prot · GN09107 · 2000-05-11 00:00:00 — Jag vill ställa en fråga om transpor-ter av farligt gods. Av frågans karaktär är det osäkertför mig själv vem jag egentligen ska ställa den till -om den berör finansministern, näringsministern ellerförsvarsministern. Jag väljer att ställa den till för-svarsministern.Godsmängden ökar och folkmängden likaså.Järnväg, båt och bil trafikerar ofta befolkningstätaområden. öppnar dessutom Öresundsbron.Med anledning av detta vill jag ställa en fråga.Transporter av farligt gods kontrolleras och bevakasav flera olika departement. Jag upplever tillsammansmed många andra detta som en svaghet. Då undrarjag: Vad har regeringen gjort för att vi som bor utmedtrafikstråken, t.ex. vägar och , ska kän-na oss lugna och trygga när det gäller den kontrollsom rätteligen kan utkrävas?Anf. 56 Försvarsminister ():Herr talman! Det är riktigt att ansvaret är uppdelatpå olika myndigheter. Regler för farligt gods är dess-utom i långa stycken reglerade genom EU-föreskriftereftersom de är gränsöverskridande.Jag kan nämna att när det gäller konsekvensernaav olyckor på järnväg har och inlett ett undersökningsarbete som syftar till attse om det går att göra mer när det gäller att förbättratransporterna på järnväg.Ett problem som gäller järnvägstransporter är attjärnvägarna går där samhällen har kommit att byggas.Det är bekymmersamt, och det får man påverka bl.a.när man gör nyanläggningar. Det finns ju ett aktuelltärende som gäller frågan om genomfarten kringUmeå.Jag vill understryka att när det gäller järnvägarmenar man att mycket än så länge pekar på att dejärnvägsvagnar som används i allmänhet klarar depåfrestningar som de utsätts för. Självfallet går det attgöra förhållandena bättre.Anf. 57 ():Herr talman! Låt oss ta ett praktiskt exempel.Om en incident sker i anslutning till vatten ochjärnväg, och där det också finns väg, vem är det som isista hand ansvarar för att det blir en bevakning överområdet och som tar ansvar för att skydda folket?Jag upplever det som en stor svaghet när man sä-ger att det är flera olika departement. Borde inte alltdetta läggas samman? Det kan läggas på eller på ett av departementen så att vi konkretkan känna att det finns ett departement eller en myn-dighet som verkligen ansvarar för säkratransporter av farligt gods.Anf. 58 Försvarsminister ():Herr talman! När det händer en olycka är an-svarslinjerna entydiga och fungerar. Det är den s.k.räddningsledaren, som vanligtvis är en chefstjänste-man inom den kommunala räddningstjänsten, somutrustad med långtgående befogenheter leder ochsamordnar alla samhällets insatser.Enligt min åsikt har de stora olyckor eller tillbudvi haft inte visat att det finns några brister på denpunkten. Problemen och utmaningarna ligger, enligtmin åsikt, mest i samhällsplaneringen, dvs. dragning-en av järnvägar och - i kanske något mindre mån -vägar och analyser av vad som kan hända om det blirolyckor och t.ex. gasutflöden. Men den akuta led-ningskedjan fungerar, och enligt min åsikt fungerarden väl, i vårt svenska system.Försök med regionalisering av kulturverksamhetenAnf. 59 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till kulturmi-nister . Det är en fråga av mer princi-piell natur.Det pågår ju försöksverksamhet med en regionali-sering av kulturverksamheten i . I de regionerdär detta äger rum går hela statsbidraget till regionensom fördelar det till olika kulturinstitutioner, tillsam-mans med de regionala pengarna.Jag skulle vilja ha ett svar från kulturministern.Jag har hört att kulturministern för sedan yttra-de sig i den här frågan. Hur ser kulturministern på deförsök som bedrivs just nu?Anf. 60 Kulturminister ():Herr talman! De regionala försöksverksamheternai stort bedrivs i fyra regioner. I tre av dem är kultureninvolverad. Det gäller , ochGotland. Vad gäller situationen i tror jag att vialla är ganska väl informerade om att kulturen harvissa problem i den regionala försöksverksamheten.Det är sådant som naturligtvis mycketnoga följer för vår räkning inför den utvärdering