prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Det produ-ceras också lika mycket mjölk som vi har möjlighetatt producera med tanke på att EU sätter ett tak förhur mycket mjölk som vi får producera. Vi har ocksåsamma antal köttdjur som vi har haft och somvi har bidragsrätt till. Det produceras alltså likamycket mat i och odlas lika mycket som förett antal år sedan. Därom är alla - LRF, bondeorgani-sationerna och alla andra som kan räkna - helt över-ens.Det som sker är att en hel del bönder slutar medsin verksamhet. Men här finns ytterligare en myt. Jagska göra ett utdrag ur en artikel där det står:"EU:s jordbrukspolitik måste ocksåinriktas på att stödja miljövänligt, ekologiskt hållbartjordbruk. Det görs bäst av småskaliga jordbruk, somockså bär vårt kulturhistoriska arv som är typiskt förEuropa. "Också det här är en myt. I verkligheten är medela-realen för ett konventionellt lantbruk i i dag33 hektar. Medelarealen för ett ekologiskt lantbruk iSverige är . Ni som följer med kankonstatera att det blir alltfler och allt större lantbruksom ställer om till ekologisk drift.I samtal med de ekologiska lantbrukarna har jagoch en ytterligare medarbetare fått uppgift om tremjölkgårdar med mer än 300 mjölkkor. Något somockså är slående och mycket intressant är att medel-åldern på de ekologiska lantbrukarna är betydligtlägre än på de konventionella lantbrukarna.Det är också intressant att kunna konstatera attmånga av de ungdomar som vill starta lantbruk inteklarar att köpa gårdarna som är eller mind-re, eftersom det inte går att få lönsamhet på dem.Då skulle jag vilja fråga er som absolut vill att desmå lantbruken, och mindre, ska vara kvar:Hur ska vi göra det? Ska vi förbjuda dem att säljasina lantbruk till dem som vill få lite större enheter,t.ex. ekologiska lantbrukare, för att få en lönsamhet ilantbruket? Vilka tvångs- och styrmedel vill ni ha föratt lantbruket inte ska kunna öka sin areal lite grannför att få en lönsamhet? Det gäller både konventio-nellt och ekologiskt lantbruk.Från sida vill vi naturligtvis värna desmå lantbruken, men till skillnad från vad som står iden artikel som var underskriven av några kristdemo-krater vet vi att det utgår stöd till ekologiskt lantbruk.Vi vet också att den här grenen av näringen haren bättre lönsamhet än det konventionella.Lantbrukaren ställde om, han sadeatt det var enbart ekonomiska skäl som gjorde att hanställde om. Om det var så får stå för honom. Men hankunde klart visa att det är lönsammare att odlaekologiskt, dels därför att man slipper bekämpnings-medels- och handelsgödselsavgifter, dels därför attdet finns ett stöd till det. Jag skulle önska att de mytersom sprids försvann. Jag vet inte hur man gör, vi hördem gång på gång, åter och återigen.En annan diskussion som jag tycker är intressantär den som handlar om den s.k. ryggsäcken. FrånMiljöpartiets sida har vi varit mycket skeptiska till attåterföra handelsgödsels- och bekämpningsmedelsav-gifter till lantbruket. Men när vi tittar på servi att det faktiskt finns vissa fördelar. har en bekämpningsmedelsskatt som är tio gångerhögre än den svenska. I har vi ungefär 7 krper hektar dos. I är skatten per hektardos. Det återförs till lantbruket. Det har fått till effekti att det dels har kommit loss en förfärligtmassa pengar till forskning om ekologiskt lantbruk,dels har det inneburit en samsyn i omatt man ska se till att producera för den framtidamarknaden, den som efterfrågar ekologiska livsmedelsom man kan få lite bättre betalt för. sägerDanmark att en av de stora exportmarknaderna förden här satsningen är Sverige.Naturligtvis är det intressant om vi i kangå en liknande väg, att se på den danska modellen,kanske göra som i och höja bekämpnings-medelsskatterna och återföra pengarna till lantbruket.Exakt hur återföringen ska ske tittar vi som sagt nu påtillsammans med regeringen. Från sidaser vi