prot · GO0927 · 2000-11-15 00:00:00 — Det är kanske någonting för det kommunalasjälvstyret, fullmäktigegruppen, att bevaka hur di-rektupphandlingen går till i den egna kommunen.Man kan ha en diskussion där också. I princip är detsamma regler som gäller. Det är bara det att man harfått lite större förtroende när det gäller att hantera dethär på ett enklare sätt, eftersom det handlar om mind-re volymer pengar.Anf. 23 PER ():Fru talman! En ödmjukhet är ju klädsam, och ensådan tycker jag att ordföranden visar. Jag tänker barapå att det handlar om att följa upp det här noggrantför att se att inte lagstiftningen på något sätt sanktio-nerar någon typ av missbruk, så att man går vid sidanav de här medlen för att uppnå målen. Det kan jufaktiskt hända att man av rena förenklingsskäl ochutan att tänka på att man kan pressa kostnader ochfaktiskt vinna kvalitet på något sätt tar den nya lag-stiftningen till intäkt för att låta bli, och enligt myn-digheternas eller statens sida blir det snarare ett ut-rymme för godtycke. Det är ju väldigt viktigt att följaupp det här, så att inte lagstiftningen missbrukas.Anf. 24 ():Fru talman! Per och jag kan vara över-ens om att godtycke är någonting som inte får finnasnär det gäller sådant här eftersom det också handlarockså om rättssäkerhet i fråga om leverantören, somska veta att man blir schyst behandlad när man harlämnat in ett anbud och att det finns en process där dedelar som är i det här hanteras.Jag tycker ansvaret finns även om det är en di-rektupphandling, och jag tycker att det kan finnasskäl att man, när det gäller upphandling under vissabelopp, har någon form av smidighet för att kunnahantera det här. Det kan slå tillbaka på offentlig upp-handling i negativ bemärkelse om det blir för krång-ligt.Men jag vill än en gång understryka att det ärsamma regler som gäller. Det är bara det att man harett större förtroende som upphandlare när det gällerdet här. Men det gäller också att följa upp det på ettbra sätt, och det kan man göra, tycker jag, ute i kom-munerna på olika sätt, inte minst genom den politiskaförsamlingen, som också kan diskutera offentlig upp-handling i fullmäktige. Det skulle inteskada.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 14 §. )8 § Vissa kommunalekonomiska frågorFöredrogsfinansutskottets betänkande 2000/01:FiU9Vissa kommunalekonomiska frågor (prop.1999/2000:115).Anf. 25 ():Fru talman! Det här betänkandet, Vissa kommu-nalekonomiska frågor, innehåller ett stort antal olikamoment. Jag begränsar mig för tids vinnande till attyrka bifall till reservation 4, även om vi moderatersjälvklart står bakom samtliga våra reservationer.Det här betänkandet behandlar bl.a. en liten ochobetydlig ändring av det grundlagsstridiga inom-kommunala utjämningssystemet. Regeringen försökereliminera det mest groteska inslaget, den s.k. pompe-ripossaeffekten, som innebär att av entillväxt över riksgenomsnittet konfiskeras i vissa fall.Men regeringen inser uppenbarligen inte att enbeskattning av tillväxt med nästan är likaskadlig. Systemets konstruktion är nämligen sådan atttillväxt, var den än förekommer i landet, straffas.Kommunerna får ta kostnaderna för tillväxten. Menom tillväxten uppstår får de inte behålla intäkterna.Vi moderater har pekat på hur vanliga svenskaglesbygds- och industrikommuner drabbas hårt avdetta system. Jag kan peka på kommuner som ,, , , , ,, och . Jag skullekunna räkna upp ytterligare ett tjugotal kommunersom har haft en tillväxt över en procentenhet överriksgenomsnittet. Hela deras tillväxt har konfiskeratsav det här perversa systemet.Ofta har en sådan här relativ ökning av skatte-kraften skett som det har förekommit enbefolkningsminskning. Den ökade skattekraften kanbero på att ungdomar och arbetslösa flyttat frånkommunen. Den kan också bero på att sysselsätt-ningskvoten har stigit, att fler företag har tillkommiteller att företag har utökat sin verksamhet. Befolk-ningsminskningen leder med det här systemet auto-matiskt till minskade intäkter för