prot · GN09110 · 2000-05-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:110Tisdagen den 16 majKl. 14.00 - 16.34Det justerade protokollet beräknas utkomma --------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 10 maj.2 § Anmälan om fördröjda svar på interpella-tionerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1999/2000:389Till riksdagenInterpellation 1999/2000:389 av rättsliga råd och RMV.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 11 maj 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:392Till riksdagenInterpellation 1999/2000:392 av Per Westerbergom polisens kommunikationsmöjligheter.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 11 maj 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:393Till riksdagenInterpellation 1999/2000:393 av grupptalan.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 11 maj 2000JustitiedepartementetLaila FreivaldsInterpellation 1999/2000:402Till riksdagenInterpellation 1999/2000:402 av omplötslig död vid omhändertagande.Interpellationen kommer att besvaras fredagenden 26 maj 2000.Skälet till dröjsmålet är tjänsteresor.Stockholm den 11 maj 2000JustitiedepartementetLaila Freivalds3 § Svar på interpellation 1999/2000:373 omdet svenska försvaretAnf. 1 Vice statsminister ():Fru talman! har frågat om regering-en i det fortsatta arbetet med att anpassa det svenskaförsvaret till den nya hotbilden är beredd att prövafrågan om att inlemma Försvarsdepartementets upp-gifter i Utrikesdepartementet.Jag vill inledningsvis säga att jag i stort delar densyn på den militära hotbilden som redo-visar i sin fråga. Direkta militära invasionshot före-ligger inte mot vårt land. Militära pakter stårinte längre mot varandra i vårt lands omedelbaragrannskap. En och en halv miljon soldater har skick-ats hem. Tusentals kärnvapen har dragits tillbaka.Men även om risken för storkrig mellan Europasnationer sjunkit undan, vågar vi inte säga att fredenför alltid är säkrad på vår kontinent. Kombinationenav kvardröjande rustningar och politisk instabilitetgör det nödvändigt att ha ett försvar som kan skyddaoss mot hot, väpnade angrepp och krig. Dessutombehöver vi i allt högre grad hantera andra former avhot i vår omvärld, såsom konflikter inom länder,terrorism, informationsintrång och miljökatastrofer.För att hantera de olika hoten krävs en helhetssynpå säkerheten i och i omvärlden. I regering-ens säkerhetspolitiska arbete använder vi oss därförav olika instrument.Först och främst bygger vi säkerhet genom poli-tisk samverkan inom ett stort antal internationellaorgan. Merparten av dessa organ hör till Utrikesde-partementets ansvarsområde, men långt ifrån alla.Vidare har utvecklingsinsatser i fattigare länderoch en progressiv handelspolitik en långsiktigt avgö-rande betydelse för att öka säkerheten i världen.Totalförsvaret utgör naturligtvis en mycket viktigkomponent för att försvara mot väpnat an-grepp, hävda vår territoriella integritet, bidra till fredoch säkerhet i vår omvärld och stärka det svenskasamhället vid svåra påfrestningar i fred. För totalför-svaret har Försvarsdepartementet ett huvudansvar.Utöver detta har särskilt ar-bete, som är mycket internationellt orienterat, liksomJustitiedepartementets arbete mot den gränsöverskri-dande brottsligheten tydliga säkerhetspolitiska inslag.Att inordna alla politikområden som ingår i säker-hetspolitiken under ett departement är inte vare sigmöjligt eller önskvärt. Däremot krävs, oavsett an-svarsfördelningen inom regeringen, en helhetssyn ochatt olika insatser på ett bra sätt kompletterar varandra.Utrikesdepartementet har enligt regeringsformen ettsärskilt ansvar för att utrikespolitiken blir samordnad.Jag vill framhålla att Försvarsdepartementets an-svarsområde inte är begränsat till militära insatser,vare sig i eller utomlands. Departementet harockså ett ansvar för att hantera olika hot och riskermot det civila samhället. Vad gäller det militära för-svaret är en viktig uppgift att genom-föra