faktiskt vissa fördelar med det danska systemet.I det fallet får jag säga att det nya sättet att tänkakanske är riktigare än det tidigare.Jag hoppas att jag därmed har klargjort vår upp-fattning när det gäller den frågan.Vad gör vi för satsningar i budgeten? Det finns endel satsningar som jag tycker är intressanta att kom-mentera.Jag har tidigare talat om biotopskyddet och ocksåhaft en debatt med miljöministern. Jag anser att det ärviktigt att kunna spara små biotoper i skogen därföratt det ofta är där många av de hotade arterna finns.Men det är också viktigt att biotoperna inte blir försmå, och det är viktigt att det finns korridorer mellande små pärlorna så att arter kan sprida sig och att arterinte blir genetiskt isolerade.Vi satsar rejält på forskning om ekologiskt lant-bruk i budgeten. Det är inte alls så som det påstås, attdet inte finns en satsning på konventionellt lantbruk.Det har ju funnits under alla år - stora summor, mil-jarder. Här är det första gången det verkligen kommertill lite mer satsning på ekologiskt lantbruk. Danmarkanslår ungefär 300 miljoner, och vi anslår 28 - skill-naden är naturligtvis stor. Men vi hoppas från Miljö-partiet att få upp det så småningom.Av pengarna till forskning om ekologiskt lantbruköronmärks 5 miljoner för CUL, som betyder Centrumför uthålligt lantbruk. Vi menar att här sker spets-forskning som är mycket intressant.Vi gör också en extra satsning på Artdatabanken ibudgeten. Det är inte mycket pengar, men för denverksamheten är det ett stort tilläggsbelopp, 5 miljo-ner extra . Artdatabanken finns som en egenenhet inom SLU. Vi skulle önska att Artdatabankenockså hade en professur. Det vore självklart i ett landsom säger sig vilka skapa ett ekologiskt hållbart sam-hälle att ha en professur i biologisk mångfald. Före-ståndaren för Artdatabanken borde självklart ha pro-fessorstitel. är det så att det bestäms av SLU:sstyrelse. Ni som sitter i tycker jag skata till er det här. Det var några generaldirektörer somför uppvaktade regeringen för att få tillstånd en professur för , som dethandlade om, men fick då veta att det är SLU sombestämmer. Man kan kanske säga att Artdatabankenär en främmande fågel i SLU:s verksamhet. tillförvi alltså 5 miljoner extra.Vad Artdatabanken gör är att tillhandahålla in-formation om hur den biologiska mångfalden mår ilandet. Men man har också till uppgift att samarbetainternationellt runt artbevarandet med motsvarandeorganisationer och myndigheter i andra länder. För ska klara det här krävs en rejäl specialistkompe-tens. Inför den konferens som hålls kan jagsäga att förra årets konferens tog upp den biologiskamångfalden i havet. Där kan vi se att det finns bristeri kunskap . Vi hade en debatt här i kammaren förnågra veckor sedan om . Vi hörde miljömi-nistern säga att hade det som sker i i dagskett på land hade vi vidtagit åtgärder. Det är svårt attse vad som sker under havsytan. Det är också svårt attfå kunskap exakt om vad som händer med arter. Härkrävs alltså specialistkompetens för att kunna bevaraden biologiska mångfalden.I det hela vill jag säga att det här är en bra budget.Det som kommer i vårbudgeten kommer förhopp-ningsvis att innebära att ryggsäcksdiskussionen -ryggsäcken är egentligen det enda som har diskuteratsi jordbruksdebatter jag har suttit i riks-dagen - därmed kan vara slut. Det ska bli intressantatt höra vad debatten kommer att handla om då.Anf. 65 () replik:Fru talman! Som svar på frågaom vad bl.a. jag vill göra för att stödja den småskali-ga produktionen skulle jag vilja säga så här:1. De delar som redan har plockats bort vad gällerryggsäcken, nämligen eldningsoljor och elskat-ten, borde ha kunnat komma till de mindre tilldel. Men såg till att den tusen-lapp som man måste upp till för att få tillbakanågonting över huvud taget inte kommer. Vilkaär det som drabbas? Jo, , de små.3. Det gäller att se till att vi