prot · GO0937 · 2000-11-30 00:00:00 — Några borgerliga partiermissbrukar begreppet avsevärt och låtsas inte om attdet finns obligatoriska avgifter i andra länder.Nu kommer den fråga som jag förstår att förväntar sig och ska få: Jag förstårinte hur hon och andra i resone-rar när ni säger följande. Har man varit flykting etttag , åker tillbaka till sitthemland, kanske , ska man inte om-fattas av reformen. Kan för-klara varför ni tar den ställningen?Anf. 169 () re-plik:Fru talman! Anledningen till att det finns en be-gränsning av den tid som man får ha befunnit sig ilandet innan man tillträder en sådan här experttjänstär just att ju man stannar i , destostörre del av den svenska generella välfärden tar mandel av. Det är därför vi vill ha den här begränsningen.Man ska inte ha varit i beständigt fem årinnan man tillträder en tjänst som får vara högst treår. Det är kopplingen till hur man tar del avvälfärden som är grunden för resonemanget.Efter att ha lyssnat på anförandehär och läst den debattartikel som han hade i Syd-svenskan , vill jag passa på att säga attdet är tråkigt med hans misstänkliggörande. Jag troratt alla väl känner till det stora engagemang somarbetarrörelsen har haft och fortfarande har när detgäller internationell solidaritet. Vi skulle naturligtvisinte lägga det här förslaget om vi trodde att det skullediskriminera eller missgynna hedervärda människorsom har arbetat för mänskliga rättigheter i en diktaturoch sedan haft flyktingstatus i . Det är intesyftet med den här propositionen och det här betän-kandet.Anledningen till att jag inte är beredd att bi-träda yrkande är att om vi skulle göraen sådan utvidgning av reglerna måste det föregås avordentliga överväganden. Det måste finnas tydligaregler för att vi ska kunna undvika tillämpnings-problem.Jag kan säga så här till : vi följerutvecklingen på det här området. Det som BirgerSchlaug befarar vill varken han eller jag eller någonannan i kammaren. Vi följer utvecklingen. Om BirgerSchlaug skulle få rätt, att flyktingar kommer att dis-krimineras och stängas ute, tar vi en diskussion omdet här. Då är jag beredd att se över möjligheterna attutvidga reglerna.Anf. 170 () replik:Fru talman! Vi hade inte behövt ta ett annat beslutän att i utskottet tillkännage till regeringen att manskulle omarbeta lagstiftningen så att flyktingar kundeundantas från den här regeln.Det enda argument jag har hört från Finansdepar-tementet och från andra är att begreppet flykting intefinns i skattejuridiken. Jag tycker att det är ett kons-tigt begrepp. Det finns ju flyktingar.Vad innebär den här lagstiftningen om vi ser på70-talet? tog då emot många chilenska flyk-tingar som kämpade mot regimen. Jag undrar varförde inte skulle få tillgodoräkna sig den här reformenom de hade varit här som flyktingar, hade åkt hem tillChile och varit där . De hade ändå inte fåtttillgodoräkna sig reformen, medan däremot derasgrannar, som varit medlöpare till regimen, skullekunna tillgodogöra sig den. Förstår inte problematiken?Hur ska problemet kunna uppstå om man ute-stänger vissa människor från att i realiteten kommatill anställningsintervjuerna över huvud taget, efter-som arbetsgivaren inte får rabatt på arbetsgivaravgif-ten om han ens försöker anställa någon flykting. För-står inte problematiken?Anf. 171 () re-plik:Fru talman! drar väldigt storaväxlar på det här. Jag tror inte att det är ett reellt pro-blem. När det gäller diskussionermed och vad de har sagt tillhonom, har jag inte deltagit i de diskussionerna ochtänker inte kommentera dem.Jag tänker kommentera en annan sak. Anledning-en till att vi vill ha en gräns för den tid som man fårha varit i landet innan man går in i den treåriga perio-den med skattelättnad är just att ju manstannar i landet, desto större del av den generellavälfärden använder man sig av. Det är bakgrunden tillatt lagstiftningen ser ut som den gör.Jag säger att om får rätt, att flyk-tingar kommer att diskrimineras och stängas ute frånden här möjligheten, är jag och socialdemokraternavilliga