prot · GN0975 · 2000-03-07 00:00:00 — Småhusägare med låga ellernormala inkomster med identiskt boende drabbas avhelt olika fastighetsskatter beroende på var derasvillor är belägna.Detta kan inte ens av den mest hängivne fördel-ningspolitiker betecknas som rättvist, och det brytermot legalitetsprincipen, dvs. principen om likabe-handling. Det bryter också mot den - såvitt jag begri-per - fundamentala skatterättsliga principen om skattefter bärighet.Då är min fråga varför ministern, som ständigthänvisar till fastighetsbeskattningsutredningenskommande betänkande, inte angriper roten till detonda. Varför får inte Fastighetsbeskattningskommit-tén ompröva frågan om fastighetsskatten som en delav kapitalinkomstbeskattningen? Eller menar finans-ministern här på stående fot att det är helt rimligt attbeskatta boende som man beskattar aktieinnehav ellerandra finansiella tillgångar? Menar finansministernatt det är rimligt att starka köpares husköp ska avgörabeskattningen för permanentboende längs kusternaeller i övriga expansiva områden?Men den uppfattningen jämförs ju husköp medsparande på bank eller aktieinnehav. Eftersom ban-kränta och aktier beskattas som inkomst av kapitalska även småhus beskattas genom fastighets-beskattningen. Även byggande av småhus beskattas.Eftersom småhus inte ger någon inkomst talar endel experter i utredningen om en fiktiv inkomst, enicke-monetär inkomst. Inkomsten består inte av redapengar utan av en radikalt annorlunda art som intehamnar i plånboken eller i sparbössan. Är det enligtfinansministern ett rimligt språkbruk, och är det enrimlig inkomst att beskatta? Det är min fråga.I den presenterade utredningen , precision, påverkansmöjligheter ochindividuella bedömningar står det i sammanfattning-en om fastigheternas värdefaktorer och en "hedoniskprisfunktion". Detta med hedonisk kommer från gre-kiskans ord för njutning. Det visar att vad regeringenoch riksdagsmajoriteten vill beskatta när det gällersmåhus är njutning, den njutning det innebär att hasin egen täppa. Tycker finansministern att det är rim-ligt att en sådan här njutningsskatt på en av stats-makterna fantiserad inkomst av inkomstslaget njut-ning ska ligga till grund för detta?Alltså: Varför måste fastighetsbeskattning vara endel av kapitalinkomstbeskattning? Varför får intedetta prövas av utredningen? Tycker finansministernatt detta med hedonisk prisfunktion är en rimlig ter-minologi? Motsvarar den verkligheten? Man kan ioch för sig fantisera om uppfinningsrika politiker ochtjänstemän som kan komma på ett stort antal nyaskatter på samma njutningstema, om det nu skullevara inspirerande att så förstärka statskassan.Anf. 18 ():Fru talman! Jag tänkte börja med ett citat:"Utgångspunkten för fastighetsskatten är i dagdensamma som för förmögenhetsbeskattningen avfastigheter - den värdering som görs vid fastig-hetstaxeringen. Men medan förmögenhetsbeskatt-ningen utgår från förmögenhetsnettot - d.v.s. skillna-den mellan taxeringsvärdet och de skulder som finns ifastigheten - utgår den löpande beskattningen i formav fastighetsskatt från bruttoförmögenheten - d.v.s.taxeringsvärdet utan hänsyn till skulder.Fastighetsskatten är således inte en förmögenhets-skatt. Till följd av att den utgår från fastighetens po-tentiella värde vid en försäljning och inte från dessvärde inom ramen för pågående användning är deninte heller en avkastningsskatt av konventionellt slag.Snarare skulle man lite tillspetsat kunna beskriva densom en löpande beskattning av förväntningsvärdenvid en hypotetisk övergång till annan användning -för nyare fastigheter med betydande inslag av skatt påförväntade framtida subventioner. "har i och för sig subventionerna minskats.Men min första fråga till finansministern är: Hållerfinansministern med om det som står i citatet som jagnyss anförde? Instämmer han i beskrivningen av hurfastighetskatten är konstruerad?Min andra fråga till finansministern rör mycket avdet som tar upp, dvs. fastigheter iskärgården som ofta har sjöutsikt.Förra