prot · GN09123 · 2000-06-07 00:00:00 — Om man läser reservationstextenframgår det att inte anser att detta förslagjämställer jordbruket med tillverkningsindustrin.I propositionen föreslås när det gäller skattelätt-nader för bränsle, eldningsolja, helt och fullt sammavillkor som gäller tillverkningsindustrin. Men det ärtydligen inte nog enligt . För att det enligtCentern ska vara jämställt ska jordbruket ha bättrevillkor än tillverkningsindustrin. På annat sätt kan jaginte tolka reservation när det gäller eld-ningsolja.När de gäller den administrativa gränsen 1 000 krför elskatten blir jag mycket förvånad över reaktio-nerna i en del av reservationerna. Det gäller ,och . Är det så illa attenskilda jordbruksföretags framtid hänger på en tu-senlapp på årsbasis? Kan det vara så illa? Nej, själv-klart inte. Det här har mer blivit en portalpunkt, attförsöka hitta motsättningar att debattera kring.Då kan jag dra mig till minnes längre bak i tidennär jag hamnade i fullmäktige hemma i islutet av 70-talet. Då var det den ordningen där attnästan ju mindre belopp som det handlade om, destostörre debatt blev det. Däremot kunde man klubbaigenom miljonprojekt utan någon större diskussion.Jämfört med många andra beslut som fattas här iriksdagen är det omöjligt att förstå den här kraftigareaktionen när det gäller denna administrativa gränspå . Den är ju som sagt satt för att minska enannars resurskrävande hantering som det skulle bliom man inte hade satt denna gräns.Marietta de talade tidigare omatt sjunga falskt. Det talas om guldskivor osv. Menom man vänder på det hela och utgår från att det ärMarietta de som sjunger, och sedantittar man på vad det handlar om för belopp för deenskilda jordbruksföretagen, då kanske det snarare ärså att de måste sjunga litefalskt när det inte betalas bättre än vad som krävs häri reservationerna. Den slutsatsen kommer jag fram tillefter att ha lyssnat på debatten i dag.Fru talman! När det gäller övriga moment så tän-ker jag inte beröra dem, utan jag yrkar bifall till hem-ställan i betänkandet med anledning av propositionen.Anf. 67 () replik:Fru talman! Detta med att sjunga var väldigt bild-ligt talat, eftersom jag erkänner att jag sjunger väldigtdåligt, så det skulle nog låta falskt om jag sjöng. Mendet var mer bildligt talat.Vår modell är en deklarationsmodell som betyderatt alla skulle kunna omfattas av nedsättningarna. Ochdet ska inte vara administrativt krångligt därför attalla deklarerar. Och det viktiga är ju att alla omfattas.Jag har en fråga till . Jag minnsVänsterpartiets valaffischer där ordet rättvisa före-kommer på nästan alla valaffischer, och det talasväldigt ofta om rättvisa när är med. Dåär jag tillbaka till definitionen av rättvisa för Vänster-partiet. Är det detta som vi talade om, när de flestajordbrukarna, när det gäller energibeskattning-en, inte kommer att omfattas av det system som manhar gått ut och talat ganska varmt om och sagt att mannu gör något för jordbrukarna? Är det definitionen avrättvisa? Eller har ni gjort en ny definition av rättvisa,att det räcker att några omfattas?Anf. 68 () replik:Fru talman! Rättvisa i detta fall, om vi tittar på iförsta hand bränslena för uppvärmning, är att manlikställer med tillverkningsindustrin. Är det rättvist attandra villkor ska gälla för jordbruket än för tillverk-ningsindustrin i detta fall? Rättvisan i detta fallhandlar ju om att jämställa olika verksamheter. Det ärju det som är rättvisan.Anf. 69 () replik:Fru talman! gör det väldigtenkelt för sig. Jag förstår att det känns någonstans isjälen för en vänsterpartist som talar så mycket omrättvisa när vi diskuterar detta. Huvuddelen av jord-brukarna kommer att uteslutas av det förslag somVänsterpartiet står bakom. Jag förstår det. Därför ärdet då lätt att försöka villa bort det.Min fråga är: Hade det inte varit bra om man hadetittat på den modell som föreslår ochsom skulle omfatta alla och som inte skulle vara ad-ministrativt krånglig?Anf. 70 () replik:Fru talman! Det här gäller väl inte för all framtid.Men den modell som föreslår, att ta detvia deklarationen, fordrar också en ytterligaregranskning i så fall. Det kan inte bli enklare vad gäl-ler deklarationerna jämfört med . Det blir ytterli-gare ett moment som ska plockas in, så jag kan inte seatt den modellen är enklare.