prot · GN0979 · 2000-03-14 00:00:00 — Sådan kan definieras somförbättrade eller nya varor och tjänster som tidigareinte producerats. Därmed skapas en unik marknads-produktion.Jag skulle kunna räkna upp många exempel frånmin egen hembygd, t.ex. i med sinatakboxar. Men jag ska inte trötta er med det, för nihar alla egna exempel. Trots den korta tidsperiodenfinns det alltså många positiva exempel att peka på.Jag har tagit för vana att när jag möter näringsli-vets företrädare fråga dem om dessa saker. De sägerdå att detta med design är väldigt viktigt men jagmåste fråga: Lyfter man fram det här på samma sätt idialogen från regeringens sida?Anf. 44 Statsrådet ():Fru talman! På sista fråga är svaret:Ja, men inte . dykerdesigndiskussionerna upp också i samtalen med nä-ringslivsföreträdare. Det tyder på ett helt annat intres-se och det tror jag att man ska ta på allvar.Låt mig helt kort bara säga två saker. Jag tror attvi är väldigt överens men två kommentarer vill jagändå göra. När det gäller den utredning som detnämns kort om här och som diskuteras kan jagsäga följande. Huvudinriktningen - utredningen ärstor och på många vis väldigt intressant att läsa - äratt man anser att det är bättre med generella insatserför att få ett bra företags- och innovationsklimat -alltså enkla regler, bra och tydliga skattesystem,kompetensutveckling och en bra entreprenörsanda.Men utredningen säger att det också behövs riktadeinsatser, t.ex. när det gäller invandrarföretagande,kvinnliga affärsidkare eller design. Det som mycketriktigt påpekas är att bara för att en riktad insatskommer till måste den kanske inte finnas för evigt.Det behövs ett system där vi snabbare kan anpassanäringspolitiken efter de problem och möjlighetersom svenskt näringsliv har men den diskussionenkommer, som sagt, senare.Avslutningsvis: När vi talar om vad satsarpå design ska vi inte glömma att det inte bara är sta-tens relativt blygsamma insatser som det handlar om.Det gäller också - som påpekade -våra företag, , Hennes & och ,som så framgångsrikt använt designen och som, trorjag, ännu mer kommer att göra det. Men låt oss sam-tidigt, som sade återigen seöver hur - det gäller då inte om - statens insatser skase ut. Jag hoppas att den utredning som är aviseradhär blir en snabb utredning, översyn, av SVID:s verk-samhet, inklusive designcheckarna, ska kunna ledafram till att vi kommer med sådana tankar och förslag- kanske inte redan i budgeten men senare undervåren, t.ex. när propositionen om den framtida nä-ringspolitiken kommer.Anf. 45 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt som säger, nämligen att många företag - stora svenskaföretag och ett antal mindre företag - satsar väldigtbra på design och då är de också framgångsrika. Menlite grann är det så att forskningssatsningarna finns ivissa företag, medan vissa företag är så att säga renafrån att ha gått in och mött det.Det görs så mycket bra saker i svensk industri. Deskulle kunna marknadsföras och säljas mycket bättreom man också hade ett annat marknadstänkande ochom man hade med den här designen under hela pro-cessen; därav den starka viljan att driva detta.Vad som också är väldigt roligt är att de fackligaorganisationerna börjar intressera sig för industride-sign- och formgivningsfrågorna. Bl.a. Landsorgani-sationen jobbar med ett oerhört intressant program påområdet. Inom parentes vill jag säga att där spelardesigncheckarna en viktig roll.Vi ser också andra exempel. Medierna nämner nudesignen på ett helt annat sätt . Det tror jagär ett uttryck för att det här är en framtidsfråga. Om vinu inte tror på dem, borde vi tro på våra ungdomar.Det finns ett mycket starkt sug efter olika typer avdesignutbildningar på alla nivåer. Exempelvis harman i startat en designutbildning, avseddför studier efter gymnasiet och före Konstfack.Slutligen, fru talman, önskar jag statsrådet framgång. Ta med som argument för just de-signcheckarna att de spelat en viktig roll för medie-genomslaget - de små ger rättmycket effekt - och för att företagarna själva i nät-verk sedan har informerat vidare om sina erfarenhe-ter! Jag tycker att det vi har hört känns hoppfullt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:255 omenergikällorAnf. 