prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Vihar nu tagit ett första steg om 12 miljarder.I motsats till den borgerliga regeringen i början av1990-talet lägger vi inte ut några skattetabeller ochplaner som vi inte har någon finansiering av, och vihar därför sagt att vi tar nästa steg när det finns finan-sieringsmöjligheter i den reala ekonomin och närkonjunkturen är avpassad för att tåla en ytterligareskattesänkning. Jag hoppas att vi kommer att ha denmöjligheten under den pågående mandatperioden.Jag vill också erinra om att vi även har sänktskatter för företagen fr.o.m. årsskiftet. Även kommer det att vara sänkta skatter.Till sist kan jag kanske erinra om att jag som re-presentant för en socialdemokratisk arbetsgrupp iskattefrågor lanserat idén om sänkt bolagsskatt. Jaghade kanske hoppats på mer av applåder från nä-ringslivet för det än vad jag fick vid det tillfället.Anf. 101 ():Herr talman! Vilken konsekvens bedömer finans-ministern att beslutet om att successivt kompenseraför egenavgifterna kommer att få för somnation när det gäller att attrahera den typ av arbets-kraft som behövs just , framför allt inom IT-sektorn, där det råder stor brist på personal? Manräknar med att man måste försöka locka hit folk frånutlandet. På samma sätt är det med forskare och per-sonal på huvudkontoren.Interpellationen handlar i första hand om vilka or-saker det är till att ett antal svenska företag har be-stämt sig för att förlägga viktig och för företagencentral verksamhet till utlandet. Finansministerns svarpå detta är att det enbart är marknadsskäl till detta,men det har kommit fram ett rätt stort antal under-sökningar som visar att skatteskälen trots allt är vä-sentliga. Det påpekas gång på gång, och det är litedumt att blunda för det.Vilken betydelse kommer förändringen när detgäller egenavgifterna att ha i detta sammanhang, närdet gäller den typ av personal som vi talar om här?Det hade varit värt en kommentar. Jag bedömer attdetta är ett större bekymmer än vad finansministernvill göra gällande. De är väl därför han inte diskute-rade det i sitt svar.När det gäller ytterligare förändringar vad gällerbeskattningen på företagssidan finns det en rad åtgär-der att vidta. Jag hinner inte av tidsskäl att gå in pådem , men jag konstaterar avslutningsvis, herrtalman, att finansministern i dagens interpellationsde-batt inte på något sätt har indikerat vilken långsiktigskattepolitisk strategi regeringen har när det gäller attförbättra företagsklimatet i ett internationellt per-spektiv. Jag har anledning att beklaga det. Jag hoppasatt i andra debatter längre fram få återkomma till deförslag som vi från Moderata samlingspartiet har lagtfram i denna del.Anf. 102 ():Herr talman! Jag är också idrottsintresserad, fi-nansministern. Om jag hade varit domare i en matchhade finansministern blivit utvisad för slag underbältet - det hade möjligtvis kallats misconduct.Den historieskrivning som tydligen är som ettmantra som alla socialdemokrater och ministrar kanoch som har hörts i kammaren är attallt elände började och slutade1994 när socialdemokraterna tog över. Socialdemo-kraterna har ingen skuld i någonting utan allt är denborgerliga regeringens fel. Jag är ganska trött på denhistorieskrivningen. Finansministern borde veta bätt-re. Jag hänvisade till när Sverigeförlorade i välstånd. Det hade varit mer klädsamt omfinansministern hade svarat på min fråga. Finns detnågon skatt som är för hög, finns det någon skatt somskulle behöva sänkas, så att utbildat folk stannar iSverige för att det ska bli bättre tillväxt och för att viska komma i kapp de tätpositioner som harhaft i välstånd? Det kommer att ta . Ingen avoss får något svar på den frågan, men finansministernhar rätt till ännu ett inlägg, och då kanske vi får någotsvar om det finns någonting vi kan göra i Sverige.Anf. 103 ():Herr talman! Jag vill bara beröra en sak som fi-nansministern tog upp, nämligen den fråga som manofta möter i debatten: Varför applåderade inte deborgerliga när regeringen föreslog att sänka bolags-skatten? Att vi inte applåderade beror på att vi intetror på att regeringen har förmåga att sänka fler kapi-talskatter än bolagsskatter. Det är bara fråga om vil-ken prioritering vi gör