prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Plocka gärna upp den handsken!Jag har själv med egna ögon sett många exempelpå hur ett kommersialiserat sjukvårdssystem kan slå.År 1996 var jag inbjuden till ett internationellt studie-besök i för att följa den dåvarande president-valskampanjen. Vi var 28 personer från hela världensom var inbjudna till där vårt studiebe-sök tog sin början.På ett av våra första möten föll plötsligt en av deinbjudna gästerna medvetslös ihop. Vi övriga besöka-re bad ivrigt arrangörerna att kalla på ambulans menin i det längsta vägrade de. Visst, , själv-klart hade arrangörerna sett till att det fanns försäk-ringar som täckte oss besökare. Men på känt försäk-ringsmaner ville de in i det längsta inte tillkalla läkareeller ambulans, för det skulle innebära att en högsjälvrisk utlöstes och att de fick en lägre bonus om vivalde att använda försäkringen.För mig är saken klar: Jag vill inte ha ett system-skifte som börjar med privata vinstdrivna sjukhus ochsom slutar med omfattande försäkringslösningar somberoende på plånboksstorlek gör skillnad mellanmänniskor och människor. Precis som nämnde finns det ett stort antal miljoner männi-skor i - låt oss inte tvista om antalet miljoner -som inte har några försäkringar. Men vad inte sade när han talade om försäkringarna i USAär att det finns stora skillnader där mellan människorsmöjligheter till en jämlik vård. Det nämnde inte LeifCarlson men det skulle vara intressant att höra hanssyn på den saken. Jag har tittat närmare på detta ochfinner en oerhörd diskrepans mellan människors möj-ligheter till sjukvård.Jag hukar inte för sjukhusens tillkortakomman-den. Det finns köer och det är personalbrist. Det finnsmer att önska på sina håll när det gäller ett bättre sättatt leda verksamheten och kanske ett bättre sätt atttillvarata personalens förtjänster men det finns ingetskäl för oss att klä oss i säck och aska. Våra sjukhushåller hög internationell standard. Vi har en kvalifice-rad och en engagerad och omtänksam personal.Svenska folket uppskattar den service och omvårdnadsom ges.Fru talman! Om vi blickar framåt väntar mångautmaningar. Sjukvården kommer att behöva rekryteraåtskilliga tusentals undersköterskor, sjuksköterskor,läkare och övrig personal. som vi fram tillår 2020 kommer att se att antalet pensionärer ökarmed kommer vi att se att gruppen yrkesverk-samma minskar med 10 %.Inom gruppen pensionärer blir människor alltfriskare och lever allt längre men behövsmer hjälp av vården och omsorgen. Detta och annatkommer att ställa särskilda krav på våra sjukhus ochpå att vården och omsorgen ska vara attraktiva yrkes-val. Mycket behöver förändras och förbättras, ochsamhället kommer att behöva skjuta till ytterligareresurser till vården och omsorgen. Det är viktigt att deområdena får en högre status.För oss som är ansvariga tror jag att det i framti-den kommer att vara nödvändigt att diskutera allatänkbara förslag - inklusive förkortad arbetstid, löne-höjningar, fortbildning, bättre arbetsmiljö m.m.För att kunna möta sjukvårdens utmaningar ochför att fortsätta att hålla en god kvalitet är det viktigtatt akutsjukhusen förblir ett uttryck för vår gemen-samma solidaritet - demokratiskt styrda och gemen-samt finansierade!I då ekonomism och vinstintresse får alltflerarenor är det viktigt att vi har skyddade zoner därbehoven, inte viljan att tjäna pengar, får vara detstyrande och avgörande. Det handlar inte bara omtekniska diskussioner om lagar eller fördelning avpengar, utan ytterst handlar det om synen på jäm-ställdhet, solidaritet och omtanke. Det är detta somjag tycker att sjukhusdebatten borde handla om.Anf. 83 () replik:Fru talman! Först vill jag ge ett svari fråga om . Alla får sjukvård men det finns,precis som säger, stora skillnader. Därför vill viinte ha ett sådant system - där tycker jag att jag varmycket tydlig - utan vi vill ha ett annat system. Jagtror alltså att jag var mycket tydlig på den punkten.Men vi ska komma