Återigen: Vad jag menade med rättvisa var att lik-ställa tillverkningsindustri och jordbruk. Och kandet inte vara rättvist om det ska bli helt andra villkorför jordbruken i det här fallet. I så fall måste ju Mari-etta de kräva att gränsen slopasäven för tillverkningsföretag. Då skulle jag kunnaförstå hennes argumentation.Anf. 71 () replik:Fru talman! uttalade sin förvå-ning över reservation, bl.a. därför att viinte skulle vilja ha jämställdhet med industrin.För den som har den minsta insikt i båda dessaverksamheter, industri och jordbruk, framstår detväldigt tydligt att driftsbetingelserna är fundamentaltannorlunda i jordbruket än de är i industrin.Jag skulle vilja ställa samma fråga till ClaesStockhaus som jag ställde till Per . Ärdet inte besvärande att det nu i stort sett blir enbartstorjordbruk som kommer i åtnjutande av lättnader,medan alla de små jordbruksföretagen inte kommer iåtnjutande av desamma?Sedan är det naturligtvis så, med hänvisning tillClaes fråga om lönsamheten, att det härinte är lönsamhetsavgörande. Men det bidrar. Jag villpåpeka ett par saker.Det ena är att det gränsbelopp som föreslås föreldningsolja gäller för kvartal och icke . Detflerdubblar det belopp som har angivits i debatten avsåväl Per som andra är att det helt avgörande och lönsam-hetsavgörande är att vi också får en lösning när detgäller kompensation för dieselskatten. Vad har ClaesStockhaus att säga på den punkten?Anf. 72 () replik:Fru talman! När jag talar om att jämställa måsteman jämställa samma saker, jämföra samma saker.Det handlade i det här fallet om uppvärmning medbränsle respektive el i jordbruk jämfört med tillverk-ningsindustri. Jag går inte in och tittar på hur lönsam-heten är i tillverkningsindustrin i övrigt. På sammasätt tittar man i det här fallet inte på vad det är förlönsamhet i övrigt, på vad det är för betalning förgrödor osv. för den produktion som sker, utan det härhandlar om en reduktion av energiskatten. Det är detsom måste jämföras. Man kan inte plocka in andradelar i det här sammanhanget.Sedan till frågan om det är besvärande att mångasmåföretag inte får del av det här. I det värsta scena-riot som skulle kunna bli, skulle det vad gäller bränslekunna vara strax som man inte fårkompensation för. Vad gäller el skulle det kunna varaen tusenlapp, så vid - inte överdet - måste gränsen gå. Det är i så fall det som ensmåjordbrukare skulle kunna tappa. Det är botten-gränsen.Om det råkar vara någon som hamnar exakt på dethär beloppet är det ändå inte något som avgör jord-brukets framtid. Det är för små pengar.Återigen: Jag jämförde liksom äpplen med äpplen,inte äpplen med päron. Det var det som var poängen idet hela.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag märker på sättatt resonera kring beloppen, som kan bli upp till5 på årsbasis, att han ställer dem i relation tillhelt andra saker än den nettoinkomst som ett litetjordbruksföretag ger dess utövare. Den nettoinkoms-ten rör sig ofta om ett tvåsiffrigt antal tusen kronorper år. I detta perspektiv är de summor vi här talar omväsentliga för dessa utövare.Får jag dessutom ställa ytterligare en fråga tillClaes . Per påpekade att ettskäl för att välja de här gränsbeloppen var att det ärsvårt att hantera ett försäkranssystem på grund av attde små företagen utnyttjar både hushållsel och nä-ringsverksamhetsel, om vi kallar det så, och att dettaskulle vara en komplikation.Jag kan inte inse vari den består. Dessa båda stor-heter ska ju ändå fördelas i deklarationen eftersom detendast är näringsverksamhetselen som är avdragsgilloch hushållselen inte är avdragsgill. En sådan upp-delning sker alltså . Varför skulle det dåkomplicera bilden att använda denna uppdelningockså när det gäller det vi