av kapitalskatterna. Vi villprioritera ägarskatterna, därför att vi tror att det harstörre betydelse för utvecklingen av näringslivet iSverige just . Därför prioriterar vi t.ex. förmögen-hetsskatten och utdelningsskatten. Men självklartvore vi nöjda med om det även gick att sänka bolags-skatten, men prioriteringsordningen är en annan medhänsyn till det utrymme vi tror att regeringen harförmåga att skapa för skattesänkningar. Jag vill inteatt det ska råda någon tveksamhet om att vi tycker attdet vore bra om bolagsskatten sänktes också. På långsikt blir man även tvungen att sänka bolagsskatten,inte bara ägarskatterna.Anf. 104 Finansminister ():Herr talman! Det sista inlägget var mycket avslö-jande, dvs. är inte i första hand intresse-rade av att sänka kostnaderna för företagen utan vill istället berika företagsägarna. Då finns det lite olikasyn mellan oss socialdemokrater och . Viär i första hand intresserade av att stärka näringslivetoch dess förutsättningar att utvecklas, ge bra produk-tionskapacitet och ge många nya arbetstillfällen ochdärmed ge hela den svenska ekonomin en bra skjuts.Det är det som är avgörande för oss, men jag förståratt det är inte det intresset som priorite-rar.Jag har svarat på ett antal frågor. Ändå ställs frå-gorna på nytt. Jag har svarat på frågorna om skatteroch skattepolitiken. Vi har en strategi som går ut påatt sänka inkomstskatten, inte minst därför att vi skage fler möjligheter för människor att komma in påarbetsmarknaden genom att minska de trösklar ochmarginaleffekter för ett inträde på arbetsmarknadensom vi har på många håll. Vi har mycket klartmarkerat att vi har tagit ett första steg via den sänktainkomstskatten, och vi vill gå vidare genom att fulltut kompensera för de s.k. egenavgifterna.När det gäller företagsbeskattningen har vi ocksårullat i gång ett program som innebär sänkta kostna-der för företagen. För många företag - inte minst närdet gäller behov och tillgång på IT-arbetskraft -handlar det om oerhört stora insatser i företagen ochsamhället tillsammans för att kompetensutvecklaarbetskraften inte minst på IT-sidan. Där har exem-pelvis regeringen bara mycketframgångsrikt tillsammans med Industriför-bund sett till att 10 000 personer har fått en kvalifice-rad IT-utbildning. Det är ett bland många goda initia-tiv som har tagits, i det fallet mellan regeringen ochnäringslivet gemensamt, för att förse med IT-kompetens för framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:216 omskattemaningar från e-ekonominAnf. 105 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser vidta för åtgärder för att skakunna möta den allt tydligare internationella skatte-konkurrensen. har också frågat vilkaplaner regeringen har för att ska kunna bli ettcentrum för att möta e-handeln - den elektroniskahandeln.Regeringen uppmärksammade i budgetpropositio-nen för olika frågor om internationell skatte-konkurrens och dess betydelse för möjligheten attfinansiera de offentliga åtagandena . Därnoterades bl.a. att inkomsterna från mervärdesskattoch vissa punktskatter är mer utsatta för internationellskattekonkurrens vid elektronisk handel än vid tradi-tionell handel. Även andra skatter, som exempelviskapitalskatterna, är exponerade för den internationellakonkurrensen. Vi är uppmärksamma på detta för attvid behov kunna vidta korrigerande åtgärder.E-handel kan ske antingen off-line där beställninggörs elektroniskt men leverans sker på traditionelltsätt, eller online där både beställning och leveranssker elektroniskt. Handel med varor off-line behand-las momsmässigt som traditionell postorderhandel.Vid försäljning till privatpersoner från länder utanförEU sker således importbeskattning vid gränsen. Vidmotsvarande försäljning från annat EU-land tassvensk moms ut om säljaren levererar varor till Sve-rige för mer än . En onlineleveransbehandlas momsmässigt som ett tillhandahållande aven tjänst. Det innebär att vid försäljning från ett före-tag utanför EU till en privatperson i ska nor-malt svensk moms tas ut. Vid försäljning från ettföretag inom EU till en privatperson i skasäljaren vanligen ta ut den moms som gäller i hanshemland. Sammantaget innebär reglerna således attbeskattning i de flesta fall sker i när