prot · GN0993 · 2000-04-06 00:00:00 — I de här frågorna är detdags att tala klarspråk. Kan vi vara överens om det såär det bra. Kan vi sedan också bli överens om kon-kreta åtgärder vore det ännu bättre.Jag vill passa på att fråga om hanställer upp på att man ska anordna självförsvarsträ-ning på de skolor där tjejerna själva vill det. Dethandlar alltså inte om ett obligatorium som några haruppfattat det.Jag ser inte på något sätt ned på de kvinnor somlever och som har levt i historien.Jag tycker inte synd om någon. Vad jag försöker attbeskriva är en strukturell underordning, hur det i allamöjliga sammanhang i samhället är organiserat så attkvinnor har mindre makt och mindre inflytande änvad män har. Det gäller självfallet inte varje enskildkvinna eller varje enskild man, men vi måste förmåatt se strukturen om vi också ska ha förmåga att för-ändra den.Min fråga till kvarstår om han kanange det som jag försökte att lyfta fram i mitt anfö-rande. citerade ur motion A805 i sittinledningsanförande. Där står det: "En modern jäm-ställdhetspolitik försöker inte förneka eller utplåna deolikheter som finns mellan flickor och pojkar avseen-de kulturella, sociala och biologiska egenskaper. "Om vi bortser från det biologiska, kan då AndersSjölund förklara för mig vilka skillnader grundade påkön som är kulturella och sociala? Vilka sådana egen-skaper är det som vi inte ska ifrågasätta? Jag är för ser varje människa som en individ, men härpratar vi om män, kvinnor, kategorier och strukturer.Vilka är då dessa egenskaper - kulturella och sociala- som är grundade på kön och som vi inte ska ifråga-sätta?Anf. 146 () replik:Fru talman! När det gäller självförsvarskurser iskolorna har jag naturligtvis ingenting emot sådanaom flickor och pojkar vill ägna sig åt det. Man får jugöra som man vill.Sedan talade om valfrihet, och devar ju trevligt att höra att tar det ordet isin mun.Jag lyssnade på radio . Det var ut-sändning från en friskola i min hemstad . Manfrågade ett par av skolans elever varför de gick däroch fick till svar: Här känner jag mig lugn och trygg,och här blir jag inte mobbad, vilket jag blev på denandra skolan. Det genomgående temat var att skolanbidrog till att eleverna kände sig lugna och trygga iden skolmiljön.Då blir min motfråga till : Sträckersig valfriheten så långt att det här med att tillåtamångfald inom skolsystemet också har nått KalleLarsson?Anf. 147 () replik:Fru talman! Det är nog ändå betecknande att An-ders över huvud taget inte - fast han har hafttvå tillfällen till det - kan besvara min fråga.Jag ska inledningsvis besvara . Jag är för att man har tillgång till en lugn ochtrygg skolmiljö. Jag vill att alla elever som växer uppi eller någon annanstans i världen ska ha denmöjligheten.Däremot är jag motståndare till den explosion somnu sker av fristående skolor. Vad det i grunden hand-lar om och vad vi och andra dagar hardiskuterat i denna kammare är att de föräldrar somhar tillräckligt kulturellt och socialt kapital räddar sigundan från det skepp som håller på att, om intesjunka så i alla fall ta in rejält med vatten, det flagg-skepp som den svenska skolpolitiken harvarit. Rädda sig den som kan, är möjligen moderater-nas och strategi för de rika i ,men det är inte Vänsterns strategi.Jag vill avsluta med att säga att det finns en avgö-rande skillnad i synen på biologi, kön och genusmellan höger och vänster. Vi vill utjämna skillnader-na. Där vi vill se till att likheten lyfts fram, där villAnders och befästa olikheterna.Professor talar om de två sätten attupprätthålla genuskontraktet, könens isärhållande ochden manliga primat. Åtminstone könetsisärhållande tycker och moderaternauppenbarligen är värt att försvara. Jag tycker inte det.