prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Såvälåkerinäringen som skogsnäringen i vår del av landetvälkomnar ett sådant initiativ, men utskottsmajorite-ten säger att frågan ska lämnas utan vidare åtgärd. Jagtycker personligen att det är trist.Fru talman! Beträffande stödet till jordbruket inorra vill jag börja med en efterlysning. Här ikammaren beslutade vi att ge ettuppdrag till regeringen att komma igen med förslagpå den punkten, hur man skulle kunna kompenseradet faktum att norra delen av landet var den del somfick sämst utbyte av EU-medlemskapet. Jag vill dåställa min andra fråga till : När kommerden utredning som vi beslutade om här i full enighetför exakt ? Det skulle vara intressant attveta.Beträffande animalieproduktionen fick jag i gårstatistikuppgifter om att animalieproduktionens samt-liga delar har minskat i alla områden i norra mjölkproduktionen i område 2a, tvärtemot vadsom står i betänkandet. Den har alltså inte ökat ochstår inte heller stilla - den uppfattningen får man omman läser betänkandet. I en del områden är minsk-ningen i förhållande till den referensnivåsom fastställdes av kommissionen 1997.Fru talman! Det är viktigt att något görs , ex-empelvis att vi utnyttjar de fastställda ersättningsni-våerna fullt ut. Det är helt klart att jordbruksproduk-tionen i norra inte tål någon ytterligare ned-gång. Det har sin direkta påverkan när det gällerslakterier och förädlingsindustri, och det gäller sär-skilt svinproduktionen, som har en oroväckande ten-dens.När vi ska beskriva framtiden och nya grepp i oli-ka avseenden sägs i denna kammare väldigt ofta attdet är en beredning som ska göras. Så är det även pådenna punkt.Jordbruket i norra behöver rimligare ochmera rättvisa villkor . Det är min uppmaning tillmajoriteten.Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall tillreservation nr 8.Anf. 89 ():Fru talman! Nej, det är inte fråga om en svartmål-ning. Det är omtanken om bl.a. skogsindustrin somgör att jag vill peka på de problem som forskarna tarupp.Det här säger jag därför att jag vågar säga det, ochdet vågar jag säga eftersom jag vet att skogsägare ochskogsindustri är beredda att fortsätta att göra mycketstora insatser. De har gjort väldigt stora insat-ser när det gäller att skapa ett uthålligt skogsbruk, ochde är villiga att fortsätta att göra det. Därför vågar jagta upp detta och säga att detta kan vara ett hot förframtiden inte bara mot biologisk mångfald utanockså mot skogsindustrin själv. Vi måste observeradet, och vi måste våga tala om den här typen av pro-blem.Jag svartmålar inte. Svensk skogsindustri kommeratt fortsätta att stå sig väl. Ett konkurrensmedel ärutan tvekan skogsindustrins fantastiska insatser närdet gäller miljövården.Anf. 90 ():Fru talman! Som säkert vet ärforskarna väldigt många, och forskarna är inte över-ens. Vi är säkert överens om att vi i skogsbruket hargjort en hel del insatser för att miljömålet ska nås.Avsättningar på av den skogligaproduktionen är mycket vanliga, både i famil-jeskogsbruket och i storskogsbruket. På den punktenär vi säkert också eniga.Till yttermera visso ska vi veta att virkesförrådet ilandet ökar med ,så jag tror att det är goda framtidsutsikter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 11 §. )8 § Samhällsplanering, bostadsförsörjning ochbyggandeFöredrogsbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU1Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörj-ning och byggande (prop. 2000/01:1 delvis) samtbostadsutskottets betänkande 2000/01:BoU2Bostadsförsörjningsfrågor m.m. (prop. 2000/01:26).Anf. 91 ():Fru talman! Vi moderater har gjort en fördelning iden här debatten på så sätt att att ta upp bostadsutskottets betänkande nr 1medan jag tar upp betänkande nr 2, bostadsförsörj-ningsfrågor.Fru talman! De socialistiska partierna står för enmedveten politik som innebär att vi har höga bygg-kostnader i . Detta accentueras sedan av enhög fastighetsskatt, inte minst i tillväxtregionerna,och av höga kommunalskatter i kommuner ochlandsting.Detta