konsum-tionen sker här. Även om de nuvarande momsregler-na är tillämpliga på elektronisk handel behöver reg-lerna ses över på EU-nivå. arbetardärför på ett förslag till ändring av reglerna, vilketberäknas komma . Vår utgångspunkt iförhandlingarna är att beskattning ska ske i Sverigeom konsumtionen sker här.Eftersom Internethandeln är av internationell ka-raktär är det angeläget att de regler som finns funge-rar även på ett internationellt plan. Det är naturligtvisinte möjligt att få ett fungerande system genom attSverige ensamt bestämmer vilka regler som ska gälla.En förutsättning för att få internationellt hållbararegler är att och andra länder tillsammansarbetar för att hitta överenskommelser inom alla deområden som berörs av e-handeln. Regeringen bedri-ver därför ett aktivt arbete i olika internationella fo-rum som berör området elektronisk handel.Jag vill avslutningsvis nämna att regeringen imars kommer att lämna en proposition till riksdagendär målen för regeringens IT-politik kommer att re-dovisas. I propositionen kommer också frågor röran-de e-handel att behandlas mer i detalj.Anf. 106 ():Herr talman! Tack för svaret, finansministern.Finansministern pekar i sitt svar på att regeringenhar uppmärksammat att den internationella skatte-konkurrensen kommer att ha betydelse för framtidaskatteuttag. Så långt är jag överens med finansminis-tern. Det är nämligen uppenbart att ny teknik, ökatinternationellt utbyte och massmediebevakningen göratt den internationella konkurrensen tilltar för varjedag.Den elektroniska ekonomin gör att företag kanförlägga verksamhet som geografiskt är långt frånderas kunder men virtuellt bara ett musklick fråndem. Internet utmanar skattemyndigheterna ocksågenom den revolution i arbetslivet som nätet innebär.Företag som har programmerare i , Israeloch kan arbeta med samma projekt samti-digt. På så sätt kan man säga att Internet har en po-tential att öka skattekonkurrensen.Finansministern sade i sitt svar att man är upp-märksam på den internationella skattekonkurrensenför att "vid behov kunna vidta korrigerande åtgärder".Det är här som jag saknar besked. Jag undrar hur debehov egentligen ser ut som kan föranleda regeringenatt vidta s.k. korrigerande åtgärder. Enligt min be-dömning saknas nämligen inte tecken på att det redani dag föreligger behov av att vidta åtgärder.Sådana tecken är för det första att Finansdeparte-mentet självt bedömer att det föreligger en utlands-placering på i sparka-pital. Det är en utlandsplacering där sparkapitalet ärundandraget skattemyndigheterna.För det andra är den svenska börsen i allt högregrad utlandsägd. Stora institutioner dominerar aktie-sparandet i . En av orsakerna till denna ut-veckling torde vara att utlänningar har förmånligareskatt på aktieägande än svenskar.För det tredje flyttar en växande skara driftiga ochbegåvade personer för att arbeta i andra länder. Detomvända förhållandet finns inte i samma utsträck-ning.För det fjärde flyttar huvudkontoren, forsknings-centren och andra strategiska funktioner hos våraföretag i en allt snabbare takt ut från . Meddem flyttar också kompetent personal och deras nät-verk.För det femte finns det riskkapital som vällerin främst till de högteknologiska branscherna i storutsträckning i fonder som är stationerade utomlands.Ett annat område där den internationella skatte-konkurrensen blir uppenbar är den elektroniska han-deln, som finansministern har berört. Det är självklartatt principerna för hur konsumtionsskatter ska tas utmåste lösas internationellt. Men det torde vara ettallmänt känt faktum att det finns mycket stora kon-trollsvårigheter vad gäller beskattningen av bådevaror och tjänster över Internet.Ett av de mest iögonenfallande problemen gällerhandeln online. Exempel på tjänster som levererasdigitalt är musik, dataprogram, översättningstjänster,bokföring, resebokning, spel och betting, utbildning,rådgivning osv. Med bredbandets framväxt tordedenna handel öka avsevärt.Som finansministern själv påpekade i sitt svar skasådana tjänster beskattas i ursprungslandet om köpetsker inom EU. Med dessa regler kommer attligga oförmånligt till när det gäller att locka till sigföretag vars verksamhet går ut på att sälja dessa typerav tjänster. Vi