prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Självfallet finns det lägen där man inte kan ute-sluta militärt våld. vet säkert också attMiljöpartiet var det parti som agerade för att Sverigesbidrag till FN:s insats i Kosovo skulle bli dubbelt såstort som det regeringen föreslog - 800 man i ställetför 400 man. Det är alltså inte på något sätt så att vifrånhänder oss den möjligheten.Men det vi pekar på är vikten av att man byggerupp den konfliktförebyggande politiken och de civilakrishanteringsmekanismerna så att man inte behöverkomma dithän att man tvingas använda militärt våld.Det är det som vår kritik fokuserar på, och det är detsom är den stora bristen med EU:s utveckling avkrishanteringsförmågan. Vi upplever nämligen att iverkligheten är det ingen krishanteringsförmåga, utanen utveckling av militära resurser. Man fokuserarnästan fullständigt på militära resurser.Jag beklagar återigen att utrikesministern inte harförmått visa hur EU ska komma bort från den fort-satta militäriseringen och fokus på det militära ochdärmed ett fortsatt urholkande av trovärdigheten isvensk alliansfrihet.Jag sade inte, vilket utrikesministern påstod, attSverige inte är alliansfritt. Däremot hävdade jag attflera av de saker som gör riskerar att urholkatrovärdigheten i alliansfriheten. Det är ett faktum attfokus ligger på det militära och att vi inte bygger uppden konfliktförebyggande politiken och de civilakrishanteringsmekanismerna. Det finns ett alltmerintimt samarbete med Nato. Jag var för två veckorsedan nere i och såg svenska generaler somväldigt fint hade anpassat sig i . Viser också det ömsesidiga samarbetet inom krigsmate-rielindustrin.Jag menar att sådant här urholkar trovärdigheten isvensk alliansfrihet. Det vore intressant att höra omutrikesministern är av rakt motsatt uppfattning, ochhur utrikesministern i så fall definierar en trovärdigalliansfrihetspolitik.Jag kan också bara konstatera att även fortsätter att plädera försvenskt medlemskap i , men konsekvent undvi-ker att ge besked i frågan: Var någonstans i Sverigeska kärnvapen placeras i ett skarpt läge? Vilka kom-muner anser ska ta emot dessa va-pen?Jag tror att många är intresserade av att få höralite kring problematiken med ett svenskt Natomed-lemskap.Vi tycker att regeringen nu under ordförandehalv-året i EU borde ändra fokus bort från det militära, ochi stället fokusera på det civila. Man kan t.ex. ha enkonferens för civil planeringskapacitet. Man har tidi-gare gått igenom vad man tycker att man behövermilitärt, men man har inte haft någon konferens föratt se efter vad man behöver på det civila fältet. Mankan starta arbetsgrupper för att samordna EU:s civilakrishanteringsinsatser med FN:s och arbete.Man kan öka storleken på den civila kommittén från20 till säg 200. Man kan skapa en enhet för utarbe-tande av konfliktlösningar. Det finns en lång radidéer.Inte minst är det viktigt att ha ett genusperspektivpå krishanteringen. Ta fredsförhandlingarna i Bosnien- det är nästan uteslutande män som förhandlar framavtal när hälften av den befolkning som ska leva meddessa avtal är kvinnor.Vid mitt besök i såg jag att det tillnästan är män som sitter och diskuterar de härfrågorna. Det ger onekligen intrycket av att EU:skrishanteringsförmåga är mer en manliga viktigpett-rars militära lekstuga än en utveckling av ett seriöstinstrument för att hantera och förebygga konflikter.Det är tragiskt om det förblir så. Jag hoppas att utri-kesministern kan ge lite vägledning till att regeringenkommer att agera i en annan riktning.Anf. 117 ():Fru talman! Den här dagen kommer man nog attminnas framför allt för inbjudan att delta i en diskus-sion om formuleringen av säkerhetspolitiskadoktrin. Det är bra. På väg in i det nya årtusendet ärdet dags att ta itu med det viktiga arbetet. Det finnsanledning att än en gång understryka att det är braoch viktigt. Vi befinner oss i som snabbt för-ändras säkerhetsmässigt.I vårt eget närområdet kan vi se en process därÖstersjöområdet kanske