kommunen. Menskattekraftstillväxten får man inte behålla. Det här ären konstruktion som är precis vad vi har kallat den:pervers.Statsministern tillstod, troligtvis som en följd avatt vi moderater har fört den här debatten, i sambandmed den kommunalekonomiska mässan attdet finns mindre goda inslag i utjämningssystemetsom man skulle kunna rätta till. Någon dag senaresade statsrådet samma sak. Jag utgår då frånatt man, på grund av det arbete vi moderater har be-drivit, nu uppmärksammat att det inomkommunalautjämningssystemet drabbar väldigt många vanligasvenska kommuner på ett för samhällsekonomindirekt skadligt sätt. Men fortfarande förekommer detinte att man t.ex. i finansutskott gör någrasådana medgivanden.Vi moderater har som utgångspunkt att det inom-kommunala utjämningssystemet bör ersättas av ettstatligt utjämningssystem som ska vara enkelt,lättöverskådligt och självfallet förenligt med grundla-gen, till skillnad från dagens inomkommunala. Detska framför allt också gynna tillväxt. Men i avvaktanpå att man åstadkommer den förändringen, som vältar lite tid att utreda fram, kan man görasådana förändringar i det inomkommunala utjäm-ningssystemet att man tar bort de mest tillväxtfientli-ga inslagen. Det är detta som regeringen borde hagjort, i stället för att göra den lilla kosmetiska änd-ringen att sänka konfiskationsnivån från till ca95 % som bäst.Vi moderater har föreslagit att en kommun somökar sin relativa skattekraft utöver riksgenomsnittetska få behålla den tillväxten oavsett om det är enkommun med låg skattekraft, medelskattekraft ellerhög skattekraft. Denna förändring är ekonomiskt i dethär systemet inte särskilt stor, men den skulle spelastor roll för de enskilda kommunerna och ge ett väl-digt tydligt incitament till alla att tillväxt belönas varden än förekommer.När då utskottet ska beskriva den ordning som vihar föreslagit säger man att det skulle innebära attskillnaderna mellan kommunernas skatteinkomsteroch därmed förutsättningar att bedriva kommunalverksamhet skulle öka väsentligt. Jag skulle vilja beSonia eller att senare idebatten beskriva hur man kan ta till sådana överord.Säg att kommun, ,- eller för all del kommuneller - som har ökat sin skatte-kraft utöver riksgenomsnittet skulle få behålla denrelativa ökning som har inträffat just . Attdetta skulle innebära att skillnaderna mellan kommu-nernas skatteinkomster skulle öka väsentligt är judirekt felaktigt.Det är ungefär lika felaktigt när Socialdemokra-terna i ett brev till de socialdemokratiska gruppledar-na i landet hävdar att vi moderater vill avskaffa skat-teutjämningen. Vad vi har föreslagit är att man tarbort den inomkommunala skatteutjämningen, därkommuner och landsting betalar till varandra, ochersätter det med ett statligt utjämningssystem. Skatte-utjämningen som sådan är ju nödvändig för att kom-muner med för sina uppgifter otillräcklig skattekraftska kunna handha sina uppgifter på ett bra sätt. Omdetta råder det enighet. Men Socialdemokraternaförsöker hävda till sina företrädare ute i landet att vihär i har föreslagit ett avskaffande av ut-jämningssystemet. Jag skulle vilja att till protokolltydligt anger att vad man säger i det här brevet ärdirekt felaktigt.Lika felaktigt är det att hävda att vi moderater ge-nom våra förslag i skulle ge sämre ekono-miska förutsättningar för kommunerna. Den senastedebatten om den offentliga upphandlingen visar huren effektivare offentlig upphandling skulle ge kom-munerna i ökade resurser. Vihar också lagt fram en rad andra förslag som skulleöka tillväxten i landet, vilket direkt skulle kommakommunerna till del. Tillväxtutvecklingen de senasteåren under högkonjunkturen har ju åskådligt visat förlandets alla kommuner att det är de samlade skattein-komsterna som bidrar till en god utveck-ling och ger möjligheter att bedriva verksamhetenmed ökade inkomster, inte statens handhavande avstatsbidragen.Fru talman! Det här betänkandet behandlar ocksåkommunala företag, vilka nu ska in i balanskravet påavsett sätt. Dessutom