prot · GN0959 · 2000-02-02 00:00:00 — Bakgrunden tillmotionen kan fråga motionären om.Detta är en bransch där det så uppenbart pågår enväldig massa fusk. Går det att komma åt detta, såtycker jag att vi ska göra det. Det är en konsument-fråga så god som någon.Anf. 99 () replik:Fru talman! Enligt det förslag om elektroniskhandel som vi vill att regeringen ska arbeta för inomEU ska konsumenten överallt ha rätt att hävda sittlands konsumentlag om en näringsidkare på sin hem-sida utelämnar vilken konsumentlag som gäller. Vitycker att möjligheten borde finnas att tala om att detär just det egna hemlandets konsumentlag som gäller.När det gäller frågan om en stor starköl ser jag litegrann en fara i om det är en ny princip att lagutskottetska ta upp sådana frågor för tillkännagivande. Vi talaralltså om en stor starköl som innehåller ett visst antalcentiliter. Det kan finnas många sådana här saker ute isamhället som man skulle kunna vilja definiera ochdå blir det en lagutskottsfråga.Anf. 100 () replik:Fru talman! När det gäller de regler som ska gällaför distanshandeln har och jag uppen-barligen inte samma uppfattning, vilket har framgått.Dessa frågor finns naturligtvis med och diskuteras ikommittén.Javisst, det kan hända att det finns fler frågor, typden om stor starköl, men i andra länder går det att talaom precis hur mycket en viss mängd är. Varför skulledet då inte gå att göra det i ? Det förstår jaginte riktigt. Det är ett område där det pågår väldigtmycket fusk, och fusk ska vi beivra, tycker jag.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag vill bara lämna några argumentmed anledning av att jag har reserverat mig när detgäller lokal konsumentverksamhet.Centern står ju bakom det konsumentpolitiskaprogrammet , som jag tycker är ett mycketbra program. Men ingenting är ju så bra att det integår att göra bättre. Det som har hänt göratt det är än mer angeläget att ha konsumentvägled-ningen tillgängligare än vad den är och att ocksårikta den till de svaga grupperna.När det gäller reservation 6, om kreditprövning,har vi sett hur utvecklingen har varit i takt med attmänniskor har fått sämre ekonomi, så här släpar viefter. Det är ju hjälp till självhjälp att i ett förebyg-gande syfte försöka få in att det ska göras en kredit-prövning vid samtliga låneansökningar.Anf. 102 () replik:Fru talman! Vi ligger i så fall lite före i förhållan-de till om vi skulle ha bifallit krav , eftersom detta arbete pågår för fullt. Det ska varaklart . Vi utreder frågan, och jag lovaratt den bevakas från många olika håll.Anf. 103 () replik:Fru talman! Jag får tacka för det.Anf. 104 ():Fru talman! Jag ska inte uppta kammarens tid medatt kommentera samtliga reservationer, för det harKarin på ett, som vanligt, mycket föredömligtsätt redan gjort.Jag kan i alla fall konstatera att har förstått eller inte vill förstå att den fria rörlig-heten av varor och tjänster kräver ett starkt konsu-mentskydd.Berit tycker tydligen att man enbart skaförlita sig på marknadskrafterna och frivilliga organi-sationer - under förutsättning att organisationernainte har någon som helst koppling till arbetarrörelsen.Jag anmälde mig till den här debatten egentligenmest för att tacka utskottsmajoriteten, alltså Social-demokraterna, , för detstöd som jag har fått för min motion om standardreg-ler för stor stark. säger att det härär ett hån mot det demokratiska systemet. Jag fårnaturligtvis ha respekt för att , somföreträder ett konservativt parti, har svårt att tänkanytt och därför inte har förstått innebörden i den härmotionen.Sedan har också talat med sinagoda vänner, och de har fått ett gott skratt. Vi vet allaatt ett gott skratt förlänger livet, så jag uppskattar attmin motion har bidragit till att förlänga livet på BeritAdolfssons vänner.Berit säger också att det här kan varaen gratifikation för gott uppförande. Då vill jag barasäga som en kommentar att det tycker jag är ett häp-nadsväckande påstående.Jag kan säga något om bakgrunden till min mo-tion. har frågat mig varför en sådan härmotion om standardregler på en stor stark har väckts.