prot · GO0947 · 2000-12-14 00:00:00 — Det allra tydligaste resultatet ärkraftigt ökade koldioxidutsläpp.Den tredje frågan löd: Gäller näringsutskottets ti-digare uttalanden angående och dess stra-tegiska roll i omställningen av det svenska energi-systemet?Jag ställde frågan om mot bakgrund avinte minst mycket tunga investeringar, nusenast i tysk brunkolskraft -.Man har tidigare investerat i polsk och tysk stenkolsamt finsk och tysk kärnkraft. Det har varit - vilketockså har redovisats inför utskottet - en viktig del iVattenfalls långsiktiga utvecklings- och investerings-plan.Jag vill upprepa mina tre frågor till Nils-GöranHolmqvist med speciell betoning på den sista. Ska vise agerande just som en del i omställ-ningsarbetet, eller är också detta bara tomma ord frånmajoriteten?Anf. 101 ()replik:Fru talman! Vi som står bakom omställningspro-grammet är mycket stolta över det som vi har åstad-kommit. Sedan är vi klart besvikna över att vi inte harnått ända fram, att vi inte kunde lägga fram ettförslag om att ska vara stängt till den 1juli 2001. Det är vi inte så nöjda med.Vattenfall är - och det sade jag också i mitt anfö-rande - en resurs i omställningsprogrammet. Vatten-fall ska jobba på den globala energimarknaden ochvara ett företag som är med och slåss bland alla andraföretag i den här branschen.Vi måste se som en resurs. Det kan intebara vara en nationell fråga. Vi svenskar måste ocksåse till att våra bolag jobbar och är med och slåss påden europeiska marknaden. Självfallet är det så. Detär också detta som nu har gjort. Vi kan intesitta här hemma i och titta på när utländskaintressenter köper upp svenska bolag. Vi måste ocksåjobba på den här marknaden.Därför är det mycket viktigt att det statliga ägan-det i består, inte att det - som säger - säljs ut och introduceras påbörsen. Det är ju och moderaternasrecept, men om säljs ut kommer vi intekunna finnas med på den avreglerade marknaden.Anf. 102 () replik:Fru talman! Det gör mig mycket bekymrad att enföreträdare för socialdemokraterna säger sig vara stoltöver resultatet av omställningsprogrammet när dettydligaste resultatet är kraftigt ökade koldioxidut-släpp. Jag trodde att vi här i kammaren skulle kunnaenas om att vi borde arbeta för att minska utsläppen.Jag trodde inte att jag skulle behöva höra deklaratio-ner om stolthet över ökade utsläpp.När det gäller menar jag att man måstevälja väg. Antingen låter vi vara ett kraft-fullt energibolag som agerar på kommersiella villkorsom andra bolag på energimarknaden eller ocksålåser vi det med politiska bojor och säger att bolagetska vara en strategisk aktör i omställningsprogram-met.Vad är roll i omställningsprogrammet?Jag menar att behöver vara ett starkt bolagsom jobbar internationellt i varje fall i norra det behöver det nu en bättre ägare än vad statenkan vara.Vilka är problemen på el- och energimarknadensom motiverar miljardrullning? Jag pekade i mittanförande på det som jag uppfattar som det starkasteargumentet, nämligen möjligheten att köpa politiskmakt. Det motiverar miljardrullningen.Vad anser vara det storaproblem som motiverar dessa förödda miljarder?Anf. 103 ()replik:Fru talman! och talaralltid om miljardrullning när vi diskuterar energi. Ibotten ligger 1980-års folkomröstning. Där sade majoritet av svenska folket: Vi ska se till attstänga kärnkraftverken. Det är det beslut som vi engång i tiden har fattat. Det är det vi nu genomför.Vi har inte köpt någon makt, utan vi har förhand-lat med våra samarbetspartier ochVänsterpartiet. Andra partier var också inbjudna attdelta i förhandlingarna. Men de ville inte vara medutan ställde sig vid sidan av. De hade andra utgångs-punkter för svensk energipolitik.Vad gäller , , kan jag baraåterupprepa det jag sade i mitt anförande och i mittförra replikskifte med . Det är strategisktviktigt att det finns ett statligt ägande i , ochVattenfall är strategiskt viktigt i samband med vårtomställningsarbete.Anf. 104 () replik:Fru talman! Stängningen av bygger påenergiöverenskommelsen . Den överens-kommelsen bygger i sin tur i allt väsentligt på folk-omröstningen , precis som Nils-GöranHolmqvist sade.