behandlas frågor kring denkommunala redovisningen i anslutning till detta. Defrågorna har med tydlighet visat att det krävs en för-ändrad lagstiftning beträffande kommunala företag,att vi får fram en särskild företagsform så längekommunala företag över huvud taget finns. Jag tyckeratt det är egendomligt att regeringen inte tar tag i defrågorna, eftersom det just nu breder ut sig en väldigskatteplaneringsmentalitet ute i kommunerna som ären direkt följd av oklarheterna beträffande kommu-nala företag.Slutligen, fru talman, behandlas i det här betän-kandet frågor angående finansieringen av LSS. Detbörjar nu komma en bred enighet i olika sammanhangom att LSS-kostnaderna bör övertas av staten och inteligga på det kommunala planet. Här reserverar sig kd,fp och för detta. Det är bra att fp och kdnu talar klarspråk i den frågan. Kommunförbundetsutredning sade ju detsamma . Det skullevara intressant att höra av vilken anledning socialde-mokraterna står kvar vid ståndpunkten att dessa kost-nader ska vara kommunala.Anf. 26 PER ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 10, så har vi det avklarat.Enligt vår mening är det riktigt att ställa sammakrav om god ekonomisk hushållning på kommunalabolag som på . Propositionenlyfter förtjänstfullt fram ett memento med kommu-nala bolag genom att redovisa ett urval problem ochrisker. Det gäller t.ex. omfattningen av kommunernasbolagsverksamhet inom avreglerade och konkur-rensutsatta områden. Men är regeringenotydlig i sin hållning till hur och när den vill kommatill rätta med bristande konkurrensneutralitet.Ungefär en fjärdedel av den totala kommunalaverksamheten som andel av omsättningen bedrivs ikommunala bolag med tillgångar på över 500 miljar-der kronor. svarar av detta svarar ener-gi- och fastighetsbolagen för.Kommunernas borgensåtaganden för egna företaguppgick vid utgången av 1998 till ca 184 miljarderkronor. infriades borgensförbindelser för259 . Systemet innebär en konkur-rensfördel för de kommunala bolagen vid lån, mennaturligtvis också en risk för borgenären på en kon-kurrensutsatt och avreglerad marknad.Allt oftare drivs verksamhet i bolag påkoncernbasis. Ett lagstadgat krav på en god ekono-misk förvaltning, men framför allt ett utvidgat kom-munalt balanskrav som innefattar kommunala bolagskulle kunna uppmuntra och framtvinga en koncent-ration av resurser. Det skulle å ena sidan kunna häv-das vara ett tecken på god hushållning. Å andra sidankan det leda till bristande neutralitet i en konkurrens-situation t.ex. när man samordnar och vid upphand-ling där också egna bolag ingår.Ytterligare en negativ konsekvens av ett utvidgatbalanskrav kan vara att en nödvändig omstruktureringav en verksamhet i förvaltningsform för-hindras genom transaktioner mellan bolag inom kon-cernen och mellan bolag och förvaltning. Paradoxaltnog kan det försvåra tillämpningen av ekonomisktsunda principer.Regeringens proposition framhåller inte tydligt dehär problemen. Konkurrensfördelar för kommunalaföretag föreligger då även utan ett utvidgat balan-skrav. Regeringen ger inte heller något besked omhur regeringen ämnar arbeta för att konkurrensneut-ralitet ska kunna uppnås. Vi kanske skulle kunna fåhöra en del kommentarer från statsrådet sena-re, fru talman.Enligt vår mening visar problembilden hur kom-munal bolagsverksamhet inom konkurrensutsattamarknader som regel bör ha karaktären av en förbe-redelse för utförsäljning. När verksamhetinte är en myndighetsutövning och när en fungerandemarknad finns eller kan etableras menar vi att detgemensamma bästa gagnas bättre av konkurrensut-sättning genom upphandling och försäljning av detegna bolaget när så är möjligt och lämpligt.Men sådana beslut hör till den kommunala själv-styrelsen. Marknadsanpassning och konkurrensutsätt-ning inom alltfler områden borde mana till försiktig-het att fortlöpande driva företagsamhet.Tidigare talare uppehöll sig länge kring inkom-stutjämningen. Jag ska göra det något också. ärinte här, men man vågar knapptnämna att det var en