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 19.00 för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Jämställdhetsfrågor inom utbild-ningsväsendet (forts. UbU11)Anf. 148 ULLA-BRITTHAGSTRÖM (kd):Fru talman! I går redovisades Landstingsförbun-dets sammanställning om jämställdhet. av delandstingsanställda är kvinnor. Men ju högre upp mangår, desto färre kvinnor är det. Bäst är ,som satsat medvetet på kvinnliga chefer. Sämst visa-de sig vara med påchefstjänster. De kvinnliga cheferna tjänar inte likamycket som männen. statistikför 1998 visar att kvinnliga förvaltningschefers lönervar av männens.Regeringen har valt ett könssegregerat samhälle,med kvinnorna inom offentlig verksamhet, vård ochskola, medan männen snabbt tar för sig i den nyaekonomin och avstånden ökar. Samma förhållandegäller för brist på likvärdiga villkor för kvinnor ochmän inom högre utbildning och forskning.Om vi ska nå ett jämställt samhälle måste jäm-ställdhetsarbetet i skolan bli mera tydligt. Jämställd-het i skolan handlar om värdegrund och demokrati.Alla människors lika och unika värde förutsätter attflickor och pojkar ges samma möjligheter, rättigheteroch skyldigheter. Jag frågade under slutet av minlärartid ca 300 elever i årskurs 7 genom en enkät omtrivseln i skolan. tyckte att den var bra, och38 % tyckte t.o.m. att trivseln ökat under vårterminen.78 % var nöjda med elevinflytandet, och varmycket nöjda. Lite sämre var det på jämställdhetsom-rådet. Var femte elev tyckte inte att lärarna tog hän-syn till att flickor och pojkar kan utvecklas bättregenom pedagogiska insatser riktade mot flickor ellerpojkar. Vid enkäten framkom att av grabbarnaoch av flickorna hade större förtroende för enmanlig lärare än en kvinnlig. Då har regeringen intekommit långt på jämställdhetsområdet.Kommunförbundet anvisar en intressant metod,3 R-metoden. Man talar om representation somhandlar om att man kan se jämställdheten som enaspekt av varje del av verksamheten, som en resurs,pengar, tid och plats. Det visar sig också när mantittar på utbildningsfrågorna att de manliga utbild-ningarna är dyrare per elev. Det tredje R:et är realiaoch kvalitativa värden, den pedagogiska sidan.Fru talman! Jämställdhetsarbetet i skolan måstegrundas på kunskap och bli en pedagogisk fråga,likaväl som en moral- och attitydfråga. Kunskapenom hur pojkar och flickor utvecklar sin identitetmåste ges till lärarna kontinuerligt. Det handlar ommognad, värderingsmönster, språk, prestationer, äm-nesval osv. Det handlar om ett pedagogiskt arbete,där pedagogiken tar hänsyn till de olika behov somfinns i en undervisningssituation. Pedagogik ochmetodik måste anpassas till både flickors och pojkarsintressen.När begär att fler män anställsinom förskolan och skolan, avstyrks motionen. Majo-riteten svarar att behovet av åtgärder för att intresseramän för läraryrket redan är uppmärksammat. Tala omatt slå sig för bröstet! Gå ut och titta i förskolor ochskolor och ta den enklaste räkneövning! Är det nå-gonstans regeringen har misslyckats så är det på jäm-ställdhetsområdet inom skolans värld.De nedsättande könsorden måste bort. Lika litesom någon får kallas nazist i skolan ska någon kunnafå kallas hora. Det handlar inte bara om kränkning iord, utan flera lektioner kan bli förstörda av denstämning eleven hamnar i.I slutet av december förra året presenterades enrapport om samlevnad av skolinspektörer. Grovakönsord tillhörde bilden i hälften av skolorna. Av de50 grundskolorna fann man 4 där samlevnadsunder-visningen var tillgänglig för alla elever och där denvar övergripande. För de 29 gymnasierna fann in-spektörerna 6 som kunde sägas ha en bred, bra ochtillgänglig undervisning.Hur kan det komma sig att varken regeringen ellerFolkhälsoinstitutet tidigare försökt åtgärda detta? Densocialdemokratiska regeringen har valt att försvagafamiljen. Det yttersta tecknet på detta visade statsmi-nistern i sin regeringsförklaring, där han valde att intenämna ordet familj. Vuxenvärlden måste ta tillbakasitt ansvar. Föräldrarna måste ge skolan stöd. Lärarnaär föräldrarnas förlängda arm för kunskapsförmed-lande och fostran. Föräldrarna måste ge lärare ochskola sitt helhjärtade stöd.Samtidigt som det finns en insikt om att män ochkvinnor talar olika språk är litteraturlistorna