diskuterar? Har ClaesStockhaus någon synpunkt på detta?Anf. 74 () replik:Fru talman! Jag har ingen direkt synpunkt på upp-delningen. Jag utgår från den modell vi har fastnat föroch som är majoritetslinjen enligt betänkandet. Då ärdet lämpligt att ha den administrativa gränsen på1 för att minska hanteringen. Annars kan detbli en enorm hantering utifrån den modell som varvald i betänkandet och som vi står för. Det är utifrånden delen jag argumenterar.Det är väl mycket möjligt, och det framgår också ipropositionen, att hela systemet vad gäller återföringav elskatt får man kanske titta över längre fram. Menvar det hamnar är svårt att veta. Jag utgår från denmodell som finns här, och det är utifrån den som jagbedömer vad som är rimligt och inte rimligt. Och dåär en gräns på rimligare, för annars skulleskattemyndigheterna bli överhopade av ansökningar.Anf. 75 ():Fru talman! Jag ska börja med diskussionen kringomvandlingen av produktionsskatt till effektskatt. Detär ju en omvandling som sker i samband med att vihar höjt beskattningen av kärnkraftsel.Från att det här är ett sätt att långsamt och plågsamtstrypa kärnkraften. Sedan säger hon också att skattbara ska tas ut när det finns negativa externa miljöef-fekter. En miljöbeskattning ska bara tas ut i det läget.Då vill jag påminna att kärnkraften har negativa externa miljöeffekter.Vi har från kränkraftsproduktionen radioaktivt avfallsom vi får leva med i många generationer framöver,med de risker det innebär.Sedan är det också så att kärnkraften i sig är ettriskprojekt. Den är så riskfylld att om den fick betalasin egen försäkring, vilket den inte gör , skulleden avveckla sig själv i marknadsekonomisk anda.Jag trodde att var ett parti som faktisktstod för marknadsekonomi.Vi går här en väg där vi låter kärnkraften stegvisstå för sina egna kostnader, och det är bra.Sedan påstår de attomvandlingen från en produktionsskatt till en effekt-skatt är en signal att man ska minska service, repara-tion och underhåll. Då kan jag upplysa dePourbaix-Lundin om att säkerheten vid svenska kärn-kraftverk regleras av SKI, Statens kärnkraftsin-spektion. SKI har tydliga regler för kärnkraftens sä-kerhet, regler som måste följas.Jag kan lova de att omnågon kärnkraftsägare i inte skulle följa dessaregler tror jag att opinionen i för att stängakärnkraften , på en gång, skulle bli stor. Justdärför är kärnkraftsägarna motiverade att följa deregler som man åläggs av SKI.Sedan vill jag gå in på diskussionen kring ned-sättningen av jordbrukets energiskatter och det grun-davdrag som finns där för el och eldningsolja.Ibland får man i politiken göra avvägningar mel-lan olika intressen. Vi skulle nog alla här i kammarentycka att det vore väldigt bra om man kunde ha engenerell nedsättning. Problemet är att det får konsek-venser för administrationen av beskattningen och attdet är så otympligt för skattemyndigheterna, ochdärför har vi valt den här modellen.Den skattebefrielse som jordbruket har fått rör eloch eldningsolja, och argumentet bakom att mangenomför nedsättningen var att man tyckte att det varorimligt att de bönder som torkade hemma skullebetala skatt medan bönder som hade torkning hosLantmännen var skattebefriade. Med just den härutformningen av rätten till återbäring av skatten komman undan just det problemet. Det var ett av de starkamotiven för att likställa jordbruket med industrin närdet gäller el och eldningsolja. Det här uppnår man.Eldningsolja används inom jordbruket nor-malt bara i vissa sammanhang av ett mindre antaljordbrukare, t.ex. för torkning eller uppvärmning, avdem som har djuruppfödning i stor omfattning ellerdylikt. El används av alla i mindre omfattning föruppvärmning, belysning av ekonomibyggnader m.m.,men också i större omfattning av dem som väljer atttorka säd hemma och av dem som har djuruppfödningi större skala för drift av fläktar, uppvärmning etc.De här pengarna ska ses som ett grundavdrag frånåterbäringen eller som en självrisk, som man får be-tala själv, av ungefär samma skäl som det