ändrar sig mer än de flestaandra delar av . Om fem kan vi kanskeha alla länder kring , bortsett från ,med i EU. Vi kan ha en situation där huvuddelen avländerna runt är med i Nato. Vi vet inte hurFinland kommer att ställa sig i en situation där debaltiska länderna är medlemmar. Vi har anledning attfundera över vår egen roll i det perspektivet.Vi har ett EU och ett Nato som anstränger sig föratt bygga ut sina förbindelser med . Då gäl-ler det att vi i inte har en säkerhetsdoktrinsom är för gammal och som binder oss. Den måstegöra det möjligt för att fullt ut delta, så att viinte står isolerade. Det vore mycket märkligt omSverige skulle stå ensamt i och meden egen säkerhetspolitisk lösning. Det skulle skilja utoss från de grannländer som vi känner oerhört storsamhörighet med.Fru talman! Låt mig också ta upp två saker somutrikesministern sade som det finns anledning attkorrigera. Det ena gäller den bild hon ger av Natosbeslutsmekanismer. Jag tycker att det är synd omutrikesministern ska ge en nidbild av Nato. Det ärfaktiskt så att det handlar om artikel 51som Nato agerar under. Man blir inte påtvingadenågot på annat sätt.Det andra gäller det mandat som EU:s krishante-ring ska ha. Det är faktiskt i enlighet med principer. Det hänger samman med att inte bara handlar om beslutsmekanismer. Denhandlar också om mål för verksamheten. Ett tydligtmål i är att förhindra folkmord. Det kanaldrig vara stridande mot principer attförhindra folkmord. Då får man inte bara titta påbeslutsmekanismerna. Vi vet ju att säkerhetsrådetalltför ofta inte har förmått att fatta de nödvändigabesluten för att säkra internationell fred och säkerhet.Anf. 118 ():Fru talman! När man lyssnar på ochLennart kan man få för sig att inte hargjort någonting internationellt vad gäller fredsbeva-rande eller fredsskapande insatser under efterkrigsti-den. Sanningen är ju att vi har arbetat inom FN-systemet . På en mängd områden har viverkligen bidragit till att skapa förutsättningar förfred eller att värna freden.Men återigen ska den gamla neutralitetspolitikenförtalas. Återigen ska man försöka visa att den dokt-rin som har legat till grund för den svenska politikenhar lett fel och inte kunnat fylla sitt syfte. Också rege-ringen deltar i denna misskreditering av den svenskaneutralitetspolitiken. Det tycker jag är sorgligt.Jag fick inget svar från utrikesministern på minfråga. Är det så att kan tvingas betala militäraaktioner som vi inte själva deltar i? Det kan varamilitära aktioner som inte grundas på FN-mandat,som inte grundas på beslut i . Ellerär det bara utrikesministerns och regeringens uppfatt-ning att vi inte ska betala? Kan regeringen påstå attSverige fortsätter att vara alliansfritt om vi tvingas attsolidariskt betala t.ex. en operation som den somNato genomförde i Kosovo och ?Regeringen fortsätter också att inte tala klarspråkom den militära komponenten i uppbyggnaden avmilitära styrkor inom unionen. Man låtsas som omdet handlar om minröjning och att man ska klappabarn på huvudet i och . Men det ärju inte riktigt detta det handlar om. En samstämmigexpertis har ju pekat på att detta är en uppbyggnad aven stark militär makt som inte alls enbart ska sättas inunder FN-mandat. Att låtsas som om detta inte inträf-far är att lägga ut dimridåer som får Lützen att blek-na.EU och Nato ska gemensamt värna de värden somman har gemensamt. Det är innebörden av de beslutman nu har fattat. Vi ska alltså värna demokratintillsammans med Turkiet.Anf. 119 ():Fru talman! EU ska syssla med krishantering. Men jag tycker att vi ska vara ärliga och tillståatt gränserna mellan kris, konflikt och krig nog inte äralldeles enkla att dra i alla sammanhang, särskilt intenär soldater är involverade i en händelseutvecklingsom ofta ingen kan tygla.Om jag förstod rätt har han noginget emot den här militära EU-styrkan bara det ocksåfinns en vida större civil sådan än vad som för närva-rande är fallet.Jag vet att vi har arbetat under FN sedan åtskilligaår, . Det var ju tur att FN kom