omställningen till det nya försvaret och ett ökatdeltagande i internationell krishantering. Enligt minmening har Försvarsdepartementet en unik kompe-tens och organisation att klara sådana uppgifter.Ett viktigt skäl för att ha ansvaret för totalförsva-ret i ett eget departement är därtill att totalförsvaret ärså omfattande att det krävs en särskild politisk nivåför att kunna ha insyn över och styra verksamheten.Totalförsvarets utgifter omfattar mer än 46 miljarderkronor och är ett av de största utgiftsområdena istatsbudgeten.Hur är organiserat är en frågaför regeringsbildaren. Totalförsvaret har och kommerfortsatt att ha en viktig uppgift såväl här hemma sominternationellt. Detta motiverar att verksamheten ledsfrån ett fackdepartement med särskild kompetens fördetta.Anf. 2 ():Fru talman! Först och främst vill jag tacka vicestatsministern för svaret.Jag kan konstatera att vi egentligen är helt överensi stora delar, framför allt om att det inte föreliggernågot militärt invasionshot mot , utan att ho-ten mot vår säkerhet i stället står att finna i terrorism,dataintrång och naturkatastrofer eller miljökatastro-fer.Likaså är vår säkerhet beroende på hur väl vi kanförebygga konflikter och krig i vår omvärld. Viktigainstrument i detta arbete är, som vice statsministernpåpekar, vårt engagemang t.ex. i olika politiska sam-ordnings- och samarbetsorgan som vi i internationellasammanhang deltar i. Andra viktiga inslag är natur-ligtvis också vårt stöd som vi ger till utveckling ochdemokratisering på olika sätt.Den förändrade säkerhetspolitiska situationenställer också krav på anpassning av det militära för-svaret. Den här anpassningen har vi påbörjat 1996genom försvarsbeslutet då, men vi har också underåret, bara , fortsatt med för-svarsbeslutet, som togs i denna riksdag. Denna an-passning måste, enligt min uppfattning, naturligtvisfortsätta framöver.Jag vill betona behovet av att vi har etttotalförsvar, för att vi i en förändrad situation skakunna försvara mot ett väpnat angrepp ochockså hävda vår territoriella integritet.Men i ett internationellt perspektiv har Sverigesförsvarsutgifter ännu inte på långt när skurits ned isamma omfattning som i andra länder, och också iNato. är den militära budgeten ett pargånger större än budgeten för internationellautvecklingssamarbete.Mot bakgrund av den förändrade säkerhetspolitis-ka situationen anser jag att utvecklingen bör gå motmer konfliktförebyggande och att fredsfrämjandeinsatser bör göras. Detta bör också självfallet av-speglas i en förändrad organisatorisk struktur av de-partementen. För att få den helhetssyn som vicestatsministern hänvisar till och för att den ska kunnagaranteras så att vi kan göra rätt prioriteringar måsteden förändrade verklighet vi lever i få effekt även på,om jag får använda uttrycket, gamla hävdvunna in-stitutioner. Visst är verksamheten inom försvaretomfattande, men enligt min mening är just skapandetav nya strukturer det som behövs, om den nya säker-hetspolitiska situationen också ska få fullt genomslagi verksamheten.Det är också min uppfattning att strukturföränd-ringar underlättar för att genomföra de beslut som vifattar i regeringen och här i riksdagen.Min fråga till vice statsministern kvarstår efter dethär svaret, om det inte i en förlängning, mot bakgrundav den förändrade situation som vi är i och de föränd-rade förhållanden som vi lever under, finns anledningatt fundera på att se över departementsindelningenoch pröva frågan på ett positivt sätt, just för att kunnagarantera helhetssynen och kunna göra rätt priorite-ringar framöver.Anf. 3 ():Fru talman! Jag har anmält mig till den här de-batten inte för att jag egentligen har någon principielltannan syn på den militära hotbilden i fråga om Sveri-ge eller någon principiellt annan syn på nödvändig-heten av att omorganisera det svenska försvaret änvad interpellanten har. Men jag kommer till en annanslutsats som jag tycker att det är viktigt att ändå redo-visa.Vice statsministern har lämnat ett utförligt och brasvar som jag helt kan instämma i. Men jag vill ändåunderstryka ett par saker.