att föra ett resonemang om att utveckla lag-stiftningen. Det är inga problem. Men vi tror inte attdet är ett bekymmer, som det ser ut. Jag är beredd atterkänna mitt misstag och göra någonting åt saken omdet visar sig att har rätt.Anf. 172 ():Fru talman! Ett förslag om beskattning av utländ-ska nyckelpersoner, som många av näringslivetsföreträdare har hälsat välkommet, kallar moderaternaett återtåg till forntiden. Det noterade jag i ett tidigarereplikskifte.Jag tänker inte göra något långt inlägg utan snara-re bara kommentera några av de reservationer somfinns i betänkandet.Det finns t.ex. reservationer från ochFolkpartiet som hyllar principerna om likformighetoch enhetlighet i skattesystemet. Jag kan hålla medom att det är viktiga principer. Men faktum är att vi i15 år har haft regler som gäller utländska forskaresom till vissa delar liknar de regler som vi fattarbeslut om. De är naturligtvis mycket färre än de 400-500 som kan komma i fråga när det gäller utländskaexperter, men jag betraktar även de reglerna somavsteg från likformighet i beskattningen. Jag har ännuinte som jag har varit i settnågra motioner från nämnda partier i den frågan.Folkpartiet accepterar dessutom förslaget, med reser-vation för att man är kritisk, och vill t.o.m. utökaförslaget till att gälla ungdomar. Det noterar jag ock-så.När det gäller reservation 2 kommer Vänsterparti-et vid en votering att ställa sig bakom den. Vi gör detutifrån att vi vill sätta kraft bakom orden för attkomma till rätta med den situation som kan uppståom någon har blivit förföljd, tvingats fly och återvänttill sitt hemland och därefter kommer tillbaka tillSverige. Vi ser det som ett sätt att försöka påskyndahanteringen av den här frågan.Fru talman! Jag slutar mitt anförande här, för jagtycker att den här diskussionen har dragit ut på tiden.Jag har bl.a. fått frågor om partikamrater till mig ochderas inställning i denna fråga. Jag vill bara säga tillCarl att jag står bakom detta betänkande.Anf. 173 ():Fru talman! Anledningen till att jag för ovanlig-hetens skull begär ett anförande till är den debattek-nik som tillämpar. I sin sistareplik, när jag inte har någon möjlighet att begära nyreplik, börjar hon kommentera mitt inledningsanfö-rande och har en massa synpunkter på det jag harsagt. Det gör att jag vill förlänga debatten. De efter-följande replikskiftena gav mig ytterligare anledning.Skatt efter bärkraft, sade ,och gjorde sig till tolk för detta. i snitt ärvad de här personerna tjänar, enligt propositionen,och de ska då ha lägre skatt.Hon gladde sig åt den vänsterdebatt vi hade ikammaren i går. Det var ju bra att den kom till påmoderat initiativ, för annars hade den inte blivit av.Den viktiga punkten, som är poängen med mittanförande, är den vilseledande retorik som ägnar sig åt. Bor man i harman samma rättigheter avseende utbildning, vård,skola och sådana saker, oavsett om man är utländskmedborgare eller svensk medborgare. I Socialdemo-kraternas kommer den utländske företagsle-daren att få samma förmåner som den utländske job-baren i samma företag, men skillnaden blir att denutländske jobbaren, som kanske inte betraktas somexpert enligt det här förslaget, kommer att behövabetala full skatt, om båda vistas i under tre år.Detta tycker jag är en märklig konsekvens somLena försvarar. Men den principiella frågasom hon väcker är ändå om vi i ska ha ettsystem där man kan börja välja. Jagsäger att jag accepterar att betala skatt, och då tar jagdel av alla välfärdsförmåner, men någon kanske sägeratt han eller hon vill betala mindre skatt och ordnamycket på annat sätt. Detta väcker onekligen en heldel intressanta frågor.Var lite varsam med retoriken, , ochförsök att koncentrera inläggen på de konsekvensersom blir av detta förslag.Anf. 174 ():Fru talman! Jag ska göra detta väldigt kort. Jag in-ser att vi drar ut på kammarens tid.I det svenska generella välfärdssystemet går detinte att välja att delta i vissa delar och sköta andradelar privat. Jag trodde att kändemig såpass väl att