starktmansdominerade. Fler böcker av kvinnliga författaremåste användas i undervisningen. Detta gäller ocksåolika spel för datorer. Det finns mycket lite utvecklatför flickors intressen. Regeringens uppdrag till att ansvara för att utveckla skoldatanätet ochett nationellt resurscentrum för läromedier bordeockså uppmärksamma behovet av en strategi förjämställdhet. Det ser i dagens läge ut som om den nyaekonomin drar förbi kvinnorna än en gång, trots attregeringen uttalar att vi är världens mest jämställdaland.Fru talman! Könsfördelningen på de olika pro-grammen i gymnasieskolan måste bli jämnare. Detska bli intressant att följa den nya webbplatsen förteknikprogrammet. Syftet med den är att stödja lärareoch skolledare med den fortsatta utvecklingen. An-sökningar till det nya teknikprogrammet i gymnasie-skolan tyder på att det kan bli en backlash för skolansjämställdhetsarbete. Det tycks som om väldigt fåflickor söker till teknikprogrammet. Det kan vara etttecken på att utformningen av programmet behöverförändras. Den nya sökandeprofilen till teknikpro-grammet innebär en stor risk att kvinnor som sökertill tekniska utbildningar på högskolenivå kommer attbli färre. Gymnasieskolan har en viktig roll i att spri-da kunskap och väcka intresse för kvinnors och mänsbeteendemönster och attityder vad gäller den accele-rerande IT-utvecklingen. Regeringen har missat attsända med en jämställdhetsstrategi med det nya tek-niska programmet.Fru talman! fanns på de oli-ka gymnasieprogrammen en könsfördelning somvisar att jämställdhet inte föreligger. Barn och fritidhade tjejer, omvårdnad och estetiska68,. Naturvetenskapsprogrammet hade 40,7 %tjejer och samhällsvetenskap . Men går vi tillbygg fanns , el och energi . Vad ärdet som säger att tjejer inte kan arbeta med bygg, eleller energi? Vi bygger fast manssamhället och mans-strukturen ytterligare. Fordon hade tjejer ochindustri . Varför lockas inte tjejer till fordon?Och industrin har mindre kroppsligarbetsbelastning än vården med tunga lyft. Vårdenger givetvis mycket annat, t.ex. socialt, och jag vet attmånga tjejer väljer det därför att de vill arbeta medmänniskor. Givetvis ska den friheten råda, men manska inte tro att de andra arbetena inom industrin är såmycket tyngre.Fru talman! anser att jäm-ställdhetsregler för studenter ska införas i högskole-förordningen. Studenterna ska omfattas av en jäm-ställdhetsplan som också innefattar sexuella trakasse-rier. Regeringens översyn av jämställdhetslagen ver-kar inte heller ta upp detta. Jag har egentligen ingetemot att utveckla idén om självförsvar för tjejer inomskolans roll. Det måste dock kopplas med etiskasamtal för att inte användas i fel syfte.Under året har det kommit larmrapporter omkvinnornas låga procentuella andel inom högre ut-bildning och forskning. Det är viktigt att utröna vilkainformella hinder som fortfarande omöjliggör förkvinnor och män att verka på lika villkor i högskolan.Ett genusperspektiv i forskning och forskarutbildningska finnas med som en naturlig del inom varje forsk-ningsområde. Uppmärksamhet bör riktas på hur kvin-nor kan göra karriär efter disputation och nå en pro-fessur. Forskarkarriären måste kunna kombinerasmed familjebildning. Vi kräver en utredning.Fru talman! Givetvis yrkar vi kristdemokrater bi-fall till alla våra motioner, men för tids vinnandeväljer jag att yrka bifall till reservation nr 8 undermom. 