Även om vi är överens om att säkerhetspolitik be-står av många olika komponenter och den militäradelen bara är en har de senaste årens erfarenhetervisat att militära insatser behövs hur mycket vi än kanbeklaga det. att som hoten mot Sverigetycks bli andra, nya och mer sofistikerade behöver vien ganska god kunskap om traditionell strid på mar-ken. Om vi ska kunna göra de internationella insatseroch fullgöra de internationella åtaganden som vi harsagt att vi vill göra behöver vi en ganska omfattandemilitär organisation här hemma såvitt vi inte vill gåöver till en helt annan typ av försvar.Spännvidden mellan de här polerna - de nya ho-ten och det traditionella stridandet - är ju enorm. Ochmellan de ytterligheterna ligger en lång rad andrauppgifter som försvaret har och som också ingick idet beslut som vi fattade i så sent som den30 mars. att jag tycker att den sammansattakaraktären av uppgifterna och storleken på uppgifter-na motiverar särskild uppmärksamhet och kompetenssom man får inom ett särskilt departement och, för alldel, inom ett särskilt utskott i riksdagen.Sedan finns det en mer principiell invändning moten sådan här sammanslagning. Jag tycker att det ärbra med ansvarsfördelning. Jag tycker att det är braatt UD och utrikesutskottet i har hand omSveriges relationer med omvärlden och svenska en-gagemang i internationella organ och att Försvar-smakten, Försvarsdepartementet och försvarsutskottetsvarar för att man kan utföra de uppgifter som be-ställs. Men jag tycker inte att försvarsutskottet skavara med och besluta vid de bord där man fattar be-sluten om relationerna.När vi diskuterar den framtida europeiska kris-hanteringen tycker vi att det är viktigt att vi får ord-ning och reda i besluten. Några beslutar, andra utför.Vi pratar t.ex. om att det är väldigt viktigt att ha ettFN-mandat för fredsframtvingande åtgärder. Vi kantänka oss att utföra en sådan uppgift i samarbete medNato, men vi vill inte gärna se att Nato är med ochbeslutar om att det ska ske. På samma sätt tycker jagatt det ska vara hemma. Låt UD ha hand om relatio-nerna! Låt försvaret se till att vi kan göra det sombeställs av Försvarsmakten!Anf. 4 Vice statsminister ():Fru talman! Den här diskussionen har naturligtviskommit upp genom att hotbilden när det gäller vårtlands säkerhet är annorlunda . Det är viju alla på det klara med. Men om man ser till försva-rets uppgifter har det säkerligen till detta lagts att vinu är så mycket mera aktiva när det gäller att före-bygga och försöka förhindra kriser och konflikter.Det här är naturligtvis i första hand frågor som Utri-kesdepartementet handlägger i nära samarbete medFörsvarsdepartementet. Men min erfarenhet somtidigare utrikesminister är att just den samordnings-uppgift som UD har på det här området gör att UDhar ett särskilt huvudansvar.De här frågorna blir allt viktigare. Det har ocksåbetonats vad gäller försvaret att försvarets internatio-nella ansvar blir alltmer väsentligt, och vi håller ju påatt ställa om väldigt mycket i den riktningen också.Min slutsats av detta är att Försvarsdepartementetbehövs fortsättningsvis också, eftersom det är enspeciell fackkunskap som behövs för det här, och detär ett stort politikområde att bevaka. Till detta vill jagsnabbt lägga att behovet av samarbete mellan depar-tementen - och Försvarsdepar-tementet - och mellan ministrarna - utrikesministernoch försvarsministern - blir så mycket mer viktigt. Vimärker ju också hur det ökar . Jag vill ocksåsäga att det är ett utomordentligt gott samarbete somförekommer just nu mellan de två departementen.Sedan menar jag nog att det ligger en hel del i detsom säger. Det kan vara positivt i sig attskapa nya strukturer. Jag tror faktiskt att det också ärdet som man håller på med inom försvarsområdet.Inom försvaret som sådant sker det en mängd föränd-ringar just nu för att