Är det ett stort tryck på det här? Jag har upptäckt ettfenomen. Var jag än går någonstans, var jag än befin-ner mig i landet, på så gott som varenda ort och påalla restauranger och pubar så finns det skyltar medstor stark. Ett annat nytt fenomen är alla de ölfestiva-ler som finns i vartenda samhälle och som pågårunder , eller , sommartid.Det är alltså så att stor stark har blivit ett begrepp.Numera är det också en lockvara. Men handen påhjärtat alla här i kammaren: Vet ni hur många centi-liter en stor stark egentligen innehåller?Enligt en av kvällstidningarna kan det varieramellan 37 och . Det gäller i alla fallStockholm, där de hade undersökt saken. Det är enväldigt stor spännvidd. Därför menar jag att det kanvara ett fullt rimligt krav att jag som konsument redanpå förhand vet vad det är jag betalar för.Det är så som har sagt här att det fö-rekommer oerhört mycket fusk i den här branschen.Vi vet alla att det har förekommit, och fortfarandeförekommer på i alla fall mindre seriösa ställen serverar kunden en liten svag i stället för en storstark. Ett sådant lurendrejeri är naturligtvis inte tillå-tet, för enligt svenska skatteregler ska en starköl in-nehålla alkohol. Där finns det alltså ettregelsystem.Däremot kan "stor" uppenbarligen betyda hur storeller liten som helst. Beteckningen "stor" är ju ensubjektiv upplevelse. För att ölen ska vara stor måsteman relatera detta till något. Man kan väl relatera dettill en 33-centiliters burk eller flaska eller till en 45-centiliters burk. Jag vet inte, men beteckningen "stor"måste alltså relateras till något.Sedan är det så att när man är i och be-ställer en pint så vet man att man får ,varken mer eller mindre. En pint är ju ett mått, tillskillnad från en stor stark, som inte är ett mått. Men iEngland vet man i alla fall vad man får för pengarna.Avslutningsvis kan jag säga till attjag faktiskt har fått positiva reaktioner från enskildakrögare. Jag har också fått positiva reaktioner frånallmänheten. återstår det att se om det går attinföra standardregler och hur dessa i så fall skullekunna se ut. Där är det självklar att branschen måstevara involverad. Allt annat vore uteslutet som jag serdet.Till sist vill jag yrka bifall till hemställan i lagut-skottets betänkande i dess helhet.Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag vill tacka förmöjligheten att roa mina vänner. Det var inte så illamenat. Om blev sårad ber jag omursäkt.Jag vet inte om man är så osäker när man drickeröl. Är man osäker kan man begära en flaska. Då vetman hur starkt och hur stort det är. Jag vet inte om detgår att mäta på plats, men om man får ett för stortglas med för lite i tycker jag gott att man kan säga till.Det är det jag tänker på när man är en stark konsu-ment. Man ska våga säga detta även på en bullrigpub.Ett glas vatten är inte heller definierat. Det är inteså ofta som man dricker vatten på en pub, men mankanske skulle skriva en likadan motion om detta. Närdet gäller pint så kan det ju finnas möjlighet att ocksåhär sälja detta mått. Är man inte nöjd med det somserveras på restaurangen kanske man kan få dem attändra sig genom att tala om att man egentligen villveta hur många centiliter vätska det är och hur starktdet är.På så vis finns det både regler i lagstiftningen ochmöjligheter att kräva rätt i en köpsituation för kun-den.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Nej, , jag är inte ettdugg sårad. Jag är väldigt smickrad över att jag harkunnat roa vänner. Sårad är jagdefinitivt inte.Jag måste naturligtvis ha respekt för dem som intehar stått bakom det här tillkännagivandet. Frågan ärju alldeles ny. Ni har förmodligen inte tänkt igenomdet här. Då har ni lite svårt att ta till er det meddet-samma. Men faktum är ju att en stor stark är ett nyttbegrepp som har kommit in i svensk restaurang-bransch.Berit nämnde att om det är så att manfår för lite i ett stort glas kan man säga till. Problemetsom jag ser det är att om jag beställer en stor starkkan glaset