149 () replik:Fru talman! Jag har två frågor till Ulla-BrittHagström. Den ena är teoretisk, kan man säga, ochden andra i högsta grad praktisk.Den första handlar om en sak som jag tidigare ha-de en replikväxling om med , nämli-gen utgångspunkterna för arbetet med jämställdhet iskolan såväl som i samhället.I den från början moderata reservation som ävenkristdemokraterna tillsammans med de andra borger-liga partierna har ställt sig bakom finns formulering-en: En modern jämställdhetspolitik försöker inteförneka eller utplåna de olikheter som finns mellanflickor och pojkar avseende kulturella, sociala ochbiologiska egenskaper.Jag skulle vilja veta om stårbakom den formuleringen och om hon kan ge migexempel på sådana kulturella och sociala egenskaper.Den andra, mer konkreta frågan: Ulla-BrittHagström säger att hon inte har något emot att mananordnar självförsvar i skolan. Det uppskattar jagförstås. Men hon säger att man också bör ha etiskasamtal så att det inte kan användas i fel syfte. Jagskulle vilja veta om det inte är så att det redan i denmotion som jag vet att har tagitdel av anges att sådana samtal, även om inte begrep-pet etiska används, ska föras. Vilka felaktiga syften ärdet som tror att undervisningen isjälvförsvar kan användas i?Anf. 150 ()replik:Fru talman! Jag börjar med den första frågan, denteoretiska. Inom skolans ram ska undervisningen skemed pedagogik och inte om pedagogik. Det handlar iförsta hand om att komma till rätta med felaktigastrukturer. Men givetvis kan vi inte förneka att detfinns olikheter, annars skulle vi ju inte ständigt behö-va påtala att vi vill ha medicinsk forskning för kvin-nor och att inte bara ska utgå från män. Visst,strukturen i första hand, men visst finns det olikheter,även språkliga olikheter. Språket anammas på liteolika sätt och man lär på lite olika sätt.Vad gäller självförsvar tycker jag att när tjejer är iunderläge måste de kunna försvara sig. För att medminsta möjliga skada kunna komma undan tycker jagatt det är väldigt bra att öva teknik, för då lär man sighur man praktiskt ska gå till väga så att man självkommer undan och inte skadar motparten alltförmycket. Vad jag ser en fara i är om man inte tillräck-ligt mycket talar om detta med unga tjejer. Jag tror ioch för sig inte att det är någon fara. Jag har självjobbat i skolan . Men någon som har så mycketkunskap skulle ju kunna få för sig att ta hand om engrabb och kanske behandla honom lite illa. Därförtycker jag att det är viktigt att samtala omdetta. Jag förstår att det är det menarockså.Anf. 151 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att från Ulla-BrittHagströms sida är enigheten stor runt den motion somVänsterpartiet har väckt. Den handlar ju om den ty-pen av samtal, självförtroendestärkande samtal, menockså om samtal som handlar om att man i så litenutsträckning som möjligt ska behöva gå till våldsam-heter för att kunna ta sig loss vid ett övergrepp. Jaguppfattar att genom sin represen-tant stöder motionen.När det gäller olikheter har jag konstaterat, i allafall i replikväxlingen tidigare, att vi kan lämna debiologiska skillnaderna därhän för tillfället. Låt oss istället tala om det som anges som kulturella och soci-ala egenskaper, alltså inte det som vi talar om i medi-cinsk forskning utan mer, som , när man har anammat språket på olika sätt ellerandra olikheter som man under sitt liv har lärt in.Dessa saker ska vi enligt min uppfattning försöka attutjämna. Vi ska försöka se till att kön inte är en bä-rande variabel när vi diskuterar hur man kan bete sig,vilka möjligheter man ska ha, hur man kan uppträdaosv.Men min fråga rör den motion som reservationenfrån även grundar sig på, där mansäger att en modern jämställdhetspolitik inte försökerförneka eller utplåna de skillnader som finns mellanflickor och pojkar avseende kulturella och socialaegenskaper. Enkelt uttryckt: Finns det sociala ochkulturella egenskaper som man alltså inte bör ifråga-sätta, även fast dessa bara grundar sig på kön? Det ärmin uppriktiga och klara fråga till Ulla-BrittHagström. Kan hon ge några exempel på sociala ochkulturella egenskaper som inte ska ifrågasättas?Anf. 152 ()replik:Fru talman! Jag börjar med den första frågan. Jagskulle i och för sig kunna stödja mo-tion. har jag oturen att vara utkvittad ,så jag är inte här då. Men jag kommer att ta den tillvara och utveckla den. Vi kommer att diskutera denmer inom mitt parti. Men kan interäkna med stöd . Vi vill utveckla frågan liteutifrån våra synpunkter.Vad gäller den andra frågan finns det ingen strä-van att göra människor precis lika. Jag vill