moderat som talade då.I nuvarande modell med en långtgående inom-kommunal utjämning är incitamenten för tillväxt ochexpansion som vi hört inte bara små, de är direktkontraproduktiva. Tillväxtkommuner med hög skat-tekraft riskerar att relativt andra kommuner på grundav sänkta bidrag förlora ekonomiskt på företagseta-blering och ökade skatteintäkter.Med föreliggande proposition avser regeringen attåtgärda detta missförhållande. Men de föreslagnaändringarna kommer först och främst alldeles försent. Det kan någon hävda vara lätt att säga, men vihar påpekat detta tidigare. Dessutom är de helt otill-räckliga.Företrädare för regeringen har tidigare valt attnegligera problemet, även om erkännanden nu harkommit av att något är fel. Själva utredningen ochpropositionen är ju ett bevis på detta.Nu måste man också tillstå att de pomperipossa-liknande effekterna har misskrediterat hela utjäm-ningssystemet. De har skapat en bild av att vara ochockså fungerat tillväxthämmande. Vi anser av princi-piella skäl att propositionen, egentligen utredningen,skulle ha varit bredare upplagd. Man skulle ha haftsom direktiv att utreda vad en övergång från inom-kommunal till statlig inkomstutjämning skulle inne-bära. En sådan prövning skulle ha varit en god gestfrån regeringens sida. Men vi hävdar inte minst avprincipiella skäl att en rimlig tolkning av subsidiari-tetsprincipen är att det inte är kommuner internt somska utjämna varandras skillnader, utan att staten skagå in där.Den nuvarande ordningen med inomkommunalutjämning hävdar vi också går emot grundlagensintentioner med självstyrelse, lokalisering-sprincip och beskattningsrätt. Systemet med inom-kommunal utjämning leder dessutom till allvarligamotsättningar mellan kommuner och landsting. Detblir ett slags dragkamp där regering och riksdag i ochför sig har lagt ett expansionslock på, men det ledertill interna konflikter, nästan ett slags söndra-och-härska-princip.När vissa kommuner och landsting betalar storasummor i avgift och andra får del av bidrag i motsva-rande utsträckning skapas dessutom möjligheten ochföreställningen att medel från en kommun användstill olika icke lagstadgade verksamheter eller investe-ringar i en annan kommun. Som jag sade tidigareanser vi kristdemokrater att det är subsidiaritetsprin-cipen, som inte alls bara är en närhetsprincip, utan enstödprincip från nivån ovanför den kommunala sek-torn, som ska gälla. Det är staten som ska gå in ochstödja kommuner som inte klarar sin försörjning, sominte klarar sina åligganden. Det är inte andra kommu-ner som ska göra detta, i synnerhet inte när opåverk-bara ekonomiska förutsättningar föreligger.Till frågan om LSS. Vi anser att förslaget om enövergångslösning med statsbidrag är ett steg i rättriktning. Men vi menar att eftersom LSS är statligtreglerad, men innefattar för kommunerna närmastopåverkbara faktorer, bör en långsiktigt hållbar ut-jämning av LSS-kostnaderna åstadkommas genom attstaten tar över finansieringsansvaret. Jag är ocksåintresserad av att höra kommentarer om detta.Till sist, fru talman, är det vad gäller kommun-kontosystemet angeläget att den skattemässiga be-handlingen blir likformig, oavsett vem somutför verksamheten. En statlig utredning borde sna-rast tillsättas för att utreda möjligheterna att undan-röja de snedvridande effekterna för konkurrens mel-lan offentlig och privat sektor. En möjlighet som harpåtalats i olika sammanhang är att utvidgamomsplikten till nu undantagna områden, men meden reducerad skattesats. bör visserligen, somden utredning som propositionen går tillbaka på på-pekar, med kraft arbeta också för en förändring avEG:s sjätte mervärdesskattedirektiv. Kanske kanministern säga något om detta. Skulle inte det kunnabli en fråga att ta upp ?Samtidigt bör den nya utredningen analyseramöjligheten att i enlighet med gällande direktiv, alltsåinnan en förändring kommer, föreslå villkor somskapar skattemässig likformighet för såväl extern somkommunintern produktion av varor och tjänster.De här