vara i princip hur litet som helst, men detbetecknas ändå som en stor stark. Det kunde ändåfinnas ett visst värde i att man såg över om det går attinföra standardregler. Det är väl jättebra också om detkommer utländska turister. Då vet de vad en stor starkinnehåller. Man vet vad man får för pengarna.Jag undrar ju om också tycker attdet olämpligt att man t.ex. på tandkrämstuberna dek-larerar innehållet. På min tandkrämstub står det 45milliliter. Det är för att jag ska kunna veta vad jagbetalar för, alltså innehållet relaterat till priset.Anf. 107 () replik:Fru talman! Min kritik gäller inte så mycket justdet här samhällsproblemet. Jag menar att det här skaman kunna sköta inom branscherna. sade själv att många är inne på det. Naturligtvisska man inte uppmuntra olagligheter, det håller jagförstås med om.När det gäller tandkrämstuber är det ju i köpsitua-tionen som man tittar. Det håller jag med om. Mensom sagt, att tandkrämstuber ska föras upp till riksda-gens bedömande tycker jag inte heller är särskilt bra.Där kan man prata med producenter och affärsidkareså att man får det vad man vill ha. Det tycker jag skulle kunna göra i det här fallet också.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Ja, nu råkade jag leda in det här påtandkräm. Det är ju sådant som redan harbestämt. Vi har ju fattat ett beslut om att man skainnehållsdeklarera varorna på förpackningarna.Det är i alla fall roligt att delarmin uppfattning om att allt fusk ska beivras. Tyvärr ärdet ju så i restaurangbranschen att det förekommeralldeles för mycket fusk. Men det är bra att vi då harnågot att kämpa för gemensamt.Anf. 109 () replik:Fru talman! har ju sagt här atthon har sett den här problematiken på många ställen.Själv är jag nykterist, så jag har inte sett den så väl-digt mycket. Det jag har funderat på i det här är vargränsdragningen går mellan vad lagutskottet ska taupp och besluta om och branschernas ansvar.Ta detta med ett glas. Vad är t.ex. ett glas om manska börja definiera det också. Vi kan ta ett banaltexempel, som kanske går lite väl långt och som kan-ske är på banannivå om man ser till de här Europafrå-gorna. gick jag in i en butik, och därstod det: Tre bananer för . Jag tittade på dessabananer. Det stod ingen vikt på dem. Jag tittade pådem. Jag tyckte att det var ett skäligt pris med 10 krför de stora bananerna. Men bananer har olika storle-kar.Nu drar jag det här till den yttersta gränsen, mendet är detta jag menar: Någonstans finns det en gränsför vad lagutskottet bör hantera.Anf. 110 () re-plik:Fru talman! Det är klart att det finns en gräns.Men är det så att vi är en lagstiftande församling,och det är då som avgör om vi ska ha någraregler eller inte. Så enkelt tycker jag att det är.Häromveckan tog jag fram en gammal kokbokdärför att jag skulle göra en sockerkaka. Då stod detatt jag skulle använda två koppar socker. Då fundera-de jag på hur mycket en kopp är. Men jag har inte föravsikt att väcka en motion om att man ska reglera hurstor en kopp ska vara. I fråga om det kan vara fullständigt lugn.Sedan tycker jag att det som harvarit utsatt för är ett oskick, nämligen att tre bananerkostar . Enligt min uppfattning är det kiloprissom ska anges. Det är ju olika storlekar på bananerockså. Men det är ändå roligt att det blir en debatt omde konsumentpolitiska frågorna även om jag natur-ligtvis inser att standardregler för stor stark inte kan-ske är den absolut viktigaste konsumentpolitiskafrågan. Men jag tycker trots allt att den har en vissdignitet, eftersom det är ett helt nytt begrepp som hartillkommit. Det är ungefär som Internethandeln somnyligen diskuterades.Anf. 111 ():Fru talman! Jag får börja med att fortsätta dennaöldiskussion. Jag har för mig att när det gäller bana-ner och när det gäller frukt och grönsaker generelltmåste man ange kilopris. Därmed kan konsumentenha en vägledning och göra en jämförelse och agerasom en medveten konsument. När det gäller öl så ärdet inte så att man vet vad en stor stark innehåller.Man har inget literpris som man kan