veckan presenterades en av många utred-ningar som har med fastighetsbeskattningen att göra.Nu ska fler få förmånen - låter det som - att bli be-skattade för att de bor nära vatten. Förut var det 75meter som gällde, men ska man höja gränsen till200 meter. Då ska man beskattas för njutningen att hasjöutsikt. Det låter som att rättvisa är detsamma somatt fler ska betala mer. Anser finansministern att detär rättvist om det skulle bli så? Riskerna är stora fortsätter med detta kineseri om fastighetsskattenska vara kvar.Anf. 19 Finansminister ():Fru talman! interpellation handlarom en del av vår fastighetsbeskattning, och jag tänktefaktiskt hålla mig till ämnet.Både och har be-skrivit det delproblem som finns inom fastighetsbe-skattningen och som gäller personer ofta med lågainkomster som bor i s.k. attraktiva områden. Det kanröra sig om skärgårdsområden, fritidshusområden ochockså andra områden som har samma problembild.Som påpekar i sin interpellationhar det gjorts flera försök att lösa detta problem. So-cialdemokraterna och gjorde ett sådant för-sök före valet , men det fick ett abrupt slut i denbemärkelsen att det inte höll för den rättsliga pröv-ning som skedde bl.a. i Lagrådet. Det visar att detta ärett oerhört svårt problem.Då handlar det om det som Per togupp, nämligen att man måste försöka att hitta en träff-säkerhet, att man gör en förändring av fastighetsskat-ten som verkligen träffar det problem som man skalösa och att man ger berörda människor en rättvisbehandling utan att man träffar stora, breda områdenruntomkring som egentligen inte har med problemetatt göra.Det är ett oerhört svårt problem att hantera, ochjag är den förste att erkänna att det inte är enkelt atthitta en lösning. Om jag eller min företrädare hadehaft en utomordentligt god idé om detta hade vi intebehövt tillsätta en utredning. Det var för att försökaatt hitta fler idéer - när den första idén inte var ge-nomförbar - och för att ge alla partier i chans att se om man kan kom-ma fram till en bra lösning.Jag är medveten om att det kanske inte finns denallra bästa lösning som vi skulle önska oss, och då fårman överväga den näst bästa lösningen. Därför är denfråga som Per ställde om det får kosta 270miljoner avhängig två saker.Det ena är vilken träffsäkerhet ett sådant här för-slag kan ha så att man verkligen träffar de problemsom ska lösas.Det andra är att man - som i alla andra skatte-sammanhang - får ta med i bilden att en sådan skatte-sänkning som föreslås måste vägas mot andra önske-mål som kan finnas om skatteförändringar och skatte-sänkningar. Sedan får man se vad som är det mesteffektiva och värdefulla i det sammanhanget.Det som och dis-kuterar är en oerhört viktig fråga. Jag kan bara till sistkonstatera att efterlyser någon formav gemensam diskussion om avskaffandet av fastig-hetsskatten. Jag förstår inte varför han, som inte villha någon fastighetsskatt, behöver samtala med andrapartier om detta. Han har ju redan sin uppfattningmycket klar.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill först återupprepa vad jag sa-de, att det förslag som vi gemensamt tog fram 1998var avsett att vara ett temporärt förslag i avvaktan pådet som utredningen skulle kunna komma fram till.Som sådant, en temporär lösning, var förslaget fulltmöjligt att fullfölja. Det skulle hjälpt de värst drabba-de. Det skulle, som Per påpekar, ställtnågon utanför, men det skulle hjälpt de allra flesta avde drabbade.Jag vill också med anledning av av tillkomsten av detta förslagavslöja att Per inte har en susning om hurförslaget tillkom när han beskriver det på det sätt somhan gjorde alldeles , som en pilkastningstävling.Det är inte värdigt denna kammare.Nu lyckades inte detta, och säger finansminis-tern i sitt svar att flera av remissinstanserna har sagtatt man bör avvakta kommitténs slutbetänkande. Detförefaller som om finansministern delar denna upp-fattning. Jag kan då upplysa om att det inom kom-mitténs ram varken finns tidsmässiga eller andraförutsättningar att ta