prot · GN0970 · 2000-02-22 00:00:00 — Men jag villgöra det lilla tillägget att medborgarna inte i sammaomfattning delar de åsikter som förs fram i den härfrågan från talarstolar. Det finns inte denuppslutning kring den förda politiken som statsrådetförsöker göra gällande. är inte första gångensom hon berättar den här lilla sagan, som jag betrak-tar det som. Tvärtom har svenska folket sedan långtid varit kritiskt mot politiken.Sedan är det så att man kan inte bilda ett parti ba-serat på varken flyktingpolitik eller pensionärspolitik.Det har ju alla sett. Vi har sett pensionärer som ärgruvligt ense om att pensionerna bör höjas. Menpolitik handlar till om mycket annat. Då kom-mer sådana skillnader fram att man inte kan bli över-ens trots att man är överens i en central fråga. Ettparti kan inte byggas på en fråga. Det är därför vi intehar något parti som är kritiskt mot flyktingpolitiken.Men det finns många människor utanför riksdagensom är mycket kritiska. Vi har ju fört en politik somär helt skild från våra nordiska grannar, och i synner-het EU.Det konstiga är att när man kritiserar den här po-litiken i kommer gärna ord som"främlingsfientlig", "rasist" och ännu värre. Men manhör aldrig någon kritik mot , ochFrankrike för att de har drivit en politik som inneburitatt de tagit emot ett mycket mindre antal än Sverige.Om man då säger att vi kanske borde ha haft en sådanpolitik som de länder som jag räknade upp, då är manfrämlingsfientlig. är det så att det ordet näs-tan är en hedersbetygelse. Man kan strunta i det. Dethar tyvärr tappat hela sitt värde.Sedan vill jag ta upp detta med negativ kvinnosyn.Visst finns det svenskar som har en negativ kvinno-syn. Det är jag helt övertygad om. Men jag läste nå-got i näst största kvällstid-ning. Man hade gjort ett utdrag ur . Det varen direkt översättning. legitimerar en kvin-nosyn som jag menar inte finns från något officiellthåll i - men den förekommer, det vet vi.Till sist skulle jag vilja ställa en fråga till statsrå-det. Den nyblivne chefen för togför sedan i radion upp ett exempel på svenskfinrumsrasism. Det gällde en svensk som tyckte illaom att hans dotter var ihop med en . Jag tyckeratt det är fel att resonera så av den här svensken. Menvad säger statsrådet om den som inte tillåterhans dotter att umgås med en svensk? Är inte detexakt samma sak - ja eller nej?Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! tycker att svaren ärsig lika i denna kammare. Jag kan inte låta bli attfundera på om det kan bero på att interpellationernaockså är sig väldigt lika. Vi har diskuterat den härfrågan tidigare, ochjag.Jag tror att vi har helt olika utgångspunkter. Iriksdagen finns folkvalda företrädare för alla männi-skor i vårt land som får gå och rösta. De människorsom sitter här menar jag företräder människorna i vårtland. Vi har alla, också både och jag,möjlighet att i allmänna val välja de politiker som vivill ha, som ska företräda just oss. Om det då blandfolkvalda ledamöter i denna riksdag finns en bredenighet om att ha en aktiv politik mot främlingsfient-lighet, fördomar och intolerans menar jag att denpolitiken också är förankrad bland många ute i vårtland.Det betyder inte att människor inte känner en oroöver det som man inte vet så mycket om. Det före-kommer också en del som man skulle kunna kallavardagsrasism. Det är fördomar som slängs ut påungarnas fotbollsträning eller hemma över köksbor-det. De fördomarna har både jag som statsråd ochockså, tycker jag, som riksdagsleda-mot ett ansvar för att bemöta, förklara och bryta ned.Verkligheten är ju inte så enkel att det antingen ärsvart eller vitt.Det finns fördomar bland många människor oav-sett vilken etnicitet man har. var jagute i och pratade med några elever på denskola som de killar som satt häktade för gruppvåld-täkten också går på. En av tjejerna jag pratade meddär berättade att den bild som hon hade av föräldrar iSverige var att många invandrarföräldrar tror attsvenska tjejer alltid springer ute med killar