jämföra med.Därför får konsumenten inte samma information.Branschen har haft tid på sig att ta upp den här fråganoch göra någonting av den men har inte gjort det. Jagtycker därför att lagutskottet kan fatta beslut som göratt man underlättar för konsumenten att fatta medvet-na beslut.Det som jag tänkte ta upp handlar lite grann omkonsumenter och medvetna beslut utifrån ett miljö-perspektiv. De konsumtionsmönster som vi har i dagär inte hållbara ur miljösynpunkt. Vi konsumerar i alldeles för mycket, och vi förstör mil-jön alldeles för mycket. Tio jordklot till är vad somskulle behövas om alla människor i världen skulleleva som vi gör i och skulle konsumera somvi gör i . Då skulle det krävas tio jordklot tillom vi skulle leva ekologiskt hållbart.En halv miljard människor kan långsiktigt leva påden materiella nivå som vi svenskar betraktarsom en mänsklig rättighet, den materiella nivå somman också gärna vill höja ytterligare.Vi kan på olika sätt påverka att konsumtionenminskar energiförbrukningen, att resursförbrukningenminskar, att vi inte har kemikalier i som förstör vårhälsa eller som bidrar ytterligare till miljöförstöring.Jorden, mänskligheten, växthusskiktet, jordarna ochhaven som är grunden för mänsklig överlevnad tålnämligen inte mer. Vi har klimatförändringarsom bidrar till ett klimat där vi får fler stormar ochorkaner, ett mer extremt klimat som påverkar männi-skan på grund av att vi har höjt temperaturen på vårjord. Och detta är inte hållbart. Det kommer att kostamänskligheten väldigt mycket, i liv men också i enhotad framtid. Och det leder till att detfinns krig som beror på kampen om naturresurser,kampen om rent vatten och kampen om jordbruks-mark så att man kan försörja sig.Fattigdomen i världen har allt oftare sin rot i mil-jöförstöring, i utarmade matjordar, i skövlade skogaroch i fiskevatten som har mindre fisk. Miljöhotenväxer i världen, och de spär på fattigdomen ytterliga-re, och det är en ond spiral. konsumerarungefär 1,2 miljarder människor, vi i , andraeuropéer, nordamerikaner, japaner och en växandemedelklass i utvecklingsländerna, på ett sätt som inteär ekologiskt hållbart och som inte heller är socialträttvist eller solidariskt i världen.Vi måste ändra på våra konsumtionsmönster här iSverige. Det finns olika sätt att jobba med detta. Bl.a.handlar det om att man som konsument kan varamedveten och agera medvetet i sina val, att man kanköpa produkter för vilka man vet att det krävs enlägre energiförbrukning och för vilka man vet att detinte har använts kemikalier i jordbruket. Det handlarom att man som konsument kan få information omden miljöförstöring som produkter har bidragit tilloch därmed kan välja produkter som är miljövänliga-re.I detta sammanhang finns det fortfarande väldigtmycket att göra för att ge konsumenterna möjlighetenatt göra detta medvetna val. Vi har inte tillräck-ligt med information om de varor som vi köper. Menkonsumentpolitik är också ekonomisk politik. Kon-sumentpolitik är också skattepolitik. När t.ex. Social-demokraterna, i enlig-het med krav har höjt en del miljöskatterbidrar det till mer ekologiska konsumtionsmönster.När vi höjer skatten på hushållsel bidrar vi till attmänniskor spar el. skulle vi i bara ge-nom att spara och genom att använda energisnålalampor, genom att inte sätta soffan framför elementetoch genom att damma bakom kylskåpet kunna spara40 % av den energi som hushållen förbrukar, och viskulle kunna göra en jätteinsats. Men för detta behö-ver vi både kunskap och ekonomiska styrmedel. Där-för är det av vikt att vi ser att konsumentpolitik häng-er ihop med den ekonomiska politiken, att vi gör detmer lönsamt att leva miljövänligt och att vi gör detmindre lönsamt att vara miljöbov. Detta är något somär oerhört viktigt. Vi anser att målen för konsument-politiken inte är tillräckligt tydliga och inte tarupp miljöfrågorna på det sätt som vi skulle vilja ellertar upp frågan om det solidariska rättviseperspektiveti världen.Sedan vill jag också lite grann kommentera detsvenska arbetet med