46 Miljöminister ():Fru talman! har frågat om jagavser att vidta åtgärder för att förhindra satsningar påutländsk kolkraft som sedermera levereras som el-kraft till Sverige.Den ökade handeln med el över gränserna motive-rar att likvärdiga miljökrav utformas för att säker-ställa rättvisa konkurrensvillkor och motverka mil-jöskadliga produktionsalternativ. Det internationellaarbete som pågår och som tar aktiv del ikommer att driva fram sådana förhållanden.Det är en viktig fråga som tarupp. I mitt svar tänker jag kort redovisa det interna-tionella arbete som har bedrivits, och bedrivs, ochSveriges agerande för att komma till rätta med ut-släpp av skadliga luftföroreningar. Detta inbegriperinte bara koldioxid utan även andra luftföroreningarsom svaveldioxid och kväveoxider. Stränga krav närdet gäller utsläpp av luftföroreningar, t.ex. från ener-giproducerande anläggningar, har varit och är enledstjärna för mig. Detta är tydligt i vårt engagemangnär det gäller att bekämpa klimatförändringar ochförsurning och övergödning av mark och vatten.Polen är ett ansökarland till EU. För mig är detangeläget att alla ansökarländer så snabbt som möjligtanpassar sig till EU:s miljölagstiftning. När Poleneller något annat ansökarland blir medlem i EUkommer ytterligare skärpta miljökrav att gälla fördem, även för energiproduktion.På den gemensamma elmarknad som på siktkommer att etableras kommer stora olikheter i mil-jökrav inte att kunna accepteras. deltar ocksåaktivt i det regionala Östersjösamarbetet på ener-giområdet. Inom ramen för detta arbete är det enprioriterad uppgift att gemensamt arbeta för harmoni-serade rambetingelser, t.ex. miljökrav.I Kyotoprotokollet har förbundit sig attminska sina utsläpp . Åtgärdermot klimatförändringar bygger på internationelltsamarbete och att protokollets parter uppfyller sinaåtaganden.En annan prioriterad fråga är åtgärder för attminska utsläppen i av svaveldioxid och kvä-veoxider, men även andra luftföroreningar som t.ex.långlivade organiska föroreningar och tungmetaller.Jag var värd för underteck-nandet av ett nytt protokoll om att minska försurning,övergödning och marknära ozon. Protokollet, till-sammans med andra åtgärder på en europeisk nivå,leder till att de europeiska utsläppen av svaveldioxidminskar jämfört med årsutsläpp. För kväveoxider minskar utsläppen översamma period med 44 %.Både arbetet inom klimatkonventionen och FN:sekonomiska kommission för medför att ut-släppen av skadliga luftföroreningar från såväl statio-nära som mobila utsläppskällor har minskat ochkommer att minska ytterligare de närmaste åren.Sverige måste också fortsätta att verka för att likvär-diga krav ställs på sådana utsläppskällor, t.ex. energi-producerande anläggningar i vårt närområde. Vi kla-rar inte våra internationella åtaganden för luftförore-ningar genom att minska kraven på oss själva eller påvår omgivning. Tvärtom är det avgörande att samar-beta över gränserna för att tillsammans utveckla håll-bara energisystem som bidrar till att lösa den komp-lexa klimatfrågan, problem med försurning, övergöd-ning och andra miljöproblem samt som bidrar tillvälfärd, sysselsättning och ekonomisk tillväxt.Anf. 47 ():Fru talman! kortade miljöministern sin ver-sion, men han kanske har bråttom.Anf. 48 TALMANNEN:Det är det talade ordet som gäller, , inte det skrivna.