har resulterat i att de flesta upplever hyrornasom mycket höga. Det gör man trots att fastighets-ägarna, både de kommunala och de privata, inte fårnyproduktionen att gå runt. För fastighetsägarna täck-er de höga hyrorna inte företagens kostnader.Fru talman! Dessa partier har upptäckt att detbyggs för lite i tillväxtregionerna. Den lösning pådetta problem som regeringen funnit är att föreslåSveriges riksdag att regeringen ska kunna föreläggaen kommun att inrätta en bostadsförmedling och attplanera bostadsförsörjningen.Jag är ledsen att behöva säga det, men regeringenhar inte fattat problemet. Problemet i är inteatt det planeras för lite i tillväxtregionerna eller attbostadsföretagen inte hittat människor som vill hyraoch därför står med tomma hyreslägenheter. Nej,problemet är att företagen har planerat och funnit atthusen skulle ge ägarna årliga förluster och att veder-börande därför inte vill eller törs bygga hyresrätteroch att det är brist på bostäder.Det här kan naturligtvis ingen planering lösa. Medmer planering får vi inga nya lägenheter - däremotkanske förseningar och fördyringar. En bostadsför-medling innebär inte att en kommun får fler bostäder.Eftersom en bostadsförmedling endast kan förmedlatomma lägenheter och det i tillväxtregionerna i stortsett endast finns de outhyrda lägenheter som måstevara tomma för att klara ombyggnader o.d. kommerav regeringen framtvingade bostadsförmedlingar inteatt leda till att det förmedlas bostäder utan till att detblir skattebetalarna som får stå för kalaset.Kommunalpolitikerna i vårt land vet att de har ettstort ansvar för att se till att det skapas så goda förut-sättningar som möjligt för olika aktörer att bygga,sälja och förvalta bostäder. Det gör man genom attplanlägga mark för byggande, genom att bygga vägaroch annan infrastruktur och genom att tillse att kom-mersiell och samhällelig service kan möta medbor-garnas efterfrågan. I tillväxtregionerna är detta ensjälvklarhet för de partier som ser tillväxt och fler ochnya jobb som något positivt och bra.Fru talman! Det byggs mer i landets tillväxtregio-ner än på mycket . I min egen kommun - bor-gerligt styrda - färdigställs det mellan 300och 500 lägenheter . Och det räknar man medatt fortsätta med under de närmaste tre fyra åren. IJärfälla behövs ingen lag för att öka bostadsbyggan-det. Där byggs redan nu mer än vad som gjorts undernågot av de senaste 20 åren.Tyvärr är det nästan enbart ägande- och bostads-rätter som byggs. För att få riktigt bra bostadsområ-den, som efterfrågas av alla, skulle det också behövabyggas nya hyresrätter. Men det byggs inte, och detberor inte på politisk vilja eller på en politisk styr-ning. Det beror på att kostnaderna för ett nytt hyres-hus blir sådana att hyrorna skulle behöva bli i nivåmed hyran i . Om inte måstedelar av intäkterna betalas av andra än dem som flyt-tar in i det nya huset. Dessa andra är de boende iföretagens övriga hus, som därmed skulle få sinahyror höjda.Det rättvisa i detta kan naturligtvis diskuteras,men man kan också diskutera om det över huvudtaget skulle vara möjligt med dagens hyressättnings-system. har det visat sig att varken kommu-nala eller enskilda fastighetsägare velat ta risken attstarta nya hyresprojekt. Så här ser det ut i kommunefter kommun i tillväxtregionerna i vårt land. Detbyggs mer än på mången god dag, och dessa bostäderstår inte tomma - det kan jag försäkra.Om ska kunna tillgodose ef-terfrågan på bostäder åt alla dem som studerar ellerflyttar hit måste nödvändiga infrastrukturinvestering-ar komma till. Det går inte att vänta. En ny förbifartmåste börja byggas . Det är inte privatbilarna somkorkar igen . Det är den nyttotra-fik som är ofrånkomlig i en storstadsregion som gördet. Om inte får en berättigad andelav vägpengarna blir det svårt att fortsätta det bostads-byggande som tagit fart i regionen.Fru talman! Jag avser också att i detta inlägg dis-kutera propositionen ur ett grundlagsperspektiv. Re-geringens förslag att införa en skyldighet för kom-munfullmäktige att anta