möjliggöra att den här synen blirverklighet. Som jag har förstått det gör man ocksåliknande förändringar inom Försvarsdepartementet,inte minst för att höja profilen vad gäller det interna-tionella ansvarstagandet. Man försöker alltså tillgodo-se det som är ute efter men gör detkanske på ett något annat sätt och med Försvarsde-partementet kvar.Anf. 5 ():Fru talman! Jag kan återigen konstatera att vi äröverens om att det militära invasionshotet inte längreföreligger och säkert inte kommer att göra det underen framöver. Det är just detta föränd-rade förhållande som är till grund för att den här frå-gan över huvud taget kommer upp. Det ligger natur-ligtvis också till grund för de beslut som har fattatshär i riksdag när det gäller att anpassa vårtförsvar till de nya förutsättningar som vi kan se.Men det är också viktigt att se att de nya hotenoch hotbilderna som vi ser framför oss kräver väldigtstora och samordnade insatser. Just det konfliktföre-byggande och fredsfrämjande arbetet är ju ett områdesom växer i betydelse. De hot som vi ser är också aven ny sort. Det gäller det här med dataintrång. Vi sågju bara för någon vecka sedan vilka konsekvenser enenskild person kan åstadkomma över hela världen ide datasystem som vi har. Det handlar också omnaturkatastrofer, miljökatastrofer osv.Om man nu ska se till den här helheten och kunnagöra rätt bedömningar och rätt prioriteringar ochkunna få en flexibel och bättre anpassning till nyaförhållanden är det viktigt att se till att man följermed i hela överbyggnaden också. Det är det som ärbakgrunden till min fråga. Just det här med nyastrukturer ökar ändå flexibiliteten och öppenheten föratt man ska få ett fullt genomslag för de beslut som vifattar här i riksdag.Jag har bara en liten fundering. Är det inte rimligtatt man i förlängningen - kanske inte dagmen kanske - funderar över den gamladepartementsindelning som vi ändå har med ganskagamla uppdragna gränser för de olika ansvarsområ-dena? Jag undrar om inte vice statsministern ser nå-gon som helst fördel med att möblera om mellandepartementen och att luckra upp och organisera omde här gamla strukturerna. Frågan är om inte detta,precis som jag säger, på ett positivt sätt skulle under-stödja den förändring och den anpassning som vi justnu håller på med när det gäller det militära försvaret,där vi försöker hitta en ny inriktning. Det handlar omvårt internationella engagemang osv. Därmed skullevi också kunna nå ett bättre resultat för att kunnasvara mot de nya säkerhetspolitiska hot som vi serfinns runt omkring oss.Vice statsministern! Det handlar kanske inte baraom Försvarsdepartementet och UD, utan det är kan-ske en större fråga. Det handlar om gamla struktureroch gamla institutioner och om att kunna finna de nyaformerna. Men att hoten faktiskt ser annorlunda ut ärvi ju helt överens om. Det handlar om hur vi på bästasätt kan skapa goda förutsättningar för att de politiskabeslut som vi fattar i denna kammare också får ettfullständigt genomslag i den verksamhet som vi be-driver. Finns det inte anledning att fundera i de härbanorna?Anf. 6 ():Fru talman! På den här punkten kan man natur-ligtvis inte annat än instämma med . Detbehöver uträttas väldigt mycket arbete för att kommatill skott med det som vi kallar för lite mer civil kris-hantering och andra insatser. Det måste understrykas.Jag är inte säker på att man hittar lösningen till deti departementsindelningen i det svenska systemet. Jagtror hellre att man ska ta fasta på de förändringar somfaktiskt sker inom systemet.Ibland kan jag kanske tycka att man även av dengamla strukturen, om vi nu ser till myndigheten , kan ha en del att lära. De är ruskigteffektiva när det gäller att flytta fram positionerna,även i det här omdaningsarbetet. Det gör att jag troratt vi snart måste börja bli väldigt mycket mer kon-kreta när det gäller den civila sidan om vi ska hållajämna steg.Anf. 7 Vice statsminister ():Fru talman! Gamla former och strukturer för hurman delar upp ansvaret för olika uppgifter får å enasidan naturligtvis aldrig vara heliga i sig, utan måstekunna ifrågasättas, precis som nu hargjort.