somska göras av försöksverksamheten.Vi lägger inte ut riktigt hela statsbidraget till regi-onerna. En del av kulturpengarna har vi behållit där-för att de inte passar in i den regionala försöksverk-samheten om vi i möjligaste mån ska upprätthålla denationella kulturpolitiska målen.Jag hoppas att utvärderingen kan ge ett bestämtsvar på frågan om de nationella målen har kunnatupprätthållas även med dessa restriktioner i t.ex.Skåne, men också i de andra försökslänen. Jag ärorolig på en del punkter.Tack.Anf. 61 ():Herr talman! Jag tackar kulturministern för svaretpå min fråga.Jag är också orolig eftersom jag är intresserad aven nationell kulturverksamhet. Därför är det tveksamtatt fortsätta på den här linjen när försöksperioden äröver. Man får inte plottra sönder kulturen i alltför smådelar, då blir det inget av den. Det gäller att upprätt-hålla de mål som vi i stort sett är överens om.Jag avvaktar också den utvärdering man gjort. Jagkan nog, precis som kulturministern, konstatera kan uttala en viss oro.Anf. 62 Kulturminister ():Herr talman! Jag tackar för stödet från LarsHjertén. Jag tror att många av oss som, i likhet medLars , har sysslat med folkbildande verksam-het har praktiska erfarenheter av att vi faktiskt har ensammanhållen nationell kulturpolitik och att den ärväldigt värdefull - kanske särskilt för de regioner sominte är så starka i sig själva. En solidarisk omfördel-ning kan ske om man har kulturpolitiken på en natio-nell nivå.Försöksverksamheten ska utvärderas, och vi fårväl avvakta det. Tack!Skattesänkningar för utländska experterAnf. 63 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministerBosse Ringholm.Vad jag förstår försiggår ovanliga företeelser påFinansdepartementet. Man förbereder ganska kraftigaskattesänkningar för vissa personer med höga in-komster. Men detta ska inte gälla alla, utan det ärhuvudsakligen tänkt att gälla utrikes födda experteroch människor som flyttar hit.Min fråga är hur finansministern ser på rättvisan iatt svenska experter och svenska duktiga människorska undantas från detta, medan de som är utrikesfödda ska få kraftigt sänkta inkomstskatter.Anf. 64 Finansminister ():Herr talman! Det finns i flera EU-länder - Dan-mark och t.ex. - ett system med vissskattenedsättning för utländska experter såsom fors-kare och experter i företag. har under någontid utarbetat ett sådant förslag och fick för någonvecka sedan godkännande för attha en något lägre beskattning just när det gäller denhär typen av utländska experter.Det syftar till att likställa svenskt näringslivs möj-ligheter att tillgodose ett behov av experter med ex-empelvis och . Ur densynpunkten tycker jag att det är bra att vårt näringslivfår samma förutsättningar som andra länders närings-liv.Anf. 65 ():Herr talman! Jag tackar finansministern för svaret.Frågan måste nog ställas om finansministern tän-ker ta initiativ till att samtala med sina europeiskakolleger inom EU angående detta. Det är ju ändå ettproblem att man sänker skatten för dem som inte ärfrån det egna landet.Det är ju ett svar på varför många människor läm-nar i allmänhet och i synnerhet för attflytta till länder där det erbjuds bättre skattevillkorom man är väldigt duktig och har en kompetens somär efterfrågad.Tänker finansministern ta initiativ till att ta uppfrågan med sina europeiska kolleger inom EU för attfinna en lösning på detta? Det är otillständigt att ex-perter som kommer utifrån ska ha lägre skatt än ex-perter som är inrikes födda.Anf. 66 Finansminister ():Herr talman! Vad jag vet är detta väl ett avJohan uppfunnet problem. Av mina kollegerhar jag inte fått intrycket att det skulle vara någotproblem när det gäller beskattning av utländska ochinhemska experter. Det är under en mycket kort över-gångsperiod som man kan få den här skattenedsätt-ningen.Det har inte rapporterats den typen av problemsom talar om.Jag tycker att det är viktigt att svenskt näringslivfår samma förutsättningar som man har i Danmarkoch . Det har också varit efterfrågat i mångaföretag.Ersättningsjobb vid försvarsnedläggningAnf. 