på kväl-larna. Det är den ena sidan. Den andra sidan är attmånga svenska föräldrar tror att invandrartjejer sitterhemma och läser samma kvällar. Inget avdetta är sant.Jag har läst . har läst Kora-nen. Jag tror att både han och jag kan hitta citat i allaskrifter som vi inte ställer upp på för att de inte hörhemma i vårt jämställda och jämlika samhälle. Då ärdet mitt ansvar som statsråd att kunna debattera ochbemöta fördomar varhelst de dyker upp och oavsettvilka människor som företräder dem. Det ansvarettänker jag ta i min roll som politiker.Anf. 13 ():Fru talman! Personer som begår brott som har ra-sistiska motiv ska dömas hårdare, om jag har förståttstatsrådet rätt; och det tror jag att jag har gjort.Låt oss säga att en svensk nazist rånar en bank.Vad jag har förstått har det tyvärr skett, och det harfått mycket tragiska konsekvenser. Låt oss säga attnazisten rånar banken därför att han vill stärka sinrörelses ekonomi. En annan person rånar en annanbank på samma sätt. Det handlar om samma belopp,samma vapen, samma hot och om en lika skrämdpersonal. Men den senare begår brottet bara därför atthan vill åka till någon i och levaloppan - ursäkta vardagssvenskan. Dessa två bankrå-nare begår identiska brott men har olika avsikter närdet gäller hur pengarna ska användas. Ska den enadömas hårdare än den andra? Jag kan nog räkna upp200 exempel till där man skulle hamna i mycketkonstiga juridiska klammerier om den här principenskulle börja tillämpas fullt ut.Sveriges riksdag företräder inte svenska fol-kets uppfattning kring den unika och totalt misslyck-ade invandrarpolitiken. Det är helt uppenbart. Detbehöver man inte hålla någon föreläsning om frånriksdagens talarstol.Jag får väl fråga statsrådet om jag är rasist om jagvill att ska driva en politik som drivs av ge-nomsnittet av de länder som är medlemmar i . Omdet ska finnas någon logik måste i så fall ,, , och några ytterli-gare EU-länder också vara rasister. Men deras ledan-de politiker kommer aldrig att få höra det omdömetom sin politik. Det är förbehållet de svenskar somfortfarande vågar ha en egen uppfattning i frågan.Det är bra att statsrådet har läst . Det harinte jag gjort så ofta. Vad som än står i den menar jagatt det ska anpassas till det samhälle som finns i dag.Men jag vill påstå att det faktiskt finns de som över-tolkar . Vi ser spår av det runtom i vårtsamhälle.Jag anser helt klart - i det avseendet håller jagmed statsrådet - att alla i ska behandlas lika.Alla ska ha samma skyldigheter. Men jag skulle viljafå ett svar på den fråga som jag ställde om detta medfinrumsrasism. Är det finrumsrasism när en svenskblir irriterad över att hans dotter är ihop med en afri-kan? Är det i så fall inte lika mycket rasism när enmuslimsk flickas pappa blir irriterad och hindrarflickan från att umgås med en svensk? Den frågankan man väl svara ja eller nej på.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har ställt två frågor.Den första missade jag att svara på i mitt förra replik-skifte. Den var: Ska killar och tjejer i vårt land fåvälja sina livspartner själva? Ja, självklart. Det vill jagatt alla människor ska få göra, oavsett etnicitet. Allaska få välja sina livspartner själva.Den andra frågan var: Ska man få ett hårdarestraff för brott som begås med rasistiska motiv? Män-niskor som begår brott ska dömas i domstol och intenågon annanstans, inte i medierna, inte av politiker,inte av grannar eller av någon annan. Men om brottethar ett rasistiskt motiv säger lagen att det kan bli etthårdare straff. Så är lagen konstruerad i dag.Sten tror inte att den politik som vi förhar ett folkligt stöd. Han målar upp motsättningarnasom om det vore ett tvåfrontskrig mellan svenskaroch invandrare eller kanske ibland också mellan in-vandrare och svenskar. Jag delar inte den uppfatt-ningen. Jag menar att de fördomar, den intolerans ochden främlingsfientlighet som finns i vårt land, precissom i många andra länder, inte alls är ett två-frontskrig. Utan det här finns kors och