Är det verkligen rimligt, ,att ett över beslut ska styra Sverigesenergipolitik , trots den oerhörda tekniska ut-veckling som skett ?Anf. 105 ()replik:Fru talman! Den här frågan har ställtvid varje tillfälle vi diskuterat energifrågan. Är detrimligt, och hur länge kan vi tänka oss att det finnsmed?Vi anser att det är rimligt att ett be-slut finns med i den här diskussionen. Vi har revideratvåra uppfattningar. Vi har tagit till oss den nya tekni-ken. Vi ser att det nu är möjligt att stänga ytterligareett kärnkraftverk.Vi har också sett till att ta bort som slut-datum, som tidigare regeringar har fattat beslut om.Hur hade det sett ut om vi hade haft det kvar? Dåhade vi inte haft kvar till det att all kärn-kraft skulle vara avvecklad i Sverige.Nu har vi bestämt oss att två kärnkraftverk skastängas. Vi har stängt det ena, och det andra skastängas, som vi samarbetspartier bedömer det, senastår 2003. Sedan ska de övriga kärnkraftverken av-vecklas i en jämnt takt.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag tycker för min del att om man ha-de tagit till sig det som har hänt i utvecklingen och iomvärlden hade man fattat ett helt motsatt beslut.Om man har tagit till sig informationen om vadsom har skett, varför kan man då inte avskaffa tanke-förbudet? Jag tycker att det är ett mycket märkligtinslag i en modern demokrati att man har ett s.k.tankeförbud.Skulle inte kunna säga häri dag: Visst skulle vi kunna tänka oss att ta bort det.Det är inte rimligt att ha kvar det, det inser också vi.Det vore att ta till sig utvecklingens framfart.Anf. 107 ()replik:Fru talman! Även den frågan har vi kommenterattidigare. Vi är inte beredda att ompröva detbeslutet, utan det ligger fast. Den lagstiftning vi harkring den frågan finns kvar. Jag har inga ytterligarekommentarer i frågan.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Jag ska försöka att fatta mig kort. Idet betänkande som vi nu behandlar skriver utskottetsmajoritet följande: Enligt utskottets uppfattning är detav största vikt att kärnkraftsavvecklingen kan genom-föras utan att den leder till oacceptabla effekter förmiljön.Jag har tidigare i mitt anförande konstaterat att ut-släppen av koldioxid med detta beslut som de trepartierna står bakom kommer att öka med 3-5 miljo-ner ton. Detta leder till att miljöskulden ökar med om året.Var går smärtgränsen för den kostnad som kanbetraktas som oacceptabel för socialdemokraternasdel?Anf. 109 ()replik:Fru talman! Visst ökar miljöutsläppen med detstängningsbeslut vi har. Men man ska ha klart för sigatt oavsett om vi stänger eller inte så kommer mil-jöutsläppen från dessa verk som finns på andra sidansjöar och hav att producera el även fortsättningsvis.Det är precis som sade. Utsläp-pen är internationella och globala. De kommer vi attfå in oavsett om vi säger att vi ska ha våra kärnkraft-verk kvar. Dessa verk kommer också fortsättningsvisatt producera el.Vattenfall har ett engagemang och går in i des-sa länder och köper upp verk. På det sättet ser manockså till att vi kanske förnyar den teknik som finnsså att vi inte får de utsläpp som sker från de kraftverksom finns i och som produceras i Danmark.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Jag tvingas konstatera att Nils-GöranHolmqvist har fel i detta avseende. Han säger att omvi inte gör någonting kommer dessa verk att tuffa ochgå i andra länder med de negativa miljöeffekter somföljer därav. Där har han fel.Vi vet att det är som jag sade i mitt anförande.Kolet fungerar som ett dragspel i de här samman-hangen. Om vi stänger av fungerande kärnkraftsre-aktorer kommer elproduktionen från kol att öka ochimporten kommer att öka till . Alternativtkommer exporten från till andra länder avsådant som inte leder till koldioxidutsläpp att minskagenom Socialdemokraternas, ochCenterns beslut.Jag konstaterar att Socialdemokraterna anser attdet är ett rimligt pris att