finns själv-risk i försäkringar m.m. Det är för att komma ifrånadministrationen av småbelopp. Vi vill väl alla ha ettskattesystem som fungerar och en skattemyndighetsom har tid att göra det som den ska göra och intesitta och administrera hundralappar. Det är den av-vägningen som vi har varit tvungna att göra.Den gräns på för el som finns mot-svarar ungefär en fjärdedels eluppvärmd villa. Meden sådan gräns undantar man delvis i första hand vissgrundläggande el för uppvärmning och belysning avekonomibyggnader. Vi tycker att det är rimligt att allabetalar skatt för detta, precis som mindre företag iandra branscher. När det gäller eldningsoljan är detsamma gränser som för industrin.Jag tror, som sagt var, att vi alla här i kammarentycker att det skulle vara bra med ett generellt uttag,men världen är inte alltid så enkel.Anf. 76 ():Fru talman! brukar ofta framställa sigsom värnare av det småskaliga jordbruket. I nostal-giska ordalag brukar de vara förespråkare för densörgårdsidyll som baseras just på ett småskaligt jord-bruk. Hur är det då möjligt att ochMiljöpartiet biträder ett system som i så stor utsträck-ning missgynnar just den form av jordbruk som de iandra sammanhang säger sig vilja värna?Anf. 77 ():Fru talman! När det gäller småbrukarnas situationi är det väldigt många olika saker sombidrar till att de har en sämre ekonomisk situation ochsämre förutsättningar. Det är bl.a. EU:s jordbrukspo-litik, som är medveten om att vi för-söker påverka och förändra.Vi har också andra förslag som bidrar till att gyn-na småbruket, speciellt det ekologiska småbruket. Detär ett grundavdrag för alla i glesbygd, som naturligt-vis också gynnar småbruket. Det är ett skatteavdragsom är generellt för alla. Det är sänkt moms på krav-märkta produkter. Det är sänkta arbetsgivaravgifter,som just gynnar småbruken därför att de är mer ar-betsintensiva. Det här är förslag som vi tydligt jobbarför.När vi i budgeten antog de här reglerna fick vi35 till ekologisk forskning, en forsk-ning som gynnar just småbruket. Delar av pengarnaska också gå till att undersöka hur man inom jordbru-ket kan minska energianvändningen. Vi har alltsåsatsat på någonting som är offensivt och framåtsyf-tande, för att se till att gynna både det ekologiskajordbruket och småbruket.Anf. 78 ():Fru talman! Nja, det var en väldigt krystad argu-mentation, . När ni nu hade chansenatt bidra till en samling som skulle kunna ge konkretaresultat för det jordbruk som ni i övrigt säger er viljavärna, avstår ni från det på grund av att ni har andraförslag som ni inte får igenom i . Det därsaknar trovärdighet och punkterar utomordentligteffektivt den argumentation som ni i övrigt försökerbygga upp kring värnandet av just detta småskaligajordbruk.Anf. 79 ():Fru talman! Som jag inledningsvis sade i mitt an-förande är förslaget om det här avdraget en avväg-ning. Precis som vet är det svårt att haett system där skattemyndigheten blir överhopad avett arbete som är totalt orimligt. Vi bedömde att dethär var ett system som var nödvändigt.Det stämmer att det här hade gett lite pengar tillde småbruk som finns, men vi tror att det finns bättresätt att gynna småbruken på, som också ger merpengar, än att godta detta. Det är en avvägning som vihar gjort och en avvägning som vi också står för.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 19 §. )12 § Privat införsel av alkoholdrycker, m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande 1999/2000:SkU23Privat införsel av alkoholdrycker, m.m. (prop.1999/2000:121).Anf. 80 ():Fru talman! Vi ska nu behandla regeringens för-slag till nya införselregler för alkohol och tobak.Svenskarna ska få samma rättigheter som övrigainvånare i EU när det gäller privat införsel. Hittillshar just för alkohol och tobak haft ett tillfäl-ligt undantag från den inre marknadens regler för frirörlighet för varor och tjänster.Fru talman! Det finns all anledning att rikta kritikmot det sätt som regeringen har hanterat den härfrågan. Länge förfäktade regeringen att hadenågon