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Dethär är en diskussion som vi egentligen kan ha på fleraolika plan. Vi kan diskutera hur vi i ska bidratill att vi kommer att hitta en lösning på ett av vårastörsta miljöproblem i modern tid. Vi kan också dis-kutera hur statliga verk ska få agera.Bakgrunden till detta är den globala uppvärm-ningen. Vi ser att klimatfrågorna är, vilket vi är över-ens om, den stora utmaningen för kommande genera-tioner. Vi kan se att åtta av varit devarmaste vi haft på mycket . Man kan t.o.m.säga att sedan mätningarna började är det alldeles tydligt att de varmaste åren varitunder de senaste decennierna.Det innebär att vi måste komma till rätta med kli-matförändringarna. Där är naturligtvis användningenav fossila bränslen och kol en väldigt viktig del. Vikan inte acceptera att vi överlämnar till framtiden ensituation på jorden där de extrema vädersituationernablir flera, där vi kan se att polerna smälter i en alltökande takt, som vi just fått höra . Detkom en sådan rapport.Att det är utvecklingsländerna som faktiskt får bä-ra de problem som vår livsstil för med sig är natur-ligtvis av solidariska skäl fullkomligt omöjligt atttänka sig. I släpper vi kol , dub-belt så mycket som världsmedborgaren i snitt. Detinnebär att vi i har ett väldigt stort ansvar här.Vi har den livsstil som vi vet inte går att exportera. Visläpper per capita ut mycket. Vi måste försöka hittaett sätt att få en energiförsörjning som baserar sig påförnybara energikällor.Anledningen till den här interpellationen är alltsåatt man kan konstatera att har blivit deläga-re i någonting som jag inte ens försöker uttala, somförkortas EW, ett elektricitetsbolag i . Därhar förvärvat av aktierna för knappt 2miljarder. Det är polska staten som har sålt.Man kan konstatera att det här verket bedrivs medkol. Såvitt jag kan förstå har intresse av atti framtiden eventuellt importera kraft, värme och elfrån , från ett kolbaserat kraftverk.Från min och sida menar vi att dethär är naturligtvis fullkomligt oacceptabelt. Vi kan seatt vi hotar den omställning till ett ekologiskt hållbartsamhälle som var tänkt här i , att försökaställa om till ett samhälle som baserar sig på förnyba-ra energikällor och som inte ytterligare bidrar till denklimatförändring vi kan se.Vi menar att det här måste stoppas på något sätt.Man kan diskutera om statliga verk och myndigheterfår agera på ett sätt som faktiskt omöjliggör de målsom riksdag och regering har satt upp. Vi är överensom, det vet jag, att vi ska försöka komma till rättamed klimatförändringarna. Att då omöjliggöra ensatsning på förnybara energikällor, vilket det i prakti-ken blir, måste naturligtvis även miljöministern ansefullkomligt oacceptabelt. Jag undrar: Hur kommermiljöministern att agera? Hur ska vi agera för att setill att biobränslena får den möjlighet som tanken varnär vi ska skapa ett ekologiskt hållbart samhälle? Påvilka sätt kommer miljöministern att agera mot Vat-tenfall?Dessutom fick vi höra i miljö- och jord-bruksutskottet att de i och för sig mycket lovvärdaminskningar av svaveldioxid som vi kan se i Sverigeinte kommer att förändra försurningssituationen iskogen under . Försurnings-situationen är fortfarande lika allvarlig och kommerså att förbli . Vadvill miljöministern göra åt detta?Anf. 50 Miljöminister ():Fru talman! Jag tänker inte kommenterauppgifterna om skogen som jag inte hört tidigare ochsom vi säkert får möjlighet att diskutera i fortsätt-ningen.Jag tänker inte agera mot . Det intres-santa här är nämligen att i samband med övertog en del av ägandet i företaget också skrevpå ett avtal om att undan för undan föra ned utsläppenfrån den produktion som äger rum i till denstandard som gäller för . Jag kan inte se att detskulle vara ett problem att ett svenskt välrenommeratföretag eller myndighet, van vid gott miljöarbete ochmed goda miljökunskaper, tar över kraftanläggningari andra länder och försöker att införa svenskt miljö-tänkande i de här företagens skötsel. Jag är snarareböjd att se det som någonting positivt.Jag kan inte heller se logiken i att del-ägarskap i ett polskt elproducerande företag på någotsätt skulle sabotera våra omfattande, intensiva ochuthålliga satsningar på att hitta förnybara bränslekäl-lor. De satsningarna kommer att fortsätta med fullkraft och förhoppningsvis också att förstärkas i fram-tiden. Vi