betala att miljöskulden ökarmed och att utsläppen avkoldioxid ökar med , ochdetta får man ta. Det tycker jag är skrämmande, frutalman.Anf. 111 ()replik:Fru talman! När det gäller utsläppen vet vi intemed säkerhet att det blir de utsläpp som GöranHägglund nu redovisar. Det finns andra experter somsäger annat om hur stor andel av utsläppen det är.I de energisamtal vi har fört där vi har haft medexperter har det framgått att de tvistar. Är det ett parmiljarder ton som släpps ut? Det finns ingenting sombekräftar att det beror på att vi har stängt Barsebäck1. Det tvistar fortfarande våra experter om. De kaninte vederlägga att det är på det sättet. Det är ett tyck-ande i den här frågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas )AjourneringKammaren beslutade på förslag avandre vice talmannen att ajournera förhandlingar-na till då statsminister lämna information om toppmötet i ochdet svenska ordförandeskapet 2001.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.15 § Information från regeringen om toppmö-tet i och det svenska ordförandeskapet2001Anf. 112 Statsminister ():Fru talman! Toppmötet i dominerades av re-geringskonferensen om unionens institutioner. har avslutats framgångsrikt. Vi harnu en överenskommelse om ett nytt fördrag. Det är ennödvändig förutsättning för att nya medlemmar skakunna tas emot fr.o.m. slutet av 2002. Unionen stårstärkt inför utvidgningen. Jag vill gärna gratuleraordförandelandet till denna framgång. Påflera sätt stärker unionen sin förmåga att fatta beslutoch möta gemensamma utmaningar.Vi får en större flexibilitet i samarbetet. Grupperom minst åtta länder får möjlighet att gå före med ettfördjupat samarbete. Det kommer att vara nödvändigtmed många länder i samma union. Samarbetet ska ståöppet för alla. Det är bra. Målet måste vara att vi allagår framåt, även om några tar täten. har enhög välfärdsnivå och höga ambitioner. Vi kan självaha anledning att delta i eller initiera sådant samarbete.Den gemensamma utrikespolitiken förblir i alltväsentligt just gemensam, vilket varit Sve-riges ståndpunkt. En uppdelning i grupper inom dettaområde skulle försvaga unionen.Beslutsförmågan inom EU kommer att stärkas.Kvalificerad majoritet är som bekant redan i daggällande beslutsordning för det stora flertalet av för-dragens bestämmelser. Ungefär en tredjedel av deåterstående bestämmelserna förs nu till kvalificeradmajoritet. Det betyder bl.a. att unionsmedborgarnasfria rörlighet underlättas och att möjligheterna ökaratt agera effektivt på handelspolitikens område.Tyvärr nåddes endast små framsteg på asyl- ochmigrationsområdet där mer beslutskraft måste kommatill.Skattefrågor inom unionen, inklusive miljöskatter,ska även fortsättningsvis beslutas med enhällighet.Det är ingen tvekan om att vi behöver samordna poli-tiken för att begränsa klimatpåverkande utsläpp, menframstegen i arbetet med att förhindra illojalskattekonkurrens, t.ex. när det gäller kapitalbeskatt-ning, visar att man med politisk vilja kan skapa sam-ordning utan att det behöver inkräkta på den natio-nella beskattningsrätten.Även för familjefrågor inom civilrätten kvarstårenhällighet, vilket vi önskade.Sak samma gäller den besvärliga frågan om be-skattningen av ledamöterna av Europaparlamentet.Det var viktigt för att vi kunde enas omatt kommissionen kommer att ha en ledamot permedlemsland till dess att unionen utvidgas med ytter-ligare tolv länder. De fem stora länderna som hartvå ledamöter avstår en av dessa . Närunionen når 27 medlemmar ska ett enhälligt beslutfattas om en minskning av antalet kommissionärer.Då ska också ett system för en helt jämlik rotationfastställas. Det är en vettig kompromiss. kommerkandidatländerna inledningsvis att få en egen kom-missionär, och, vilket är mycket viktigt, de deltar idiskussionen om hur den framtida kommissionen skase ut och organiseras.Vi kom redan i överens om att de sto-ra länderna skulle kompenseras för förlusten av en avsina två kommissionärer. Det ligger också i vårt in-tresse att en inte