67 ():Herr talman! Jag har en fråga till näringsministerBjörn . Jag tänker här från Dalabänkenprata litet regionalpolitik.Hur ser planerna ut för ersättningsjobb för detsnart avvecklade Dalregementet? Vilka myndigheterövervägs och hur arbetar för attfå fram de privata jobb som utlovats?Anf. 68 Näringsminister ():Herr talman! Vi har kommit långt i den härprocessen. Den s.k. centrala omställningsgruppen är ifull gång. Vi har utsett omställningsgrupper i dekommuner som berörs. Vi har också utsett kontakt-män, både män och kvinnor, som har i uppdrag attbara jobba med en speciell del av de här kommuner-na.Vi bedömer att såväl när det gäller de privata jobbvi har utlovat som de offentliga jobben, dvs. hela ellerdelar av våra myndigheter, kommer vi att hålla dentid vi har utlovat. Vi har redan satt i gång processen iflera kommuner.Därtill har vi i vårpropositionen avdelat300 . Vi har redan gjort bedömningenatt vi behöver 200 miljoner av dem för de privatainitiativen - alltså sådant som ska leda till privatajobb - och 100 miljoner när det gäller offentliga jobb.Jag ser ljust på den här processen. 69 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern såmycket för svaret. Jag tror att svaret är mycket gläd-jande för den stora delegation som sitter uppe pååhörarläktaren.Jag har en fråga till: Kan näringsministern tänkasig att använda möjligheten att överföra utbildninginom högskolorna till exempelvis eller Bor-länge?Anf. 70 Näringsminister ():Herr talman! I den skrivelse och det program somjag har redogjort för här i ingår dels tidiga-reläggning av infrastrukturella investeringar, bl.a.vägar, dels utbildningsplatser. I en del av kommuner-na handlar det väldigt mycket om att få fler utbild-ningsplatser i högskolan.AlkoholpolitikenAnf. 71 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till finansmi-nistern om vådan av höga alkoholskatter.Utöver det faktum att regeringen effektivt slår ut eninhemsk näring bidrar finansministern också till attpermanenta en välorganiserad och mycket effektivillegal handel. Vi som bor i ser det här dagli-gen och har konstaterat det länge.Skåne län och är de län där det dricksmest smuggelsprit, och den sprids snabbt till ungdo-marna.Min fråga till finansministern är om finansminis-tern ser ett samband mellan höga alkoholskatter ochbrottslig verksamhet.Anf. 72 Finansminister ():Herr talman! Vi eftersträvar i alkoholpolitikenbl.a. att hålla en låg alkoholkonsumtion med lågaskador. Jämfört med andra länder i EU har Sverigeden lägsta alkoholkonsumtionen och därmed de lägstaalkoholskadorna. Efter en överenskommelse med EUkommer vi att få nya införselregler,som vi har anmält i en proposition till kammaren.Regeringen har också meddelat att den avser att åter-komma med förslag som ytterligare skärperalkoholpolitiken just för att vi ska kunna bibehålladen starka position som vi har med en låg alkohol-konsumtion och låga alkoholskador.Jag är medveten om att det också finns ett antalproblem som hänger ihop med kriminalitet, bl.a.smuggling, och dem ska vi åtgärda på olika sätt. Dethar också tagits en del sådana initiativ på dethär området. Det är viktigt att vi tillsammans kanutforma bra införselregler, motverka smuggling ochdessutom få en bra alkoholpolitisk situation också ifortsättningen.Anf. 73 ():Herr talman! Jag konstaterar att finansministernser ganska tekniskt på den här frågan. Han ser detsom en budgetteknisk fråga, som verklig-heten ser mycket annorlunda ut.Tullen, som finansministern ofta brukar hänvisatill, klarar upp av den illegala införseln.Därmed är detta inte enbart en budgetteknisk frågautan en attitydfråga. Jag undrar fortfarande om inteden praktiska verkligheten påkallar en snabbare reak-tion från regeringen än att invänta budgetförhandling-ar.Anf. 74 Finansminister ():Herr talman! Jag vill verkligen bestämt förneka attdet här handlar om en budgetteknisk fråga. För mig äralkohol och alkoholskador ett stort socialt problem,inte en fråga om budgetteknik. Men det är klart attom vi kan bidra till att minska alkoholdrickande ochalkoholskador genom att nu exempelvis förstärkatullens resurser, vilket skedde i vårpropositionen,tycker jag att det är väldigt bra.Det är dessutom viktigt att vi kan återkomma ihöst med ytterligare förslag för att förstärka alkohol-politiken. Jag tycker att det i första hand är en viktigsocial fråga.Anställning av äldre arbetskraftAnf. 