ihåg att av kostnaderna ärfederala eller delstatliga och att alla människor äromslutna av något program och får vård.Jag går så tillbaka till anförande iövrigt. Har funderat på vad vinst är?Det låter på honom som att det är något som man gårin och hämtar men ingen går in och hämtar någonvinst, utan man måste göra sig förtjänt av den. Manmåste erbjuda något som är bättre och som människorvill ha, något som tillför någonting nytt, och görasaker på ett bättre sätt så att man får ut mer för peng-arna. På så vis kan man få vinst.Det är därför som man i hembygd,i , förut arbetat på ett sådant sätt att detkostade per DRG-poäng, medan man nuhar ett avtal som ger per DRG-poäng. Detgör att man har kunnat ge vård för 104 miljonerkronor mer än tidigare.På samma sätt är det på . Man arbetar ef-fektivare och får ut mer. Det kan ge vinst både förden som lägger ut riskkapitalet och för patienten.Kent säger att 9 miljarder tillförs. Menom man jobbade på nämnda sätt skulle 10 miljarderom året tillföras. Det visar de praktiska exemplen på.Det finns olika undersökningar - det kan gälla KPP-undersökningen eller - ochalla säger att sjukvården i med de rätta inci-tamenten i praktiken som bäst skulle kunna vara så attsäga 10-15 miljarder billigare, eller rättare sagt ef-fektivare. Det är skillnaden.Med våra förslag och marknadslösningar tillför vi10 miljarder till sjukvården. Med och socialministerns förslag, med en planeko-nomisk tillförsel, blir det knappt 2 miljarder . Skillnaden mellan vad vi tillför i vård är somskillnaden mellan den goda fina bilen gjord i enmarknadsekonomi och det forna Tra-bant.Anf. 84 () replik:Fru talman! Attpå det sättet lägga ihop efternamnen ochEngqvist är ett intressant sätt att spara tid.Detta med att göra någonting nytt är också ganskaintressant. Här upprepar vad, tror jag,kristdemokraten sade. Jag tänker på jäm-förelsen mellan den svenska vården och en östtyskTrabantfabrik. Det säger ganska mycket om er syn påhur det fungerar. Jag är inte så säker på att detvad gäller själva utförandet av arbetet handlar om attgöra någonting nytt. Men visst, det kan finnas olikasätt att organisera saker. Där kan vi nog hitta väldigtolika lösningar vid en översyn av våra akutsjukhus idag.Leif nämner . Jagvar där på besök för inte så länge sedan. Först hadejag ett möte med affärsområdeschefen för öron-näsa-hals. Jag visste först inte riktigt vem jag träffade. Jagville egentligen träffa överläkaren för öron-näsa-hals,och det visade sig vara samma person.Nu har man döpt om allting till marknadstermer.Man pratar om affärsområdeschefer, orderstockar,produktionsenheter osv. Redan där tycker jag attgrunden till ett annat synsätt läggs. Det handlar omhur man ska bedriva vård. Människor är inte kunder.Det handlar inte om produktionsenheter i den bemär-kelsen. Det handlar inte om affärsområden. Dethandlar om att ge vård och omvårdnad till de männi-skor som har behov.Det synsätt som ni predikar här i , mark-nadslösningar för vård och omsorg, är ett synsätt jagabsolut inte kan ställa mig bakom.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag ber om ursäkt om jag sade felnamn.Jag tycker att "kunder" är ett bra uttryck. Det ärnågra man måste ha respekt för och se till att de ärnöjda, annars går de någon annanstans. Det tycker jaginte vi ska ändra på. Jag tror inte att de bryr sig omvad det kallas när man arbetar internt, om det är enbra beteckning. Jag tror att de tycker att det är vikti-gast att man får vård.I dag har man, även om man nu har bytt till denamn som stör , kortat väntetiderna förhöftledsoperationer till 13, för gråstarrfrån till 16 och för hörapparatsutprovningfrån 24 . Jag tror att de som får dennahjälp inte tycker att det gör någonting om man kallardet för affärsområde. De fick i alla fall komma tillbehandling långt snabbare. Man är t.o.m. så effektivatt man har produktionsöverskott och möjlighet att taemot fler. Man kan alltså hjälpa Köpenhamn.Förut har här talats om att tränga ut