sakerna vill jag som sagt gärna höra någotfrån ministern om.Anf. 27 ():Fru talman, ärade kolleger och åhörare! Jag skullevilja göra precis tvärtemot de som har talat.Jag skulle först vilja säga att stöderförslaget till förändringar i lagen om stöd och servicetill vissa funktionshindrade, ett förändringsförslagsom innebär ett extra statsbidrag för särskilt kost-nadskrävande insatser enligt samma lag.LSS är en lag som har en ofantlig betydelse för attge livskvalitet åt handikappade människor. Det är braatt staten går in och tar ett delansvar i detta arbete,som ibland kan bli väldigt kostnadskrävande. Menman måste se att det utgår från människovärde ochlivskvalitet för de handikappade. Därför tycker vi attden här förändringen är väldigt bra. Det finns flerförändringar man skulle kunna göra, men de hörhemma i en annan debatt.Det stora tvisteområdet i betänkande FiU9 handlarom den kommunala skatteutjämningen. Låt mig di-rekt deklarera att tycker att detta systemär bra, därför att det ger en möjlighet att solidarisktstödja de kommuner som har det ekonomiskt svårt.Det innebär i sig att de kommunerna har svårt att geen god grundservice till sina medborgare. Utgångs-punkten måste vara att människor runtom i Sverigeska kunna ha en rätt till likvärdiga villkor när detgäller vård, skola och omsorg. Där har det kommu-nala skatteutjämningssystemet en mycket viktigfunktion. Det innebär inte att vi tycker att det är heltutan krångligheter, att det inte finns saker som börförändras. Vi tycker att det är bra att det sker en över-syn och att man då går åt de knöligheter sommöjligen finns i systemet.I år tycker vi att det hade varit skäl att se till attomställningsbidrag för landsting med minskandebefolkning hade varit dels permanent, dels större. Detär viktigt att det finns en trygghet i vården. Sker dettvära kast i ett landstings ekonomi eller långsiktigutarmning genom en avflyttning från det landstingetär det svårt att upprätthålla en trygghet i vården somalla svenska medborgare faktiskt har rätt till.I riksdagsdebatter händer det ibland att man tar tillöverord eller kanske blir fränare än vad som egentli-gen var tänkt. Det är synd.Lennart från talar om detkommunala skatteutjämningssystemet som grund-lagsstridigt. Det är ju hans åsikt, men det är väldigtmånga andra som inte anser att det är grundlagsstri-digt. Han talar om det kommunala skatteutjämnings-systemet som en pervers konstruktion. Sedan när blevsolidaritet med utsatta områden och utsatta människorperverst? Det är faktiskt stötande med ett sådantspråkbruk.Som exempel tar väldigt gärnaupp min hemkommun , som har bliviten ofta förekommande kommun i debatter här i kam-maren. har genom att många entusias-ter har engagerat sig lyckats få ned arbetslöshetenfrån en "värstingnivå" till en "bästingnivå". Det ärnågot som vi förstås gläder oss mycket åt.Den tidigare höga arbetslösheten var ett resultatav ett par stora brukskrascher i kombination medlågkonjunktur och en alldeles för dålig näringslivs-struktur. Det är någonting som kommunens invånarehar bestämt sig för att ändra på, och det är på väg attlyckas. Det har visat sig i arbetslöshetssiffrorna.Under dessa år har variten av de kommuner som har tagit emot stora summorgenom det kommunala skatteutjämningssystemet. Dethar hjälpt kommunen att klara skolan, äldreomsorgenoch andra kommunala kärnuppgifter som är ofantligtviktiga. Det har gett en kvalitet i vård, skola och om-sorg som har gjort att människor som bor där harkunnat ha en framtidstro kvar.Detta system bygger på solidaritet mellan områ-den med stark tillväxt och områden med mycket lågtillväxt. Det kan förtjäna att säga att skillnaderna iSverige är enormt stora. Om man tittar på bruttoregi-onalprodukt och sätter ett snittvärde på 100, finnsområden enligt officiell svensk statistik och EU-statistik som har en årlig tillväxt på bruttoregional-produkten på faktor 130-137 mot riksgenomsnittet100. Det finns också områden som har en tillväxt på71-72. Det är förstås väldigt bekymmersamt