alltför smal majoritet av befolkning-en står bakom besluten. Röstviktningen har änd-rats på ett sätt som ger en rimlig balans mellan störreoch mindre länder även efter utvidgningen. Ungefärsamma andel av befolkningen som måste stå bak-om ett beslut också i fortsättningen.Vi har en gemensam EU-position inför utvidg-ningsförhandlingarna om vilken röstvikt varje landbör ha. Det finns vissa riktlinjer för hur man ska be-stämma vilken andel av rösterna som ska krävas förbeslut efter varje utvidgning. För del innebärdet att vi får tio röster. Vår snedsits i förhållande tillnärmast större länder reduceras.En särskild deklaration antogs också om att enbred och omfattade debatt om unionens framtid måsteföras där alla intresserade och den europeiska all-mänheten kan delta. De svenska och belgiska ordfö-randegrupperna fick uppdraget att summera och före-slå former för en sådan diskussion med sikte på nästaregeringskonferens. Vi kommer att lämna en rapportom en sådan framtidsdebatt till toppmötet i nämner en del frågeställningar sombehöver diskuteras. Det gäller bl.a. fördelningen avkompetens mellan medlemsländerna och unionsni-vån, de nationella parlamentens roll i det framtidaEU-samarbetet och hur fördraget kan förenklas.Kandidatländerna ska erbjudas att delta i fram-tidsdebatten fullt ut. Det allra viktigaste är att dekla-rationen klart säger att den fortsatta framtidsdebattenoch nästa regeringskonferens inte får komma i vägenför utvidgningen. Det är ett tydligt och lugnandebesked för kandidatländerna.Toppmötet nådde en del andra viktiga resultat.Det godkände en socialpolitisk dag-ordning för unionen. Den markerar ytterligare ett stegi EU:s utveckling bort från ett renodlat ekonomisktsamarbete till en bredare dagordning. I dagordningenframhölls social välfärdspolitik som en produktivfaktor som stimulerar sysselsättning och tillväxt. Denöppnar också för att vi vid toppmötet i imars kan inleda diskussionen om den demografiskautmaning med allt äldre befolkningar som unionenstår inför. Det gäller bl.a. pensionssystemens finansi-ella uthållighet och frågan om hur vi skapar bättreförutsättningar för att kombinera familj och arbete.Vi avslutade arbetet med att ta fram en grundkon-struktion för hur EU ska hantera kriser. Vi går in ien fas där EU skaffar sig en egen grund-läggande krishanteringsförmåga där militära instru-ment kompletteras av förmågan att hantera även ci-vila kriser och att förebygga konflikter.Kommissionen presenterade ett nytt paket för attstärka sjösäkerheten. Det rådde allmän uppslutningom att unionen måste påskynda sina ansträngningarpå detta område.Livsmedelssäkerheten och de åtgärder jordbruks-ministrarna enats om gällande BSE, galna ko-sjukan,diskuterades. Åtgärderna välkomnades, och kommis-sionen gavs kompletterande uppdrag.På miljösidan riktades en stark uppmaning till attåteruppta förhandlingarna om klimatkonventionen.På migrationsområdet manades till snabb behand-ling av det förslag som avser människohandel ochgemensamma asylprocedurer.Fru talman! Detta är en del av det arv vi tar överfrån . Då tar det svenskaordförandeskapet i den europeiska unionen vid. Un-der ska den verka ihela unionens intresse och för alla unionens medbor-gare. ska leda samarbetet och driva EU:sarbete framåt. ska också vara unionens röstgentemot kandidatländer och i internationella forum.Sverige kommer på ett helt nytt sätt att stå i centrumav den internationella politiska arenan.EU är inget statiskt. Det är en union i ständig för-ändring. EU är en union av aktiva välfärdsstater.Den inre marknaden är i princip genomförd. Valutau-nionen växer successivt fram. Arbetet domineras avfrågor som direkt rör medborgarna. Arbetslöshetsbe-kämpning, öppenhet, sociala frågor, arbetslivs- ochmiljöfrågor är frågor som arbetat aktivt medsedan vi blev medlemmar i svenska ordförandeskapet i EU kommer i etthistoriskt skede i EU som präglas avstora förändringar. EU ska välkomna ett stort antalnya medlemsländer, och samarbetet ska utvecklas såatt det blir