andra, därföratt det är överskott på ett ställe. Det vore förskräckligtom vi blir duktiga och sedan inte utnyttjar produk-tionskapaciteten, om vi ökar tomtiden och blir inef-fektiva. Självklart ska produktionskapaciteten nyttjasfullt ut. Det finns alltid människor som behöver hjälp.Jag kan inte förstå att man inte vill se att folk somfår hjälp på halva tiden eller en tredjedel av tiden ärmänniskor som har blivit bemötta på ett värdigt sätt.De har inte ställts i kö och blivit uppringda sammadag som de skulle opererats för att få beskedet att detblir men att man inte kan säga när. Sågår det till i en planekonomi. Det är skillnaden. Pla-nekonomin behöver inte tillfredsställa någon kundeller ta hänsyn till vad folk tycker, därför att folk intekan välja något annat. Vi ger dem möjlighet att väljanågot annat. Om de inte är nöjda kan de gå någonannanstans. Då fungerar det bättre ur värdighetssyn-punkt också.Anf. 86 () replik:Fru talman! Vi kan ta exemplet . Detär ett unikt exempel. har ettunikt avtal med , som styrs av bl.a. LeifCarlsons partikamrater, där harfått i princip helt lösa boliner när det gäller möjlig-heterna att operera. De arbetar på löpande räkning förRegion . Det är utformat så. När jag träffadevd:n för här-förleden medgav han själv att det är en smula udda får ett så speciellt avtal.Mina egna slutsatser är att de borgerliga politiker-na i inte vill låta Helsingborgsexempletmisslyckas. Från politiskt håll har vi hand om skatte-betalarnas pengar och måste göra upp budgetar. Vikan inte tillåta olika verksamheter att jobba helt frittutan fasta budgetramar. Jag tror att det handlar om attni inte vill låta Helsingborgsexemplet misslyckas.Dessutom har man hanterat pengarna i RegionSkåne med vårdslöshet. Bara för någon vecka sedanfick jag en rapport om att man går mot ett underskottpå 500-700 miljoner . Man går alltsåmot ett minus på 500-700 miljoner i ,antagligen för att man hanterar budgeten så och job-bar på löpande räkning.Anf. 87 () re-plik:Fru talman! Anledningen till min replik är attKent sade att de borgerliga partierna sägernej till de pengar som regeringen föreslår. Kristde-mokraterna säger inte nej till några pengar som rege-ringen föreslår utan lägger på 3 miljarder, därför att vitror att behoven är så oerhört stora. Ändå tror vi attdet vore klokt med mångfald och alternativa former,för att öka viss effektivitet och framför allt kvalitetenosv.Jag vill ta upp detta med snabb hjälp och stöd tillmänniskor. kopplade ihop det medvinstintresse. Vi kristdemokrater har pratatom en värdighetsgaranti. Det är ett slags värdighet attslippa vänta i en kö. Att vara sjuk, ha ständigvärk, gå på starka mediciner därför att man ska väntapå en operation är ovärdigt och känns mycket arbet-samt för en människa som är sjuk. Det tror jag säkertatt vet, som arbetar i vården. T.o.m. ett,två eller kan kännas outhärdliga.Är det inte trots allt en värdighetsökning om män-niskor på något sätt kan få kortare väntetid? Vi måstekunna arbeta mot ett mål och hitta medel för att nådet målet. För mig som kristdemokrat är målet att detinte ska behövas några köer. Precis som man får bilenreparerad ganska fort ska man kunna få kroppen repa-rerad fort.Anf. 88 () replik:Fru talman! Jag tror inte heller att vi har behov avköer. Tvärtom ska alla ansträngningar göras för attkorta de köer som finns. Jag tror inte att vi har olikauppfattning om det. Frågan är bara hur man ska ar-beta med det. Vi ser att ställer sigbakom privatisering och kommersialisering av sjuk-husen på detta sätt. Jag tycker inte att statsrådetEngqvist fick ett svar från på sinfråga. Tycker att det är rimligt attbörsbolag i vinstsyfte ska driva sjukhus, som vi beta-lar gemensamt? har en chansigen att replikera och ge oss ett bra svar på den frå-gan.Anf. 89 () re-plik:Fru talman! säger att möjlig-heten för patienten att få en god vård är det primära,inte driftsformen. Huvudmannaskapet är vi överensom ska ligga på landstingen även fortsättningsvis.Men driften