riktlinjer för bostadsförsörj-ningen är ett nytt exempel på vad regeringens bris-tande respekt för den kommunala självstyrelsen kanleda till. Den kommunala bostadspolitiken ska natur-ligtvis utformas av varje kommun för sig.Skyldigheten att anordna kommunala bostadsför-medlingar innebär, som Lagrådet framhåller, att rege-ringen skulle kunna ingripa i kommunfullmäktigesbeslutanderätt i en konkret fråga rörande kommunensangelägenheter. Rådet konstaterar att det alltså inte ärfrågan om att genom föreskrifter i lag ge landetskommuner vissa uppgifter eller ålägganden. Nej, dethandlar om att regeringen vill ha rätt att ge en visskommun en viss definierad uppgift.Lagrådet redovisar att beslut av kommunfullmäk-tige kan underkastas viss statlig kontroll med tillämp-ning av kommunalbesvärsinstitutet, vilket dock en-dast anges kunna resultera i att beslutet upphävs.Rådet understryker att den statliga kontrollen inte kanta sig uttryck i förelägganden för kommunen att be-sluta på visst sätt.Lagrådet underkänner regeringens argumentationmed hänvisning till en förmodad parallell i 12 kap.6 § , och man anför att regering-en i det fallet företräder ett kommunalt eller regionaltintresse som måste hävdas gentemot kommunens ochenskilda medborgares intressen i motsats till vad somär fallet beträffande den kommunala bostadsförsörj-ningen, där staten och kommunen företräder sammaintressen.Lagrådet framhåller vidare att den kommunalasjälvstyrelsens innersta kärna måste vara att de folk-valda i form av fullmäktige ska kunna dryfta ochbesluta i frågor rörande den egna kommunen och attsjälva principen skulle komma att åsidosättas omregeringen - låt vara som i detta fall på ett begränsatområde - medgavs rätt att diktera beslutens innehåll.Lagrådet anser att regeringen bör använda andramedel i sitt samarbete med kommuner i fråga ombostadsförsörjningen. Lagrådet avstyrker därför rege-ringens förslag å det bestämdaste. Det gäller 3 § and-ra stycket.Enligt vår uppfattning är det uppenbart att rege-ringen vill kringskära den kommunala självstyrelsen.Vad det handlar om är åtgärder mot kommuner meden annan politisk majoritet än den regeringen repre-senterar. Det är en farlig väg som vi moderater å detbestämdaste vill avråda från.Fru talman! Byggandet i tillväxtregionerna i vårtland består som jag sade till övervägande delen aväganderätt och bostadsrätt. De människor som flyttarin i dessa lägenheter och småhus är i stor utsträckningredan invånare i regionen i fråga. Vad det handlar omär en omflyttning. Genom utflyttning och dödsfall blirbostäder också lediga för nya hushåll. Det kan varaunga människor som flyttar ut från föräldrahemmeteller människor som flyttar från avfolkningsregioner-na som på detta sätt får en bostad.Det betyder följande: När ett samhälle växer ochutvecklas leder ett nybyggande till att både äldre ochnyare bostäder - både dyrare och billigare - kommerut på marknaden. Vad som utmärker tillväxtregioner-na är att bostäderna fylls snabbt.Att socialdemokrater och vänsterpartister i Sveri-ges riksdag gärna vill reglera och styra bostadspoliti-ken är inget nytt. Så har det i stort sett alltid varit.Socialister talar om att fördela bostäder. Det gör intevi moderater. Vi talar om att människorna efterfrågaroch vill förverkliga sina önskemål. Det är därförbostadsbyggandet är en lokal fråga för oss - en frågasom ska avgöras av konsumenterna och kommun-fullmäktige.Denna grundsyn trodde jag att delade.Jag trodde att därför med allkraft skulle agera för ett avslag på förslaget om nybostadsförsörjningslag och förslaget att kunna före-lägga en kommun att anordna en bostadsförmedling.Men har varit helt tyst.Nu är sista chansen här, . Är det så attMiljöpartiet anser att ska styra bostadspoli-tiken även i hemkommun,eller är hennes lokalpolitiker bättre skickade att avgö-ra den frågan? Anser, med andra ord, attden fråga kammaren nu diskuterar är rikspolitisk,eller är den lokal?Fru talman! Proposition 26 löser inga problem,men den skapar nya. Därför bör den avslås. Jag yrkarbifall till reservation 1 i bostadsutskottets betänkandenr 2.(forts. 10 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till dåfrågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.00.9 § FrågestundAnf. 92 TALMANNEN:Kammarens sammanträde återupptas, nu för riks-dagens frågestund.I dagens frågestund kommer följande statsråd attdelta: vice statsminister , för-svarsminister , jordbruksministerMargareta , statsrådet och stats-rådet statsministern besvarar såväl allmänpolitiskafrågor som frågor inom sitt eget ansvarsområde. Öv-riga statsråd svarar på frågor var och en inom sittansvarsområde.Jag vill informera om att det är ovanligt mångaförhandsanmälda frågeställare. Det är därför i allasintresse att vi håller oss till så korta och koncentrera-de inlägg som möjligt, högst en minut, så att såmånga som möjligt kan få tillfälle att ställa frågor.FörmögenhetsskattenAnf. 93 ():Fru talman! Vilka motiv anser bostadsministernatt det finns för att människor ska betala förmögen-hetsskatt på sitt boende?Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Förmögenhetsskatt utgår på de till-gångar som de enskilda personerna har. Ett boende,precis som ett aktieinnehav, är tillgång och förmö-genhet.Som kammaren väl känner till har regeringen fat-tat beslut om och förelagt ett förslag om enhöjning av förmögenhetsgränsen, dvs. gränsen för närman ska betala förmögenhetsskatt. Det är till för attkompensera för de taxeringsvärdeshöjningar sominträder , efter att vi släpper frysningen.Anf. 95 ():Fru talman! Regeringen har ju undantagit miljar-därer från att betala förmögenhetsskatt. När ska rege-ringen undanta småhusägare från att betala sammaskatt?Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Vi har inte undantagit miljonärer ochmiljardärer som innehar en högt taxerad fastighet frånförmögenhetsskatt.Förmögenhetsskatten utgår på de tillgångar somen enskild person har. Gränsen för förmögenhetsskatthöjer vi för att mildra effekterna av dentaxeringsvärdeshöjning som inträder då.Ersättningsreglerna för förtroendevaldaAnf. 97 ():Fru talman! ställde riks-dagsledamoten , , en frågatill statsrådet om ersättningsreglerna för förtro-endevalda. Som det fungerar riskerar ersätt-ningsreglerna att försvåra dels för egenföretagare,dels för människor med arbeten i nyare sektorer avarbetslivet. Lagstiftningen är baserad på att alla män-niskor arbetar mellan kl. sju och fem, att man ocksåfår lön för och att man kan begära tjänstle-dighet.Som det är nu riskerar människor på den nuvaran-de arbetsmarknaden, med arbete på beting eller arbetesom sker , att inte få ersättning för detarbete som man lägger ned som politiskt förtroende-vald. Det gör att man antingen kan försumma famil-jen, försumma arbetslivet eller välja att avstå frånpolitiken.Statsrådet lovade i svaret på frågan att i oli-ka sammanhang återkomma med resultaten av rege-ringens arbete, där man skulle se över detta regelsys-tem.Min enkla fråga blir nu: Vad är resultatet av dettaarbete?Anf. 98 Statsrådet ():Fru talman! Det är mycket riktigt att det här är enfråga som vi har valt att se över därför att det finns allanledning att underlätta för människor att vara förtro-endevalda i . Vi måste bryta den nuva-rande utvecklingen. Då är också sådana här frågor,om ersättning för förlorad arbetsinkomst när manfullgör sitt förtroendeuppdrag, viktiga.Jag kan bara bejaka den bild som frågeställarenger av att det finns människor som ramlar mel-lan stolarna. De ersättningssystem som finns, ochsom ser olika ut för olika kommuner, är inte allagånger särskilt väl utformade.Det vi har gjort från regeringens sida är att tillsättaen utredning som har haft till uppgift att över ett brettfält undersöka hur man kan underlätta för människoratt vara förtroendevalda. Den utredningen kommer attlämna sina förslag i vår. Där vet jag att man ocksåtittar närmare på sådana här frågor. Det har varitsyftet.Anf. 99 ():Fru talman! Det här är ingen politisk fråga somskiljer partier åt. Vi har samma bekymmer. Jag kom-mer från en kommun av storlek och vi harändå vissa möjligheter att få fram förtroendevalda.Mindre kommuner ute i landsorten har ännu störresvårigheter.Jag har läst igenom ochhar sett att de konkreta förslag till att förändra dettasom jag skulle önska kanske inte finns. Jag vill baraskicka med den förhoppningen att statsrådet ocksåtittar närmare på denna fråga.Galna ko-sjukanAnf. 100 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till MargaretaWinberg med anledning av den mycket intensivadebatt som pågår om galna ko-sjukan. Att det är enviktig debatt förstår väl alla, eftersom bra kvalitet påvåra livsmedel berör oss alla.Mina frågor är: Anser att Sve-rige ska testa eller inte testa för att förhindra sprid-ning av galna ko-sjukan?Kan jordbruksministern verkligen garantera att viinte har galna ko-sjukan här i ?Vilka konsekvenser får EU:s beslut för konsu-menter och jordbrukare här i landet?Anf. 101 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är mycket riktigt som säger att det här har vållat en väldig oro, inteminst i de länder där man har BSE. tillhörtillsammans med och de länder därvi ännu inte har sett något fall av galna ko-sjukan. Jagsäger ännu inte därför att ingen kan garantera att viinte får ett fall av galna ko-sjukan. Det är omöjligt att ge en sådan garanti, likavälsom det är omöjligt att garantera mot andra typer avolyckor.Vår jordbrukspolitik, som jag ansvarar för, harunder , många decennier satt konsumenten icentrum. Det betyder att vi tog bort självasmittkällan till galna ko-sjukan. Det är sedan.Redan då var vi alltså före. Det var vårt sätt att arbeta,att arbeta förebyggande. Det är vår modell och vårsyn. Långsiktigt, metodiskt, mot säker mat.Vad vi gör nu är att vi ökar antalet test fr.o.m. den1 januari. Då testar vi ungefär 20 000 kor på ett år.Jag vill säga att testen inte är något enkelt blodprov,utan testen görs efter slakt. Det är en ganska kompli-cerad procedur. Vi testar 20 000 kor, vi tar alltså allariskdjur. Är det någonstans man möjligen skulle kun-na finna galna ko-sjukan är det bland de sjuka ochsjälvdöda djuren. Alla dem ska vi testa från den 1januari.Jag minns att det var en väldigdiskussion om att jag tillät att vi sköt sex kor. Mankan göra den jämförelsen. Jag är beredd att ocksåtesta alla om vi hittar ett enda fall.Anf. 102 ():Fru talman! Det är mycket bra med förebyggandearbete i alla olika verksamheter. Här har det gett ossett klart försprång. Men hur kommer det beslut somEU nu fattat att påverka oss framför allt som konsu-menter, men även jordbrukare?Anf. 103 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill bara tillägga att när korna iLjungskile, som det var så mycket diskussion om,sköts av var det med mitt medgivan-de. Jag tyckte att det var ett riktigt beslut, därför attde var omärkta. Vi kunde inte garantera att de varfriska. Då måste man göra så.Men det finns alltså ingenting som tyder på att vihar galna ko-sjukan i . Därför argumenteradejag också för att man inte kan ha samma bestämmel-se för alla länder. Det är väl känt i , därjag har dragit den här frågan flera gånger.Vi testar nu många fler djur än vi har gjort tidiga-re. Upptäcks ett enda fall av galna ko-sjukan ska viockså ha samma metoder som BSE-länderna har, dvs.vi ska vid slakt testa eller bränna upp. Vi har intetestkapacitet för alla dessa djur, utan då får man brän-na upp det som kanske är friska djur. Många miljonerkor kommer att brännas upp i de andra EU-länderna.Sverige har fått ett undantag, hoppas vi. Kommis-sionen har lovat det, men det är en arbetsgrupp somska besluta det.VingåkersverkenAnf. 104 ():Fru talman! Jag ska ställa en fråga om något väl-digt trevligt, nämligen nedrustning, avmilitariseringoch destruktion av ammunition. Vingåkersverken iVingåker har ju förvandlats från en arbetsplats därman har tillverkat minor och ammunition till ett ställedär man nu destruerar minor, flygbomber och militärammunition. Vingåkersverken är beroende av enhemmamarknad. har lagt utorder på tyska företag, vilket gör att man har svårt attöverleva. Det beror på upphandlingsreglerna.I ett svar till mig gav försvarsministern enhint om att man jobbar med en förordning inom rege-ringen som ska göra det möjligt att inom upphand-lingsförordningens ram ta säkerhetspolitiska ochförsvarspolitiska hänsyn. Det vore väldigt viktigt förVingåkersverken. Jag undrar: Hur långt har det arbe-tet kommit och när är förordningen färdig?Anf. 105 Försvarsminister ():Fru talman! formulerar både frå-gan och stora delar av svaret. Det pågår ett arbete,delvis i , kring frågan om vi behöver en kom-petens för ammunitions- och minförstöring som i såfall följaktligen kan behöva få svenska beställningarsom möjliggörs genom undantag från lagen om of-fentlig upphandling. Vi har också ett arbete gemen-samt med de andra nordiska länderna, framför alltNorge och , eftersom vi tillsammans med demhar företag som gemensamt har sådana här uppgifter,alltså som tillverkar respektive förstör ammunition.Alla länder har samma problemställning.Det har inte hänt någonting som jag känner tillefter det att jag formulerade svaret på fråga för någon tid sedan.Anf. 106 ():Fru talman! Det är i så fall väldigt olyckligt, inteminst för Vingåkersverken eftersom upphandlingen,själva processen, redan har startat. För att ge störremöjlighet att ta försvars- och säkerhetspolitiska hän-syn vid den här upphandlingen krävs det ju att rege-ringen färdigställer förordningen. har givitdet utrymmet åt regeringen.Jag svarade inte på frågan, och det gjorde inte för-svarsministern heller. Min fråga var: När är den härförordningen färdig? Det är viktigt för Materielverketatt veta det. Det är ännu viktigare för Vingåkersver-ken.Anf. 107 Försvarsminister ():Fru talman! Om jag minns saken rätt kommer un-derlaget att vara färdigt . Då får vigöra ett ställningstagande om det är så att det här skakunna ske undantag från lagen om offentlig upp-handling. Jag kan minnas fel på datumet, men jag troratt det är så.FastighetsskattenAnf. 108 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till vice stats-minister . I storstadsregioner ochandra attraktiva områden ökar taxeringsvärdena kraf-tigt. De ökar i vissa områden med . Dåundrar jag: Är det acceptabelt att folk tvingas säljasina hem för att de inte har råd att betala fastighets-skatten?Anf. 109 Vice statsminister ():Fru talman! Jag tittar lite grann på bostadsminis-tern, för det här är ju egentligen hans område. Mendet är väldigt lätt att svara på frågan. Vi ska ha taxe-ringsvärden som stämmer överens med hur verklig-heten ser ut. Det är det vi får . Sedan kan det här fåkonsekvenser för en del individer som gör det be-svärligt. Vi har hanterat det på två sätt. Dels höjs jugränsen vad gäller förmögenhet och taxeringsvärdenså att vi klarar dem som annars skulle komma upp iför hög förmögenhetsskatt. Dessutom är det på detsättet att nu tittar på en lagstift-ning som ska göra det möjligt att undanta en gruppfrån den här skatteökningen. Det förslaget är inteklart , men det kommer alltså en undantagsregel.Anf. 110 ():Fru talman! Det är ju viktigt att det kommer. Vivet hur det är med efterfrågan på hus i vissa områden,i synnerhet på nära där jag bor. Prisernastiger, och därmed få ju alla höjda taxeringsvärden.Jag har en 90-årig morbror som bor i ett gammaltkustsamhälle i . Där har han bott i hela sittliv. Därför undrar jag: Är det rimligt att han med sinringa pension måste betala nästan i månadeni fastighetsskatt?Anf. 111 Vice statsminister ():Fru talman! Jag kan ju inte uttala mig om någotenskilt fall, för det beror något på omständigheterna.Det undantag som jag talar om, som regeringen ar-betar med , gäller ju liknande situationer, att män-niskor med mycket låg inkomst inte ska behöva be-tala så hög fastighetsskatt.Men det är inte så enkelt, det här. Det är ju intebara inkomst det handlar om. Det kan också varaannan förmögenhet, hur stort hushållet är osv. Därförhar det tagit lite tid för de skattesakkunniga att fåfram det exakta förslaget, men det kommer.Stöd till jordbruket i fjällnära områdenAnf. 112 ():Fru talman!