prot · GN0995 · 2000-04-11 00:00:00 — dragningskraft ökar, och därför behö-ver vi mer flygkapacitet i efter år2006, när tredje bana är full.Diskussionerna har gällt en fjärde bana på Arlan-da eller en flygplats söder om . Jag harredan talat om att jag tycker att fjärde banaär viktig, och att jag tycker att en flygplats på Sö-dertörn är mindre viktig eftersom finns.Men vi har en hel del problem. Vi behöver lösatrafikproblemen på tågen, och problemet med ge-tingmidjan i så att man kan komma snabbtigenom staden oavsett om vi har en flygplats på Sö-dertörn eller i . Den frågan är alltså viktig.Vi har ju också - den finns fak-tiskt där. Precis som vi tyckte att det var fel att lägganed så måste man också diskutera Tullingeflygplats. Det kan bli en oerhörd kapitalförstöring omden inte finns kvar.Därför vill jag höra med näringsministern: ni nej när frågade om en utred-ning av ?Jag ser att svaret inte alls stämmer med verklig-heten. Jag vill ta upp tre frågor.Det första påståendet som näringsministern görhandlar om att flygplatsen inte uppfyller de flygtek-niska kraven om hindersfrihet. Jag har en väldigtstilig karta med mig här som visar att den gör det -ganska ordentligt. Det kravet är alltså rätt uppfyllt -flygplatsen uppfyller kravet på hindersfrihet.Det andra som står i svaret lyder så här: De före-slagna kommunerna förespråkar inte de här lägena iTullinge. Då ska man ha klart för sig att de två lägensom inte är finns mycket närmareLida friluftsgård. Detta är därför självklart. Däremotmåste jag säga att startade precis som . De har alltså levtsamman och utvecklats, och de har ett bra samarbete.Här finns det alltså inga svårigheter.Som kommunerna i och ocksåsäkert känner till tycker av invånarna att detvore bra med en flygplats där ute.Sist men inte minst undrar jag om det verkligen ärrätt enligt att låta bli att pröva ett förslag.Enligt min uppfattning kan man enligt miljöbalkeninte undvika att pröva ett sådant här förslag, precissom har begärt.Anf. 24 Näringsminister ():Fru talman! Regeringen har gjort bedömningen attTullinge F 18 inte är en lämplig lokalisering för en nyflygplatskapacitet i , som jagsade tidigare. har prövats tidigare, och detvisade sig då att det var svårt att få politisk enighet,bl.a. på grund av en stark folklig reaktion. Det kanman inte komma ifrån.När det gäller de tekniska bedömningarna utgårjag från dem som har gjort. Jag kaninte ifrågasätta dem. är nog den mestkompetenta myndighet som vi har för att göra debedömningarna. Jag har också utgått från dem.När det gäller kan jag konstateraatt utgår från den flygverksamhetsom har pågått på F 18, ochsäger att och flygplatsen samverkarmycket väl. Men man får väl ändå anta att flyginten-siteten kommer att bli avsevärt högre därest manbygger en flygplats!Det görs nu en prövning i omfrågan om , och andra alternativ som detförs en diskussion om. Vi har också haft ute frågan påremiss. Därefter kommer vi att från Näringsdeparte-mentet samla oss till ett förslag. Detta kommer sedanatt i vanlig ordning och på vanligt sätt prövas inomRegeringskansliet, och slutligen av regeringen.Anf. 25 ():Fru talman! Näringsministern säger att det intefinns någon folklig förankring för flygplatsen. Jaghänvisade till den som visadeatt hälften av dem som bor ute i tyckte attdet var ett bra läge. Det kan helt enkelt vara så attpartiet som är mot flygplatsen kanske inte är så starktlängre. Den folkliga opinionen mot flygplatsen är noginte så stark.Luftfartsverket ville undersöka flygplatsens möj-ligheter. Det handlade just om att verket hade klartför sig att den s.k. hindersfriheten förelåg. Annarshade ju inte begärt att få göra utred-ningen! Det är ju verket som har fått avslag av rege-ringen. Det är det här som jag är så intresserad av.Varför gav regeringen avslag? nu är så kompetent - varför fick ver-ket inte göra utredningen? Varför avslog regeringendet? Verket borde ju veta vad det vill utreda om detnu är så kompetent.Jag frågar ånyo om det här med . Kanregeringen köra över , sätta sig över denoch därmed underlåta att göra den här utredningen?Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! Om man nu ska luta sig mot den häropinionsundersökningen som gjordes var det, för attvara korrekt, som tyckte att man kunde ha enflygplats här och som var emot.I den huvudrapport som lämnadeframgår det att man bedömer att det finns tekniskahinder som jag redogjorde för. Sedan har begärt att regeringen ska besluta att man fårfortsätta att utreda detta. Vi har sammanvägt egna tekniska bedömningar, frågan omLida samt att vi vet att det finns ett starkt folkligtmotstånd och sagt att det inte är nödvändigt att göradetta, eftersom vi nu känner till många andra möjligaområden.Anf. 27 ():Fru talman! Jag hör näringsministerns svar. Vi hartydligen tagit del av två olika opinionsundersökning-ar. De är ju positiva båda två.Jag vill tacka än en gång för svaret. Vi har interiktigt samma uppfattning här. Jag ska gå tillbaka tillLuftfartsverket för att ånyo kolla deras uppfattningoch också titta på vad som står i . Jagavslutar med att ge näringsministern ett litet anföran-de som jag har hållit om flygets framtid.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Jag tackar för detta anförande. Jaghoppas att det kommer att förstärka min kompetens.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1999/2000:312 omStockholmsregionens straffbeskattningAnf. 29 Statsrådet ():Fru talman! har frågat fi-nansministern vilka åtgärder han avser att vidta för attdet statliga utjämningssystemet inte ska missgynnaStockholmsregionen.Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jagsom ska svara på interpellationen.I januari 1996 infördes det nuvarande utjämnings-systemet. Utjämningssystemet består av inkomstut-jämning, kostnadsutjämning och införanderegler.Utjämningssystemet är ett av de viktigaste instru-menten som staten har till sitt förfogande för att om-fördela resurser mellan olika delar av landet. Kom-muner och landsting med relativt sett goda förutsätt-ningar i olika avseenden betalar en utjämningsavgifttill staten, och kommuner och landsting med sämreförutsättningar erhåller ett utjämningsbidrag. Till-sammans med de generella statsbidragen syftar ut-jämningssystemet till att garantera att alla kommuneroch landsting får goda och likvärdiga ekonomiskaförutsättningar att oavsett skattekraft och strukturellaförhållanden bedriva lagstadgad verksam-het som skola, äldreomsorg, sjukvård osv. Inkom-stutjämningen utjämnar till mycket stor del skillnadermellan kommunernas respektive landstingens skatte-underlag och är en garanti för att alla kommuner ochlandsting får del av den samhällsekonomiska utveck-lingen.Fr.o.m. genomförs vissa förändringar ikommunernas och landstingens kostnadsutjämning.För vissa kommuner och landsting innebär dessaförändringar ett sämre utfall än i tidigare kostnadsut-jämning. För att kommunerna och landstingen ska fårimliga förutsättningar att anpassa sin verksamhet ochekonomi till de minskade resurserna erhåller dessaunder en övergångsperiod s.k. införandetillägg. Dessainförandetillägg är till fördel för bl.a. länslandsting och för vissa kommuner i län.Margareta skriver att länslandsting ska betala i bidrag närförändringarna är genomförda . I propositionFörändringar i utjämningssystemet för kommuneroch landsting (1998/99:89) bedömde regeringen attett antal frågor bör bli föremål för fortsatt uppfölj-ning. En av dessa är frågan om alternativa lösningarefter införandeperiodens slut, dvs. Detär emellertid för tidigt att redan nu säga något om huren sådan lösning bör se ut. Därför är det inte möjligtatt redan nu ange hur mycket lands-ting kommer betala i utjämningssystemet efter år2004.Regeringen har tillsatt en delegation(Fi 1999:11) med uppgift att göra en fortsatt uppfölj-ning av utjämningssystemet och att kontinuerligtutvärdera de enskilda delarnas träffsäkerhet samtlämna förslag till förändringar av olika faktorer ikostnadsutjämningen. Om delegationen finner att detfinns storstadsspecifika faktorer som bör beaktas ikostnadsutjämningen utgår jag från att delegationenkommer att föreslå sådana förändringar. Senast den30 november ska delegationen till regeringen lämnasina förslag till förändringar i utjämningssystemet.Regeringen har dessutom tillsatt en expertgrupp(Fi 1999:10) med uppgift att utreda möjligheten attförenkla utjämningssystemet och göra det mer stabilt.