kan läggas ut på någon annan. Det finnssäkert någon profit. Det finns många sådana möjlig-heter. Det finns bolag, personalkooperativ och andraaktörer som arbetar. Som jag sade i mitt inlednings-anförande är inte det stora problemet i svensk sjuk-vård att det blir överskott. Det är underskott på bådedet ena och det andra. Därmed har jag svarat.Det är de lokala politikerna som bäst kan se vilkabehov människorna har. Jag är övertygad om att detblir bättre beslut om de fattas nära medborgarna, änom vi sitter här och dikterar villkor.Anf. 90 () replik:Fru talman! Målsättningen är inte att sjukvårdenska bedrivas till någon form av överskott. Om detfinns resurser över vill vi att man ska bedriva såmycket vård som möjligt. Självklart är målsättningenatt köer ska betas av.Jag är besviken på ställnings-tagande. Ni är ofta ute och talar om etik och moral.För mig personligen finns en gräns för hur långt mankan göra affärsverksamhet. Det är när det går in påmänniskors absolut grundläggande behov. Man harblivit besviken förut. Men jag trodde nog att kristde-mokraterna skulle dra andra slutsatser av handel ochprofit på människors grundläggande behov, i det härfallet sjukvården.Anf. 91 () re-plik:Fru talman! Jag kände mig föranlåten att begärareplik när påstod att intevill satsa pengar på sjukvården och är emot en solida-risk finansiering av sjukvården. Det måste betyda attKent varken har läst vår motion eller vårreservation och inte har lyssnat på dagens debatt.Jag skulle vilja föreslå att läser da-gens protokoll så att vi slipper höra dessa osannasaker från talarstolen och i andra sammanhang.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det finns väl inte så mycket att sägatill det. Jag ser att ni står för en annan syn i den härdebatten om hur sjukhusen ska drivas . Förmig är det en ekvation, när det handlar om att manska försöka privatisera sjukhusen och villatt samhället ska sponsra privata sjukhus på det sättsom det är upplagt.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är att dra felaktigaslutsatser. Om man vill tillåta att någon kan driva ettakutsjukhus med vinstsyfte om man har landstingensom betalar, som kontrollerar ochpatienten som själv har valt det, kan det inte varaoförenligt med att man vill ha en solidariskt finansie-rad sjukvård och inte heller med att villsatsa mer pengar på sjukvården.Anf. 94 () replik:Fru talman! Vi skiljer oss åt huruvida vi tycker attdet är samhället som ska gå in och betala för de härtjänsterna.Anf. 95 PER ():Fru talman! Jag hörde att hade varitpå en amerikansk kongress och berättat om sina erfa-renheter av den amerikanska sjukvården. Hade detinte varit bättre att åka till ellertill för att ta del av erfarenheterna av densjukvård som vi samtalar om ?Fru talman! Jag tänkte börja med att läsa någrarader ur en bok. Jag vet att den inte är populär i Rege-ringskansliet, men jag tänker ändå läsa några rader. första paragrafen står det så här:"All offentlig makt i utgår från folket.Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsikts-bildning och på allmän och lika rösträtt. Den förverk-ligas genom ett representativt och parlamentarisktstatsskick och genom självstyrelse.Den offentliga makten utövas under lagarna. "Det här är utgångspunkten för dagens debatt.Låt mig gärna säga att jag har full förståelse föratt inte gillar vad moderater gör i sjuk-vårdssammanhang, inte heller vad övriga borgerligapartier gör i sjukvårdssammanhang.Jag har också stor förståelse för att socialdemo-kratin i val försöker vinna sympati för sin hållninginom sjukvårdspolitiken. Det går sämre än vad dethar gjort tidigare. Men jag har förståelse för att käns-lan av "enträgen kan kanske vinna till slut" ändåförhärskar inom socialdemokratin.Men och ! Nugår ni för långt! bryter ni nämligen mot den sistaregel som jag just citerade, nämligen att den"offentliga makten utövas under lagarna". Ni bryterdessutom mot meningen före, nämligen att folkstyrel-sen förverkligas bl.a. genom