter.De juridiska lösningarna kan inte präglas avkompromisser och intresseavvägningar mellan par-terna på det sätt som är typiskt för många andra pro-blem som finns på arbetsmarknaden. Mänskliga rät-tigheter är odelbara. Individens rätt att inte bli dis-kriminerad måste respekteras.Det har varit en intressant debatt den här förmid-dagen. Jag vill gärna understryka att det är glädjandemed den breda uppslutning som finns i kammarenbakom regeringens förslag till en ny tydligare, skar-pare och effektivare jämställdhetslag. Jag noterar,precis som gjorde, att ett parti ställersig utanför.Det är ett parti som därmed signalerar följande tilllandets kvinnor: Fortsätt att förlora tusentals kronorvarje år. Hävda gärna din enskilda rätt, men känninget stöd i lagen. Blir du avspisad när du söker ettjobb? Sök ett till, ett till och ännu ett till. Kanskefinner du - som sade - en snällarearbetsgivare någonstans. Vi har, förstår du, varken tideller råd att sluta att diskriminera dig. Det blir förkrångligt, och det kostar för mycket.Det är det moderata budskapet till kvin-nor. Jag är väldigt glad över att ni är ensamma omdet. Jag vill gärna tacka alla andra partier för ett prin-cipiellt stöd, även om det finns en del reservationersom jag har lyssnat till.På ett par områden som ligger utanför själva lag-stiftningen finns det andra grupperingar och andraskiljelinjer. Jag ska ta upp några. Det handlar omkonkurrensutsättning av offentlig sektor. Där är detde klassiska grupperingarna igen. Det hävdas att dettaskulle gynna kvinnor. Löneskillnader på grund av könskulle vara mindre i den privata sektorn än i den of-fentliga. Sanningen är tvärtom. Det är alltså inget skälatt konkurrensutsätta offentlig sektor.Hushållsnära tjänster tas återigen upp. Vi har härhört att tjänstesektorn är den sektor som växer snab-bast. Det gäller inte minst städbranschen. svårt att få folk, säger de som driver sådanaföretag. Vad är då problemet? Rika människor köperredan tjänster. - låt dem göra det. Jag för-står inte varför ni ständigt återkommer till dennafråga.Möjligen förstod jag det när vi hade väldigt högarbetslöshet. Det skulle vara ett sättatt få in fler människor i ett relativt okvalificerat jobb,som det då betecknades som. är det inte så. har vi inte de människor som vi behöver till olikatyper av jobb.