tvärs mellanalla människor och mot alla folk. Det är inte barasvenskar som kan ha rasistiska motiv när det gällerinvandrare. I vårt land som präglas av en mångfald avkulturer kan vi se att det självklart också finns mot-sättningar mellan olika etniciteter, mellan turkar ochiranier, mellan afrikaner och tyskar eller vad det varamånde. Jag menar att alla de fördomar som finnsmåste bemötas och bekämpas, oavsett vem som utta-lar dem och oavsett vem som stöder dem.Anf. 15 ():Fru talman! Det sista ställer jag upp på helt ochhållet. Ett sådant samhälle vill jag också ha. Men omman har följt och varit intresserad av den här debat-ten, utan att ha något större fel på den kroppsdel somsitter ovanför halsen, har man ändå fått uppfattningenatt det i grunden är fel på det svenska folkets inställ-ning. Det är nog rätt så lätt att t.o.m. få den uppfatt-ningen dokumenterad.Jag vill ta upp det här med att det blir olika straffför samma brott. En s.k. könsstympning av flickor ärförbjuden i , t.o.m. förbjuden enligt FN:srättighetsregler. Ska en läkare som utför det här in-greppet därför att han är övertygad om att det över-ensstämmer med en viss religion dömas hårdare än enläkare som utför samma ingrepp men endast i akt ochmening att tjäna pengar? Det skulle vara intressant attveta.Visst finns det människor i som harmycket egendomliga åsikter om människor från enannan kultur. Det är beklagligt. Alla människor, oav-sett om de är svarta, bruna eller vita, är lika kloka ochlika dumma. Det finns ingen skillnad. Alla gör sam-ma misstag. Alla har vi dessvärre den förmågan. Menjag tycker ändå att den svenska debatten ensidigt harinriktats på att den stora majoriteten av svenska folketinte har förstått den politik som regeringen för. Majo-ritetens uppfattningen delas dessbättre av människor ide flesta andra EU-länder.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Alla är lika inför lagen. Jag sade det imitt svar till . känns det somom man talar för döva öron. Det är ju precis det somlagen om könsstympning faktiskt handlar om. Jag harhittills aldrig mött någon som har berättat om att manhar utfört könsstympning med rasistiska motiv. Jaghar aldrig hört talas om det. Könsstympning utförman på grund av religiösa eller kulturella motiv. Jagförstår inte vad är ute efter.Om vi ska diskutera lagarna får jag hänvisa tilljustitieministern, som har ansvaret för den lag som vihar diskuterat lite här. Men sedan vill jag säga tillSten att de fördomar som finns i vårt sam-hälle också finns företrädda här i riksdag.Jag tycker att gör det enkelt för sig idebatten när han uppmålar de fördomar som finns justutifrån ett tvåfrontskrig. Jag vill kraftigt ifrågasättaom företräder majoriteten på ett bätt-re sätt än vad många andra ledamöter här inne gör.Jag tror inte det. Jag tror inte att svenska folket är merfördomsfullt än några andra människor.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1999/2000:199 omlärarutbildning i teckenspråkAnf. 17 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att initiera en tecken-språkslärarutbildning.I sin interpellation utgår fråndövas och hörselskadades situation. Jag tolkar därförinterpellationen så att det är initiativ för utbildning avteckenspråkslärare för döva och hörselskadade somYvonne efterlyser. För fullständighetensskull väljer jag att också beröra situationen beträffan-de utbildningen av lärare i teckenspråk i mitt svar.Uppbyggnaden av utbildning i teckenspråk och avkunskap om teckenspråket över huvud taget har på-gått , då teckenspråket fick officiellställning som dövas förstaspråk.Från år 1995 finns teckenspråk som elevens val igrundskolan, gymnasieskolan och vux-enutbildning. studerar ca 1 000 eleverteckenspråk i . Det är 5 000 elever igymnasieskolan och vuxenutbildning pågymnasienivå som har teckenspråk som C-språk.Fr.o.m. kommer det att finnas kursplanerför teckenspråk för de olika skolformerna.Utbildning av lärare i teckenspråk för döva ochhörselskadade bedrivs som en ettårig