kommer att ha stor användning för den elsom vi på det sättet kan producera, spara eller överfö-ra i vårt fortsatta arbete med att fasa ut kärnkraften iSverige. Det kommer inte att finnas något som helstproblem med att få avsättning för den el som vi kanproducera genom produktion av förnybar energi - detär jag alldeles säker på.Sedan är det självfallet så att även om vi inte harsamma synpunkter på logiken i det tror jag nog att vi har precis samma uppfattningom klimatfrågan som en avgörande framtidsfråga förSverige och för hela världen. Det är rätt att vi gerupphov till mer koldioxidutsläpp än genomsnittligt ivärlden, men vi ger också upphov till kanske avde koldioxidutsläpp som amerikanerna ger upphovtill. Vi ligger långt under det europeiska genomsnit-tet. Så vi har en stark ställning inom den industrialise-rade världen.Anf. 51 ():Fru talman! Naturligtvis kan man inte vinna bortkoldioxid. Det är det som är problemet.Miljöministern säger att det är bra att svenska fö-retag går in, för då blir det svenskt miljötänkande.Men koldioxiden kan vi inte lösa bort. Koldioxid fårvi när vi utvinner den energi som finns i kolet. Detsom är det stora problemet med klimatförändringen äratt så länge vi eldar fossila bränslen får vi ett utsläppav koldioxid. Ska vi göra den processen reversibelmåste vi tillföra minst lika mycket energi som den vihar fått ut genom att elda kolet. Det här måste po-ängteras gång på gång. Det finns vissa typer av för-oreningar som vi inte kan rena. Man kan inte renabort koldioxid, och det är det som är problemet. Eldarman kol får man ett utsläpp av koldioxid. Det kanman inte komma ifrån. Kol är tyvärr ganska billigt attelda med, framför allt i ett land som Polen.Om man nu eldar med kol i , och därmed fårkoldioxidutsläpp, och levererar den elen till ,tror verkligen inte miljöministern att det konkurrerarmed andra typer av energislag i ? Det är välalldeles självklart.Om vi tittar på vad man skulle kunna görafinns det många fjärrvärmeverk som skulle kunnabygga till en kraftdel. Men man gör inte det, eftersomdet inte lönar sig . Det finns så mycket billig el.Det går helt enkelt inte att få ekonomi i den typen avutbyggnad. Det finns också fortfarande mångaindustrier som skulle kunna bygga mottrycksaggregatmen som inte gör det. Det lönar sig inte , efter-som energin än så länge är så billig.Vad har tänkt sig är att utnyttja det bil-liga kolet och den billiga tekniken som finns i Polenför att kunna leverera el till , dvs. att man skaklara av att producera el i till det billiga elprisvi har i . Det betyder att marknaden i Sverigefortfarande gör det omöjligt att komma i gång med desatsningar som man skulle behöva komma i gångmed. Det gäller kraftdelen i fjärrvärmeverk och attanvända energi som inte nyttjas därför att detinte går.Jag har svårt att förstå hur miljöministern kan an-se att det inte alls kommer att påverka den svenskaelmarknaden och den svenska energipolitiken. Natur-ligtvis går in därför att det ser en möjlighetatt göra sig en förtjänst på kolet. Man kan diskuteradet agerandet av ett svenskt företag som är medvetetom - eftersom vi säger att vi har ett högt miljömed-vetande i - att användning av fossila bränslenoch kol bidrar till den globala miljöförstöringen ochuppvärmningen av jorden. Hur kan det vara moralisktförsvarbart att ett statligt svenskt verk agerar på detsättet? Jag tycker att det är en ganska viktig fråga.Ska vi verkligen hantera frågan så? Ska vi säga:Det är bra att svenska företag går in, eftersom de noggör det lite bättre än det var innan? Ska vi accepteraatt man går in i mycket miljötveksamma verksamhe-ter? Det är ju detta. Det är mycket tveksamt om vimed tanke på den globala uppvärmningen ska fort-sätta att producera vare sig värme eller el av kol. Hurförsvarar miljöministern det? Det skulle jag vilja höralite grann om.I kol finns det föroreningar. Det finns t.ex. svavel.Förhoppningsvis kommer tillsammans meddet polska företaget att rena svavlet