75 ():Herr talman! Jag ber att få ställa en fråga till nä-ringsministern.Det råder enighet om vikten av att personer över55 ska kunna fortsätta att arbeta fram till pensione-ringen, men arbetsgivarna anställer inte gärna medel-ålders och äldre. De blir nämligen dyra.Det är ett antal olika förhållanden tillsammanssom gör det svårare för äldre att konkurrera om job-ben. Kompetenta 50-60-åringar borde inte förhindrasatt få jobb av sådana skäl. Jag undrar vad näringsmi-nistern kan göra för att ta bort den här typen av hin-der.Anf. 76 Näringsminister ():Herr talman! Jag vill först säga att jag delar Tulliavon Sydows synpunkter. Jag vill också säga att dethär väldigt mycket handlar om attityder. Jag har tidi-gare här i kammaren sagt att det räcker med att titta utöver kammaren för att förstå att alla som är över 50 årär de mest begåvade och har den längsta erfarenheten.Jag vill inte skämta bort detta utan menar att dettaär en attitydfråga. Jag tror inte att man kan regleradetta. Vi får nu via EU-direktivet en diskriminerings-ordning där man även tar upp frågan om ålder. Jagtror att det kan ha en positiv påverkan, men framförallt handlar det om våra och arbetsgivarnas attityder.Jag vill också säga att arbetsmarknaden nu hållerpå att förändras på det sättet att man alltmer efterfrå-gar äldre människor. Därför har regeringen ocksåföreslagit att man ska kunna gå kvar i arbete upp till67 års ålder. Det innebär inte en höjning av pensions-åldern, men den som anser att den egna förmåganbehövs och som vill gå kvar ska enligt förslaget haden möjligheten.Anf. 77 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret, men det ärfaktiskt dyrare för arbetsgivare att anställa en äldreperson, vilket kan ha en hämmande inverkan. Därförundrar jag om man inte kan se över avtalen så att detinte blir dyrare för arbetsgivaren att anställa äldre.Anf. 78 Näringsminister ():Herr talman! Det kan lönebildningsmässigt varadyrare att anställa en som suttit och som harålderskvalificerat sig för en högre lön, men jag skulleändå kunna tänka mig att det visar sig vara tvärtomnär man räknar på det. Jag ska verkligen se över det-ta, men frekvensen av långtids- och korttidssjuk-skrivningar är nog generellt sett lägre bland äldre änbland yngre. Man måste ha en helhetsbild av detta.Jag ska ta till mig detta, titta på det och be att fååterkomma.Utvidgningen av EUAnf. 79 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tilljordbruksminister är ju aktuella, inte minst utvidgning-en av EU. Min fråga till jordbruksministern gäller debaltiska ländernas inträde. Några i de baltiska länder-na, speciellt de nyrika, ser fram mot ett eventuelltinträde medan bönderna, som i många fall är mycketfattiga, inte ser lika positivt på det. De har under desenaste tre åren fått en försämrad ekonomi. Mångahar inte ens pengar till utsäde på sina egna åk-rar, och de slaktar sina unga djur och äter upp demdärför att det inte är någon idé att sälja dem. De ärhandlingsförlamade där borta.Min fråga till ministern är: Gör regeringnågot för att påverka de baltiska ländernas regeringaratt satsa på information till bönderna? Dessa behöverfå information inför ett EU-inträde, t.ex. om hur deredan i dag kan ansöka om föranslutningsstöd.Anf. 80 Jordbruksminister ():Herr talman! är ju en varm förespråkareav utvidgningen, och det gäller naturligtvis ocksåbeträffande de baltiska länderna. Ett problem som jagsom jordbruksminister och som jordbruksministrarnagenerellt inom EU har stött på är: Hur ska det gå till iverkligheten, när vi vet att det finns ganska mångabönder? I finns det t.ex. 2 miljoner bönder. Detfinns en tro och en