självstyrelse.Det här är ingen dussinformulering. Det här är rege-ringsformens portalparagraf.Jag ska med några exempel visa vad det är ni ärpå väg att göra, eftersom ni så okänsligt harstruntat i konsekvenserna av det lagförslag riksdagenjust diskuterar. Observera för övrigt att den kommu-nala självstyrelsen nämns parallellt med det repre-sentativa och parlamentariska statsskicket. Det är detvärdet vi samtalar om i den här diskussionen.Den kommunala självstyrelsen är alltså angiven igrundlagen som en av de hörnpelare på vilka densvenska demokratin vilar. Det innebär en förpliktelseför regering och riksdag att respektera den lokalademokratin och utslaget i de lokala valen. Man utövarfolkstyrelsen genom självstyrelse.Jag medger gärna att det finns skäl att då och dåinskränka denna kommunala självstyrelse. Det gör vidå och då i , och vi gör det normalt medgoda argument. Men det är just det: det behövs godaargument för att sätta sig över regeringsformens por-talparagraf.Då är frågan: Presterar propositionen goda argu-ment för att vissa sjukhus inte längre ska få finnaseller fler sådana sjukhus inte längre ska få tillkomma?Har det visats i denna diskussion eller i förspelet tillden att det finns missnöjda patienter i de fall därsjukhus har drivits på det sätt som inte längre ska varatillåtet? Har det visats att det finns missnöjdamedarbetare på de sjukhus vi nu diskuterar? Svaret ärfortfarande nej. Har det visats att dessa sjukhus miss-hushållar med de ekonomiska medel som ställts tillderas förfogande? Svaret är fortfarande nej. Har detvisats att innehavarna av dessa sjukhus driver dem påett sätt som står i strid med de värderingar som bärupp den svenska hälso- och sjukvårdspolitiken? Sva-ret är fortfarande nej.Det har inte visats att det existerar ett problemmed den kommunala självstyrelsen, och med ty föl-jande saknar de ingrepp som riksdagsmajoritetenuppenbarligen är beredd att verka för all legitimitet.Det är inte att undra på att kommunalmän och -kvinnor över landet talar om att den kommunalasjälvstyrelsen börjar förlora allt innehåll.Lars kommer förmodligen att i en repliksäga att lagen införs därför att det kan bli flera sjuk-hus som under de närmaste ett och ett halvt årenkommer att övergå i privat regi. Låt oss säga att LarsEngqvist har rätt i det enda exempel han har angivitpå ett sådant förskräckligt hot, nämligen att också S:tEriks Ögonsjukhus i skulle övergå i annanregi - gubevars först och främst i personalens egenregi, men ändå. Då skulle av landets 79 akutsjukhushela 3 drivas i annan regi än det offentliga. Om LarsEngqvist försöker sig på argumentet att detta är etttillräckligt skäl för att ingripa i den kommunala själv-styrelsen talar han mot bättre vetande - eller bevisaratt han aldrig har läst den här boken.Det finns alltså från kommunala självstyrelseskälinget, säger inget, argument för att acceptera denproposition som regeringen nu har lagt fram. Möjli-gen är det dessutom så att propositionen strider ocksåmot de rättigheter som finns angivna i samma grund-lag.Det var den kommunala självstyrelsen, fru talman.Låt oss då granska hur det förhåller sig med attden här propositionens förslag ska verka under lagar-na, som det står i den sista meningen i regeringsfor-mens portalparagraf. Om jag har förstått argumentenrätt är det främsta stödet som socialutskottets majori-tet åberopar till stöd för uppfattningen att någon kon-flikt med andra lagar inte finns vad partivännerna harknåpat ihop i konstitutionsutskott. Jag mådå säga: Vilka auktoriteter man hänvisar till!Ser vi däremot i det underlag som har lagts framinför behandlingen i framgår säger att en-ligt deras bedömning strider sannolikt denna lag såvälmot lagen om offentlig upphandling som mot gemen-skapsrätten. Gentemot detta replikerar oraklet i - att man i departementet gör enannan bedömning. Man kan göra en annanbedömning, men berätta då på vilka auktoriteter den-na bedömning vilar!Efter det att propositionen lades fram har en