Även expertgruppen ska redovisa sitt uppdrag tillregeringen senast den 30 november.I februari överlämnade delegationen en delrapporttill regeringen där man bl.a. föreslår vissa ändringar iinkomstutjämningen i syfte att eliminera de negativamarginaleffekterna. Förslaget till vissa ändringar iinkomstutjämningen innebär att alla kommunerkommer att ha en reell möjlighet att påverka sinaskatteinkomster och att alla kommuner får behållaåtminstone av en ökning i skatteunderlaget dåinvånarnas genomsnittliga inkomster ökar. Förslagetär ute på remiss och regeringen avseratt återkomma med förslag till senare undervåren.För att i övrigt svara på frå-ga avser jag inte att föregå delegationens och expert-gruppens arbeten utan avvaktar till dess att dessaredovisat sina slutsatser och förslag.Anf. 30 ():Fru talman! Jag ska be att få tacka statsrådet för svaret. Tyvärr kan jag inte se att det svar somstatsrådet har gett svarar på frågan.Statsrådet säger att utjämningssystemetska vara ett av de viktigaste instrumenten som statenhar till sitt förfogande för att omfördela resurser mel-lan olika delar av landet. Min fråga är: Överensstäm-mer verkligen utjämningssystemet med grundlagen?Är det verkligen rätt att kommunernas skattepengarska gå till andra kommuner? Enligt gammal svensktradition har kommunerna rätt att beskatta sina invå-nare för de gemensamma kommunala angelägenhe-terna, men här handlar det om skattepengar som gårutanför de gemensamma kommunala angelägenheter-na.Vidare talar statsrådet om förändringar iinkomstutjämningsförslaget som inte ska missgynnaStockholmsregionen. Systemet blir inte mindre felak-tigt för att förändringar genomförs, eftersom helasystemet i grunden är felaktigt. Det går att göra för-ändringar och korrigeringar, men det grundläggandefelet åtgärdas fortfarande inte.Jag kan också konstatera att statsrådet intenärmare vill svara på vilka åtgärder han och den övri-ga regeringen avser att vidta för att Stockholmsregio-nen inte ska drabbas ytterligare av skatteutjämningen.Jag kan bara konstatera att under den korta tid jag harvarit i , , har jag lärt mig attdetta är ett standardsvar från regeringens företrädare.Man hänvisar till pågående utredningar och vill inteföregå det förslag som utredningen ska presentera. Påså sätt går det att förhala obehagliga frågor genom atthela tiden hänvisa till pågående utredningar. Minfråga kvarstår fortfarande.Jag kan bara konstatera att invånarna i drabbas extra hårt. Invånarna i betalar ensamma hela utjäm-ningssystemets uppbyggnad. Det är faktiskt ingetannat landstings invånare som bidrar till systemet.Kan det verkligen vara rättvist?År 1999 betalade invånarna i länslandsting 1,4 miljarder till systemet. kommerStockholms läns invånare att betala tillsystemet. Är det rätt? Det är faktiskt de enskilda indi-viderna som ytterst betalar.Till detta kan läggas att det är inte bara högin-komsttagarna som betalar utan också mellan- ochlåginkomsttagare - ja, alla - bara därför att man råkarbo i en region där det finns tillväxt. Är detta verkligenvad Socialdemokraterna vill?När det gäller hur drabbas ärdet inte bara fråga om utan det är ocksåfråga om elva kommuner. Min kommun är en av dekommuner som drabbas, stad.