han förstod att den generella väl-färden är den traditionella generella välfärd som visocialdemokrater alltid har stått för.Jag vill be om ursäkt om hanuppfattade att jag i sista skedet började argumenteraemot honom. Jag menade inte att ställa några frågor,utan jag ville snabbt bara kommentera några av desaker som hade tagit upp i sitt anfö-rande.Den svenska välfärden är en omfördelning genomhela livet. Man betalar största delen när man är vuxenoch medelålders. Man får tillbaka stora delar ur sys-temet när man är barn och när man är gammal. Demänniskor som befinner sig i vårt land under några fåår får naturligtvis viss del av den generella välfärden,men de betalar också skatt på av sin inkomst.Jag ser inga konstigheter i detta, utan jag tycker attdet är ett logiskt och mycket bra förslag.Anf. 175 ():Fru talman! Jag såg på fru talmans kroppsspråk atthon tyckte att detta borde vara det sista anförandet idenna debatt, och det ska det bli.Jag vill bara sammanfattningsvis konstatera attförsvaret för detta förslag, som leder till att olikaindivider med samma kompetens och samma utbild-ning får betala olika skatt för samma jobb på sammaföretag, haltar. Det håller inte. Men det är väl ettuttryck för den nödlösning som regeringen här läggerfram för att lägga till en del i det svenska skattesys-temet för att reparera de skadliga konsekvenser somde höga skatterna trots allt ger.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § En ny tullagFöredrogsskatteutskottets betänkande 2000/01:SkU3En ny tullag (prop. 1999/2000:126, prop.1999/2000:124 delvis, prop. 2000/01:8 delvis ochprop. 2000/01:12 delvis).Anf. 176 ():Fru talman! I skatteutskottets betänkande nr 3 be-handlas nya tullagen. Den har tillkommit för att an-passa den svenska lagstiftningen till EG-rätten. Ibetänkandet ingår också lagen om tullkontroll avvarumärkesintrång. har till detta betän-kande fogat tre reservationer.Den första berör tullkontroll av piratkopierade va-ror. Bakgrunden är det ökade behovet av att kunnaskydda sig från intrång i immateriella rättigheter.Orsaken står bl.a. att finna i att handeln med varorsom är varumärkesskyddade har ökat explosionsartatoch att det för många företag är av avgörande bety-delse att kunna skydda sina immateriella rättigheter. kunde man t.ex. i tidningen läsaom telekombolaget , som skärper kampenmot piratkopiering. Olovlig kopiering kostar nämli-gen ägarna stora summor inte bara i form av förloradförsäljning utan också i form av dåligt rykte somuppstår när kopior med sämre kvalitet än originalpro-dukterna förväxlas med dessa. Ovanpå allt detta tarsjälva jakten på piratkopierarna också stora resurser ianspråk.Allt detta visar att investeringar i varumärken ochandra immateriella rättigheter är dyrbara både när detgäller tid och pengar. I ett rättssamhälle är det därförnödvändigt att det finns rimliga och effektiva möjlig-heter att skydda sig mot olagliga intrång i den imma-teriella äganderätten, precis på samma sätt som det ärnödvändigt att skydda sig från stölder av annat slag.Inte minst de mindre företagen är beroende av att vihar en rättsordning och ett regelverk som är utforma-de för att skydda dem.Därför är det oacceptabelt att som majoriteten iutskottet föreslår ha en ordning som innebär att rät-tighetsinnehavaren, dvs. ägaren av varumärket, kandrabbas av kostnaderna av en tullkontroll även omskälig misstanke om intrång föreligger.För att det ska föreligga en rimlig chans att kunnabeivra intrång anser vi att ett litet företag måste varasäkert på att inte själv drabbas av kostnaderna förkontrollen.Vi anser också att rättighetsinnehavaren inte skabehöva riskera sin ekonomi för att få till stånd enförstöring om ett parti varor har befunnits vara pirat-kopierade och därför ska förstöras. Därför vill vi attregeringen återkommer med ett förslag som innebäratt staten ska stå för kostnaderna om inte svarandenkan göra det. Om en sådan ordning skulle strida motEG-rätten vill vi att regeringen arbetar för att EG-rätten ändras på denna