har EU:s högsta moms, och det är inteen konkurrensfördel när det gäller denna handel.Både kontrollproblem och skattekonkurrens göralltså att ett tryck nedåt på den svenska momsen blirföljden, och vi kommer att behöva sänkamomsen av konkurrensskäl.Mot bakgrund av detta vill jag fråga: När anser fi-nansministern att behov föreligger att vidta åtgärder,och hur ser dessa åtgärder ut?Anf. 107 Finansminister ():Herr talman! Det är oerhört viktigt att det regel-system vi har för beskattningen också kan ge en braoch effektiv kontroll. Därför har vi varit angelägnaom att väga just kontroll- och effektivitetskraven motandra krav, som naturligtvis handlar om att både haen rättvis och en neutral beskattning. Detta är frågorsom, som jag nämnde i mitt svar, diskuteras i bl.a.EU-sammanhang.Jag vill gärna påminna interpellanten om att jag imitt svar redovisade en rad olika aktiviteter som rege-ringen har gjort för att förbättra situationen på områ-det. Jag håller med interpellanten om att det går meden rasande hastighet på det här området. Därför är detoerhört viktigt att vi får till stånd ett bra internatio-nellt samarbete för att kunna göra de insatser sombehövs för att få till stånd en effektiv elektroniskhandel.Det är glädjande att är långt framme påområdet. Det gör ju att vi naturligtvis har en del attbidra med i den internationella diskussionen om detgemensamma regelsystem som man bör eftersträva pådetta område.Anf. 108 ():Herr talman! Jag delar finansministerns uppfatt-ning om att vi står inför mycket stora kontrollproblemnär det gäller konsumtionsskatterna inom e-handeln.De frågorna torde man bara kunna lösa internatio-nellt.Men vad jag här tog upp speciellt är att även omman löser de problemen har ett sämre kon-kurrensläge när det gäller försäljningen av tjänsteronline, därför att vi har en högre moms än de flestaandra länder. Det är en konkurrensnackdel. Jag villalltså peka på att också momsen är för hög, tillsam-mans med en massa andra skatter.Jag vill också ta upp de här andra skatterna.Momsen berörs väldigt mycket när det gäller e-handeln. Men de andra skatterna som jag också tyck-er att man måste göra någonting åt är, som jag tidiga-re har berört i en annan interpellation, de för högut-bildade och entreprenörer. Det är viktigt att Sverigefår en långsiktigt hållbar tillväxt. Jag tror att man föratt få det måste satsa även på de kompetenta personersom har förmåga att driva företag och ta till sig kun-skap bättre än andra. Gör vi inte det kommer Sverigeatt satsa mycket pengar på utbildning och kompe-tensutveckling, och sedan kommer dessa personer attflytta utomlands, där skattevillkoren är mer gynn-samma, och arbeta där i stället.Detta uppmärksammas också i Långtidsutred-ningen, som skriver att det finns risk för att Sverigeblir en "nettoexportör" av utbildad arbetskraft. Detvore synd om det blev så, därför att det kostar pengaratt ha ett bra utbildningssystem. Vi måste se till attvillkoren för dessa högutbildade blir sådana att de villstanna i och utveckla sina företag här.Andra undersökningar har också visat att egenfö-retagare är mer flyttbenägna än andra. Det finns enundersökning som gjordes på Handelshögskolannyligen och som visar att omkring en halv miljonanställda arbetar i företag där det finns en gans-ka hög flyttbenägenhet. Det är viktigt att se om ävendessa personers skattevillkor. Egenföretagare ochhögutbildade är alltså viktiga också i skattehänseen-de.Tillväxten är kunskapsdriven. I och med har en större valfrihet och en större lokalise-ringsfrihet är de högutbildade och entreprenörernaväldigt mobila. Därför måste vi ta hänsyn till derasskattesituation. Men orsaken till att vi måste göra detär inte som finansministern antydde här när vi pratadeom bolagsskatten, nämligen att vill beri-ka de redan rika. Det är inte alls därför! Det är i stäl-let för att vi vill säkerställa en långsiktig tillväxt. Denär viktig allra mest för dem som finns längst ned påvälfärdsstegen. Det är för att lyfta dem till en högrenivå som det är viktigt med en högre tillväxt. Ävenom skillnaderna blir större mellan dem som tjänarmycket och dem som tjänar lite är det bättre att ha ensådan tillväxt att de som sitter längst ned på skalanhar en högre