teckenspråkslä-rarutbildning, vilken bygger på kunskaper motsva-rande en tvåårig folkhögskoleutbildning i tecken-språk. Denna utbildning syftar främst till att tillgodo-se folkbildningens behov av teckenspråkslärare.För att möta bl.a. specialskolans behov av tecken-språkiga lärare i alla ämnen har iStockholm regeringens uppdrag att utbilda grund-skollärare med inriktning mot döva och hörselskada-de. Denna utbildning, som är av en begränsad omfatt-ning, har genomförts för grundskollärare med inrikt-ning mot undervisning i årskurserna 1-7. Den genom-förs med inriktning mot undervisning iårskurserna 4-9 och inom det naturvetenskapligaområdet. Dessa utbildningar har tagits fram efter enbehovsinventering och i diskussion med specialsko-lorna.I anslutning till utbildningen har pågått ett ut-vecklingsarbete kring didaktiken för undervisningmot döva och hörselskadade.Örebro universitet och i Stock-holm ger specialpedagogutbildningar med inriktningmot dövhet och hörselskada som påbyggnadsutbild-ning till lärarexamen.Högskoleverket redovisade ettregeringsuppdrag vari bl.a. ingick att inventera uni-versitets och högskolors möjligheter och kompetensatt ge högskoleutbildning i teckenspråk samt att redo-visa modeller för hur utbildningen av lärare i ämnetteckenspråk ska organiseras inom ramen för befintliglärarutbildning.I rapporten uppges att lärare som undervisar iteckenspråk inom grund- och gymnasieskolan har enspridd bakgrund. Vidare konstateras att uppbyggna-den av en lärarkår med teckenspråk som ämne harpåbörjats inom ett antal universitets och högskolorslärarutbildningar. , Lärarhög-skolan i , och Örebrouniversitet är alla i färd med att starta lärarutbildning-ar i teckenspråk.Till ovanstående information om dagsläget vadgäller lärarutbildning ska fogas att i sitt betänkande Att lära och leda redovi-sar förslag rörande lärarutbildning som ger utrymmeför teckenspråk som ämne och som specialpedago-gisk inriktning. Förslagen i kommitténs betänkandebereds i Utbildningsdepartementet.Yvonne felaktiga påstående att skol-ministern ska lägga ned specialskolorna och integrerade hörselskadade bland hörande kamrater vill jag pådet bestämdaste avvisa. Det kan möjligen vara engrov missuppfattning av förslagen i FUNKIS-propositionen Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd. I propositionen fastslås attdöva och vissa hörselskadade elever har behov av attfå sin undervisning i en teckenspråkig miljö. I ställetför att lägga ned skolorna samlar vi dem under engemensam myndighet för att stärka utvecklingsarbete,kompetensutveckling m.m. Avsikten med dennakoncentration av resurserna är att ge döva och hörsel-skadade elever en bättre undervisning och bättreutvecklingsmöjligheter än tidigare.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret.Jag vill redan i början säga att jag inte på någotvis känner mig belastad av det här med "en grovmissuppfattning". Jag menar nog att flera av de härskolornas skolfasta del skulle avyttras, ochsåtillvida har man avstått från att ha dem kvar.Min utgångspunkt när jag efterfrågade lärarut-bildning för teckenspråkslärare i interpellationen tillutbildningsministern var att regeringen faktiskt har ettslags långsiktig planering att döva och hörselskadadebarn ska integreras i klasser i vanliga kommunalaskolor. Utbildningsministern kan påstå att det är enmissuppfattning, men något annat har inte jag upp-täckt under senare år.Jag har hävdat att barn inte integreras för att derumsligen finns på samma ställe och för att de genomen tolk kan göra sig förstådda med andra en och en.Jag menar att den enda möjligheten för ett dövt barnatt integreras är att också hörande barn behärskar detspråk som ska gälla. Förutsättningen för att alla skabehärska teckenspråket är att det finns kunniga ochkompetenta lärare som kan undervisa i språket. Påmotsvarande sätt som vi har svenska eller engelska påschemat måste vi kunna ha teckenspråk på ett schemadär döva ska integreras i klassen. Annars tycker jagatt vi ska vara så