Å andra sidan är det heller inget egenvärde i attruska om en organisation. Man måste ganska precistveta varför.Just försvaret tror jag, genom den mycket kraftigaomställning som den organisationen som sådan ärinne i, har tvingats skapa så mycket av nya formeroch strukturer för sitt arbete att man nog kan varaföregångare för väldigt många andra, precis somTone Tingsgård sade. Jag tror faktiskt att det ocksågäller Försvarsdepartementet i hög grad.I har som rege-ringsbildare visat att han inte är rädd för att skapa nyastrukturer, men det man ska göra ska vara sakligtmotiverat. Jag tror ändå att det allra viktigaste i denhär frågan, för att ordentligt leva upp till det vi behö-ver göra vad gäller internationellt ansvarstagande påförsvarsområdet och det utrikespolitiska området, äratt det är ett gott samarbete mellan Försvarsdeparte-mentet och UD. Det är det vi måste se till att detfortfar att vara. är det på det sättet och så ska detvara fortsättningsvis också.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill understryka att det naturligt-vis inte finns något egenvärde i att strukturera om ochorganisera om. Syftet ska naturligtvis vara att man ien ny och förbättrad struktur på ett bättre sätt kanuppnå de mål som vi lägger fast i de beslut som fattasi denna kammare. Självklart ska det vara på det sättet.Det är ändå min tro att förändringen att föra överFörsvarsdepartementet till är enfråga som kommer att komma upp tilldiskussion och kanske dessutom förverkligas.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:345 omasylärendenAnf. 9 Statsrådet ():Fru talman! har ställt fyra frågortill utrikesministern med anledning av att Storbritan-nien gjort förändringar i sin utlänningslagstiftning.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Vad avser första fråga om vilkakontakter utrikesministern tagit med sina brittiskakolleger för att hindra detta beslut kan jag säga attSveriges inställning är att vi i största möjliga mån skaha likartade regler på det asyl- och migrationspolitis-ka området inom EU. Ett sådant harmoniseringsar-bete pågår också, inom ramen för Amsterdamfördra-gets genomförande. Området för harmonisering ärstort, och ännu befinner sig arbetet i ett inledandeskede.Fram till dess att vi enats om bindande EG-rättsliga instrument på det här området är alla staterfria att själva avgöra vilken lagstiftning de önskarinföra. Detta sker givetvis inom ramen för de interna-tionella åtaganden varje EU-land gjort. En medlems-stat kan således inte införa bestämmelser som skullestrida mot t.ex. den europeiska konventionen omskydd för de mänskliga rättigheterna eller praxis.För ordningens skull ska jag också nämna någotom särskilda ställning inom EU pådet här området, som framgår av ett protokoll tillAmsterdamfördraget. I protokollet förklarar man står utanför samarbetet på det asyl- och migra-tionsrättsliga området, men där sägs att manändå kan delta i ett beslut om man så önskar. Denmöjligheten kommer också att utnyttjas inom detasylrättsliga området.Vad gäller vår nationella asylpolitik ligger denfast och den kommer även fortsättningsvis att präglasav rättssäkerhet och humanitet. I detta ligger bl.a. densjälvklara rätten att kunna överklaga ett negativt be-slut avseende en ansökan om asyl och goda mottag-ningsförhållanden för asylsökande. Att få till ståndlikartade villkor inom EU för mottagande av asylsö-kande är en viktig fråga för oss, och vi arbetar för sågoda minimistandarder som möjligt. Vi betonar attdet ska röra sig om minimistandarder, eftersom viinte vill riskera en försämring av de svenska villko-ren.När det gäller fråga om vilka åt-gärder vi tänker vidta för att förmå den brittiska rege-ringen att ändra inriktningen på den politik den för,har jag indirekt redan svarat på denna; arbetaraktivt för att vi inom EU ska nå