form av rätt att själv bestämma omfattningenav införselreglerna - detta trots att det åtminstonesedan den förra förhandlingsrundan stått klartatt så inte är fallet. Genom sin halsstarrighet har rege-ringen försatt sig i en mycket besvärlig situation.Några genomgripande förberedelser inför dettasystemskifte har regeringen inte vidtagit. Där-för har jag förståelse för den villrådighet som visasfrån dem som trott på regeringens ord. Men blundarman för verklighetens realiteter blir det lätt förvirratnär man öppnar ögonen. Att, som det framhålls i enreservation, låta frågan om införselreglerna prövas iEG-domstolen är inte ett realistiskt alternativ. Deninre marknaden omfattar även Sverige.Från moderat håll har tidigare motionerats om attregeringen inför anpassningen till EU:s regelverkskulle ta initiativ till höjda införselkvantiteter ochsänkta alkoholskatter.Vi har också understrukit nödvändigheten avupplysningskampanjer om hur man kan umgås medalkohol. Dessa kampanjer kunde med fördel ske isamarbete med olika branschorganisationer. Syftetskulle vara att de nya införselreglerna med åtföljandesänkta alkoholskatter inte äventyrade folkhälsan.Tyvärr har förslagen inte hörsammats. Inte på någotsätt har regeringen förberett landet på den kommandeslutdagen eller anpassat den svenska alkoholbeskatt-ningen efter de nya införselreglerna, vilket är minstsagt olyckligt.När nu verkligheten har hunnit ikapp illusionernaborde regeringen - i nationens intresse - agera kraf-tigt och beslutsamt. Tyvärr fortsätter den att behandlafrågan om införselregler och alkoholskatterna på ettfelaktigt sätt.Så här skulle jag vilja beskriva läget. Hela svens-ka folket vet nu att om senast tre och ett halvt årkommer det att vara tillåtet att från annat medlem-sland ta in sprit, starkvin, 90liter vin och öl samt ökade mängder tobaks-varor utan att betala skatt i . De svenska alko-holskatterna tillhör de högsta i . Det kommerdärför att vara mycket frestande för många i sambandmed semesterresan att handla utöverden lagliga ransonen. Många kommer att tycka att detinte är något brottsligt att i förväg ta in fler flaskor änvad som just nu är tillåtet. är det ju tillåtet! Detär bara en fråga om tid, och i större delen av EU ärdet tillåtet. Så någon moralisk fråga ärdet väl knappast fråga om, kan man resonera.Till bilden hör också att den illegala införseln avfrämst sprit och öl har ökat mycket kraftigt. Länssty-relsen i län har lämnat en larmrapport översmugglingen och den organiserade brottsligheten isamband med distributionen av kontraband. Sam-mantaget innebär det att vi kan befara en kraftig ök-ning av såväl legal som illegal införsel av alkohol,och då främst öl och sprit.Tullen har mycket små möjligheter att ingripa,och vinsten är så pass stor att många kommer attchansa. Det verksammaste sättet att få ned den ille-gala verksamheten är att göra den olönsam. Det inne-bär att vi måste anpassa våra skatter till i första stegetdansk nivå. I annat fall kommer den organiseradebrottsligheten att växa sig än starkare i . Ochdå är det inte enbart folkhälsan som står på spel utangrundvärden i nationen.Folkhälsan äventyras mer av okontrollerad lang-ning än av kontrollerad handel. Uppluckringen av detallmänna rättsmedvetandet kan få stora långsiktiganegativa följder.I kunde man läsa om enfamilj som med hjälp av ett större antal medarbetaresatt i system att köpa öl i , transportera dettill och sedan ta över ölen i mindre mäng-der till . De hade haft med sig16 öl över den tysk-danska gränsen, ochsedan återstod bara ett tålmodigt arbete att forsla överdet till Sverige.Förtjänsten är god. Inköpspriset är för 12liter öl, eller per liter. I är enbartskatten på motsvarande ölkvalitet per liter.Till detta kommer momsen på ca . Det gör12:55 kr i punktskatt och moms.Priset på Systembolaget är . Det blir alltsåen skillnad på för en liter öl. Resultatet försvensk del blir att svenska bryggerier tvingas permit-tera eller lägga ned. Detta är således en extremt dåligaffär för den svenska