upp denna fråga på nytt. Sakligtsett kommer det slutbetänkande som läggs fram inomnågra månader inte att tillföra just denna del av fas-tighetsskatten någon ny substans.Våra förslag har en grundläggande ansats som jagtror är oerhört viktig för att man ska komma till rättamed just den här delen av problematiken i fastighets-skatten, nämligen att skilja på taxeringsvärdena för åena sidan fritidshusen och å andra sidan fastigheterför fastboende. Den enkla anledningen till detta ärjust förhållandet att det är alldeles uppenbart att det iframför allt de aktuella områdena har etablerats olikamarknadsvärdenivåer för respektive fastighetsslag.Detta är en grundläggande ansats som jag tror måsteligga till grund för de lösningar som kommer.Sedan är jag glad att jag fått så många meddebat-törer. Men jag skulle gärna se att mina meddebattörerägnade sig åt att lägga fram förslag med anledning avjust den frågeställning som jag har tagit upp. Det harPer gjort. Han har deltagit i kommitténsmajoritetsbeslut. Men vad har ni övriga för idéer omhur man löser just detta specifika problem? Det ärklart att man kan säga att vi löser det genom att av-skaffa fastighetsskatten . Men det är naturligt-vis ingen särskilt progressiv lösning, och den är tillföga tröst för dem som sitter i de här besvärlig-heterna. Ni är ju minst lika passiva som finansminis-tern. I just detta hänseende är ni precis lika tomhänta,i alla fall såvitt framgått av denna debatt och också avarbetet i fastighetsskattekommittén, ni som deltar där.Anf. 21 PER ():Fru talman! försöker skaffa en nyarena för fastighetsdiskussionen. vill de föra inden i skattesamtalen, trots att det är väldigt längesedan som de tackade nej till att sitta med i dennautredning och vara med och påverka. Ni kanske bör-jar ångra att ni inte tog möjligheten att vara med.Angående träffsäkerheten vill jag peka på att denmodell som delbetänkandet har visat på har hundra-procentig träffsäkerhet när det gäller människor medlåga inkomster. Det blir lite krångligare för myndig-heten att arbeta med hushållsinkomsten, men det ärfullt möjligt. Vi använder hushållsinkomsten sombegrepp i samband med bostadsbidragen. Varförskulle vi då inte kunna göra det också i skattesystem-et? Det har alltså en hundraprocentig träffsäkerhet.Sedan är det på det sättet att det visst var en pil-kastningstävling, dessutom med väldigt dåliga pil-kastare som hade en väldigt låg träffsäkerhet. Jag skakanske rätta , för det var inte de allraflesta med låga inkomster som i detta fall skulle klarasig. Jag tror att inte ens hälften av alla människor medlåga inkomster som bor i överhettade områden skullegöra det. Det finns alltså människor med låga in-komster även i och som har bottdär länge och sett huspriserna drivas upp.Vilka är det som egentligen vill hjälpa? De somsade nej till den temporära lösningen - Kristdemo-kraterna, och - var inte med påatt göra något. sitter i stort setttysta i utredningen och säger: Vi sitter här mest pååskådarplats.De säger alltså nej till denna temporära lösning.Hade det funnits en kraftfull majoritet där, är jagövertygad om att vi hade haft lösningen . Dåhade kritiken kunnat lämnas därhän i större utsträck-ning. Hade ni ställt upp på att lösa problemet för defattiga människorna, så hade vi haft en lösning i dag.Det är jag fullkomligt övertygad om.Anf. 22 ():Fru talman! Jag ställde två frågor till finansmi-nistern. Jag uppehåller mig nu vid den ena. Finansmi-nistern berörde den nämligen inte med ett enda ord isitt svar. Jag frågade: Blir det några ytterligare höj-ningar av fastighetsskatteuttaget? Finansministern hari sin ekonomiska planering räknat med att det ska bliytterligare höjningar med . Så vik-tigt tyckte finansministern att detta var för männi-skorna att han i sitt svar inte med ett enda ord kändesig föranlåten att beröra min fråga. Det tycker jagfaktiskt är nonchalans, särskilt då han sägeratt han inte kommer att ta ställning förrän tidigast vidremissbehandlingen av fastighetsskattekommitténsbetänkande, vilket har vittnat om intekommer att innehålla något särskilt nytt i substans närdet gäller problematiken kring de utsatta områdena.Det finns anledning, tycker jag, för många svens-kar, att vara djupt oroade för att det i stället för sänk-ningar, som de tror att det ska bli, blir höjningar avfastighetsskatten. Det är klart att höjda, förändradeomräkningstal i första hand drabbar dem som bor i deattraktiva områden som vi nu talar om.Sedan tyckte att intetillför något med substans i detta arbete. Vi har avståttfrån att gå in alltför mycket i detaljerna i utredningen.Ett av skälen till att vi inte var med i den är just attden hade som direktiv att den inte fick sänka fastig-hetsskatteuttaget utan att det skulle vara konstant.Möjligen skulle det omfördelas lite grann. Vi tyckeratt detta är fel. Vi tycker att skatten bör sänkas, ochdet är vår utgångspunkt. Vi har redovisat olika alter-nativ till detta. Senast väckte vi som sagt ettförslag om att undvika höjningar.Halva markvärdet som grund för taxeringen, trorjag hade hjälpt väldigt många människor i de utsattaområden som vi nu diskuterar, och det är vårt kon-kreta bidrag, förutom sänkta skattesatser. Det tror jagockså hade underlättat hanteringen.Men, finansministern, ta nu en sista chans och gekammaren ett besked: Blir det högre fastighetsskat-teuttag eller inte? Svara ja eller nej på frågan.Det är ganska enkelt.Anf. 23 PER ():Fru talman! Det kan vara värt att notera att fi-nansministern här säger att han håller sig till ämnetoch att han sedan svarar Kenneryd med ett ickesvarsom egentligen inte innehåller så mycket mer än attfinansministern är medveten om problemet.Detta att hålla sig till ämnet ska då ge legitimitetåt att inte besvara frågan om själva grundproblemet,nämligen fastighetsskatten som en del av kapitalin-komstbeskattningen. Enligt min uppfattning är denroten till det onda och gör att det blir sådana härkonstiga effekter över huvud taget.Att finansministern sedan inte vill svara på minfråga om detta med fiktiv inkomst - beskattning av enicke monetär inkomst eller, som den senaste utred-ningen talar om, en hedonisk prisfunktion - kanskejag kan förstå, för det är så uppenbart irrationellt.När Kenneryd säger att vi inte bidrar med någotkonstruktivt måste jag säga att vi i vårt parti sänkerfastighetsskatten i vår budgetmotion. Vi sänker dess-utom markvärdet för fastigheter. På så sätt har vi enpolitik som bäddar för legitimering av en kommunalfastighetsavgift. Det vet Kenneryd - och säkert ocksåRosengren - mycket väl att vi i vårt parti driver. Omman då anser att grunden för det här problemet, di-rektiven som kommittén har, inte är sund, då kanRosengren göra sig rolig över att man inte sitterkommenterar detaljlösningar som bygger på denfelaktiga grunden. Man kan inte bygga på lösan sand.Vi har ett annat alternativ som vi tror är bättre. Det ärvårt förslag, och jag kommer förstås att återkommatill det.Anf. 24 ():Fru talman! Finansministern vill inte svara på mi-na frågor heller fast de hör väldigt nära samman medvad interpellationsdebatten handlar om. Vad jag cite-rar gäller ju egentligen hela grunden för hur man tarut fastighetsskatt. Har man en annan utgångspunkt såberör det i allra högsta grad skärgårdsborna. Citatetvar för övrigt, så finansministern vet var det kommerifrån, från , som förmodligeninte är helt obekant för finansministern.Ännu mer förvånad är jag över att finansministerninte med ett enda ord berör min andra fråga, somhandlar om att man nu ska se till att fler får betalamer. Och detta berör bara dem som bor ute i skärgår-den och längs kusten. Man ska öka antalet meter förnär det ska ses som en strandtomt från 75 till 200meter. Det är väl knappast att se som en lättnad förden bofasta befolkningen eller för folk som överhuvud taget bor vid vatten. Det är tvärtom så att fler,som jag sade, ska betala mer.Jag hade faktiskt förväntat mig en kommentar avfinansministern i denna fråga. Jag tror att många sombor ute i skärgården är väldigt bekymrade över detta;först för att de inte får en lösning på helheten, sedanfår de höra att det nu finns förslag som ska göra detännu dyrare att bo i skärgården. Det är lite svårt att boi skärgården på en ö utan att se vatten. Det är nästanen bedrift om man lyckas med det.Anf. 25 Finansminister ():Fru talman! Diskussionen här har visat att detproblem som har tagit upp i sin inter-pellation är svårlöst. Ingen har kunnat anvisa någonenkel lösning på taxeringssituationen för personersom bor i s.k. attraktiva områden, som har hög fastig-hetstaxering och låga inkomster. Det är mot den bak-grunden som regeringen nu har tillsatt en särskildkommitté som ska jobba med bl.a. det här problemet.Jag kommer naturligtvis, som jag också har sagt isvaret, att avvakta de förslag och överväganden somkommittén kan ha på det här området i sin helhet.Sedan är det faktiskt av respekt för kammaren ochför interpellanten och hans frågor som jag har försöktatt hålla mig till just den här diskussionen och intesväva ut i allehanda andra fastighetsbeskattningsfrå-gor som har tagits upp i diskussionen. Dessa får välberörda personer återkomma till i andra sammanhang.Jag kan konstatera att jag vid ett stort antaltillfällen här i kammaren under det senaste halvåretoch i andra sammanhang gjort det mycket tydligt attregeringen inte kommer att föreslå några extremahöjningar av fastighetsskatten.Anf. 26 ():Fru talman! Låt mig avslutningsvis konstatera attfinansministern inte "för tillfället", för att citera densista meningen i svaret, har något besked att ge. Jaghar ett tips till finansministern på den här punkten.Det gäller att samla sig till ett besked. Blir det förslagtill lättnader för fastboende i attraktiva fritidshusom-råden eller inte? Gör det , förmänniskor behöver detta besked.Sedan vill jag också uttala respekt för att finans-ministern har hållit sig till interpellationens fråge-ställning. Men eftersom mina meddebattörer harvidgat detta till att omfatta till stort sett allt har jagytterligare ett litet tips att ge finansministern till vadverkan det nu hava kan: Ge ett besked snart om enfortsatt frysning av taxeringsvärdena fram till nästaallmänna fastighetstaxering!Jag är alldeles övertygad om att regeringen kom-mer att tvingas till detta ställningstagande. Ge dådetta besked nu för att undvika den oro som ocksådenna fråga vållar ute i folkdjupet. Det är som jag serdet en obefogad oro, för det är ju alldeles uppenbartatt om det skulle visa sig vid nästa allmänna fastig-hetstaxering att värdena på nytt stiger måste dettapareras med en sänkning av skattesatsen. Jag är all-deles övertygad om att det kommer att bli så oavsettvilken politisk majoritet det här landet har. Ge detbeskedet så undviker vi en onö-dig debatt om just detta.Anf. 27 Finansminister ():Fru talman! Det är ju en klassisk diskussionssitu-ation som vi befinner oss i. Vi har alla identifierat ettproblem. En särskild statlig kommitté har fått i upp-drag att fundera över problemet. harlevererat några förslag, och innan kommitténs förslaghar remissbehandlats, krävs det besked om vad manska göra.Om man ska visa lite respekt för kommitténs ar-bete och för processen så bör det rimligen också varaså att jag avvaktar förslagen och den remissbehand-ling som kan följa på dessa. Det är precis det beske-det jag har givit, och jag tycker att det hade varitganska oförskämt om jag hade tillsatt en utredningoch sedan inte brytt mig om att lyssna på utredning-ens förslag och än mindre på de synpunkter somkommer på utredningen. Jag har hållit mig till denklassiska modellen, och jag tror att det också är detrimliga: Att ge alla en chans att föra fram sina pro-blem.Sedan är jag mycket starkt medveten om, vilketockså har sagt av både och Ro-sengren, att det är ett stort problem. Det finns ingeninvändningsfri lösning som kan presenteras på det härspeciella fastighetsbeskattningsproblemet. Därförgäller det att söka efter både den bästa och kanskeden näst bästa lösningen. Sedan får det ta den tid sombehövs för att få in det här i ett lite större samman-hang.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1999/2000:237 omskatteavdrag för hushållstjänsterAnf. 28 Finansminister ():Fru talman! de har frå-gat mig hur jag och regeringen avser att komma tillrätta med svartarbetet inom de hushållsnära sektorer-na. Vidare undrar de omjag avser att göra någon utvärdering av sambandetmellan nivån på skatter och svartarbete, samt omregeringen har utvärderat effekterna av ROT-avdraget. Hon undrar slutligen om regeringen avseratt säga ja till begäran om att påprov införa skatteavdrag för hushållstjänster.Låt mig först påpeka att omfattningen av ochstrukturen på det svarta arbetet noggrant har kartlagtsav bl.a. . De bedömer att mellan650 000 och 800 000 människor i åldrarna arbetade svart . Skattebortfallet förden offentliga sektorn beräknas uppgå till mellan 20och . harfunnit att svart arbete är vanligast förekommandeinom byggbranschen samt inom de branscher därhandel, reparationer och hotell- och restaurangtjänsterutförs. Dessutom utförs inte sällan svarta aktiviteter ioch kring hushållet. Det rör sig exempelvis om städ-tjänster, barnpassning, reparation av motorfordonsamt uppförande eller reparation av fastighet.Det finns enligt olika faktorersom medverkar till att svart arbete utförs. Dessa fak-torer är, för det första, av strukturell karaktär, t.ex.grad av social kontroll, institutionella faktorer, bristpå vitt arbete samt politiska och kulturella faktorer.För det andra förekommer faktorer av individuellkaraktär, t.ex. normer och värderingar, privatekono-miska motiv, upplevd risk för upptäckt samt avståndmellan individen och samhället. All erfarenhet pekarpå att det inom olika branscher erfordras olika åtgär-der för att komma till rätta med det svarta arbetet.Dessutom krävs ofta en kombination av åtgärder föratt påverka attityder och ekonomiska inci-tament till svart arbete, samt risken för upptäckt.ROT-avdragen syftade till att tidigarelägga reno-verings-, ombyggnads- och tillbyggnadsarbeten somändå skulle ha utförts för att på så sätt upprätthållakompetensen inom byggsektorn under den djupalågkonjunkturen. En förutsättning för detta var attavdraget var tidsbegränsat; en permanent subventionskulle gett andra effekter. Med det syfte ROT-avdraget hade var det framgångsrikt. Någon ytterliga-re utvärdering är inte aktuell.I sin interpellation skriver de att RSV avser att lämna en begäran till rege-ringen om skatteavdrag för hushållstjänster på prov.Någon sådan ansökan har ännu inte inkommit.Sett ur ett internationellt perspektiv är problemenmed svart arbetskraft små i och i övriganordeuropeiska länder med stor offentlig sektor. I enEU-rapport (KOM(98)219) redovisas bedömningarom att den informella sektorn uppgår till avBNP i de skandinaviska länderna, , Österrikeoch men till i ochGrekland. Övriga länder hamnar mellan dessa tvågrupper. Regeringen anser trots detta att problemenmed svartarbete måste åtgärdas men att det inte iförsta hand handlar om att sänka skatter utan om attpåverka attityder, göra det enklare att redovisa ochbetala skatt på ett riktigt sätt och att förbättra möjlig-heterna till kontroll. Någon särskild utredning omsvartarbetet och skattenivån är inte aktuell.Svartarbete snedvrider konkurrensen till nackdelför seriösa företag, uppluckrar samhällsmoralen ochskapar oacceptabla arbetsvillkor för de människorsom lockas eller tvingas att arbeta inom den svartadelen av ekonomin. Jag håller därför med dePourbaix-Lundin att åtgärder mot svartarbete är vikti-ga. Arbetet med att motarbeta och begränsa densvarta marknaden är därför ett högt prioriterat områdeför regeringen.Anf. 29 ():Fru talman! Jag börjar med att tacka finansminis-tern för svaret och ser fram emot den här debattensom vi ska ha om den svarta sektorn.Under mer än sex år har debatten om sänkt skattför hushållsnära tjänster pågått. Alltfler, exempelvisRiksskatteverket, inser att den svarta städsektornmåste förhindras med sänkt tjänsteskatt. I praktikenhänder inget.