inte ha ettsamhälle där mannen är och där vi kvinnorska klättra upp för en stege för att nå den norm somutgår från mannen. Jag vill ha ett samhälle där indivi-duella egenskaper tas till vara och där vi möts hori-sontellt, alltså utifrån våra egenskaper och erfarenhe-ter, där vi är lika starka och kan arbeta tillsammanssida vid sida.Jag har läst fem poäng i Kvinnors och mäns språk.Det finns väldigt mycket som tyder på att vi har olikastrukturer i språket osv. Vad finns det då för anled-ning att utplåna skillnaderna så att vi får ett helt likaspråk? Jag vill inte heller ta bort min dialekt, trots attjag när jag gick på på bred skånskafick höra att om jag inte ändrade min dialekt så skulleeleverna i skolan skratta åt mig . Jag tyckeratt vi ska bevara olikheter, även de olikheter somfinns tjejer och killar emellan, för då får vi det bästasamhället.Anf. 153 ():Fru talman! Skolan har, som flera här har sagt, enoerhört viktig roll att ge alla elever möjligheter attutvecklas utifrån sina egna behov och förutsättningar.Jämställdheten inom skolan måste innebära attflickor och pojkar ges lika villkor och förutsättningarför att upptäcka, pröva och utveckla sin egen förmå-ga. Därför måste skolan kunna möta skilda behov påett bra sätt.Den viktiga uppgiften som skolan har vad gällerjämställdhetsfrågor handlar inte minst om att motver-ka de könsbundna utbildnings- och yrkesval somgörs. Om kvinnor och män ska kunna öka sin andelinom traditionellt könsbundna arbetsområden måstedet arbetet börja . Skolan och utbildningssys-temet måste bli bättre på att synliggöra och lyfta framkunskap om manligt och kvinnligt.Jag tycker att undervisningsformerna måste för-ändras, så att man tar hänsyn till flickors och pojkarsolikheter, behov och intressen. Flickors och pojkarssjälvuppfattning och omvärldsuppfattning är prägladeav deras erfarenheter och villkor såväl i skolan somutanför.Vid skolstarten har flickorna och pojkarna olikaerfarenheter med sig efter rådande genusmönster.Genom lek och uppfostran uppmuntras deras olikaförmågor.I skolan är skillnaden påvisbar, bl.a. gäller detsättet att vara i klassrummet, hur man kommunicerar,hur man hanterar språket och vid valet av innehåll,kurser och arbetsformer.Lärare spelar också en stor roll för barns uppväxtsom förebilder. En jämn könsfördelning vid rekryte-ring av lärare på alla nivåer tycker jag därför skaeftersträvas. Elevernas erfarenheter i de tidiga skolå-ren spelar en stor roll för deras framtida utbildnings-och yrkesval. Ett medvetet arbete för att bryta köns-bundna mönster längre fram i livet måste inledasredan de första åren i skolan.Vi ser redan i förskolan att pojkar får ta mer ut-rymme än flickorna. Den tendensen förstärks underhela skoltiden. Flickorna förväntas vara tysta ochordningsamma medan förväntningarna på pojkarna ärhelt annorlunda. De olika förutsättningarna i skolanmissgynnar både flickor och pojkar och blir till etthinder för en ökad jämställdhet. Utifrån det tycker jagatt borde få i uppdrag att utvärdera ochstödja ett arbete för att bryta könsroller i förskola ochskola.Fru talman! gjordes en ganska omfattan-de undersökning av 550 svenska högstadieeleversarbete med fysik, kemi, biologi och teknik. I intervju-er med eleverna konstaterade forskarna att flickor ochpojkar gör olika prioriteringar när det gäller vad devill arbeta med i NO-ämnen. Forskarna beläggerockså att läroböckernas val av ämnesinnehåll ochlärarnas val av metoder speglar manligt synsätt, någotsom också gynnar pojkars intressen. Det här är nå-gonting som måste ses över.Det sexualiserade språk som spritt sig i skolornavisar tydligt att nedsättande attityder och felaktiginställning till jämställdhet är vanligt förekommande iskolan. Här borde få i uppdrag att föreslååtgärder för att komma till rätta med sexmobbningen iskolan. Majoriteten instämmer också i det, men mansäger att man vill avvakta.Ett fortsatt steg är att upprätta ordentligare jäm-ställdhetsplaner i skolan. Eleverna i skolan bör om-fattas av