Återigen kan jag konstatera att kommunalskattenär kännbar. Den är kännbar för alla invånare. Det kanväl inte vara riktigt att de boende i skabetala till andra boende runtom i . Dessutom:Det är i som tillväxten sker.Samtidigt behövs här mer hus, mer kommunika-tionsmedel, mer dagis, mer skola och mer barnom-sorg. Men en stor del av de skatteintäkter som Stock-holm får transfereras alltså vidare till andra regioner.Anf. 31 ():Fru talman! Statsrådet har tidigare åtskil-liga gånger fått sådana här frågor om detta systemoch det är inte så konstigt eftersom systemet är kons-tigt. Det är så konstigt att det väl knappast finns nå-gon som riktigt begriper hela systemet.I samband med en fråga här i erkändehuvudsekreteraren att han inte riktigt kunde över-blicka hela systemet och det är väl riktigt. Över allapartigränser kan man väl vara överens om att någotslags system för att omfördela mellan kommuner somhar olika möjligheter bör finnas men det måste ocksåfinnas en rättvisa i det hela.Att omfördela är en sak men när man samtidigtbörjar bedriva regionalpolitik med systemet blir detännu konstigare. Jag vet att statsrådet tidigare här ikammaren har tillbakavisat olika ledamöters miss-tanke om att man manipulerar med systemet ochanvänder det av partitaktiska skäl. Det är inte såkonstigt att man gör det. Enligt som ges ut , Så kostar det i din kommun,kan man se att kommunerna i harungefär hälften så mycket att röra sig med per invåna-re och år jämfört med andra delar av landet.Hur kan det då komma sig? Är det rättvist? Det gäller alltså efter skatteutjämning, medskatteintäkter osv. På något sätt talar verkligheten försig själv.Statsrådet har avvisat att det här systemet skullevara skadligt och påstått att det inte finns någrakommunalråd som agerar efter systemet därför att dekänner ett ansvar. Det gör de säkert. Men titta på vadsom händer i vad gäller bostadsbyg-gandet. Det finns ju kommuner som minskar sittinvånarantal och som definitivt inte bygger mer. Dekänner att de förlorar på varje bostad som byggs. Detgår inte att ha ett sådant system.Landshövding har varit ute och frå-gat de olika kommunerna. Alla kommuner har sagt attsystemet motverkar utvecklingen i Stockholmsområ-det. Detta är en viktig faktor i sammanhanget. Det härstryper tillväxten. I vissa kommuner skapar detta påsikt t.o.m. sociala öar som ingen av oss, antar jag, villha. Det finns kommuner dit bara väldigt rika kanflytta så småningom.Pomperipossaeffekterna har tillbakavisats mentydligen har man i regeringen nu förstått att det inte äralldeles riktigt att de inte finns. Därför kommer mannu och föreslår en ändring av utjämningsgraden.I har vi gjort en teoretisk uträk-ning. Vad händer om man får en skatteökning påungefär i och det inte sker någraandra ändringar i landet? Vad händer då? Ja, regionenborde då få en ökning med iskatteintäkter men i realiteten får man en minskningmed . Effekten av inkomstutjäm-ningen är således en minskning med 732 miljonerkronor. Det finns alltså mycket klart en Pomperipos-saeffekt.Är det inte dags att sluta lappa på det här system-et? Svaret till borde väl egentli-gen handla om att skrota systemet, att sköta inkom-stutjämningen via staten och att göra systemet be-gripligt så att alla förstår det. Då blir det slut på allabeskyllningar om manipulation med systemet. 32 Statsrådet ():Fru talman! Det är riktigt att vi under det senasteåret i denna kammare har haft många debatter om denhär frågan. Jag har väl inte särskilt stora förhoppning-ar om att det här blir den sista debatten.I grunden handlar det om en väldigt tydlig ideolo-gisk skiljelinje. Vår och en tydlig riksdagsmajoritetsutgångspunkt är att alla delar av landet ska ha del avden tillväxt som sker av skatteunderlaget och att alladelar av landet ska ha likvärdiga förutsättningar attklara sina grundläggande åtaganden. Det är funda-mentet bakom utjämningssystemet.Utjämningssystemet handlar inte bara om in-komst- och kostnadsutjämningen. Det ska också ses iperspektivet av de generella statsbidragen. Det är inteså att får betala till resten avlandet och inte får någonting själv. Generella statsbi-drag, tillsammans med inkomst- och kostnadsutjäm-ningen, ger nästan 2 miljarderkronor netto.Här finns tre element som hör samman med var-andra och detta är en följd av den omläggning som vigjorde då vi gick över till påsen -dvs. att vi inte hade specialdestinerade statsbidragutan gav ut statsbidragen generellt till