fram till gemensam-ma minimiregler för mottagandevillkor och asylpro-cedurer som håller hög standard. Jag vill alltså under-stryka att vi från svenskt håll är måna om att dessaregler inte byggs upp runt en minsta gemensam näm-nare, utan att de håller hög nivå. Dessa två områdeninom asylpolitiken, mottagandevillkor och asylproce-durer, tillhör även dem vi valt att prioritera inför ochunder vårt ordförandeskap.Avslutningsvis, som svar på sistafråga, kan jag meddela att någon samfälld internatio-nell aktion mot inte är aktuell.Anf. 10 ():Fru talman! Till att börja med vill jag tacka bi-stånds- och integrationsministern för svaret. Jag hop-pas och tror att vi är överens om det olyckliga i attStorbritannien har skärpt reglerna för asylsökande isyfte att försämra rykte som lätt attkomma in i för flyktingar och därmed också av-skräcka asylsökande.I den här frågan kan jag ändå inte låta bli att draparalleller med . Varför ska inte alla länderinom EU behandlas lika när vi vädrar främlingsfient-lighet och rasistiska tendenser i ländernas politiskaledning? I fallet har EU:s regeringar inletten politisk bojkott för att man befarat att FPÖ:s rege-ringsmedverkan skulle kunna leda till inhumanareflykting- och invandrarpolitik. har vi inte settnågot sådant i den faktiska politiken.I fallet ser vi nu reella försämringarför flyktingar och asylsökande. Det borde väl ni iregeringen verkligen se till att hela EU också reagerarpå. Återigen vill jag därför fråga bistånds- och integ-rationsministern varför inte någon samfälld interna-tionell aktion mot är aktuell.Jag skulle också vilja få ett mer detaljerat svar,även om jag inser att det är sådant som sker på diskretnivå, på om utrikesministern eller statsministern harvidtagit några åtgärder för att förmå partikolleganBlair att riva upp de faktiska beslut han fattat ochändra inriktningen på den politik han för.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman! Som svar på förstafråga om parallellen mellan och Storbritan-nien vill jag hävda att den parallellen inte går att dra.Det går mycket tydliga ideologiska skiljelinjer mellanÖsterrike och i det här fallet de 14 andra medlems-staterna i EU.Sedan vill jag också säga att jag inte kommer attdiskutera detaljer i den brittiska utlänningslagstift-ningen i den här kammaren. Men så mycket har jagerfarit, att det uppenbarligen är problem i Storbritan-nien med mycket stora ärendebalanser. Man har an-strängt sig för att hitta olika sätt att behandla ärendenpå ett snabbare sätt. Det är vad jag har inhämtat.Men, som sagt, jag kommer inte att gå in på någraytterligare detaljer när det gäller den brittiska lagstift-ningen.Det vi arbetar för och som också är viktigt att un-derstryka med tanke på den fråga som gällde kontak-terna mellan och och kontak-terna över huvud taget mellan medlemsländerna ärnaturligtvis att de är många. Jag kommer själv attbesöka och träffa min kollega och medarbe-tare till honom för att diskutera det somjag nämnde i mitt svar, som är högt prioriterat för oss,nämligen villkoren för asylsökande och villkoren förmottagande. Vi ligger i på en hög nivå, ochden svenska drivkraften inför och under vårt ordför-andeskap är att vi i den harmoniseringsprocess somnu pågår också ska kunna få höga och goda minimis-tandarder.Anf. 12 ():Fru talman! Det gläder mig att höra att bistånds-och integrationsministern kommer att ta upp frågornavid kontakter . Jag blir glad att höra det.Det är det som är en av de stora finesserna med deneuropeiska unionen, nämligen att vi förhoppningsvishar en gemensam värdegrund som vi utgår från när viför politik.Det är viktigt att när vi då ser när länder bryter avmot sådant som vi inte tycker är en klok asyl- ochflyktingpolitik att protestera och tala om det för lan-det - även om det inte går att styra åt någon annan.Utan att vara tjatig vill jag ändå fråga ministern om nihittills har gjort några sådana ansträngningar.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman!