prot · GN0989 · 2000-03-30 00:00:00 — Därför har vi försökt att hitta en smidig lös-ning på detta problem, en lösning som inte väsentligtavviker från den som vi har när det gäller tillverk-ningsindustrin.Anf. 78 ():Herr talman! Det viktiga för bönder attfå besked om tror jag är om regeringen intetänker uppfylla löftet att lyfta bort 330 miljoner. Nuhandlar det om 220 miljoner. Det är alltså stor skill-nad - 110 miljoner som ytterligare tynger jord-bruksnäringen. Till detta kommer att regeringen ock-så höjde dieselbeskattningen . I ställetför att plocka bort de här stenarna ur ryggsäcken harman plockat i en sten, och låter man de stenarligga kvar som man faktiskt lovat att plocka bort. Jagkan inse att det finns ett byråkratiskt problem meddetta.Då blir min andra fråga: På vilket annat sätt tänkerministern nu agera så att det löftet kan genomföras ipraktiken? Det handlar om 110 miljoner ytterligareför att svenska bönder ska ha möjlighet att stå starka ikonkurrensen med omvärlden och därmed ocksåmöjligheter att fortsätta verka på landsbygden. Det ären central fråga för att klara detta med boende ochsysselsättning på landsbygd.Anf. 79 Jordbruksminister ():Herr talman! Vad vi diskuterade och beslutade varatt likställa jordbruket med tillverkningsindustrin vadavser de här två sakerna. Det löftet håller vi.Att nu drar upp en siffra kanske ärmindre intressant, för vad det gällde var likställighe-ten mellan de två olika områdena, och de blir likställ-da.Reglerna för antagning till högskolor och universitetAnf. 80 ():Herr talman! Jag har en fråga till utbildningsmi-nistern angående antagningsreglerna till högskoloroch universitet.I dag kan man bli grundbehörig att läsa på hög-skola fast man inte har betyget Godkänd i ämnetsvenska. Reglerna tillåter ju att man inte klarat en vissprocent av gymnasiepoängen, men reglerna sägeringenting om vilka ämnen det handlar om.Nästa år, efter poängförändringarna i gymnasie-skolan, kommer man att få ha Icke godkänd i ännufler ämnen. Då kommer det t.ex. att bli möjligt att blihögskolebehörig utan att ha betyget Godkänd isvenska plus ett annat ämne.Min fråga till utbildningsministern är om han an-ser att reglerna bör ändras, så att högskolebehörighetska förutsätta godkänt betyg i svenska och andrakärnämnen.Anf. 81 Utbildningsminister ():Herr talman! Den svenska traditionen när det gäl-ler behörighet till högskolan är att ha så öppna dörrarsom möjligt till vår högskola, att studenter även själ-va ska kunna bedöma om de klarar av högskolestudi-er eller inte. Det har varit en stark tradition, vilketockså gör att vi kan rekrytera breda grupper till hög-skolan. Det är önskvärt att ytterligare förstärka dennamöjlighet att rekrytera nya grupper.Regeringen har ju aviserat att också frågorna omhögskolebehörighet kommer att tas upp i sambandmed skolministerns arbete med en ny gymnasieexa-men. Jag räknar med att till sent i höstkunna lämna en proposition i frågan.Anf. 82 ():Herr talman! Det finns andra möjligheter, t.ex. kan visa att man har skaffat sig kunskaper påannat sätt, men när vi nu har regler som säger att manska vara godkänd i av det som man har läst igymnasieskolan, är redan det en begränsning. Dåhade det väl varit ett mycket tydligare budskap tillvåra elever i gymnasieskolan att svenska och deövriga kärnämnena är så viktiga att det är de som manska vara godkänd i för att få läsa på högskolan.Anf. 83 Utbildningsminister ():Herr talman! Den tradition vi har av att i så storutsträckning som möjligt hålla öppna dörrar till hög-skolan tycker jag är en väldigt viktig tradition, för detinnebär att människor får chansen till högre studierutan att vi reser en massa hinder av olika arter. Sedanska man naturligtvis ha fullföljt sin gymnasieutbild-ning. Det är en självklarhet. I och med de regler somvi har om att av gymnasieutbildningen skavara godkänd, vågar jag säga att det i praktiken ärmycket svårt att hitta någon på högskolan som inte ärgodkänd i svenska. Det är naturligtvis så att de allraflesta är godkända.Jag är mycket tveksam till att göra skärpningar ihögskolebehörigheten utan att det finns väldigt godaoch klara skäl för detta. Vi kommer att återkomma tillriksdagen med vår bedömning , i sam-band med propositionen om en ny gymnasieexamen.KreditmarknadenAnf. 