kommuner ochlandsting. För att kunna göra det var vi tvungna attinföra ett utjämningssystem, ett inkomst- och kost-nadsutjämningssystem.Det här har oerhört stor betydelse även inomStockholmsregionen. Om vi inte hade någon inkom-stutjämning skulle ha behövt ta ut en kom-munalskatt på för att kunna upprätthålla enlikvärdig verksamhet som med en kommu-nalskatt på . Där ser vi spänningarna - förhål-landena är så olika och skattekraften är så olika i deolika kommunerna och landstingen. För att det inteska bli alldeles orimliga förutsättningar när det gällermöjligheterna att bedriva lagstadgad verk-samhet är det nödvändigt med ett inkomst- och kost-nadsutjämningssystem.Sedan ska jag villigt tillstå - det har jag för övrigtgjort i debatten - att inget system avdet här slaget kan bli så perfekt att alla blir nöjda. Detkrävs ständigt omprövningar och diskussioner om deolika faktorerna är rätt avvägda och om de återspeglaren rättvisa. Uppdraget för Utjämningsdelegationenoch den tillsatta expertgruppen är just att se om vi kanskapa ett mer och överskådligt system, ettsystem som kanske uppnår en ännu högre grad avrättvisa än det nuvarande.Sedan vill jag bestämt tillbakavisa detta medPomperipossaeffekt. Redan när vi lade propositionenpå bord uttalade jag - jag gjorde det iriksdagsdebatten - att det finns en skönhetsfläck isystemet, en skönhetsfläck som innebär att vissakommuner med mycket hög skattekraft och skattetill-växt och en låg skatt kan få en något mindre tillväxtav sitt skatteunderlag än genomsnittet i landet. Det ärden skönhetsfläcken som vi nu rättar till.Ingen kommun har drabbats av en renodlad Pom-peripossaeffekt i det avseendet att inkomsterna frånett år till ett annat har minskat till följd av ett ökatantal skattebetalare. Den skevheten i systemet ska vialltså rätta till.Sedan är det inte så, , att detsystem som vi nu har är grundlagsstridigt. Det ärprövat av Lagrådet, av finansutskottet och av konsti-tutionsutskottet. En bred majoritet här i harställt sig bakom systemet och det finns en bred upp-slutning även i Kommun- och Landstingssverigebakom inkomst- och kostnadsutjämningssystemet.Anf. 33 ():Fru talman! Huruvida förslaget, , är grundlagsvidrigt eller ej finns det anmälningarom från såväl som enskilda skat-teexperter och lagexperter. När det gäller enighetenom huruvida systemet är bra eller ej finns det ocksåtunga remissinstanser som lagt in sitt veto, bl.a.Kommunförbundet och - kanskeinte veto, men man har klagat. Vad man har lyft framär att de kommuner som har tillväxt faktiskt inte fårbehålla ens en sådan del av tillväxten som ligger inivå med vad genomsnittet för landet är, utan futtiga5 %.Jag har hört statsrådet tala om att den so-cialdemokratiska ideologin innebär att olika delar avlandet ska ha likvärdiga villkor osv. Men jag har intehört statsrådet en enda gång uttala sig om attdelar av landet faktiskt består av individer som ärolika. Det som är orimligt i systemet är att en stormängd människor bidrar till att betala en extra skatte-börda till förmån för andra människor, bosatta i andradelar av landet.Låt oss ta det här med tillväxt. vardet stor tillväxt i . Det fannsingenting av inkomstfördelning osv. Men tillväxten iStockholm gjorde att hela hade en tillväxt.Låt det bli så i stället så att resten av Sve-rige också får en tillväxt, inte genom egendomligatransfereringar som lägger stopp på tillväxten där denfinns utan som faktiskt stimulerar en tillväxt över helalandet. Som det är nu kan inte Stockholmsregionenklara av en ökad tillväxt. Den skattekraft som tillförsförs bort. Man har inte möjlighet att bygga till ochexpandera, just det som handlar om den kommunalamöjligheten.Statsrådet tog upp som ett ex-empel för att visa hur fel systemet skulle slå. Menbotkyrkabor drabbas av det skatteutjämningsbidragsom betalar. betalarockså ett skattebidrag, och det drabbar boende i deelva kommuner i som bidrar till sys-temet men också boende i övriga kommuner i Stock-holms läns landsting.