ärliga att vi tydligt talar om att detinte är integrering utan undervisning i samma klasssom andra barn.Teckenspråk är ett ämne i skolan , precis somutbildningsministern påtalar. Det finns inte någonlärarutbildning i ämnet teckenspråk, och det är det jagefterfrågar.Jag har fått veta mycket. Mycket visste jag kanskeinnan; jag hade nog inte förstått att det inte finnsnågon teckenspråkslärarutbildning om jag inte hadegranskat det här.Det är bra att vi har den hjälp vi har - men den ärinte tillräcklig. Att ha kompetenta lärare som undervi-sar i ett ämne ger en annan status åt själva ämnet, ochdessutom utvecklar det formerna för undervisning.Teckenspråk är ett visuellt språk som lever på andrapremisser än verbala.Det finns ett stort intresse från många eleveratt läsa detta språk. Enbart i är det 150elever som läser teckenspråk som B- eller C-språk.De yngre visar också ett stort intresse. I den grupp avelever som tar studenten är det sju som harför avsikt att välja dövläraryrket. Lärarhögskolanhåller enbart en kurs åt gången, men då inte somämnesdel. Det innebär att nästa kurs startar om treoch . Annars måste dessa elever välja denlånga vägen som tar nio år.Fru talman! Utbildningsministern påstår att detsker en utbyggnad av en lärarkår med teckenspråksom ämne på några lärosäten. Vidare påtalar han attLärarutbildningskommittén redovisar förslag rörandelärarutbildning som bereds i departementet. Men utbildningsministern svarar faktiskt inte påmin fråga: Vilka åtgärder tänker han vidta för att ökahastigheten och få i gång en teckenspråkslärarutbild-ning som har samma status som övriga ämneslärarut-bildningar?Anf. 19 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är viktiga frågor som YvonneAndersson uppmärksammar. Det är också viktigt att iinterpellationssvaret klart visa var har missuppfattat eller väljer att glida i sinaformuleringar. Det gäller hennes påstående att skol-ministern lägger ned specialskolorna och också påstå-endet att vi inte har någon teckenspråkslärarutbild-ning. Jag kan dela uppfattning attvolymen kan vara alldeles för liten och att behoven isamhället kan vara mycket större än vad vi nu lyckasfylla. Men detta finns, och det är en bra utgångspunktnär man resonerar om hur man kan förstärka det iframtiden. Det finns i folkbildningen, där man ju påmånga sätt har varit pionjär på detta, och det finns ien del av lärarhögskolorna, som också har börjatarbeta med detta.I vårt arbete med en ny lärarutbildning finns denhär frågeställningen också med som en integrerad del.Jag ber att få återkomma till när det gällerde exakta lösningarna i den lärarutbildningsproposi-tion som regeringen ska lägga fram.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tackar för det löftet.Jag tycker att hörselskadade och döva barn alltidhar haft en undanskymd plats i vårt samhälle. Vi harinte tillräckligt med kunskap, resurser och vilja attåtgärda den problematik som döva bär. I det här fallettycker jag att det finns en vilja att göra en del insatser,men den ligger inte på samma status som övriga lä-rarutbildningar och övrig ämneskompetens. Jag villegentligen ha en teckenspråkslärarutbildning somligger på samma nivå och har likvärdiga villkor somövrig språkutbildning. Det är vad jag vill ha. Medtanke på att teckenspråk har blivit ett B- och C-språkpå samma sätt som övriga språk är det jätteviktigt attdet också förs upp på den nivån.Det gäller också fortbildningen av lärare. Vi ac-cepterar inte folkhögskollärarutbildning för våragrundskolor och gymnasier, och på motsvarande sätttror jag att det är väldigt viktigt att vi inte accepterardet i det här fallet. vet vi att det runtom i landetär väldigt många outbildade lärare som undervisarjust på de här områdena. Jag är glad om vi ser överdetta och tackar med tillfredsställelse om vi kan göradet med hast. Behoven är nämligen väldigt stora omvi ska få upp kompetensutvecklingen inom området.