punkt.Våra andra två reservationer är också viktiga inteminst för mindre företag. Den reservation som rörtulltilläggen innehåller ett krav på att man tar borttulltilläggen i den nya tullagen. Tulltilläggen är oftamycket kännbara för små företag, och de är orsakadeav ouppsåtliga fel beroende på tidsbrist och månganya regler. är det dessutom osäkert omskattetilläggen är förenliga med de mänskliga rättig-heterna enligt . Samma osäkerhetgäller också tulltilläggen.Vår tredje reservation rör dröjsmålstalan, somockså är en angelägen reform inte minst för de mind-re företagen, som kan vara mycket beroende av snab-ba myndighetsbeslut. Enligt EG-rätten finns det fak-tiskt inom tullområdet en rätt för en person att drivadröjsmålstalan, men eftersom den svenska regeringeninte har lagt fram några förslag om hur det ska gå tilltvingas förvaltningsdomstolen improvisera fram nöd-vändiga principer. Regeringens avsikt att återkommai denna fråga räcker inte, tycker vi, utan vi vill attregeringen tillsätter en utredning för att fåfram regler för dröjsmålstalan.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Anf. 177 ():Fru talman! har motionerat omtulltillägget, och jag vill omgående yrka bifall tillreservation 2 under mom. 3.För många företagare som arbetar med import ärdet lätt gjort att missa tillämpningen av de svenskatullreglerna. Detta får till följd att man kan drabbas avett tulltillägg, och detta är orimligt. Det kostar enligtvårt förmenande alldeles för mycket att inte minutiöstfölja reglerna.Företagarna gör inte dessa misstag med uppsåt.Det kan vara ett enkelt misstag som är begånget, ochdet får då stora ekonomiska konsekvenser. Därför villvi yrka avslag vad gäller tulltillägget.Kristdemokraterna anser det vara värdefullt omtullen snarare upplevs som en hjälpande hand än somen stjälpande myndighet. Företagen bör mötas avförståelse, och när ouppsåtliga fel trots allt begåttsborde det ligga i båda parters intresse att rätta till detbegångna felet på ett så smidigt sätt som möjligt.Vi har visst stöd för våra tankar, eftersom rege-ringen vill återkomma med förslag omkring justskattetillägget efter . Då skanämligen en översyn av just skattetillägget vara av-slutad. Det hörde vi beröras alldeles . Likhetenmellan dessa två bestraffningar är stora. Det är där-med logiskt att invänta synpunkter från nämnda över-syn.Vår grunduppfattning är emellertid att vi ska avslåoch klara oss utan tulltillägget. Men om nu dettakommer att påverkas i en positiv riktning av översy-nen, som är på gång, ser vi med tillfredsställelse framemot rapporten och regeringens kommande förslag.Till dess att vi får nya förslag vill vi arbeta vidaremed målsättningen att tulltillägget ska borttagas.Vad beträffar dröjsmålstalan står vi självklartbakom reservation 3, men för tids vinnande yrkar jagbifall bara till reservation 2 under mom. 3.Jag vill helt kort bara nämna något om dröjs-målstalan. Även när det gäller den lovar ju regeringenatt återkomma. Detta är bra, men låt oss inte vänta förlänge. Företagarna väntar på klara besked.Anf. 178 ():Fru talman! , som låg tillgrund för det betänkande som vi nu delvis håller påatt diskutera, hade ett förslag om att det ska finnasmöjlighet till dröjsmålstalan. Tanken med detta varatt det skulle finnas en möjlighet att under vissa om-ständigheter föra dröjsmålstalan om intefattar beslut i ett ärende inom rimlig tid.Regeringen har valt att i den aktuella propositio-nen, som ligger till grund för vårt betänkande, intelägga fram något förslag om dröjsmålstalan. Manpekar i stället på alla de problem som man anser ärförknippade med frågan.Lagrådet kommenterade detta särskilt i sitt re-missvar och anförde att det är bättre att i författningange vad som ska gälla i fråga om dröjsmålstalan änatt överlåta detta helt åt någon sorts praxis. Man på-pekade vidare att dröjsmålstalan har funnits inom detfinansiella området , och manansåg att det var lämpligt att under det fortsatta lag-stiftningsarbetet utarbeta de nödvändiga reglerna förtillämpningen