nivå än om man kör en total utjämning,som jag tycker att socialdemokraterna propagerar för.En sådan sker till priset av en långsiktigt hållbar till-växt. Det är därför som vi tycker att det är så viktigtmed dessa skatter, som vi har tagit upp.Jag vill fråga finansministern en gång till: Anserfinansministern att vi har konkurrenskraftiga skatterför högutbildade och entreprenörer i ?Anf. 109 ():Herr talman! När man sitter och lyssnar på debat-ten kan man göra en del reflexioner som är rätt såintressanta.Om jag t.ex. tar upp diskussionen om alkohol tarjag upp en del av problematiken, som har att göramed bryggerinäringen. Då svarar finansministern mednågonting helt annat om folkhälsan. Om man tar uppföretagandets villkor säger finansministern - somCatharina mycket riktigt påpekade - att dethandlar om att vill berika företagarnaoch struntar i företagen. Det är klart att det är litesvårt att mötas om man för diskussionen på det sättet,finansministern!Nu ska jag göra det något enklare för finansmi-nistern genom att bara ställa en rak fråga: Bedömerfinansministern att det är möjligt att upprätthålla denhöga svenska momsen i ett längre perspektiv, när vifår så mycket e-handelsdrivna affärer?Anf. 110 Finansminister ():Herr talman! Jag är mycket väl medveten om attalla moderater per definition anser att alla skatter ärför höga. Därför är frågorna lite entoniga och liteupprepande hela tiden.Som svar på interpellationen har jag redovisat denlinje som vi i olika sammanhang har använt oss av föratt främja den elektroniska handeln. Där ingår natur-ligtvis också ett arbete med att internationellt försökakomma överens om de regelsystem när det gällerskatter och annat som vi kan ha på det här området.Samtidigt är jag medveten om att det är pinsamtför moderater, som per definition tycker att vi haralldeles för höga skatter, för många skatter osv., attändå konstatera att vi har en sådan fantastisk utväx-ling på vår ekonomi, en sådan god tillväxt och ensådan fantastisk position när det gäller just elektro-nisk handel, IT och allt det nya som kommer i eko-nomin. Det skulle enligt den moderata defi-nitionen över huvud taget inte kunna mäkta med,eftersom vi har det skattesystem som vi har. Men detkanske är ett uttryck för att det inte är bara löntagare,utan även företagare, som uppskattar att vi användervåra skatteintäkter på ett utomordentligt bra sätt, bl.a.för att främja kompetensutvecklingen.Därför såg jag med glädje det beslut som riksda-gen fattade om s.k. grön skatteväxling somModeraterna inte biträdde. Det leder inte bara till attvi får en bättre miljö, utan det leder framför allt till attvi får ett bättre stöd för just kompetensutveckling iföretagen . Det kommer att stärka Sverigeskonkurrenskraft.Anf. 111 ():Herr talman! Ja, finansministern, i och med att vihar ett av världens högsta skattetryck blir det så attnästan alla skatter behöver sänkas. Men detta haringet egenvärde. Vi vill att ska ha en tillväxtsom är långsiktigt hållbar. Det är därför vi pekar påväldigt många skatter som behöver sänkas i förhål-lande till vad Socialdemokraterna gör.Vi är också väldigt glada för att det går bra förSverige . Vi tänker faktiskt på medborgarna ochinte bara på den politiska världen.Jag måste tillägga att har vi-sat i sin rapport att vi har en högkonjunktur , menvi måste se till att genomföra en rad långsiktiga re-former för att få en långsiktigt hållbar tillväxt. Om viinte genomför reformer kommer vi att ha en tillväxtsom ligger de kommande 15 åren, vilketska jämföras med dagens . Det är inte påhitt. Detfinns väldigt många andra än vi som pekar på att vimåste vidta en rad åtgärder för att komma åt en lång-siktigt hållbar tillväxt.Sedan är det dessutom så att den internationellaskattekonkurrensen gör att vi kommer att bli tvingadeatt sänka skattetrycket vare sig vi vill eller inte. Jagskulle vilja att man gjorde det lite mer ordnat ochhade en långsiktig strategi för hur det ska gå till ochpå vilka områden man ska satsa. Det är det som jagefterlyser hos Socialdemokraterna. Jag tycker inte attde har en tillräckligt genomtänkt strategi för hur dettaska gå till. Man tar de tillfälliga överskott man har ien högkonjunktur och sänker skatterna helt otillräck-ligt.