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:210 omforskningspolitikenAnf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! Per har frågat mig vilka initiativregeringen avser att vidta för att stärka forsknings-miljöerna i , vilka slutsatser regeringen drarav utvecklingen i världen avseende kunskapsklustersamt vilka konkreta åtgärder regeringen ämnar vidtaför att stärka uppbyggnaden av forskningsmiljöerna iStockholm-Uppsala, , ochGöteborg.Forskningen är i ökad omfattning ett strategiskttillväxtområde. För att ytterligare stärka den svenskaforskningen avser regeringen att under detta år pre-sentera två propositioner som syftar till att ge riktlin-jerna för den svenska forskningspolitiken och forsk-ningsfinansieringen.Under lång tid har de svenska resurserna förforskning och utveckling legat bland de högsta i värl-den. avsätter av BNP tillforskning och utveckling. Den statliga delen av resur-serna utgör närmare en fjärdedel vilket är, jämförtmed andra likartade länder, också bland det högsta.Ett resultat av denna medvetna satsning på forskningoch utveckling är den starka tillväxt som har skettinom flera forsknings- och utvecklingsområden. Ettexempel är informations- och kommunikationstek-nologin där utvecklingen har placerat i denabsoluta framkanten. Även inom andra områdensåsom medicin och biologi är en framståendeforskningsnation.Regeringens strategi för att stärka ställ-ning som ledande forskningsnation består av ytterli-gare satsningar på grundforskning som bidrar medvetenskapliga upptäckter till användning på en långrad olika samhällsområden, förstärkt forskarutbild-ning för att täcka behovet i såväl högskolan somnäringslivet och kraftsamling i svensk forskning medmöjligheter att prioritera angelägna forskningsområ-den, unga forskartalanger och dynamiska forsk-ningsmiljöer. Även mobilitet mellan universitet ochhögskolor men också mellan högskolan och närings-livet är en viktig del i en sådan strategi. Denna strate-gi bör möjliggöra att även i fortsättningen harforskningsmiljöer som är så framgångsrika att nä-ringslivet investerar i forskning och utveckling i Sve-rige. Regeringen avser att utveckla dessa frågor ikommande forskningspolitiska proposition.Den globala expansion som har skett bland mångastorföretag skapar nya förutsättningar att lokaliseraforskningsavdelningar där möjligheterna anses varagynnsammast. är, trots framgångar på fleraområden, ett relativt litet forskningsland sett ur inter-nationell synvinkel. Det är således viktigt att detstatliga systemet för forskningsfinansiering har ensådan struktur och flexibilitet att det främjar en kraft-samling inom strategiska områden. Under år 1999tillsatte regeringen en arbetsgrupp för att se övermyndighetsstrukturen för forskningsfinansieringen.Slutsatserna från arbetsgruppens arbete kommer attutgöra underlag för en proposition under våren.Regeringens förslag kommer att innebära ettväsentligt större inslag av koncentration ochkraftsamling kring centrala uppgifter.Inom medicin och bioteknik har det under det se-naste året skett en dynamisk utveckling för de småforskande bolagen vilket bl.a. avspeglas i stigandeaktievärden. Denna utveckling genererar ett behov avatt rekrytera kvalificerad personal. De satsningar somregeringen avser att göra inom forskarutbildningenkommer att skapa goda förutsättningar att rekryterapersonal med hög kompetens. Medicin och bioteknikhar också relativt god tillgång på riskkapital för enfortsatt expansion.De nya universiteten och högskolorna har en ut-omordentligt stor betydelse för respektive region ochför att skapa regionala kunskapskluster. Bildandet avsådana kunskapskluster eller centrum utgör en viktigdel av den omfattande samverkan som sker mellanhögskolan och näringslivet. Detta framgår inte minstav de forskningsstrategier som myndigheterna harutarbetat på regeringens uppdrag. Regeringen har iflera sammanhang betonat det angelägna i att hög-skolans verksamhet i högre grad präglas av ett närasamarbete med näringslivet, vilket också har slagitsfast i den s.k. tredje uppgiften i högskolelagen.