till. Vänster-partiets företrädare som parti var ju inte för det. Detär väl tur om en del annat som också äremot kommer till.Sverige ska, om så önskar, kunna säga nejtill gemensamma EU-insatser. Den rättigheten hängerregeringen upp som ett slags garanti för alliansfrihetoch självständighet. Enligt grundlagen är det riksda-gen som har prövningsrätt beträffande insättandet avsvensk trupp. Men det är ju en ganska rejäl styrkaSverige ställer upp med i EU. Det är örlogsfartyg,stridsflygplan, tunga stridsfordon, 1 900 soldater och50 stabsofficerare med civil och militär kompetens.Fru talman! Jag har väldigt svårt för att tro - ochdet tycker jag att man ska säga här - att kanrycka ur de här resurserna om nu EU för övrigt skullevilja nyttja den samlade styrkan. Vi kristdemokraterser positivt på svenskt deltagande i EU-styrkan. Detskulle te sig synnerligen egendomligt om Sverigeskulle kräva av andra nationer det inte självtär berett att ställa upp på. Men, fru talman, låt ossspela med mycket öppna kort.Jag skulle också vilja säga till fru ministern: era stödtrupper och fåer att tricksa med beskeden!Anf. 120 ():Fru talman! Det blir så konstigt när man hör LarsOhly och säga vad de egentligen villgöra. De säger att de vill samarbeta, men de vill intesamarbeta inom de organisationer som faktiskt stårtill förfogande. De vill att man ska samarbeta politisktmen inte inom EU. Man ska ta ansvar för Europassäkerhet, men man ska egentligen inte samarbeta medandra länder i . Det blir lite knepigt att förståvad innebörden egentligen är av ochVänsterpartiets tänkande.Sedan låtsas dessutom som om valetskulle stå mellan medlemskap i en militärallians ellerMiljöpartiets isolationism. Men så ser ju inte verklig-heten ut. Det finns andra vägar att gå. Jag kan in-stämma något i vissa moment av kritiken mot delta-gandet i en militärallians, även om jag inte har denNatonoja som och tycksha. Man måste ju kunna tala med Nato och deltatillsammans med Nato i ett säkerhetsarbete.Vi har haft en aktiv alliansfri hållning i Sverige.Jag delar gärna den uppfattningen att bevisbördanligger hos dem som vill ändra på den rådande situa-tionen, förändra hållningen och skynda in i Nato.Men jag tycker inte att och Miljöparti-et är de som med tydlighet och kraft kan ställa fråganoch visa på alternativ.Anf. 121 ():Fru talman! Utrikesministern säger att om vi gårmed i Nato kan vi inte medverka till kärnvapenned-rustning. Låt mig påminna om att Nato i praktiken harmedverkat till förstörelsen av oändligt många flerkärnvapen än vad har gjort.EU och ska tillsammans värna de värden vihar gemensamt, sade . Tyvärr sade han detironiskt. Jag hade önskat att fler hade sagt det medallvar i den här debatten. Vi står för en universellrespekt av mänskliga fri- och rättigheter. Den re-spekten behöver försvaras också . Jag tror ska göra det i nära och förtroendefullt samarbetemellan världens demokratier.Då är det trist att utrikesministern förtalar Nato pådet sätt hon har gjort här. Vi har samma möjligheteratt ställa oss utanför Natooperationer som vi har attställa oss utanför gemensamma europeiska operatio-ner. Men vi kommer att känna ett starkt moralisktband att inte ställa oss utanför. Det gäller också dethär med kärnvapenutplacering. Vi kan få undantagfrån den skyldigheten om vi vill. Självklart bibehållsvår nationella suveränitet.Men det som binder oss samman är ju ett gemen-samt moraliskt åtagande att stå upp för vissa värden.Det är ju det som den här debatten ännu mer borde hahandlat om. Det handlar inte bara om att kortsiktigtgöra det som är bäst för utan om att vi lång-siktigt ska spela en positiv roll för mänskligheten iförsvar för utsatta människors rättigheter. Det är detsom är det yttersta målet för den utrikes- och säker-hetspolitik som jag har talat för här i dag.Anf. 122 Utrikesminister ():Fru talman! Då har vi mer i debatten börjat kom-ma in på EU:s ansvar och vikten av vad vi gör i Eu-ropa.Jag vill börja med två av de frågor som bl.a. LarsÅngström har efterlyst