förhoppning i de här länderna attde ska komma in på lika villkor.I en viss mening kan man tycka att det vore rätt-vist. Problemet är att om de ska komma in på likavillkor måste man antingen höja medlemsavgiften förde nuvarande medlemsländerna eller förändra jord-brukspolitiken för de nuvarande medlemsländernasbönder. Annars går ekvationen ekonomiskt inte ihop.Den och naturligtvis jag självhar livligt förespråkat en förändrad jordbrukspolitik,som innebär en viss neddragning av nuvarande bön-ders nuvarande stöd för att därmed bereda möjlighetför de nytillträdande bönderna att få del av sammastöd.Anf. 81 ():Herr talman! Jag vet att en del av dessa bönder ärintresserade av att kunna skaffa alternativa inkomst-källor, t.ex. att ha bed and breakfast, eller att ha så-dant som finns i andra länder. Men de har problem.De vet inte riktigt hur de ska hantera det för att kunnasöka och få bidrag till sådant.När vi i skulle gå med fick bön-der hjälp för att komma i gång. Det är därför som jagundrar om jordbruksministern är med och stöder föratt kunna ge bönderna hjälp att klara av detta.Anf. 82 Jordbruksminister ():Herr talman! Återigen: För att kunna hjälpa demkrävs det pengar. En del pengar är avsatta, och en delpengar används . är t.ex. med i nå-gonting som heter twinningprojekt där vi går in iandra länder och tillsammans med deras bönder för-söker att utveckla saker och ting.Men den stora frågan som ännu inte är löst är: Påvilka villkor ska de nytillträdande ländernas bönderkomma in? Ska vi ha en övergångsperiod, och i såfall hur lång? Ska de komma in på lika villkor, ochhur ska det i så fall finansieras?Där finns det två vägar, höjda medlemsavgiftereller en förändrad jordbrukspolitik. företräderden senare linjen. För att de ska kunna komma in pålika villkor behöver jordbrukspolitiken förändras. Detär bara ett skäl till att det behövs en förändring. Detfinns också andra.SmåföretagsamhetenAnf. 83 (m):Herr talman! Även om nu njuter frukternaav en internationell konjunkturuppgång och vi harsett relativt många nystartade företag betyder inte detatt allt är frid och fröjd för småföretagsamheten. Frå-gan går alltså till näringsministern, som är chef överden enhet, Simplexgruppen, som sorterar under Nä-ringsdepartementet. Även om jag vet att det är stats-rådet som har det omedelbara ansvaret är detändå som är departementschef.Nu avgick gruppens ledare för inte så länge sedan.Det har varit dispyter om hur kanslipersonal - om denalls är anställd, jag tror att den är det nu - ska place-ras, var den ska höra hemma, osv. Jag vill fråga BjörnRosengren: Är det regeringens verkliga mening attgöra någonting åt de regler som reglerar småföretag-samheten för att förbättra, eller är det här mer enPotemkinkuliss? Är det en skenmanöver att ha ettsådant kansli, eftersom väldigt lite händer?Anf. 84 Näringsminister ():Herr talman! Det har faktiskt gjorts en hel del. Viser mycket seriöst på Simplex. Simplex har fåttArne , som är känd i företagarkretsar, somordförande, och vi har också tillsatt en ny chef. Vikommer alltid i vad än vi gör inom regeringen som pådet minsta kan påverka småföretagande låta Simplexpröva detta så att det inte blir till skada. Det är en avSimplex roller.Departementets roll i övrigt är att försöka att för-enkla. Vi har redan lagt fram en hel del förslag, ochvi kommer också att komma med en hel del andraförslag. Jag vill också säga att småföretagsamheten iSverige blomstrar som aldrig förr, och det är ingetdåligt tecken. Men det kan självklart bli bättre.Anf. 85 (m):Herr talman! Konjunkturer tenderar att gå i cyk-ler, om än inte med absolut regelbundenhet. Vi kom-mer också att hamna i en lågkonjunk-tur. Då vill det till att företagsamheten har goda vill-kor för att fungera och att det även startas nya före-tag.Den s.k. Småföretagsdelegationen lade för unge-fär fram ett förslag med 71 eller 72 kon-kreta punkter som inte kostade en krona att genomfö-ra. Jag tror att är sju av de förslagengenomförda. Man frågar sig: Är verkligen viljan sågod från regeringens