på ett sätt som ärbättre än vad man har gjort tidigare. Men man kan likförbaskat konstatera att det kommer ut svavel. An-tingen får man ut det genom askan eller så kommerdet ut via skorstenen. Det kommer alltid ut lite sva-vel. Att rena ned till noll går inte. Det innebär att mankommer att frigöra svavel i form av svaveldioxid tillatmosfären, därför att man går in i en verksamhet sombaserar sig på ett bränsle som inte är rent.Det skulle naturligtvis vara betydligt bättre attVattenfall satsade rejält på bränslen som är biobase-rade.Anf. 52 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror fortfarande att det är bra attett svenskt företag med miljöambitioner och medmiljökunnande går in och skriver ett avtal om att manska föra ned utsläppen till svensk miljöstandard. Jagförstår inte riktigt varför man ska ta det som givet attföretaget ska fortsätta att basera sin energiproduktionpå kol.Det som vi vet kommer att hända -och som jag ändå gick igenom i mitt interpellations-svar - är att även kommer att tvingas att or-dentligt skära ned utsläpp, vilket gör att även Polenkommer att minska sitt kolberoende ganska ordent-ligt. Där tror jag att det kan vara en fördel om Vatten-fall finns med i bilden.Sedan är det inte heller så att har varit endominerande elimportör, vilket man får intrycket avnär man hör . Vi har haft ett mycketstort exportöverskott på el. Det är inte så att Sverigenu kommer att översvämmas av billig utländsk el. Vihar fortfarande en så pass stor elproduktion själva.Hela ambitionen bakom det framtida arbetet på attutveckla det svenska energisystemet är att se till att vitillför ny energi och sparar på ett sätt som gör att viockså i fortsättningen ska kunna vara självförsörjandepå el i allt väsentligt. Det innebär att utbytet av elinom den internationella elhandel som kommer attetableras blir ibland lite elexport och ibland lite elim-port. Från den situationen har jag väldigt svårt att drade långtgående och nästan dramatiska slutsatser somGudrun gör.Anf. 53 ():Fru talman! Miljöministern och jag drar uppen-barligen olika slutsatser av vad det betyder att Vatten-fall går in i ett kolbaserat bolag på det här sättet. Vifrån anser att det är mycket olyckligt. Vianser att det undergräver trovärdigheten i de svenskaambitionerna på miljöområdet och visar att vi i Sveri-ge är beredda att utomlands använda teknik som viegentligen är tveksamma till hemma. Det är en signalsom vi tycker är mycket olycklig.Ska det finnas utrymme för det nya, det som skaleda till ett ekologiskt hållbart samhälle, måste viockså se till att den gamla tekniken som vi anser inteär miljöacceptabel kostar. Vi ska använda ekonomis-ka styrmedel i verkligheten. Det blir naturligtvis oer-hört mycket svårare att använda ekonomiska styrme-del i än i för den svenska regeringen.Det innebär att ett företag genom att lägga en pro-duktion utomlands kan krypa förbi de skattemässigakrav som finns i för att man ska leda utveck-lingen mot ett ekologiskt långsiktigt hållbart samhäl-le. Miljöministern måste ändå hålla med om att det ärganska olyckligt att man på det sättet, genom att t.ex.lägga verksamheten i , kommer att slippa desvenska skatter som man egentligen ska konkurreramed. Därmed får man kanske inte i gång den satsningpå t.ex. biobränslen som behövs.Jag menar att det som nu gör är bådeolyckligt och rätt så omoraliskt, om jag får användadet ordet. Jag tycker inte alls att det stämmer överensmed vad jag skulle önska att ett statligt företag skullegöra. Det måste vara ett av de företag som går i brä-schen för att skapa ett ekologiskt långsiktigt hållbartsamhälle. Det borde samla sina resurser för att agerapå ett sådant sätt att det samhället blir verklighet. Serinte ministern lite problem i detta?Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § Svar på interpellation 1999/2000:262 omutsläpp från krematorierAnf. 