kring den civila delen. Denmilitära alliansfriheten har jag nu diskuterat med LarsÅngström. går jag också in på det civila och detförebyggande.Vi kan se att efter det att lyfte fram bådeden civila krishanteringen och vikten av förebyggan-de krishantering fick vi en väldig respons bland övri-ga EU-länder. Man bildade kommittéer. Man börjadesätta upp mål.Men det handlar naturligtvis också om exakt hurmånga poliser, domare och räddningstjänster vi skaha gemensamt i , precis som det har gjort ochgör på det militära området. Det handlar också omgemensamma övningar. Det handlar om gemensamutbildning och mycket mer som vi kommer att arbetamed under det svenska ordförandeskapet.Också det förebyggande arbetet är mycket vä-sentligt. Även här var det som började drivaatt vi måste få ett EU som arbetar förebyggande efter-som EU egentligen är den enda internationella orga-nisationen som har alla instrument till sitt förfogande.Man har bistånd, handel, politik, osv. Mänskligarättigheter är naturligtvis en mycket viktig del av dethär arbetet.Ni fick för sedan en skrivelse här iriksdagen om det förebyggande arbetet och om hurSverige avser att driva detta vidare. Vi fick i denhär helgen ett beslut i EU. Vi fick en första rapportom det förebyggande arbetet i EU, men också enbegäran av om att under ordförandeskapet tafram en rapport om det förebyggande arbetet.Det här är oerhört väsentligt. Debatten handlarofta om det militära benet. Men genom att vi använ-der det förebyggande och det civila kan vi ofta för-hindra att det går så långt att vi behöver använda detmilitära.Sedan skulle jag vilja ta upp en sak som har tagitsupp här i debatten och som har stört mig rätt mycket.Det är diskussionen om att regeringen mörkar, rege-ringen smyger igenom. talade om att vihade lagt ut en Lützendimma. Jag vet inte vilkenLützendimma har befunnit sig i. Om hanhade läst de artiklar vi har skrivit, de redovisningar vihar gett till och följt de tal vi har hållithade det framgått . Jag har ettcitat från från där vitalar om att vi i krishantering ska kunna använda våraförsvarsstyrkor och en militär kapacitet precis som vigör när vi t.ex. skickar trupper till Kosovo. Det ärfrån mars 1999.På liknande sätt har vi upprepatvad det handlar om. Vi har sagt att när vibygger upp den militära kapaciteten ska vi ocksåarbeta med det civila och förebyggande. Men vi harinte försökt mörka det militära.Däremot kan man säga att det har gått fortare änvad något land trodde att bygga upp de olika delarnaav EU:s krishantering. Det är helt enkelt en anpass-ning efter verkligheten. EU hade aldrig kunnat utföradet krig vi såg i Kosovo. Det är inte det som är EU:suppgift, det är alla överens om. Men EU hade kunnatgå in med fredsbevarande styrkor i Kosovo efterkriget om vi hade haft en amerikansk president som,liksom Bush i valrörelsen, hade sagt att han inteskulle vilja ha trupper på . Då hade man i EUhaft en uppgift att ändå kunna klara detta själva.När man i EU gick igenom hur det skulle gå tillsatte man också en fart på detta arbete som vi inte varmedvetna om i något land se-dan.Anf. 123 ():Fru talman! hade svårt att begripaden politik som jag redogjorde för tidigare. Jag måstesäga att det också är svårt att begripa militära styrka som byggs upp inom EU äravsedd att kunna användas utan ett FN-mandat. Därligger den grundläggande kritiken. Man lämnar inter-nationell rätt och går mot internationell anarki. Och vivet inte vad det kan leda till i förlängningen.Vi förespråkar i stället att man verkar för en veto-fri kultur inom FN, för veto minus ett eller för att pånågot sätt hantera problematiken som andra har pekatpå, att en diktatur kan lägga in ett veto.Jag tycker också att det är förvånande att så fåtycks se problematiken med EU:s totala fokusering pådet militära. Man undviker att utveckla den konflikt-förebyggande politiken. Man undviker att utveckla decivila krishanteringsmekanismerna.När jag var i sadet.o.m. den svenska generalen som sitter påNatos högkvarter att det