och gör isig att man behöver arbeta tuffare med regionalpolitikoch näringspolitik. Men för den enskilde kommunin-vånaren som är beroende av att det fungerar på ålder-domshemmet, att skolan fungerar osv. är det kommu-nala skatteutjämningssystemet ett verktyg att klaradetta under svåra tider.Jag kan inte se att ett solidariskt system är en per-vers konstruktion. Jag ser inte heller att det är enfulländad konstruktion. Det finns saker som ska åt-gärdas. Men den andra sidan av detta är att systemetinte drabbar kommuner under vissa omständigheter.Jag tycker att drabba är ett starkt ord. Men det gynnarkommuner när det är svårt. Solidari-teten är i grunden bra.När man tittar på hur mycket systemet innebär ipengar, är t.ex. de miljoner som överförs till kommu-ner och landsting genom försvarsuppgörelsen mellanCenterpartiet och Socialdemokraterna i grundenmycket mer pengar än det som förs över genomskatteutjämningssystemet. Det är också bra att sättakronorna i proportion till andra utgifter och inkomsterför kommuner.Avslutningsvis ber jag att få yrka bifall till reser-vation 7 och reservation 8, som handlar om vidareförändringar som bör göras i systemet.Anf. 28 () re-plik:Fru talman! polemiserar mot mig somom jag ville avskaffa skattekraftsutjämningen. Jaguppehöll mig i mitt anförande vid att det vill inte vimoderater. Vi vill ha ett statligt utjämningssystem.Vad finns det för egenvärde för ochCenterpartiet för att förespråka att kommunerna istrid med grundlagens lydelse ska betala till varand-ra? kommer i slutet av sitt anförande in påatt det är bra när i stället staten står för bidrag tillkommunerna. Det går onekligen att göra ett utjäm-ningssystem renodlat statligt, och då får kommuneroch landsting behålla sina skatteinkomster. Sedan kanman alltid diskutera skattebasen för kommunerna.I grunden innebär detta att kommuner med för si-na uppgifter otillräcklig skattekraft ska ha bidrag. Detär vi överens om. Men , jag har svårt attförstå varför en kommun som genom egna insatserhar lyckats öka sin skattekraft från till ett annatska få den tillväxten konfiskerad. Om Valdemarsvikgenomför strukturförändringar och får en ökad sys-selsättning så att det börjar gå bra för kommunen,vore det inte som ett incitament till tillväxt att kom-munen får en belöning för detta? fungerar ut-jämningssystemet att det blir en 95-102-procentigbeskattning av den extra tillväxten. Det är det jagkallar perverst, inte skatteutjämningen i sig.Anf. 29 () replik:Fru talman! En osanning blir inte sannare för attden upprepas ofta. Så är det med argumentet omgrundlagsstridighet.Jag kritiserar angreppen mot det solidariska sys-temet. Jag tycker att det är en riktig tanke att kommu-ner hjälps åt på det här viset.När situationen i en kommun förändras från ettslags kommunalekonomisk depression till ett ljusaretonläge, som innebär engagemang, hopp inför framti-den och vilja att förändra hos kommuninvånarna, ärdet det som är det viktiga. Människor har fåttarbete. Man kan gå runt på de nyetablerade företagen,och man kan se hur det lyser i fönstren dygnet runt.När människor arbetar och är lyckliga över att kunnaförsörja sig själva finns det mycket positiva saker idet.Tillväxt i en kommun handlar inte bara ytterst omde här skattefrågorna. Samma människor som kanse framtiden an med ett visst hopp om att det skaordna sig för dem och deras barn har under de tunga,mörka åren haft en enorm hjälp av de pengar som harkommit till kommunen genom skatteutjämningssys-temet. De är fullständigt medvetna om det, och detycker också att det är riktigt med en sådan solidaritet.Jag tror inte att kommuner slutar arbeta för till-växt och förändring och en bättre framtid för sinainvånare på grund av dessa faktorer, därför att dethandlar om så oändligt mycket mer, nämligen omlivskvaliteten i kommunen.Anf. 30 () re-plik:Fru talman! Mig veterligt är det ingen som har fö-respråkat att en kommun med otillräcklig skattekraftför sina uppgifter, som t.ex. , skulle habehövt gå miste om de här bidragen.