Återigen: Det är den enskilda individen somkommer i kläm, oavsett om individen har låg inkomsteller ej. Det här kan inte vara rimligt.Ge kommunerna möjlighet att faktiskt tillgodosesina medborgares behov och önskemål. Bifall tillWestmans förslag om att skrota systemet.Anf. 34 ():Fru talman! Ja, började med attsäga att det egentligen är ideologin som skiljer oss åt.Denna skillnad skulle bestå i att vi har olika uppfatt-ningar om att hela landet ska leva. Jag tror inte att detär på det sättet. Jag tror att vi båda tycker att alladelar i landet ska leva. Men att det ska vara någorlun-da rättvist och att det ska vara någorlunda likvärdigavillkor borde vi vara överens om, tycker jag.När man tittar på Svenska Kommunförbundets ut-redning som ges ut - Så kostar det i dinkommun - kan man se att villkoren är väldigt olika.Någon anledning måste det ju finnas. Att det skullevara rättvist, att det är dubbelt så dyrt att bo i Norr-land som i har jag svårt att förstå. Såmycket dyrare är det inte, så mycket färre åldringarhar vi inte, så mycket färre elever har vi inte, såmycket dyrare är det inte med skolskjutsar, så mycketdyrare är det inte med uppvärmningen, utan det måstebero på någonting annat, t.ex. att man är olika kost-nadseffektiv. Det finns kommuner som sagt: Sänkskatten. Och det har bidragit till att man fått högreskattekraft.Lars-Erik säger att det var en mindreskönhetsfläck, det finns ingen Pomperipossaeffekt.Jag försökte visa ett exempel på att teori håller om det är en tillväxt i landet, för dåblir det olika effekter. Men även om jag helt ochhållet skulle hålla med om att det var så, måste jagsäga att det blir så att några kommuner får en betyd-ligt mindre procentsats än andra, men kostnadsök-ningen blir likadan.Om förslaget är grundlagsstridigt tycker jag kandiskuteras. Det är en fråga för domstol i dagens läge.Vissa kommuner har stämt staten på grund av detta.Vi tycker att det egentligen är synd att det inte finnsnågon författningsdomstol, för nu bedömer regering-en själv om det är riktigt eller inte.Skrota systemet! 35 Statsrådet ():Fru talman! hörde jag från islutet de förlösande orden: Skrota systemet. Det sadeMargareta också. Här är den ideologiskaskiljelinjen. Vad ni säger i praktiken är att de kom-muner som har höginkomsttagare, som har en väldigthög skattekraft ska få klara sig på egen hand och intevara med och bära finansieringen, vara med och svaraför att hela landet ska ha möjligheter till en likvärdigutveckling. Det är vad ni säger. Ni säger att Danderydska kunna ha en kommunalskatt på för att kun-na upprätthålla samma kommunala service för vilkendet i ett sådant system som ni förespråkar skulle be-hövas en kommunalskatt i på . Utjäm-ningssystemet verkar ju så att kommunerna kan be-driva verksamheten utifrån ungefär likvärdiga förut-sättningar.Jag måste än en gång konstatera att jag är gladöver att det finns en bred parlamentarisk majoritet fördet nuvarande inkomstutjämningssystemet och attKommunförbundet i sitt remissvar på det förslag somvi sedan lade på bord också tillstyrkteförslaget. Det var en bred parlamentarisk majoritetdär även ingick. Landstingsförbundethade en något annorlunda uppfattning när det gällerinkomstutjämning, men i huvudsak tillstyrkte manförslaget.Jag sade i mitt tidigare inlägg att man ska ha per-spektiv på detta. Man ska se utjämningssystemet iperspektivet av de generella statsbidragen. får netto nästan 2 miljarder kronorom man räknar in de generella statsbidragen och tarhänsyn till inkomst- och kostnadsutjämningen.Detta är säkerligen inte den sista debatt som vi harom det här systemet, men det skiljer sig avsevärtmellan inställning och övriga partiersinställning till förutsättningarna att bedriva en likvär-dig service över landet.Henrik tar upp skillnader i standardmellan olika kommuner och gör iakttagelsen att omman tittar på beräkningar ger detnågot högre kostnader för verksamheten, och möjli-gen något högre standard på verksamheten, i de norradelarna av . Men det ska också ställas i rela-tion till ett ökat skatteuttag.