är lite övermilitariserat. Mendet ser uppenbarligen inte , LennartDaléus eller andra debattörer här i kammaren. Det ärett problem.Jag tycker ändå att den här debatten har varit klar-görande till viss del. Jag tror att som tittare kan mannu ha fått klart för sig att vill man se ett snabbmed-lemskap i Nato med kärnvapendoktrin är det Mode-raterna och man ska lägga sin röst på.Vilka kommuner som ska hantera kärnvapnen förblirdock en hemlighet tills vidare.Vill man ha ett slow motion-lämnande av svenskalliansfrihet är det uppenbarligen Socialdemokraternaman ska lägga sin röst på. Det går så långsamt knappt hinner upptäcka det förrän det är ett fak-tum eller offentliggörs i någon utländsk tidning.Anser man att alliansfriheten har ett värde och kanutvecklas är det som konsekvent pekarpå att det är 2000-talets modell för svensk säkerhets-politik.Anf. 124 Utrikesminister ():Fru talman! Vi kan konstatera internationellt attnär det gäller EU:s krishantering vill alla vara medoch samarbeta: FN, , , och Kanadautöver alla europeiska länder. Alla vill vara medkring de tre benen: det militära, det civila, det före-byggande - alla utom den svenska Vänstern ochMiljöpartiet. Jag hoppas att ni ändrar er.När det sedan gäller alliansfriheten kan vi kon-statera att även om några partier har vädrat Natolufthar alliansfriheten ett brett stöd i och ettmycket brett stöd i folkopinionen. Den militära alli-ansfriheten ska också ligga fast.Vidare kan vi konstatera att inbjudan att diskuterahur man sedan ska utforma syftet med den militäraalliansfriheten och formulera det har accepterats avpartierna här i . Jag ser fram emot en kon-struktiv diskussion nästa år.Men hur doktrinen än formuleras ska den även ifortsättningen ge utrymme för en aktiv internationellroll både i fråga om konkliktförebyggande och kris-hantering inom EU och i fråga om fred och nedrust-ning inom FN. Den traditionen, en aktiv svensk utri-kespolitik, ska föras vidare på folkrättens grund.Överläggningen var härmed avslutad.8 § (forts. från 6 §) Sjukhus med vinstsyfte (forts.SoU6)Anf. 125 PER () replik:Fru talman! Före uppehållet för debatten om alli-ansfriheten förvånades och upprördes över att jag tyckte att majoriteten i KU inte var sårasande mycket av sakkunskap att luta sig mot, och såär det ju.Göran har säkerligen en betydandesakkunskap när det gäller den politiska bedömningen- som ju politiker ofta har - men problemet i dettaärende är inte att det saknas politiska bedömningar,för sådana finns det i övermått. I stället saknas detsakkunnigbedömningar om denna tilltänkta lagstift-nings överensstämmelse med annan lag.Frågetecknen står som spön i backen i fråga ompropositionen men inget av dessa frågetecken lyckasmajoriteten i reda ut. Därförblir finalen här lika eländig som början på detta ären-de en gång var. Vi är alltså på väg att få en lagstift-ning som i bästa fall kanske överensstämmer medgällande lag men som många misstänker inte gör det.Vår anklagelse mot majoriteten i konstitutionsut-skottet liksom mot majoriteten i socialutskottet gällerdels att man är beredd att genomföra en sådan lag-stiftning, dels att man innan man gör detta inte säker-ställer att frågetecknen åtminstone blir lite färre än defrån början var.Göran har emellertid en lysande möj-lighet att hjälpa upp situationen. ,se alltså på Socialdemokraternas vägnar till att vi fårgranska de invändningar som har riktats mot förslagetoch på detta sätt ånyo diskutera ett bättre berett för-slag än det som socialutskottets och konstitutionsut-skottets majoriteter nu bär fram till kammarensgranskning!Anf. 126 () re-plik:Fru talman! Jag vill gärna säga att jag uppskattaratt Per nu har en något mer nyanserad inställ-ning till utskottets majoritet. Det är ju den majoritetsom bildas som också avgör vilken inställning somsist och slutligen kanske t.o.m. kammaren har.Poängen i mina resonemang har varit frå-gan om huruvida detta står i strid med grundlageneller ej. Det vore intressant att höra Per Unckelskommentar. Är