motsvarande regler för jämställd som gällerför anställda på arbetsmarknaden. Skolan jämställd-hetsprogram bör inte enbart handla om skolans legalaåtaganden. Det bör också främja och förmedla enpositiv och jämställd miljö.Fru talman! När det gäller rekrytering till högreutbildning är fördelningen mellan män och kvinnorrelativt jämn. Fler kvinnor än män avlägger grundex-amen på högskolenivå. Däremot är snedrekryteringentill högre tjänster inom högskoleväsendet anmärk-ningsvärd. Kvinnor missgynnas systematiskt. Ju läng-re upp i hierarkin, desto färre kvinnor. För att nåjämställdhet inom högskolan är det därför nödvändigtatt börja redan i grundutbildningen.Förhållandet att kvinnor väljer kortare utbildning-ar och i mindre utsträckning fortsätter i forskarutbild-ningen måste förändras. En mer aktiv rekrytering ärdärför nödvändig. Det behövs också fler kvinnligahandledare till forskararbeten, och en strävan tillstörre jämställdhet i högskolans tjänstestruktur måsteuppnås. Styrelser och nämnder måste uppvisa enjämn könsfördelning.Speciellt viktigt är att man uppfyller de kraven itjänsteförslagsnämnden. Dess förslag är ofta direktavgörande för tjänstestrukturerna. Skulle högskole-världen misslyckas med att uppnå en jämn könsför-delning i tjänsteförslagsnämnderna bör en kvoteringövervägas.Hela rekryteringsprocessen till den högre utbild-ningen måste genomgå en översyn och göras merjämställd. De satsningar på rekryteringsarbete somgjorts inom tekniska och naturvetenskapliga utbild-ningar har medfört att andelen kvinnor på grundut-bildningsnivå har ökat. Alltfler kvinnor söker sigalltså till tekniska utbildningar, men det är fortfarandelångt kvar till en jämn fördelning.Mer behöver göras för att få fler kvinnor att väljatekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Mot-svarande satsningar måste också göras vid rekryteringtill kvinnodominerande utbildningar. På universitets-och vårdområdet har andelen i utbildning blivit alltmindre . Här behövs det initiativ föratt öka rekryteringen av män till kvinnodomineradeutbildningar. Det behövs också nära samarbete mel-lan grundskola, gymnasieskola och högskola för att fåen jämnare könsfördelning vid de olika utbildningar-na.En annan viktig förutsättning för att öka genom-strömningen av andelen kvinnor i den högre utbild-ningen och få kvinnor att satsa på den akademiskakarriären är att det finns möjlighet till arbete underekonomiskt trygga omständigheter, vilket också själv-fallet gäller för män. Därför är genomförandet av flerdoktorandtjänster och en satsning på mellantjänsterde kanske två enskilt viktigaste åtgärderna för attstimulera kvinnor att påbörja den akademiska karriä-ren.Fru talman! För att stärka studenternas roll i jäm-ställdhetsarbetet de är i grundutbild-ningen borde de omfattas av bestämmelser motsva-rande de som finns i jämställdhetslagen. Sådana mot-svarigheter bör skrivas in i högskoleförordningen.Tidigare har högskolan kritiserats för sin tama jäm-ställdhetspolitik mot studenterna. Men den kritik somrört jämställdhetslagens gamla utformning har fåttvisst genomslag då den nya utformningen av de para-grafer som gäller sexuella trakasserier antogs i ochmed propositionen om kvinnofrid. Den nya lageninkluderar dock fortfarande inte studenter och dokto-rander. Paragrafen om sexuella trakasserier i hög-skoleförordningen är ett steg framåt, men det är långtifrån det skydd som jämställdhetslagen innebär.Fru talman! Självfallet står bakomalla sina yrkanden. Här väljer jag för tids attyrka bifall till reservation 2 under moment 1 ochreservation 7 under moment 10.Anf. 154 () replik:Fru talman! När jag lyssnar på fåråtminstone jag bilden av att hon ger uttryck för enganska så god insikt i genussystemet. Det är därförjag är lite förvånad över att också stöder denreservation som grundar sig på en moderat formule-ring. Kanske kan klara ut det lite grannoch ge mig exempel på kulturella och sociala egen-skaper som är grundande på kön och som inte skaifrågasättas.