prot · GN0962 · 2000-02-08 00:00:00 — Menvarför har man inte tagit fram en tillfredsställandemöjlighet att erhålla a-kassa för en deltidsföretagare?Det är en kompletterande fråga.I dag finns det ett visst skydd för den företagaresom startar en verksamhet. Man kan få ett skyddunder den inledande perioden då man egentligen intehar några reella inkomster.Detta gäller för de företagare som driver verk-samhet i form av enskild firma eller handelsbolag,men inte för den som driver företag i aktiebolags-form. Inkomstskyddet borde rimligen gälla oberoendeav företagsform. Är det dags att komma fram med ettförslag på den punkten, om lika regler?Fru talman! Slutligen en liten kommentar till sva-ret. Det visar att det är två betänkanden och två ut-redningar som har behandlat dessa frågor. Vi är över-ens om att detta är viktiga frågor - t.o.m. mycketprioriterade, enligt svaret. Men är det verkligen så?Jag har fått många signaler om att man känner van-makt och väntar på att det ska hända någonting. Minavslutande fråga är: När får vi positiva besked i denhär riktningen på de punkter som jag har tagit upp imin interpellation?Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill bara understryka att det intebara är jag som säger att detta är mycket viktiga frå-gor, utan det är en åsikt som hela regeringen verkli-gen delar. Bakgrunden är den som såriktigt berörde i början, att det är försäkringssystemensom måste anpassas efter de val som vi individer göroch inte tvärtom, dvs. att vi måste anpassa vårt sätt attleva eller vara företagare utifrån hur systemen ser ut.I ett samhälle som , som har så många ochomfattande försäkringssystem och ett sådant starktvälfärdsskydd, är det förstås ett grannlaga och stortarbete att förändra dessa system. Den förändring isättet att leva som vi nu ser och som jag tror kommeratt bli ännu vanligare - att man varvarlöntagande med företagande underlivet - ställer stora krav på ett flexibelt system.Jag vill verkligen understryka att jag tror och ut-går ifrån att de förändringar som vi nu diskuterarinom en snar framtid också kommer att märkas förindividerna ute i samhället.Just för stunden kan jag inte säga något särskiltkonkret om flera av de frågor som med. Men framför allt frågan om del-tidsföretagandet och frågan om inkomstskyddet somska vara lika oavsett företagsform är mycket berätti-gade. De är väl värda att ingå i den översyn som nugörs av de olika försäkringssystemen. Jag tar medmig de synpunkterna i det fortsatta beredningsarbetet,som flera departement är inblandade i.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar för de positiva beskeden.Men låt mig ställa ännu en kompletterande fråga.Långsiktiga spelregler är viktiga för tryggheten för ensmåföretagare, att veta vad som händer med skatte-systemen och sådant.Ett dagsfärskt exempel är ju att reglerna om ned-sättning av sociala avgifter fortsättningsvis bara skagälla för en mycket snäv sektor inom stödområde A.Dessa bestämmelser ska först godkännas av , och det är ganska givet. De nya reg-lerna ska träda i kraft den dag som regeringen be-stämmer, men de ska tillämpas från -alltså retroaktivt.Företagen får alltså inte yrka på denna nedsättningi de arbetsgivardeklarationer som de upprättar i bör-jan av året, utan de får så att säga agera bank åt statenför de medel som staten ändå inte ska ha in. Jag för-står irritationen hos berörda företagare. Har statsrådetnågon kommentar till den här situationen?Det har också kommit andra reaktioner. Längst inorr hotas det med skattestrejk därför att man minskareller tar bort områden inom näringslivet som är be-rättigade till denna nedsättning. Men det är en heltannan fråga som jag inte begär svar på här i dag.Långsiktiga spelregler är, som sagt, viktigt inomalla områden. Man vet att detta ska träda i kraft, menman får inte tillämpa det från i denordinarie hanteringen av anställdas skatter och avgif-ter. Detta är en ny situation, och jag har faktiskt med-delandet från här, och det har väckten del funderingar.Slutligen vill jag återigen ställa frågan: När kan vifå besked om ändringar på de punkter som vi har talatom? Vilka hinder finns det mot att ta fram sådana?Jag har av utredningstidens längd förstått att det helaär ganska väl penetrerat. Vad finns det för hinder föratt det inte kommer fram förslag? Det fanns ju tvåbetänkanden och två utredningar genomförda, och jagfrågar på rak svenska: Vad beror det på? När kan vifå besked?Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! frågade: När händerdet något? Ärendena bereds ju på Socialdepartemen-tet, och där jobbar man för fullt. Så fort arbetet ärfärdigt kommer det förslag. Det är den bild som jagkan ge.Frågan om företagandet och skyddet ligger påmig, och jag ska återkomma så fort jag kan med be-sked om hur vi ska agera när det gäller de frågor somÅke tog upp.Jag är själv intresserad av att få exemplet frånRiksskatteverket som nämnde, efter-som jag inte kan svara konkret på de frågeställningar-na. Jag behärskar det området för lite. Men jag blir såpass intresserad av det som säger attjag gärna tar med mig exemplet tillbaka till departe-mentet och tittar på vilka effekter det får för företa-gen.Rent allmänt sett är det lätt att hålla med om atttrygghet bygger på att man har långsiktiga spelreglersom man kan lita på. Och ska det vara spelreglersom man gillar och tycker är bra, men om det är spel-regler som småföretagarna inte gillar vill de gärna attdessa regler ändras. Grunden är ändå det vi börjadediskussionen med, att alla system måste bygga på enförståelse för att småföretagare och löntagare måstebehandlas mera lika. Då får man också respekt förreglerna.Anf. 25 ():Fru talman! Vi skulle kunna föra en lång diskus-sion om attityderna till företagande, att det ska varaklokt och riktigt att driva företag samt att det är okejatt man tjänar pengar på sin verksamhet.Men sammantaget när det gäller småföretagen ochregelförändringar kring begreppet sociala trygghets-system, kan jag inte få någon inriktning om tiden?Kan det möjligen bli under vårriksdagen? Det skullevara väldigt intressant att få en riktpunkt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:193 omföretagshälsovårdenAnf. 26 Statsrådet ():Fru talman! har frågat om jag ärberedd att verka för- att företagshälsovården anpassas till tjänstesam-hället och dess arbetsformer,- att möjligheter ges till att ohälsa förebyggs, an-tingen av arbetstagaren själv eller i samarbete medarbetsgivaren, med de metoder som den enskildeanser ger bäst effekt samt- att konkurrensvillkoren vilar på samma grunder urkvalitets- och betalningsaspekt.Det är viktigare än någonsin att förebyggaohälsa i arbetslivet och att rehabilitera dem som ska-dats. Detta gäller särskilt belastningsskador och ohäl-sa på grund av stress i arbetslivet. Företagshälsovår-den har en mycket viktig roll i detta sammanhang.För att förbereda en strategi mot de ökande proble-men med stress och utbrändhet i arbetslivet har jagnyligen låtit bilda en arbetsgrupp inom Näringsdepa-retementet med experter från olika myndigheter.Regeringen lade fram en proposition omföretagshälsovården. Förslagen har antagits av riks-dagen. Härigenom infördes en skyldighet för arbets-givaren att svara för den företagshälsovård som ar-betsförhållandena kräver. Företagshälsovården skavara en oberoende expertresurs inom områdena ar-betsmiljö och rehabilitering.Arbetsgivaren har ett lagfäst ansvar att förebyggaohälsa till följd av arbetet och för rehabiliteringen avdem som skadats. Principen är att kostnaden för fö-retagshälsovården ska belasta produktionen och intesom vanliga sjukvårdskostnader bekostas av samhäl-let. När ställer krav på företags-hälsovård är det viktigt att den utgår från klara krite-rier för vad som kan krävas. Regeringen uttalade ipropositionen att det är angeläget att företagshälso-vårdens betydelse nu lyfts fram.Svaret på den första frågan är alltså att enligt delagbestämmelser som beslutades av efterregeringens proposition ska företagshälsovården hakompetens att identifiera och beskriva sambandenmellan