funktionellt också i ett väsentligt störreEU. Målet om full sysselsättning ska nås i hela Euro-pa. Miljöförstöringen ska hejdas. Ett alltmer globali-serat kapital ska hanteras. Den demografiska utveck-lingen ska mötas utan sänkta ambitioner för trygghetoch välfärd. Kampen mot främlingsfientlighet, inter-nationell brottslighet och människohandel ska intensi-fieras.I samtliga dessa frågor finns ett starkt svenskt en-gagemang både bland folkvalda och bland medborga-re. Tre av dessa områden kommer att prioriteras sär-skilt av det svenska ordförandeskapet: utvidgningen,sysselsättningen och miljön. Det är tre omfattandepolitikområden, vart och ett med avgörande betydelseför hur framtiden kommer att gestalta sig för Europasmedborgare.Först utvidgningen. Ingen fråga är så avgörandeför EU:s framtid och för utvecklingen i somvälkomnandet av nya medlemmar i unionen. Dethandlar om vår möjlighet att befästa grunden för fred,frihet, demokrati och välstånd i . Det är enhistorisk chans som med det slut ochjärnridåns fall öppnar sig för dagens generationer.Regeringskonferensen har slutförts och förberedel-serna är vidtagna. Stora framsteg har gjorts i kandi-datländerna. Mycket arbete återstår innan utvidgning-en blir verklighet, men möjligheten finns nu att väl-komna nya medlemsländer fr.o.m. slutet av 2002.Kandidatländerna måste fortsätta att med kraftgenomföra reformer för att uppfylla villkoren förmedlemskap. Medlemsländerna måste konstruktivtbidra till att förhandlingarna förs framåt. Kommissio-nen måste underlätta processen. Gemensamt måste vialla sträva efter att utvidgningen kan ske med starktstöd bland unionens medborgare.Under det första halvåret 2001 kommer utvidg-ningsprocessen att gå in i en fas av konkreta förhand-lingar inom många svåra områden. målsätt-ning är att försöka bana väg för ett politiskt genom-brott i förhandlingarna under vårt ordförandeskap.För oss som lever i norra är utvidgningennära och påtaglig. EU växer österut och norrut in ivårt närområde. Vi vet att har po-tentialen att bli en av världens snabbast växande regi-oner under detta decennium. Nya och gamla EU-medlemmar, nya och gamla demokratier kommer attdela ansvaret för att ta vara på möjligheterna i dennadynamiska och växande region.Utvidgningen är en av de viktigaste processerna ivår generation, en av de viktigaste processerna som vikommer att ha förtroendet att hantera. Vi är i färdmed att slutföra det historiska skeende som äntligensätter stopp för uppdelningen av i öst och västoch skapar fred, bestående fred i . Det är endröm vi närt . Det är med ödmjukhet, stolthetoch stark vilja som den ser på sinmöjlighet att bidra i det arbetet.Så den andra uppgiften, sysselsättningen. I densvenska debatten har både det nationella målet om atthalvera den öppna arbetslösheten till och ambi-tionen att göra EU till en sysselsättningsunion längehånats.I dag har vi halverat den öppna arbetslösheten.Full sysselsättning är ett övergripande ekonomisktoch socialt mål för EU. EU är en sysselsättningsuniondär fler får jobb och arbetslösheten sjunker. Det är enframgång för socialdemokratin i och Europa.Men fortfarande går drygt 15 miljoner människori utan jobb. Arbetslösheten är ett gigantisktslöseri med ekonomiska resurser och, än värre, medmänniskors kunskap och ambitioner. I arbetslöshetensoch vanmaktens spår växer sig antidemokratiskakrafter starkare i hela . Vi måste bryta arbets-lösheten och vi måste göra det i samarbete över na-tionsgränserna.Ingenting är viktigare för individens utvecklingoch frihet än att ha ett jobb och en egen försörjning.Ingenting är viktigare för demokratin och jämlikhetenän arbete åt alla. En union som inte tar arbetslöshetenpå allvar kan aldrig vara den medborgarnas union vivill se. Vägen till full sysselsättning går över ekono-miska reformer, utvecklad social trygghet och stärktvälfärd. Med satsningar på utbildning, forskning, nyteknik, miljöinvesteringar och jämställdhet ska EU utvecklas till världens mest konkurrenskraftigaoch kunskapsintensiva