nationen.Fru talman! Detta är bara ett exempel på vad somhåller på att hända i . Det finns beräkningarbaserade på mycket stora enkätundersökningar somvisar att bara hälften av all sprit som konsumeras iSverige har sålts via Systembolaget. Att tro att Sveri-ge skulle kunna behålla sina införselregler och där-med begränsa alkoholkonsumtionen är att stoppahuvudet i busken. Den förda alkoholpolitiken harmotverkat sitt syfte.Folkhälsan kan aldrig förbättras genom att alko-holen tar andra vägar än de lagliga. Dessutom urhol-kas rättsmedvetandet, skatteintäkterna minskar, ocharbetslösheten bland bl.a. bryggeriarbetarna ökar.Om regeringen och vill ha någon möj-lighet att ur folkhälsoperspektivet få något grepp översituationen måste man i första hand "gilla läget".Tiden är ute för drömmar om fortsatt statlig gräns-kontroll av alkohol. gäller det att agera på ett fastoch modigt sätt så att medborgarna får respekt förlagen igen. Enligt vår uppfattning är det tre viktigaåtgärder som måste vidtas.1. Riktlinjer för en långsiktig upplysningsverk-samhet inriktad på framför allt yngre personermåste utarbetas genast. Detta bör ske i samar-bete med branschaktörer, som ska känna ett all-deles särskilt ansvar. Vi har erfarenheterna frånflerårig upplysningsverksamhet om tobakensskadeverkningar. Det har också resulterat i atttobaksrökning bland ungdomen har sjunkit ra-dikalt. Det är viktigare att man kommer i gångsnabbt med upplysningsverksamheten än att alladetaljer är färdigutredda. Det är i sommarsom det stora trycket kommer. Öresundsbroninnebär en kraftigt ökad landtrafik med ytterstsmå möjligheter för tullen att kontrollera bilaroch bussar.2. Redan nu bör lägga fast hur tidtabel-len för de ytterligare förändringarna i införsel-reglerna ska vara. Frågan blir då betydligt merodramatisk, och alla vet vad som gäller. Det gåratt skapa respekt för lagar och bestämmelserockså på detta område. Visserligen har det pub-licerats en tänkt tidtabell, men det är bättre attdet redan nu genom riksdagsbeslut görs heltklart vad som ska gälla under de närmaste årenfram till slutet av . Vi har i vår motionlämnat ett detaljerat förslag till en sådan tidta-bell.3. När de skattefria införselkvantiteterna stiger ärdet givetvis viktigt att anpassa de svenska alko-holskatterna till omvärldens. Görs inte dettakommer bryggerier, Systembolaget och andraaktörer i branschen i ett mycket prekärt läge.Redan i dag har vi permitteringar bland svenskabryggerier. Ökade skattefria införselkvantiteter,legala och illegala, kommer givetvis att innebä-ra kraftigt försämrade överlevnadsvillkor förmånga företag. Dessa kostnader för nedlägg-ningar, friställningar och arbetslöshet måsteockså tas med i beräkningarna av vad bibehål-landet av de höga alkoholskatterna innebär.Skatterna på alkohol bör därför omgående sänkas.Den danska nivån på alkoholskatter kan tjäna som ettriktmärke. I vår motion har vi ett detaljerat förslag påhur skatteskalan skulle kunna se ut.Trots att kommissionen tagit del av en tidtabellfrån svensk sida och inte haft några erinringar bör enrevidering av tidsplanen göras. Det är bättre att ha enjämn upptrappning av kvantiteterna än att lägga destora höjningarna mot slutet av perioden. Det är intesärskilt psykologiskt att göra som det nu är föreslaget.Dramatiken ökar, och risken är stor att laglydnadenpå detta område försvinner i det närmaste helt.Vi har lagt fram ett detaljerat förslag till en annantidtabell än regeringens. Hela frågan om införselreg-lerna skulle enligt vårt förslag bli mindre spännande.Om beslut fattas om en anpassning av desvenska alkoholskatterna finns det stora möjligheteratt kunna genomföra förändringen utan större riskerför vare sig folkhälsan, laglydnaden eller skattein-täkterna.Fru talman! Vi anser att man bör sänka alkohol-skatterna med . Hur stora blir då kostna-derna för samhället om detta förslag genomförs? Detär naturligtvis svårt att beräkna. Att statens intäkterfrån alkoholskatter minskar ter sig vid en första an-blick som tämligen säkert.