54 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta med anledning av att detframkommit resultat om att kolfilteranläggningar förkvicksilverrening av rökgaser vid krematorier intefungerar tillfredsställande. har ocksåfrågat mig om regeringen kommer att se till att nöd-vändig forskning och undersökning kommer till ståndså att ansvariga myndigheter får möjlighet att gebättre råd samt vilka andra åtgärder somjag avser att vidta för att läckage av kvicksilver frånkrematorier ska upphöra.Sverige har arbetat, både nationelltoch internationellt, för att så långt som möjligt mins-ka utsläpp av kvicksilver från olika källor. Dettagäller också användningen av kvicksilver i olikaprocesser och produkter. antog våren 1999de riktlinjer för kemikaliepolitiken som regeringenföreslog i propositionen Svenska miljömål. Miljöpoli-tik för ett hållbart . I dessa riktlinjer sägs attinom ska nyproducerade varor som introdu-ceras på marknaden i huvudsak vara fria från kvick-silver, bly, kadmium och deras föreningar.En av flera källor till förekomsten av kvicksilver imiljön är utsläppen från krematorier. Fr.o.m. den1 är krematorier tillståndspliktig verksamheti kategori B, vilket innebär att nya anläggningarmåste ha tillstånd från för att få tas idrift. I och med ikraftträdande krävs attalla anläggningar där miljöfarlig verksamhet bedrivshar tillstånd för sin verksamhet. Enligt miljöbalkensövergångsbestämmelser ska den som bedriver miljö-farlig verksamhet haansökt hos tillståndsmyndigheten om tillstånd tilldriften. Vid prövningen av tillståndet kan länsstyrel-sen upprätta villkor för verksamheten. Det kan t.ex.avse storleken på utsläpp av kvicksilver. Den till-ståndsgivande myndigheten bör normalt inte före-skriva vilken teknik som ska användas, utan kanenbart ange vilka mål som ska uppnås.I dag har i stort sett alla större krematorier rökgas-rening inklusive kvicksilveravskiljning. Tidiga under-sökningar tydde på att installation av sådan reningfungerade tillfredsställande och hade en avskiljnings-grad som var högre än . undersökningarhar emellertid visat att det är svårt att visa var kvick-silvret fångas upp. Vad detta beror på är oklart. Detfinns därför ett behov av att säkerställa prestandanhos befintliga anläggningar. kom-mer med anledning av detta att stödja en utredningför att följa upp provtagning, mätmetoder, förbrän-ningsteknik och utformning av anläggningar för attklarlägga kvicksilvrets flöde i hanteringen. I dettaarbete är det givetvis väsentligt att man tar till vara deerfarenheter som finns av olika avskiljningsmetoder.Resultatet av dessa undersökningar kommer sedan attligga till grund för nya branschfakta eller någon an-nan form av rekommendationer som Naturvårdsver-ket avser att utarbeta. Enligt är det verk-samhetsutövarens ansvar att anläggningen fungeraroch har tillräcklig reningsgrad. Detta är i första handen fråga mellan anläggningsägaren och leverantören.Det är också den ansvarige för en verksamhet somavgör vilken metod som ska användas om det finnsflera metoder som klarar villkoren för verksamheten.I har bedrivits och bedrivs omfattandeforskning om kvicksilver. För att ytterligare förstärkamiljöforskningen har fått ett nyttanslag för forskning om för år2000 och beräknas få för vardera2001 och 2002. Det ankommer bl.a. på att se till att ett tillräckligt forsknings- ochbeslutsunderlag finns.För att arbetet med att minska utsläppen av kvick-silver från krematorier ska bli så effektivt som möjligtär det angeläget att alla myndigheter och branschensamverkar. Detta betyder enligt min mening att dencentrala myndigheten måste ställa de krav som ärnödvändiga och kunna ge välgrundade råd och anvis-ningar om hur man ska kunna uppnå de ställda kra-ven. Det betyder också att den tillståndsgivande myn-digheten, dvs. , ska ställa de rätta villko-ren och att tillsynsmyndigheterna ska utöva en effek-tiv tillsyn. Utan en god samverkan mellan de olikaaktörerna kan det vara svårt att få till stånd en effektivrening av rökgaserna från krematorier.Anf. 55 ():Fru talman! Tack så mycket för svaret!