ekonomi.Nu utvecklas en ny samarbetsmodell kring syssel-sättning och tillväxt där mål och initiativ utarbetasgemensamt och där jämförelser sätts i system. Degemensamma målen ska leda till nationella åtgärderoch till mätbara resultat i medlemsländerna. Vidtoppmötet i görs en första avstäm-ning, och vägen för det fortsatta arbetet ska stakas ut.Vi har inte råd vare sig mänskligt eller ekono-miskt med att stora grupper står utanför den europeis-ka arbetsmarknaden. kommer därför att taupp kampen mot alla former av diskriminering påarbetsmarknaden. Vi kommer aktivt att verka förökad jämställdhet och social trygghet, bättre arbets-miljö och stärkta rättigheter för löntagarna. Jäm-ställdheten ska genomsyra allt EU-samarbete.I dag är jämställdhet en modern strategi för till-växt. Familjepolitik och välfärdspolitik, jämställdhet-sarbete och sysselsättningsåtgärder måste samverka.Det är särskilt viktigt mot bakgrund av den demogra-fiska utvecklingen. Vi har ett mål om ökadsysselsättningsgrad i medlemsländerna, vilket inteminst gäller unionens kvinnor. För att säkra EU:stillväxt och EU-medborgarnas välfärd i framtidenmåste målet nås.Så det tredje området, miljön. De stora miljöhotenkan inte avvärjas utan ett aktivt internationellt samar-bete. EU-samarbetet på miljöområdet måste fördju-pas. Vi måste utgå från en helhetssyn på politiken. Vivill att EU går före och visar vägen mot en utvecklingdär ekologiska, ekonomiska och sociala hänsyn sam-verkar och förstärker varandra. En strategi för an-passning av EU:s politik till en långsiktigt hållbarutveckling ska antas vid rådets möte i Göteborg.Miljöhänsyn måste integreras i samtliga EU:s samar-betsområden.Behandlingen av EU:s sjätte miljöhandlingspro-gram måste föras framåt. Programmet ska gälla dekommande tio åren och bör inriktas på tydliga och välmotiverade miljömål och miljöindikatorer. Det bör bliett av fundamenten i den övergripande strategin förhållbar utveckling.Klimatfrågan är en central fråga på EU:s dagord-ning och kommer att ges fortsatt hög prioritet. Densnabbt växande kemikaliemarknaden måste uppmärk-sammas. kommer att verka för att enighetuppnås kring en ny kemikaliestrategi där försiktig-hetsprincipen är en viktig utgångspunkt.Med kretsloppstänkande och utnyttjande av nyaforskningsrön och ny teknik är det fullt möjligtatt bruka jordens resurser utan att förbruka dem. Ut-vecklingen av ny resurssnål teknik öppnar samtidigtunika möjligheter för ekonomisk tillväxt på nyamarknader. Det är möjligheter vi måste ta till vara.Miljöfrågorna rymmer en djup moralisk dimen-sion. Vi lånar jorden av våra barn och barnbarn.Kommande generationer har samma rätt som vi till enjord där vattnet går att dricka och räcker till alla,jorden ger skörd, djur- och växtlivet är rikt, luften ärfrisk och solen är en livgivande kraft. Vår generationsuppdrag är att lämna efter oss ett där de storamiljöproblemen är lösta.Fru talman! Det vi kallar EU bildades engång för att göra krig omöjliga på den europeiskakontinenten. Alldeles så har det inte blivit. Konflikterförekommer alltjämt i och i dess närhet. Ar-betet med att utveckla EU:s förmåga när det gällerkrishantering och konfliktförebyggande åtgärder ärdärför mycket viktigt. EU har unika möjligheter attspela en central roll på detta område. Det förtjänar attpåpekas att det var de alliansfria länderna ochSverige som pekade på detta för . Vikommer under vårt ordförandeskap särskilt att arbetamed att utveckla EU:s förmåga till civil kristhante-ring, att se till att den militära förmågan blir operativoch redo att vid behov sättas in samt att utvecklasamarbetet mellan EU och FN.Samarbetet mellan och är centraltför säkerhet och utveckling. Därför kommerdet att ges en framträdande plats under ordförande-skapet. Vi kommer att ägna särskild uppmärksamhetåt samarbetet kring miljöfrågor, organiserad brotts-lighet samt situationen i Kaliningradområdet.Utvecklingen på och i kom-mer också att ägnas stor uppmärksamhet, liksomsituationen på den koreanska halvön.