konsumentfrågor i EU. Vi anseratt miljöhänsynen och hälsohänsynen till konsumen-terna måste sättas före hänsynen till den inre markna-den. är det så absurt att miljöskydd eller hälso-skydd ses som ett handelshinder. har vi i Sverigefått sänka våra krav på t.ex. livsmedel. Bl.a. är vitvungna att tillåta azo-färgämnen, som är can-cerframkallande, i barnmat därför att man säger attdet är ett handelshinder om skulle ställa kravpå att azo-färgämnen inte ska tillåtas. Och det varefter en lång debatt i och efter gedigen forsk-ning som man såg till att förbjuda t.ex. azo-färgämnen i barnmat. Vi har ställt ganska höga kravnär det gäller hälsohänsyn i , och vi har fåttsänka våra krav därför att de krockar med synen påden inre marknaden och därför att det sägs att sådanakrav är handelshinder.Vi anser att det är oerhört viktigt att man föränd-rar den synen, på EU-nivå men också internationellt,eftersom det också handlar om den syn som WTO harpå dessa frågor. Det är oerhört viktigt att marknadenfår ha ekologiska gränser och att man får ställa mil-jökrav och att man också får ställa vissa hälsokrav.Detta tycker vi att ska driva på EU-nivå. Detär bl.a. en fråga om hur miljögarantin ser ut på EU-nivå. kan ett land ställa krav, men då måste manbevisa att just denna kemikalie, t.ex. azo-färgämnen ibarnmat, är extra skadlig just för svenska barn. Ochdet måste bevisa. Men azo-färgämnen ärskadliga för alla barn, i , i , i Nordafri-ka. Det finns inget som säger att det är extra skadligtför svenska barn. På detta sätt är miljögarantin i dagkonstruerad, och därför är den också värdelös. Vianser att man måste förändra miljögarantin. Och dettaär något som man från svensk sida bör driva på EU-nivå. Vi anser också att vi måste se till att märknings-systemen på EU-nivå inte urholkar de nationellamärkningssystemen.Vi har två väldigt framgångsrika märkningssys-tem i . system ochKrav är väldigt bra och effektiva medel. Men på EU-nivå vill man gärna ha en harmonisering i synen på dehär märkningssystemen. Det finns krafter som drivermot det. Vi tycker att det är oerhört angeläget attSverige är tydligt om att man måste få tillåta natio-nella märkningssystem och att de inte ska avskaffastill förmån för märkningssystem på EU-nivå.Det är mycket som skulle kunna sägas i de härfrågorna men jag avslutar med att yrka bifall vadgäller det svenska arbetet med konsumentfrågor inomEU och vår syn där. Det gäller alltså L714, yrkande 4.Anledningen till att jag här i plenum yrkar bifall motion är att vi i inte är representera-de i lagutskottet.Anf. 112 ():Fru talman! De frågor som driver i EUöverensstämmer ganska väl med det som YvonneRuwaida har tagit upp i sitt inlägg här. Men om det ärmånga länder som ska komma överens måste man juockså vara överens om att de regler som Sverigedriver är de regler som man vill ställa upp på. Vi kanaldrig tvinga. Däremot pågår det, och det vet säkertYvonne Ruwaida, ett oerhört energiskt arbete för attkomma längre när det gäller miljömärkning och inne-hållsförteckning och när det gäller att blanda i t.ex.azo-färgämnen i livsmedel. Vi behöver alltså jobbavidare.I fråga om roll i EU har faktisktdrivit konsumentpolitiken och vunnit framgångar,vilket vi ska vara glada över. är det svårt nogatt övertyga befolkning - för att inte tala omhur det blir om ytterligare några länders befolkning,ibland mot deras egen vilja, ska övertygas. Jag tyckeratt vi gemensamt ska vara överens om att driva på såatt regeringen har det mandatet. Att regeringen tar detmandatet vet jag.Anf. 113 ():Fru talman! När det gäller hur driver kon-sumentfrågor på EU-nivå driver man inte, såvitt jagvet, frågan om att förändra miljögarantin. Det tyckerjag är väldigt synd därför att det är en väldigt centralfråga. Åtminstone vi i tycker att Sverigebör ha detta högt prioriterat, speciellt nu inför den tiddå ska vara ordförande i frågan om märkning hoppas jag verkligen attSverige driver kravet på att olika länder ska få hakvar och försvara de nationella märkningssystemen.Egentligen behöver man inte