arbetsmiljö, organisation, produktivitet ochhälsa. Det är mycket viktigt med kompetens på detorganisatoriska området, bl.a. på grund av att utveck-lingen mot det s.k. tjänstesamhället har ökat betydel-sen av just arbetsorganisationen.Svaret på den andra frågan: Enligt arbetsmiljöla-gen ska den enskilde arbetstagaren ges möjlighet attmedverka i utformningen av sin egen arbetssituationsamt i förändrings- och utvecklingsarbete som rör detegna arbetet. Arbetsgivaren har, som jag tidigaresade, en skyldighet att förebygga ohälsa till följd avarbetet. Här kan hjälp behövas från företagshälsovår-den. Enligt lagen ska ohälsa förebyggas just undermedverkan och i samråd med den enskilde.Svaret på den tredje och sista frågan: Av det jagsagt framgår att olika former av insatser kan rymmasi det stöd som bekostas av arbetsgivaren och samhäl-let. En stor frihet ska här finnas att i samråd med denenskilde välja de medel som ger bäst effekt.Givetvis finns det en gräns för vad arbetsgivarenoch samhället kan bekosta. Allmän friskvård faller ihuvudsak inom den privata sfären och måste följa deregler som gäller där.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag är väl medveten om att vi fattadebeslut om företagshälsovården, men vi vet ju att ut-vecklingen går otroligt snabbt. Vi har många gångerhär talat om arbetslöshet. börjar det alltmer vägaöver till tal om var vi finner arbetskraft och arbets-kraft med kompetens.Arbetssättet förändras också. Det blir olika arbets-former och många projektanställningar. Bilden av denlagstadgade semestern etc. har förändrats. Jag anseratt i dagens och morgondagens samhälle är det denenskilde individen med dess arbetsinsats och egenkompetens som är det allra viktigaste. Vi har ju ettsamhälle som går över till alltfler specialister, och detfinns många enskilda kuggar som kräver just special-kompetens. Utan att vi har dem på arbetsfältet stannaralltihop. Därför är de så otroligt värdefulla.Vi behöver ta till vara all möjlig arbetskapacitetsom vi kan framöver. Jag har ställt den här interpella-tionen därför att jag ser framåt och ser att vi behövergöra förändringar. Vi kan inte fortsätta att förbrukamänniskor, låta arbetstagare och egna företagare gå iväggen, utan vi måste hushålla med krafterna.Om man tittar på sjukskrivningarna är detsvårt att se vad som är orsaken, om det är arbetet,fritiden, hemarbetet eller vad det är. Förmodligen ärdet en blandning.Det blir allt vanligare att privata företag - och detfinns även sådana tendenser inom den offentligasektorn, t.ex. inom sjukvården - inser behovet avförebyggande hälsovård. Man bjuder på årskort pågym, bad, massagebehanding, man ordnar kompe-tensutbildningar varvade med avstressningsövningaroch man har hälsorådgivare som stöttar upp medträningsprogram och stimulerar till ett hälsosammareliv, stretching och kostråd. Allt detta gör man just isamråd med arbetstagaren utifrån den enskildes be-hov.Det är ganska lustigt att det t.ex. är okej att erbju-da en hel grupp massagebehandling, men för enskildaindivider är det stopp. Då får den enskilde själv beta-la. Det är sådana här små saker som gör att man mo-tar den enskildes initiativ. Här vill jag höra vad stats-rådet har för synpunkt.Jag anser att dagens företagshälsovård går in försent när det finns behov av rehabilitering, t.ex. närman har besvär i axlar och rygg. Det borde varamöjligt att gå in på ett tidigare stadium. All företags-hälsovård kan inte erbjuda ett mångsidigt utbud. T.ex.är det bara ett fåtal landsting som har avtal med kiro-praktiker och naprapater. Hur ser statsrådet på detta?Här tycker jag att man behöver puffa på så att denenskilde har en mångfald att välja bland, för denenskilde känner själv vad som gör bäst nytta.