yt-terligare auktoritet - möjligen den enda som landetför närvarande har på EG-rätten, nämligen professorUlf - sagt precis det samma som Nämndenför offentlig upphandling har misstänkt skulle bliresultatet av en längre granskning.Den offentliga makten utövas under lagarna, menuppenbarligen bara ibland eller när regeringen anserdet passande.Regeringens företrädare eller den tilltänkta riks-dagsmajoriteten skulle kunna återvinna något av sittskamfilade legala rykte genom att nu inse att detövergrepp man begick när det gäller rättatt få information om sakläget, även om majoritetentycker annorlunda, var ett misstag. Riksdagsordning-en innehåller ju explicit en regel som säger att det ärjust i situationer som denna, dvs. när en regering ellertilltänkt majoritet inte är beredd att studera de fullalegala konsekvenserna av sina förslag, som minorite-ten alltid har rätt att få papperen på bordet. Ocksådetta säger den tilltänkta riksdagsmajoriteten nej till.Man sätter sig över riksdagsordningens minori-tetsskydd. och ni som tänker rösta fördetta förslag bör betänka vad detta faktiskt innebär.Om minoritetsskydd ska vara värt någonting ska detväl för skull också skydda minoriteten? Men dåhar man hittat den finstilta texten, som säger att manminsann har rätt att rida över minoriteten om det är såatt fördröjning i ärendet skulle förorsaka avsevärtmen.Låt oss då pröva vari det avsevärda menet egent-ligen skulle bestå och gå till vad utskottet har attanföra. Där säger utskottet att det avsevärda menetbestår i att flera olika privatiseringsprojekt liggerframme för avgörande. har hittillslyckats med att beskriva åtminstone ett, som dess-utom var så dåligt att han glömde säga att det varpersonalen som var den hemska blivande kapitalisten.Tänk om det skulle visa sig att ett uppskov meddenna lag med en eller skulle leda till attS:t Eriks Ögonsjukhus fick personalen som ägare.Ska detta i riksdagsordningens mening vara att ansesom ett avsevärt men? Ni kan inte mena allvar, nisom har skrivit under detta papper.Får jag sedan, fru talman, som en tredje punktväcka frågeställningen om vad det är som ska händanär denna lag upphör att gälla. Lagen är gubevarsbara tvåårig, och den har tillkommit mot de lagar ochden grundlag jag har citerat för att, som detbrukar heta i den offentliga debatten, denna fråga skabli till valfråga. Inte heller det argumentet har medförlov sagt tyngd nog för att man ska kunna sätta sigöver grundlagen.Nu ska det utredas vad som ska hända efter den 1januari om olyckan skulle vara framme, ärväl bäst att tillägga, att den nuvarande riksdagsmajo-riteten fortfarande skulle vara majoritet. Då hör vifrån - ett i denna överenskommelse in-gående parti - att det som ska komma efter skullekunna tänkas vara att man för vissa beslut inför kvali-ficerad majoritet.Konstitutionsutskottets vice ordförande har varitklarsynt nog att säga att han inte vill tillbaka till sek-lets början när det gäller den svenska parlamentariskademokratin. Frågan är vart egentligenvill - till vilket sekel, till vilken början och med vilketförslag?Om det förhåller sig så att också han tar avståndfrån denna besynnerliga och regelvidriga princip omtvåtredjedelsmajoritet för att få accept för förslag somSocialdemokraterna och inte gillar - detär den innersta innebörden av användningen avtvåtredjedelsmajoritet - undrar jag vad som skakomma i stället. Är det samma lag som ska kommaen gång till, som utskottet antyder i sitt betänkande?Vilka alternativ är det man överväger? Är det ettsystem med tvåtredjedelsmajoritet eller permanent-ning av den nuvarande lagstiftningen?Jag har en liten tilläggsfråga. Syftet med allt det vinu talar om är uppenbarligen att förse socialdemo-kratin, och med en valfrå-ga. Vad händer då om olyckan från socialdemokratinsutgångspunkt skulle vara framme en gång till ochborgerligheten behåller makten i länslandsting och i ? Då har väljarna sagt att de villha det precis så som ni nu inte vill acceptera att devill ha det.