84 ():Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Alla delar av samhällslivet - den offentliga sek-torn, företagsamheten, organisationslivet och hushål-len - är ju beroende av en frisk och engagerad kre-ditmarknad. Man behöver ta lån för investeringar,man behöver omsätta lån och manbehöver helt enkelt en bra relation till kreditgivareoch finansmarknadens aktörer.De senaste månaderna har vi nåtts av besked omatt nya lån som förfaller till betalning har stoppats pågrund av att kommunen har gjort en ansökan tillkommunakuten. Vissa kommuner förvägras lån där-för att de gjort en ansökan hos kommunakuten. En-skilda hushåll förvägras lån därför att de bor i gles-bygd. Deras hus anses inte tillräckligt kreditvärdiga.Och kvinnor förvägras lån till företagande i högreutsträckning än män.Avser finansministern att vidta någon åtgärd,analysera situationen och försöka att få till stånd ettsamtal med banker och kreditinstitut?Anf. 85 Finansminister ():Herr talman! Det är oerhört viktigt med en skarpkonkurrens på kapitalmarknaden och att det finnsmånga möjligheter för den som söker lån. I dagensSverige finns det fler möjligheter än på mycket länge.Det finns också en bra konkurrens. Den kan alltid blibättre.En av de utredningar som förut åberopades här,, under ledning av förreriksbankschefen , har en rad förslag somska kunna skärpa konkurrensen på området. Det är ettsätt att på ett effektivt sätt försöka ge tillgång till lånför dem som söker sådana.Anf. 86 ():Herr talman! Tror finansministern att enbart kon-kurrensdugligheten, som finansministern redogjordeför, räcker när man gör nya kreditvärderingar ochbetraktar glesbygder som döende, inte trovärdiga,trots att äkta makar har jobb, kan visa upp lönein-komster, alltså kan reda sig i eget hus och betala försig? Det finns flera exempel på att kommuner förväg-ras lån trots att de tvingas genomföra investeringar.Borde inte detta vara tillräckligt bekymmersammatecken för att finansministern ska vidta åtminstone enextraordinär analytisk åtgärd?Anf. 87 Finansminister ():Herr talman! Det är riktigt, som , att det inte räcker med insatser bara på denprivata kapitalmarknaden utan att det också behövsandra insatser. På den samhälleliga sidan har vi ex-empelvis företaget som gerkvinnolån. tar ju upp att det är vik-tigt att kvinnor får chans till lån för företagsamhet.Jag är medveten om att det också under den be-handling som ska ske av ex-empelvis kommunernas ekonomi via Kommundele-gationen kan vara en del problem. Det finns anled-ning att titta närmare på de problem som tar upp.KosovoAnf. 88 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-ministern, därför att frågan berör flera ministrar.Det gäller en vädjan om hjälp till Kosovo somframförts av många, bl.a. av som be-söker oss här och av höga FN-tjänstemän.Det är ett enormt behov att få hjälp där nere medlag och ordning samt med uppbyggnad av administ-ration. Man behöver administratörer, domare, poliseroch fängelseadministratörer. FN har tyvärr inte fåttnågra pengar för detta, och kanske är behovet störreav de här tjänstemännen än av bara pengar.Denna vädjan har framförts , som jagförstår, till försvarsministern och hans medarbetare.Man har också försökt att ringa till andra ministrar,till andra departement, för att få i gång en dialog omdetta. Vad jag förstår har det inte hänt någonting. Detär viktigt att det förs samtal flera ministrar emellanför att det ska hända någonting, för att vi ska kunnage denna ohyggligt angelägna hjälp.Därför är frågan naturligtvis: Avser regeringenoch särskilt vice statsministern att agera i denna frå-ga?Anf. 89 Vice statsminister ():Herr talman! När man har en kontingent militärerpå ett ställe får de väldigt mycket uppmärksamhet,och det har vi i Kosovo.Man glömmer