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att understrykavikten av den fråga som vi nu diskuterar och också,tror jag, vårt gemensamma angreppsätt.Det är ingen tvekan om att individerna blir alltviktigare, inte minst i ljuset av den arbetskraftsbristsom frågeställaren också mycket riktigt påpekade.Därmed är också arbetsorganisation och inflytande påarbetsplatsen, alltså de allmänna arbetsförhållandena,en allt viktigare nyckel till hälsa både på arbetsplatsenoch i våra liv totalt sett.Min stora uppgift och min stora passion i det härsammanhanget är just diskussionen om makt, infly-tande, påverkan och arbetsförhållandena på arbets-platsen och därmed också det förebyggande arbetet.Men för mig handlar det förebyggande arbetet mindreom massage - om frågeställaren förstår mig rätt - ochmer om själva förhållandena på arbetsplatsen, just föratt undvika att behöva ta till hälsomedel för att blifrisk.Det handlar alltså om att öka inflytandet för varjeindivid över hur man arbetar och under vilka förhål-landen man arbetar. Det tror jag är den stora insatsennu när det gäller de nya arbetssjukdomarna som kry-per allt närmare inpå oss. Detta är också en av bak-grunderna till de tydligare beskrivningarna av vadföretagshälsovården ska jobba med, dvs. det förebyg-gande, så där är vi helt överens.Det pågår nu väldigt mycket arbete på departe-mentet. Tillsammans med berörda myndigheter ska viordentligt och noga se över vad som är statens roll,vilken roll myndigheterna kan ha, vilka regler ochlagar som vi eventuellt kan behöva skärpa och för-tydliga. Men det pågår också en diskussion med par-terna, för de är ju en oerhört viktig kugge i arbetetmed att förändra förhållandena på arbetsplatserna.Jag kan nämna att jag och socialministern harbjudit in parterna för att diskutera de mycket oroandesjukskrivningssiffrorna och se hur vi gemensamt skakunna få ned ohälsotalen. Då hjälper det inte enbartom myndigheterna jobbar med föreskrifter, utan detviktiga är det som vi diskuterar här , det förebyg-gande arbetet med att förändra arbetsförhållandena påarbetsplatserna.Dessa frågeställningar kommer att vara en storoch viktig del i arbete underde närmaste månaderna.Anf. 29 ():Fru talman! Jag är spänd och fylld av förväntan påarbetsgruppen och vad den kommer fram till. Jag villgärna att statsrådet tar med sig de tankar som jag harframfört.Visst, det låter bra att den enskilde kan påverkaorganisationen och sin situation. Men vardagen ute påarbetsplatserna är tyvärr inte sådan, och det är alltidverkligheten som man måste ha med sig.Staten är arbetsgivare för en mängd olika männi-skor. Jag kan nämna rättsväsendet eftersom jag harmin gärning i inom det området. Man kanse på arbetsmiljön för polis, åklagare, personal inomdomstolsverket, personal på försäkringskassorna,lärare m.fl. som är kommunalt, regionalt och statligtanställda. Där är jag synnerligen oroad för arbetsmil-jön och arbetssituationen. Jag ser inte att man allagånger har så stora möjligheter att påverka som hadevarit önskvärt.Sedan är det viktigt att man kommer ihåg att bådekropp och själ hänger samman. Jag besökte Varbergskurort . av dem som kommer ditför rehabilitering betalar ur egen kassa. Och vilka ärdet? Jo, kvinnor inom den offentliga sfären. Vi kvin-nor inser att vi måste göra någonting, och gör det. Härtycker jag att vi har en stor uppgift att fylla.I t.ex. våra kloster är det överfullt av männi-skor som söker för att motverka begynnande stressoch utbrändhet och för att få uppleva tystnaden. Dettycker jag är signaler i samhället som vi ska ta varapå.Har man kommit dithän att man är utbränd tar detlång tid att komma tillbaka. Det finns också mångafall där det inte går att komma tillbaka. Tittar på mansjukskrivningarna är det många unga personer somdrabbas av utbrändhet. Det anser jag att vi måstemotverka. Vi har inte råd att förlora den arbetskapa-citeten.Jag har tagit upp ett annat exempel i min inter-pellation där vi kan lära av historien, av romarna. Desatsade på hälsosamma bad och på vård av kropp ochsjäl, har jag skrivit någonstans. Det kan tyckas att detär den enskildes ansvar att vårda kropp och själ. Mentittar man på utvecklingen också utanför Sverigesgränser, i och som jag har skrivit,är det ett uppsving och även staten går in. Man inserhur viktigt det är att förebygga