av just rättsinstitutet dröjsmålstalan.Jag har en viss förståelse för att ett klarläggandeav regler när det gäller ett begrepp som dröjsmålsta-lan lämpligen bör utarbetas i ett vidare sammanhang,inte bara i samband med just tullagen. Det gäller juflera områden och inte minst flera myndigheter.Ett tydligt regelsystem för vilka möjligheter tilldröjsmålstalan, vid myndigheters handläggning, sombör föreligga är av ett stort värde, inte minst förmånga småföretag, som vi har hört tidigare. Heladeras existens kan hänga på ett enda myndighetsbe-sked, ett besked som kan dröja avsevärt.Utskottsmajoriteten säger bara obestämt att manavser att återkomma i frågan. Utredningsarbetet bordei stället omgående starta i syfte att få fram de reglersom ska gälla vid en dröjsmålstalan.När det sedan gäller tulltilläggen är det väl sanno-likt att det är en attitydfråga som skiljer oss från ma-joriteten. Jag menar att utgångspunkten är orimlig, atten administrativ avgift, som i praktiken är böter, inteunderställs domstolsprövning i vederbörlig ordning.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag härmedbifall till reservation nr 3.Anf. 179 ():Fru talman! ärdetta betänkande det tredje i ordningen som berörtullens verksamhetsområde. Kammaren har tidigareantagit förslaget om en svensk anslutning till deneuropeiska tullkonventionen och också till en nysmugglingslag. är det alltså förslaget om en nytullag som står på dagordningen.Jag vill börja med att citera en mening ur proposi-tionen: "Tullagstiftningen är en komplex och tämli-gen tung materia." Jag måste säga, fru talman, att jaginstämmer i den beskrivningen, och jag kan tillfogaatt det inte är så där alldeles enkelt att presentera dethär betänkandets innehåll och göra detintressant. Jag ska göra mitt bästa.Vad som är alldeles klart är att den nya tullagen ärbåde viktig och efterlängtad. Den lag som har varitgällande fr.o.m. EU-inträdet kom till under så stortidspress att det inte ens fanns tid för ett yttrande frånLagrådet, vilket ju annars är praxis vid en stor omda-ning. EU-inträdet är ju ett bra exempel på just storaförändringar, och är en av de myndighetersom har påverkats mest. Förändringskraven på denorganisationen har, vågar jag påstå, varit exceptionelltstora.Det är EG-rättens regelverk som utgör kärnan imedlemsländernas tullagstiftningar. EG-förordning-arna är alltså direkt tillämpliga men ska sedan komp-letteras av nationella bestämmelser. De här nationellabestämmelserna får inte strida mot EG-regelverket.Bara för att påvisa komplexiteten vill jag som exem-pel nämna att den gemensamma tullkodexen inne-håller 252 artiklar och tillämpningskodexen 915 ar-tiklar och 113 bilagor. Jag ska inte redogöra närmareför detta.Tullagsutredningen, vars betänkande ligger tillgrund för lagförslaget, har gjort ett stort arbete just isyfte att harmonisera våra nationella bestämmelser tillEG-rättens. Men på en punkt råder fortfarande oklar-het. Kvar ligger nämligen frågan om dröjsmålstalan;utredningsförslaget har inte kunnat accepteras avflertalet av remissinstanserna.Jag tycker att har skrivet en bra ochganska nyanserad motion i frågan. ochkristdemokraterna har sedan hängt med på den. Re-servationen har nr 3 i utskottsbetänkandet.Svårigheten med dröjsmålstalan är att den möjlig-heten är en främmande fågel i vårt svenska rättssys-tem. Vi har vår förvaltningslag som skydd för denenskilde. Vi har JO och JK som tillser att förvaltning-slagen följs. Det har också i praktiken visat sig att detär sällsynt med påpekanden från kontrollmyndighe-terna vad gäller just långa handläggningstider. Ickedesto mindre innehåller den gemensamma tullkodex-en stadgar om möjlighet till dröjsmålstalan, och be-stämmelser som möjliggör utnyttjandet av den härrättigheten ska därmed tillföras svensk lag. Regering-en uttrycker i propositionen att den avser att åter-komma, och enligt kommer enarbetsgrupp att tillsättas redan nu under hösten.Majoriteten och reservanterna är alltså överens isak, och motion ansågs också vara tillgo-dosedd