gärna bort att är en mycketstor biståndsgivare till Kosovo. Vi tar med svenskapengar hand om flyktingar som återvänder. Medsvenska pengar och svenska poliser på plats är vimed och utvecklar rättsväsendet. Räddningsverketsförre chef är där och sköter helhe-ten av administrationen. Det är alltså många svenskarsom är direkt engagerade, naturligtvis med statligapengar, skattebetalarnas pengar.Jag kan ha respekt för att man inte känner till alltdet här eftersom så mycket fokus kommer på detmilitära. Men det är lite sorgligt om inte ens riks-dagsledamöter känner till att det faktiskt är på detsättet.Anf. 90 ():Herr talman! Vid ett besök i för någraveckor sedan talade jag bl.a. länge med LennartMyhlback. Han är en av de personer som har talatmycket om detta.Jock Covey som är Kouchners närmaste medar-betare beskrev situationen när det gäller bi-ståndspengarna. Och det är generöst, det håller jagmed om. Men de gårtyvärr till andra verksamheter.Det här är att direkt utlåna tjänstemän eller att un-derlätta för att tjänstemän kan komma iväg till Ko-sovo och göra nytta. Och det är bråttom. Man är för-tvivlad.Det gäller även den svensk som faktiskt är högstapolischef i Kosovo, som särskilt har definierat det härproblemet väldigt tydligt. Och det är inga länder somkommer till skott. Därför tycker jag att det vore fan-tastiskt om just vårt land kunde vara det land somlyckades komma en bit på väg med det här, så att detinte bara så att säga rings mellan departementen.Anf. 91 Vice statsminister ():Herr talman! Jag vet inte om vi talar förbi varand-ra eftersom vi är överens om att faktiskt harett mycket omfattande bistånd. Bistånd utförs avmänniskor, ofta svenskar på plats. Detta att hävda attvi inte har svenskar på plats har jag lite svårt att för-stå.Sedan kan det förvisso vara på det viset att en delnyckelpersoner är svåra att få loss. På den punktenkan vi i , med vårt trygghetssystem och alltvad vi har, känna att vi ibland är lite trögare än vad endel andra länder är. Men beskriv det inte som attSverige inte gör mycket stora insatser i Kosovo, fördet är inte med sanningen överensstämmande.Metangasutsläpp från djurAnf. 92 ():Herr talman! Jag ska ställa en fråga till jord-bruksministern.De senaste veckorna har ett statligt utredningsför-slag valsat runt i medierna som har väckt mycketstarka känslor hos våra kobönder. Utredningsförslagetsäger att bönderna ska få betala en miljöavgift för attkorna släpper ut metangas.Korna är ju idisslande djur och alla idisslare släp-per ut metangas som bildas när grovfoder bryts ned ivåmmen.Kan man minska på gasen eller få bort den? Ja,man kanske kan minska lite grann på den om man gerkorna mindre grovfoder.Värt att komma ihåg i det här sammanhanget ärockså att vi gärna vill se fler Kravbönder i landet. Föratt bli godkänd Kravbonde måste man ge mycketgrovfoder. Hur går det här ihop med miljötänkandet?Hur går det ihop att vi vill ha många Kravbönder menvi vill inte ha metangasutsläpp?Om förslaget går igenom kommer det att ge sig-nalen till kobönderna att vi inte vill ha några kor iSverige. Dödsstöten för bönderna har nästan varitredan nu, så min fråga till jordbruksministern är:Kommer ministern att stoppa det här förslaget?Anf. 93 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag visste inte ens, måste jag erkän-na, att det var en utredning. Jag trodde att det var ettskämt när jag läste om det i tidningen. Jag kan intetänka mig att vare sig jag, någon i min närhet ellernågon i denna riksdag skulle vilja införa ett sådantförslag.Anf. 94 ():Herr talman! Det gläder mig. Jag tittade efter omdet var när jag läste det i tidningen. Mensedan stod det även . Det harockså väckt ganska stor uppmärksamhet i ,som jag kommer ifrån.Det vore tacknämligt om jordbruksministern pånågot sätt kunde gå ut och dementera det här, för detär faktiskt ganska stor oro runtom i landet.Överlämnande av hemliga försvarshandlingarAnf. 