på ett tidigt stadium såatt man slipper stora dyra kostnader för rehabilitering,inte minst av utbrända.Anf. 30 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill understryka att min avsikt gi-vetvis inte var att ge en bild av att verkligheten i dagredan är sådan att vi har ett individuellt, fullt och fintinflytande och en möjlighet att påverka vår arbetssi-tuation och arbetets uppläggning. Det jag underströkvar att det är min ambition. Jag tror nämligen att enav de viktigare nycklarna till att också nå mer avhälsa och tillfredsställelse på jobbet är att man möjligheten.Innan jag sammanställer vad staten, ochregeringen kan göra vill jag nu verkligen gå igenomvad vi vet. Vad vet vi om stressjukdomarna? Vad kanvi om hur man förebygger dem? Hur används deregelverk som finns på myndigheterna - , ASS och andra som har del i ansva-ret för arbetsmiljön? Hur ser parterna själva på denprocess som måste till?Jag tror att är inne på en viktig del,att så mycket som möjligt individualisera och att sevarje individ. Det som är en acceptabel stressnivå fören person, stressar sönder och gör en annan personsjuk. Därför måste mycket mer av arbetet med hälso-vården på arbetsplatserna vara möjligt att individuali-sera. Sedan är det inget som förbjuder en arbetsgivareatt göra vad han eller hon nu tycker är lämpligt, oav-sett om det är kloster, massage eller något annat avalla de exempel som nämnde.Det jag koncentrerar arbetet på är just det före-byggande och frågan om hur regelverket runt det skase ut. Stress och utbrändhet är en av vår tids storafolksjukdomar och förtjänar en större plats i både denoffentliga debatten och i arbetsmiljöarbetet. Därom ärvi överens.Anf. 31 ():Fru talman! Jag tänkte bara ta till ianspråk. Jag känner att det finns ett gensvar här förmin interpellation och jag tänker följa statsrådet ocharbetsgruppen vidare och kommer säkert gärna ocksåmed tips.Även om vi nu har fattat beslut om en ny före-tagshälsovård vet vi att den inte fungerar så somvi önskar att den skulle göra. Det nya beslutet harkanske ännu inte fått fullständig verkan, men jag seratt det är många som inte nyttjar den möjlighet somfinns och som kanske inte nyttjar den på det sätt somverkligheten kräver.Jag ser fram emot vad resultatet blir. Jag menar attvi inte bara kan sitta stilla och titta på hur människorförstörs. Vi måste ta vara på allt som finns att ta varapå och se möjligheter, och det är bråttom. Vi behöverockså en mångfald i utbudet, för alla behövs på ar-betsmarknaden framöver.Jag säger tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på interpellation 1999/2000:197 omreglerna för studiemedelAnf. 32 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig omanledningen till att studier vid Naprapathögskolaninte ger rätt till studiemedel. Frågan är ställd medanledning av att Naprapathögskolan står under statligtillsyn och utbildningen till naprapat leder till legiti-mation. Ämnet berör även studier till kiropraktor vidSkandinaviska Kiropraktorhögskolan, och mitt svaravser båda skolorna.Regeringen beslöt att Naprapat-högskolan skulle stå under tillsynt.o.m. utgången av juni månad 1999. Hösten 1997fick i uppdrag att utreda om utbild-ning till kiropraktor och naprapat skulle kunna inord-nas i den statliga högskolans verksamhet. lämnade sin rapport . De statliga högskolorna ansåg att kiro-praktor- och naprapatutbildningen inte kunde bedri-vas i högskolan. Främsta anledningen var att utbild-ningarna till vissa delar inte uppfyllde kraven påvetenskaplig anknytning.Eftersom utbildning som leder till legitimation börstå under statlig tillsyn förlängdes tillsynen över Nap-rapathögskolan somSkandinaviska Kiropraktorhögskolan ställdes understatlig tillsyn, båda till utgången av december månadår 2001. I samband med tillsynsfrågan prövades frå-gan om studiemedel. Regeringen avslog ansökan omatt naprapatutbildningen skulle ge rätt till studiestöd.Studiestödsreglerna är utformade så att rege-ringen beslutar om vid vilka läroanstalter och utbild-ningar som studerande