detta i strid med grundlagen ellerkommer Per att ringa till ochsäga att han inte bör argumentera på den punkten menatt en annan eller bättre lag alltid kan krävas? Det ärju klassiskt. T.o.m. jag kan väl offra en hel del på attäven ska få kräva en annan lagstiftningmen i så fall ska han, tycker jag, göra det från kor-rekta utgångspunkter.I det här sammanhanget vill jag också gärna sägaatt för mig och för socialdemokratin är den kommu-nala självstyrelsen naturligtvis en väsentlig del avsamhällssystemet. Jag kan även gärna understryka atthär ska vara en interaktion i samverkan mellan statoch kommun. Det är väl det som jag tycker att detfinns anledning att fundera över somden här lagen verkar.Anf. 127 PER () replik:Fru talman! Man får glädja sig åt det lilla och detär att nu ska börja tänka. Men hadedet inte varit bättre att avstå från att driva igenom enlagstiftning som så många säger strider mot bådegrundlag och vanlig lag och att tänka efter före? Detär ju vad våra ledamöter i socialutskottet enträget harbegärt med hjälp av den rätt som minoriteten har närdet gäller att få ytterligare upplysningar. Låt oss alltsåtänka efter före!Det vill dock inte Socialdemokraterna, utan förstska man driva igenom en dubiös stopplag. Därefterska man kanske tänka. Gubevars säger inte alla detsom säger och många anser att deallaredan har tänkt färdigt i fråga om den kommunalasjälvstyrelsen och grundlagen.Jag hade ett längre replikskifte med socialminis-tern som möjligen lyssnade på ochdär det visade sig att socialministern var oförmögenatt ange ett enda skäl till att den kommunala självsty-relsen, som den anges i portalparagrafen till RF,egentligen borde inskränkas. har möjlighet att pröva lyckan där socialministernmisslyckades.Min uppfattning är att man bryter mot grundla-gens portalstadgande om man utnyttjar den rätt somförvisso finns att inskränka den kommunala självsty-relsen men inte kan redovisa några skäl till att dettaska göras. Det enda skäl som redovisats är ett poli-tisk-ideologiskt skäl som man inom vänstern uppen-barligen har gemensamt. Men som bekant skyddargrundlagen inte ideologiska dimmigheter.Anf. 128 () re-plik:Fru talman! Per säger att många säger attdet här strider mot grundlagen och jag har uppfattatatt en del påstår det. Min fråga till Per varvilken uppfattning han har. Strider alltså detta motgrundlagen?Anf. 129 () re-plik:Fru talman! inledde sitt anfö-rande med att säga att han var ledsen. Huvudskälet tilldet var egentligen ett uttalande av Per härtidigare.Ja, borde verkligen vara led-sen. När det bränner till börjar han jämt tala om nå-gonting annat. Ett sådant exempel är när han drog inStig Nymans uttalande om mediciner osv. men dethar inte alls med den här frågan att göra.Göran borde också vara väldigt ledsenöver beredningen av det här ärendet. I mitt huvudan-förande ställde jag några frågor om hur man egentli-gen ser på Lagrådets roll. Har de misskött sig när degjort de här bedömningarna eller har de skött sinuppgift? Och varför följer man då inte de synpunktersom Lagrådet har lagt fram?Det är riktigt att det här inte är ett grundlagsbrottnär det gäller den kommunala självstyrelsen. Tyvärrär det ju så att kommunen egentligen är ett slags stat-ligt förvaltningsorgan.En annan bit berörs också, nämligen näringsfri-heten och inskränkningen av denna. Där finns detockså grundlagsregler men varken något utskott ellerregeringen har redovisat något skäl för att inskränkanäringsfriheten. Detta angelägna allmänna intressehar inte redovisats, utan man säger bara i ett cirkelre-sonemang att hälso- och sjukvården är ett allmäntintresse men det är väl inget hållbart argument isammanhanget.Vad säger som ju är vice ord-förande i om att socialutskottetfullständigt urholkar riksdagsordningen 4:10 när detgäller "avsevärt men". Ska man följa socialutskottetssynsätt finns det ju inget innehåll i det begreppet.Tycker inte som vice ordförande ikonstitutionsutskottet att detta är mycket märkligt?Anf. 130 () re-plik:Fru talman!