95 ():Herr talman! Det går inte utan att mankan läsa mycket överraskande uppgifter i medierna.Man kan också lyssna och höra detta.I dag har en fullständigt häpnadsväckande nyhetläckt ut. En svensk hög marinofficer - namngiven -har överlämnat kartor till Nato över hur den svenskaflottan har minerat de svenska farvattnen.Om man var med och kommer ihåg hur det var1985 när ett antal höga marinofficerare inte hadeförtroende för landets dåvarande statsminister blirdetta än mer . Jag vet inte vilket ord jag ska använ-da för att det inte ska bli för starkt.Min fråga är: Har vice statsministern och eller re-geringen hunnit fundera över det här? Vad gör mannär nu sådana här fullständigt groteska uppgifterkommer fram?Anf. 96 Vice statsminister ():Herr talman! Jag delar oro, föratt använda ett diplomatiskt språk i det här samman-hanget. vet vi ju inte ens om uppgifterna är till-förlitliga, om de är sanna. Det första man ska göra iett sådant här sammanhang är att inte bara lyssna påvad som sägs utan att ta reda på hur det faktiskt är.Skulle det ligga någon sanning i det här måsteman verkligen fördjupa denna undersökning. Det ärinte bara fråga om att det är groteskt handlat av de härpersonerna. Det måste också hanteras juridiskt, för såhär är det faktiskt inte lagligt att bete sig.Nu har vi ju en del utredningar på gång vad gällersådant som marinen har varit med i. Det gäller fram-för allt ubåtar. Det kommer försvarsminister att redogöra för alldeles om här ikammaren. Det kan ju hända att den här frågan kom-mer upp även då.ArealersättningAnf. 97 ():Herr talman! Det har varit flera jordbruksfrågor.Men jag vill fortsätta med att ställa en fråga till jord-bruksminister ställde en fråga, dels sadeMargareta att det försvinner pengar i detjordbrukspolitiska systemet.En summa som har försvunnit gällde ett majori-tetsbeslut som fattade, som vi inte gillade.Det innebär att man flyttar fram datumet för utbetal-ning av arealersättning från till den31 januari. Det gör man därför att EU:s krav är att95 % av utbetalningen ska vara gjord då.Detta tar bort ungefär 50 miljoner från Sverigeslantbrukare bara i ökade räntekostnader. Jag undrarom en teknik för att uppnå budgetbalans ska vara såenormt teknisk att människan glöms bort. Var finnsskulden till jordbrukarna i detta som blir av med 50miljoner kronor?Anf. 98 Jordbruksminister ():Herr talman! Enligt är detta möj-ligt. Vi har en tidsperiod när vi kan betala ut de härpengarna. Av olika skäl, inte minst av det skäl talar om, har vi valt att lägga det påandra sidan årsskiftet.Jag är medveten om att detta för en del kan inne-bära att man mister pengar. Men vi gör inget fel. Detär fullt möjligt att välja period själv och vi har valt attgöra så här av lite olika skäl.Anf. 99 ():Herr talman! De här ersättningarna är ju densvenske bondens faktura för utfört arbete under året.Det är många olika avgifter som koncentreras för densvenska lantbrukaren . Det är räntor,amorteringar, försäkringar osv. Det har variten påfrestning att få detta i slutet av november.Jag undrar om jordbruksministern känner till nå-gon annan grupp som genom ett beslut kan drabbaspå det sättet att man blir av med 50 miljoner kronorsom egentligen är för utfört arbete, just av budgettek-niska skäl. Detta har ju drabbat en yrkesgrupp.Anf. 100 Jordbruksminister ():Herr talman! Nej, det finns säkert ingen annangrupp som är i motsvarande situation därför att detinte finns någon annan grupp i vårt land som får såmycket bidrag från EU som just bönderna. Man fårväl också sätta in det i sammanhanget. Det är ettmycket stort återflöde.Bönderna var den grupp i som gynnadesmest av EU-medlemskapet, det ska vi komma ihåg.Därför finns det naturligtvis ingen annan jämförbargrupp.Anf. 101 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Tack. Därmed är frågestunden avslutad. Det ärytterligare ett antal som har begärt ordet, men vi haren ny aktivitet om en minut. Jag tackar regeringensföreträdare och kammarens ledamöter för att de harvelat komma hit för att ställa, och svara på, frågor.5 § Information från regeringen om ubåtsfrå-ganAnf. 