kan få studiestöd. En förut-sättning är att undervisningen uppfyller de kvalitets-krav som ställs för utbildningsnivån. Prövning av rätttill studiestöd görs också mot bakgrund av utbild-ningens angelägenhet och de finansiella resurserna.Studerande vid ifrågavarande utbildningar har i daginte rätt till studiemedel eftersom nämnda förutsätt-ningar i alla delar inte anses uppfyllda.Kostnaderna för studiestöd för dessa utbildningarberäknas uppgå till perår. Kostnader för extra studielån för utbildningsav-gifter tillkommer.Viviann fråga är välkänd för mig. Studi-estödskostnader kommer att i budgetarbetet vägasmot andra angelägna ändamål.Anf. 33 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaret.Jag har förstått, när jag fick svaret, att frågan varvälkänd för utbildningsministern. Jag har i alla fallsom ny i valt att ställa den här frågan efter-som jag har blivit medveten om det här. Anledningentill att jag har givit mig in i debatten om naprapaternaär att många människor känner att de inte får denhjälp de söker inom den traditionella vården.Dagens livsstil sätter sina spår i kroppen. Destressrelaterade besvären är många. Vi rör oss för lite,har dålig arbetsställning, får muskelvärk och stressar.Och sjukskrivningarna ökar. Problemen med rörelse-organen är väl kända och det kostar massor av pengari sjukskrivningar. Dessutom sliter det på den drabba-des omgivning.Det är här naprapaterna kommer in. Deras be-handling av stela, ömma och smärtande muskler hjäl-per ca 300 000 patienter med upp emot 2miljoner behandlingar. Efter tre till fem behandlingarkan man ganska ofta se att det ger effekt. Patientenmår sedan mycket bättre. Men tyvärr är det inte allagivet att kunna få de här behandlingarna. De är gans-ka dyra. Tyvärr avgör ofta ekonomin om folk medonda ryggar kan få naprapatbehandling.Att naprapaterna är efterfrågade och fyller en vik-tig funktion tycker jag mig kunna se. Onda ryggar ärockså ett välkänt problem. Att spänningar i kroppenkan leda till andra sjukdomar känner vi också till,liksom att naprapaterna har en stor betydelse för atthjälpa idrottsmännen med deras skador.Naprapaterna har också fått ett erkännande i ochmed att många landsting överväger att tecknaavtal med dem.Jag återkommer då till frågan om studiestödet.Eftersom nu är tillsynsman måste väländå kvalitetskraven för naprapaterna vara uppfyllda.Jag skulle gärna vilja att utbildningsministern ut-vecklade detta lite mer.Det andra skälet gällde utbildningens angelägen-het. Den har jag velat visa på genom att relatera tillstressen i det liv vi lever, dess följdsjukdomar och demånga sjukskrivningarna. Vi har tidigare här hört ettinlägg där det talades om stressen och ohälsan i da-gens samhälle.Det tredje skälet för utbildningsministerns avslaghandlade om hänsyn till de finansiella resurserna. Dethar jag all förståelse för, men detta är väl också ettvägval man gör. Om den inslagna vägen är att satsamindre på rehabiliteringar och att snåla på förebyg-gande behandlingar tror jag att det kommer att ledatill ytterligare sjukskrivningar och längre sjukskriv-ningsperioder.Jag skulle gärna vilja ha ytterligare förtydligandenfrån utbildningsministern kring dessa skäl för hansavslag.Anf. 34 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har framför allt två argument. Detena gäller kvalitetskraven. Då handlar det om huruvi-da utbildningen är högskolemässig eller inte. har gjort en gedigen utvärdering ochkommit fram till att den inte kan anses högskolemäs-sig. Det är framför allt bristerna i den vetenskapligagrunden som man påtalar. För alla våra högskoleut-bildningar gäller att de ska vila på vetenskapliggrund. Detta är en invändning som inte heller hög-skolorna själva ser som irrelevant. Det är nog eninvändning som gäller och som har fog för sig idagsläget.Jag skulle gärna se ett närmande av dessa utbild-ningar mot den statliga högskolan så att vi kunde fåen utveckling av den vetenskapliga grunden i utbild-ningarnas innehåll. Det är viktigt. En del av utbild-ningarna har detta.