sida som näringsministernlåter påskina?Jag tycker inte att de praktiska resultaten talar föratt näringsministern har rätt när han påstår att rege-ringen gör vad den kan för att underlätta för småfö-retagsamheten.Anf. 86 Näringsminister ():Herr talman! Jag tycker ändock, med en ganskastor ödmjukhet, att jag kan säga att det går bra försmåföretagsamheten i . Jag tycker också attjag kan säga att det har gjorts mycket. Men självklartkan det göras mycket mer.Vi ser allvarligt och seriöst på detta. Vårt mål äratt förenkla för småföretagandet. Småföre-tagandet har för , för välfärd, syssel-sättningen, etc. en oerhört stor betydelse. Där är viöverens.Vi är också överens om att förenklingar av reglersom handlar om en mängd olika frågor ska förbättraför småföretagandet.Vägarna i skogslänenAnf. 87 ():Herr talman! Jag har en fråga till . Det gäller vägarna i våra skogslän. Det är up-penbart att de behöver åtgärdas för att framkomlig-heten ska förbättras, inte minst under vårtid. Det ärviktigt för att skogsindustrins transporter ska fungera,för turismen och inte minst för vardagslivet för demsom bor där.Nu kommer, som ministern har sagt, regeringenoch samarbetspartierna att avsätta 2 miljarder extra denärmaste tre åren för att åtgärda en del av problemen.I tidningarna har vi läst att mi-nistern vill satsa mer pengar på detta. Men han sägersamtidigt att det inte går eftersom samarbetspartiernaär emot det.Min fråga blir då: Vilka pengar har Rosengrensom inte samarbetspartierna har när det gäller den härfrågan, eller hur har han tänkt lösa problematiken?Anf. 88 Näringsminister ():Herr talman! Vad jag har uttryckt i medierna är attjag gör bedömningen att för att kunna ställa till rättaden undfallenhet som vi har haft närdet gäller drift och underhåll - inte minst när detgäller skogslänen, som berörs av skogsindustrin -skulle vi behöva ha ytterligare ungefär 1 ½ miljard.Det innebär inte att jag har några pengar i fickan,utan det är ett uttryck som jag har stämt av med . Jag tycker att det jag säger stämmer. Sedan ärdet en prioritering som vi har gjort. Jag vill ocksåpåstå att i en prioritering och i en förhandlingssitua-tion hamnar man någonstans där alla inte är helt nöj-da. Men det innebär inte att jag inte står för den över-enskommelse vi har gjort.Det innebär heller inte att jag skulle ifrågasättavårpropositionen och de förslag som gjorts med sam-arbetspartierna. Men jag kan väl ändå säga, att när detgäller den här frågan har vi haft olika styrka och olikaönskan, liksom vi kan ha haft det i andra frågor därdet inte varit lika kraftfullt uttryckt från vår sida.Anf. 89 ():Herr talman! Var samarbetspartierna kom in i detsammanhanget var lite otydligt, måste jag säga. Detär väl ändå så, ministern, att ska vi få fram nya peng-ar till detta måste budgettaken ifrågasättas och bud-geteringsmarginalen ifrågasättas, eller så ska mangöra omflyttningar, omdisponeringar eller nedskär-ningar på andra områden?Är det sådana åtgärder som hartänkt sig får vi väl diskutera dem. Men jag tycker attdet är olyckligt att vi samarbetspartier framställs somatt vi skulle förhindra den här utvecklingen på någotsätt.Anf. 90 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan bara konstatera - jag tänkteatt jag skulle få slippa att säga det - att de krav somhar kommit in från samarbetspartierna har uttryckt enminskning av väganslagen. Vi socialdemokrater haruttryckt en ökning. Vi landade sedan i att vi skulleöka med ungefär 2 miljarder . Det är faktisktsant, och det är det jag har uttryckt. Det kan jag tafram och visa.Det innebär inte att jag inte står för detta. Man kanta fram olika förslag där det visar sig att vi har haft enannan ingång. har vi gjort detta, och får vi ståför det. Men jag måste ändå kunna uttrycka att detfinns behov, och så får vi försöka att lösa det fram-deles.Hemarbetande förälderAnf. 91 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Enligt uppgift i medierna har finansministern gjortföljande uttalande: Den som är hemma tillför intestaten någonting.