102 Försvarsminister ():Herr talman! Debatten om kränkningar av svenskavatten har varit väldigt intensiv. Påståddaoch verkliga kränkningar har sysselsatt politiker,militärer och journalister från tid till annan. Det finnsmånga frågor - besvarade och obesvarade. Var detubåtar eller inte? Från vilket land kom dessa båtaroch varför befann de sig på svenskt territorium? typljuden har dissekerats och undersökts. Var detubåtar eller sillstim?Ända med den s.k.Utöincidenten har frågan om undervattenskränkning-ar i svenska vatten varit en återkommande fråga i densvenska debatten. Detta accentuerades ytterligare närden ryska ubåten gick på grund i Gåsefjärdenutanför 1981.Undervattenskränkningar och indikationer omkränkningar har undersökts av två kommissioner.Den första, , vars uppgift iförsta hand hänförde sig till incidenter i Hårsfjärdenår , lämnade sin rapport . Den andra,, fick ett mer heltäckande upp-drag att utvärdera och analysera ubåtsfrågan från1980. lämnade sin rapport 1995.Kommissionen pekade på två frågor som bordeutredas vidare. Den ena frågan gällde möjligheten attmed modern bildbehandlingsteknik göra analyser avfotografier i samband med den s.k. Karlskronainci-denten . Regeringen gav ett uppdrag till pro-fessor vid attanalysera bildmaterialet. Han återkom i december1998 med beskedet att det inte varit möjligt att för-bättra fotografiet så att det kan utgöra relevant un-derlag.Den andra frågan gällde det s.k. typljudet. Sedanår 1984 hade marinen registrerat en ljudeffekt som såsmåningom gavs benämningen typljudet. 1995 till-satte Försvarsmakten en utredning om typljudet isyfte att skapa klarhet i vad som orsakar ljudeffekten.I årsredovisningen överlämnade Försvar-smakten en rapport över utredningen. I rapportensäger att det är ställt utom allt rimligttvivel att typljudet vid ett inspelningstillfälle fram-bringats av sillstim. Sammanfattningsvis har, enligtFörsvarsmakten, tidigare utredningar visat att typ-ljudsliknande effekter kan komma från ubåt, kölvat-ten och, med nu tillförda kunskaper, också frånfiskstim.År 1995 lämnade en rapport sombestår av hans samtalsuppteckningar från rysk-svenska ubåtssamtal som pågick från 1992 till 1994.År 1996 fick en grupp ledd av iuppdrag att genomföra en säkerhetspolitisk gransk-ning kring kränkningarna av svenska vatten . De två sistnämnda har i mycketbegränsad omfattning varit offentliga.Herr talman! presenterades två re-portage, dels i , dels i TV-programmetStriptease, där man bl.a. påstod att officerare i mari-nen beslutat om gemensamma övningar med Na-toländer och att man släppt igenom ubåtar från Na-toländer. Striptease hade också en intervju med förreförsvarsministern , som uppgav attNato regelbundet skickat in ubåtar på svenska vatten.Enligt skulle detta ha godkänts av svens-ka myndigheter.Med anledning av dessa uppgifter beslutade bådeFörsvarsmakten och att undersökaom det fanns belägg för dessa påståenden. Regerings-kansliet har enbart koncentrerat sig på uppgifternafrån förre försvarsministern har tagit del av de undersökningar somgjorts av och Försvarsmakten.I det skriftliga materialet inom Utrikesdeparte-mentet och Försvarsdepartementet finns inget stöd förde påståenden som sagda redaktioner presenterat frånintervjun med . Från svensk sida har ingautländska ubåtar fått tillåtelse att på svenskt territori-um få testa det svenska försvaret. Förutvarande för-svarsministrar eller statssekreterare har aldrig hörttalas om att något sådant förekommit.Regeringen har också varit i kontakt med denamerikanska administrationen, Pentagon, för att fåklarhet i om förre försvarsministern i svensk TV har någon relevans. Amerika-narnas svar är entydigt - det har inte förekommitnågon sådan amerikansk verksamhet.Försvarsmakten har bl.a. undersökt om det före-kommit kontakter mellan svenska marinen och före-trädare för vissa Natoländer. Där framkommer attmarinen eller Försvarsmakten inte försökt ingå över-enskommelser om övningsverksamhet utan regering-ens medgivande.Undersökningen visar också att det inte träffatsnågra avtal med Nato