komma överens medandra länder om en Kravmärkning i . Vi villju inte att den Kravmärkningen ska finnas i andraländer, så egentligen handlar det om att hävda rättenatt ha en viss märkning.Därför finns det åsikter på EU-nivå, t.ex. frånkommissionens och från vissa medlemsländers sida,om att avskaffa nationella märkningssystem. Mantycker att det är konkurrenssnedvridande för produ-center från andra länder att det finns en märkning i ettvisst land. Det ställer höga krav. Det kan ju vara enfördel för de producenter som når upp till de här kra-ven oh det tycker man kan vara ett handelshinder -det finns de som har den inställningen.Tidigt, i början av EU-medlemskapet, tyckte jagatt regeringen inte tog upp frågan men det har mangjort . Det är jag väldigt glad över. Jagvill dock bara betona att jag tror att man kan vara merprogressiv i de här frågorna än jag tycker att Sverigehar varit. Frågor om miljögarantin och rätten att ställahögre krav är något som som han-delsminister inte har drivit. Däremot pratar miljömi-nistern om detta. Men det är inte på miljöminister-möten som detta avgörs, utan det är på handelsmi-nistermötena som detta avgörs. I praktiken har manalltså inte drivit den här frågan.Anf. 114 ():Fru talman! När det gäller miljömärkningen ärSveriges officiella linje att driva att vi får behålla våranationella miljömärkningssystem. Den linjen harvunnit framgång. Det är därför som vi kan ha kvarvåra miljömärkningssystem och inte måste ha baraEU-blomman. Det här är ett område där vi har vunnitframgång; jag glömde att säga det i förra repliken.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )14 § Vissa ersättningsrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU6Vissa ersättningsrättsliga frågor.Anf. 115 ():Fru talman! Betänkande LU6 handlar om vissa er-sättningsfrågor och behandlar 15 motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden. Utskottet har av-styrkt samtliga motioner.När det gäller de motioner som sålunda avstyrktshar vi moderater yrkat bifall till våra egna. Det gällerändrade regler för ersättning för kränkning, skade-stånd till efterlevande, förbättrade möjligheter tillersättning för ren förmögenhetsskada och införandetav regressrätt för utgiven sjuklön.I motion Ju911 kräver vi moderater förändrade er-sättningsregler för kränkning. Denna motion kom tillpå grund av en dom i som upprör-de inte bara moderater utan också en stor del avsvenska folket. Där ansåg HD att en polis i tjänstenmåste vara beredd att tåla ett visst mått av kränkningoch även ha en större mental beredskap för det änandra.Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att enpolis ska kunna spottas på i tjänsten. Poliserna harofta en så utsatt position och ett så hårt mentalt tryckatt man måste skydda dem från en sådan kränkning. Ikonfrontation med poliser skyr vissa människor ingamedel. Den skymf som poliser utsätts för med gesteroch åthävor är ägnad att få poliserna att komma imental obalans. Polisen har en tuff uppgift ändå, utanatt det ska vara tillåtet att kränka vederbörande ge-nom en så kränkande behandling som att bli spottad iansiktet.Såväl vi moderater som kristdemokrater och cen-terpartister i utskottet menar att det är av stor vikt attdet i samhället aldrig kan anses som acceptabelt att enpolis i tjänst ska behöva bli utsatt för våld eller ofre-dande.Vad gäller skadestånd till efterlevande, motionJu723, mom. 6, anser vi att ett brottsoffer ska haskadestånd om brottsoffret kränkts. Kränkningser-sättning utgör brottslingens sonande av sitt brottgentemot brottsoffret. Ersättningen är emellertid,liksom ersättning för sveda och värk, ett ideellt ska-destånd. Ett sådant utgår inte om offret dör av denkränkande behandling som det utsätts för.På detta sätt får förövaren, menar vi, en bonus omoffret dödas; detta i förhållande till om han skonaroffrets liv. Det är en absurd effekt av lagstiftningen.Gärningsmannen ådöms ett lägre skadestånd omhan tar livet av sitt offer än om livet räddas så längeatt offret självt kan hinna kräva skadestånd.