vid utskottsbehandlingen.I reservation 1 står däremot helt en-samma. Den reservationen handlar, som vi hörde, omvarumärkesförfalskning och pirattillverkade varor,alltså immateriell äganderätt.Värt att notera är att , precis somvanligt, tolkar som de behagar. I denförra reservationen som jag berörde, om dröjsmålsta-lan, var det väldigt viktigt för reservanterna att följaEU:s regelverk. Det skrev under på. här reservationen är det däremot inte alls viktigt,utan ska, enligt , införa en regelsom strider mot EG-rätten och sedan försöka påverkaalla de andra medlemsländerna, så att de skatycka som gör.Fru talman! Det är nämligen så att EG-reglernainte medger att en stat tar kostnadsansvar vid förstö-ring av varor som är märkesförfalskade eller pirattill-verkade. På den punkten är texterna mycket tydliga.Vad som däremot inte anges lika klart är vem som harkostnadsansvaret när ett varuprov förstörs vid enäkthetsanalys. Man måste hålla i minnet att det i des-sa fall inte är fråga om sedvanliga tullkontroller.Tullverkets ingripande, genom att t.ex. stoppa envaruleverans i ett sådant här sammanhang, är i ställetett led i ett civilrättsligt förfarande.När sedan rättighetsinnehavaren lånar ett varuprovför analys är inte det en sak mellan honom och statenutan ett civilrättsligt förhållande mellan rättighetsin-nehavaren och den som har kränkt hans rättighet.Därmed är det naturligt, om man följer praxis, attstaten inte ska ha något kostnadsansvar för varupro-vet. En sådan ordning skulle inte alls stämma överensmed vad som annars är normalt vid civilrättsligatvister. Det moderata förslaget skulle alltså helt brytaden gängse ordningen.Sist men inte minst har jag reservation 2 kvar attkommentera. Den handlar om tulltillägg. Här harkristdemokraterna, och åter-igen gått samman och yrkar på att denna sanktion skaavskaffas - utan att ersättas av nå-gonting.Det är intressant att notera att reservanterna alltsåinte lämnar något motförslag. Det tycks vara helt i sinordning att tulldeklarationer kan lämnas till Tullver-ket när den enskilde får tid och lust att göra det - fördet blir ju konsekvensen.Det yttersta syftet med tulltillägg är att få in tulloch skatter i rätt tid och på ett korrekt sätt. Inget landsaknar heller sanktionsmöjligheter mot förseningaroch mer eller mindre avsiktliga fel. Däremot är detinte bra om tulltilläggen används på ett onyanseratsätt. Reservanterna tar upp hur sanktionen kan drabbaoskyldiga deklaranter, och detta har tyvärr säkertinträffat. har emellertid lagstöd föratt inte påföra tulltillägg när det gäller oavsiktligaskrivfel, missförstånd och felräkningar. En tulldekla-ration är mycket mer komplicerad än en skattedekla-ration, och det tas hänsyn till det. Dessutom är fak-tiskt klimatet mellan näringslivet och i daghelt annorlunda och mycket bättre.Men ingenting är så bra att det inte kan bli bättre,som det brukar heta. Det pågår enöversyn, som vi hörde från , vad gällerbåde skatte- och tulltilläggen. Det betänkandet kom-mer i . Vi får se vad som kommer ut avdet. Men att lämna fältet fritt för individuella dekla-rationslösningar fram till dess att vi har utarbetat denya reglerna kan väl ändå inte vara rimligt.Fru talman! Jag har överskridit min talartid. Jagber om ursäkt.Jag vill be att få yrka bifall till hemställan iskatteutskottets betänkande 3 och avslag på de trereservationerna.Anf. 180 ():Fru talman! Tullens uppgift, , är jubl.a. att stoppa stöldgods som förs över gränserna. Ettparti med piratkopierade varor är ju att anse som rentstöldgods. Därför är det viktigt att tullen kan fullgörasin uppgift, och för att kunna göra det på ett effektivtsätt måste man göra kontroller. Därför är det också urden här synpunkten orimligt att ägaren av ett varu-märke ska riskera att stå för både kontrollen och, i defall det blir aktuellt, förstöring av de piratkopieradevarorna.Därför vill jag fråga : anser niatt det är rimligt att ett litet företag som äger ett va-rumärke ska riskera att stå för kostnaderna vid denhär typen av stöld?