om att testa förmågaatt bl.a. upptäcka främmande undervattensfarkosterpå svenskt territorialhav. Däremot har det framkom-mit uppgifter om några övningar med främmandemakt där formella regeringsbeslut saknats. Det gällertvå övningar med , en ochen . En särskild övning skulle också haägt rum med . Försvar-smakten kommer, liksom , att gåvidare för att kartlägga bakgrunden till övningen medFinland - en information som kom ÖB till del förendast två dagar sedan.I dag nås vi av nya uppgifter via medierna somsäger att marinofficerare lämnat ut hemliga handling-ar. Skulle dessa påståenden vara riktiga är det mycketallvarligt. Låt mig också understryka att om en del avde uppgifter som lämnats i medierna vid en när-mare granskning verkligen visar sig stämma kan detgivetvis bli aktuellt att lämna över delar av dettaärende för rättslig prövning.Herr talman! Regeringen anser att det är hög tidatt göra ett bokslut över det som har varit. Det finnsdock fortfarande stenar att lyfta på. Det är viktigt attvi får slut på de spekulationer - politiska och militära- och uttalanden om enskilda händelser och hemlig-hetsmakeri som förekommit . I och meddagens beslut och offentliggörandet av rapporterna ärdet mesta i ubåtsfrågan öppet för såväl forskare somjournalister för en öppen granskning.Det första steget i detta är att regeringen be-slutat offentliggöra rapport, medvissa begränsade undantag, och den s.k. Lundinrap-porten i dess helhet.Det andra steget är att regeringen kommer att till-sätta en enmansutredning. Uppdraget kommer att gestill en av våra mest framstående diplomater, vår nuva-rande Washingtonambassadör ska bedöma det politiska och militäraagerandet i ubåtsfrågan och fram till i dag.Utredningen ska analysera och utvärdera hur rege-ringen och Försvarsmakten och andra berörda myn-digheter som hanterat undervattenskränkningar ageratoch de indikationer som funnits sedan början av1980-talet. Utredningen ska också analysera beslutoch beslutsunderlag som legat till grund för politiskaställningstaganden och ageranden samt hur underla-gen har tagits fram.Utredaren ska också utvärdera vilken påverkan ti-digare kommissioner och utredningar har haft förbåde politiska och militära ställningstaganden.Att det har förekommit kränkningar vet vi redan.1995 års var enig om att kränk-ningar förekommit 1981, 1982, 1988 och 1992. Detvi bör koncentrera oss på nu är hur och vad som gjor-des. Återigen finns det många frågor. Hur påverkadespolitiken, politikerna och i sin tur debatten? Vadbetydde militärens agerande och uttalanden? Medier-nas betydelse, agerande och slutsatser är ytterligareen fråga.Herr talman! Utredningen kommer självfallet attfå möjlighet att ta del av all tillgänglig skriftlig ochmuntlig information, både politiska och militära käl-lor. Det är dags att korten läggs på bordet, så att vi fåren så heltäckande bild som möjligt av vad som skettoch varför.Anf. 103 BO ():Herr talman! Det är bra att har fått denhär redogörelsen, och det är i och för sig lovande attregeringen tar några initiativ för att skapa ännu merainformation. Det passar alldeles utmärkt att det skeren dag som denna - det har i floden avtäta rykten framförts uppgifter som får sägas varasensationella.Den fråga som vi väl har anledning att ställa ossär väl om vi inte just nu behöver en bredare genom-gång av vad som har hänt både i form av ubåtskränk-ningar och vad avser relationer till andraländer, framför allt till stormakter.Vi har från vår sida velat stödja tanken på att få , som skulle göra klart detarbete som förra gången avbröts 1969 och få det helabelyst i ett sammanhang. Det som händer, att vivar och får uppgifter i medierna ochibland en redovisning av den här typen, tror jag interäcker.Frågan är alltså: Borde inte regeringen nu vara be-redd att tillstyrka de förslag som finns, bl.a. i form avmotioner här i , om att tillsätta en neutrali-tetskommission vars arbete inkluderar frågan omubåtarna och belyser det som hänt och framtill dags dato?Anf. 104 Försvarsminister ():Herr talman!