skapar förutsättningarför att utnyttja hela den framförhandlade ramenvad gäller lantbruksförordningen. Där utnyttjar vii dag inte . Det ärmycket pengar, vilka i huvudsak skulle ha gåtttill de små.4. Jag hoppas att den utredning som sitter vadgäller jordförvärvslagstiftningen och annatkommer fram till några bra förslag så att GudrunLindvall och jag kan se till att vi får fler männi-skor som bor på svensk landsbygd.När det gäller produktionen påstår jag fortfarandeatt har fel. Produktionen faller iSverige så att svenska konsumenter inte kan fåsvenska livsmedel, om man så vill ha. Den faller vadgäller svin och kött och är på väg att falla vad gällerägg också.Anf. 66 () re-plik:Fru talman! Den statistik som finns talar sitt enty-diga språk. Det finns alltid ett upp och ned när detgäller svinproduktionen, och jag tänka mig att svin-produktionen kommer att gå upp rejält nu när antagli-gen viljan att köpa nötkött kommer att minska.Som vet är inte svinproduktio-nen lika kontrollerad som mycket annat inom EU. Viproducerar på så många hektar vi får, vi producerar såmycket mjölk vi får, vi utnyttjar djurbidraget precisfullt ut.Vad kan vi göra för de små bönderna? Det somkrävs för att vi ska kunna behålla alla svenska bönderär att säga att den storlek som finns på svenska gårdari dag ska vara likadan , prompt och punktoch slut. Men så kan man inte hantera verkligheten,. Man måste acceptera att det kom-mer ungdomar för vilka det faktiskt helt enkelt integår att bedriva en verksamhet om man ska köpa lossen liten gård . Det blir för dyrt i pris närman köper den. Man måste alltså ha större enheter.Jag vet inte om ni vill reglera priset på lantbruk-segendomar. Det är väl möjligt. Från min sida kännsdet ganska märkligt i den ekonomi vi har.Vi lyfter av ryggsäcken! Det visade sig när detgäller el och eldningsolja att administrationen skulleäta upp allt det här om vi skulle gå ned på så smånivåer. Vi har verkligen försökt utnyttja den framför-handlade ramen och lägga fram ett miljöprogram därdetta gjordes. Vi lärde oss nämligen av det som s ochc gjorde när de blåste upp siffrorna för att de troddeatt det skulle ge oss större bidrag . Detgjorde i stället att EU sänkte miljöstöden till Sverige.Där kämpade vi verkligen och såg till att vi lärde ossav den läxan. Vi får se vad jordförvärvslagen kommermed.Men försök inte låtsas som att verkligheten är nå-gon annan än den är, ! Det finnsmånga unga lantbrukare som satsar stort . Mendet är klart - många av dem satsar ekologiskt därföratt de ser att det är där det finns en potential för fram-tiden.Anf. 67 () replik:Fru talman! Jag har absolut ingenting emot attbönder satsar på ekologisk produktion. Jag nämndedet t.o.m. i mitt anförande, så jag tycker att GudrunLindvall kan vara lite måttfull när hon angriper mig idebatten.Låt oss återgå till sakfrågan. är detGudrun som har makten i sin hand när detgäller instrumentet att få fler aktiva jordbruksföreta-gare - om det nu är ett mål. För mig är det ett måleftersom jordbruksföretaget är den stora motorn påsvensk landsbygd. Det är det som ser till att myckenannan service hålls i gång på den svenska landsbyg-den - service som människor som bara bor på lands-bygden är beroende av. Jordbruksföretaget ser till attdet är ljust i stugorna och att det är vackert för denturist som kommer - för den som kommer ut från ettstörre samhälle för att bara titta på naturen eller tu-rista i vårt land. Det är den svenska bonden som skö-ter detta, och de instrument som den svenska bondenbehöver för att kunna göra det sitter till en del GudrunLindvall på.Anf. 68 () re-plik:Fru talman! Ja, och jag tycker att majoritetenverkligen tar de här problemen på allvar. Vi försökernu hitta ett sätt för att återföra det som ni kallar förryggsäcken. kanske skulle vilja ha ettmer socialistiskt där marken ägs av staten.Jag vet inte, men det tror jag i och för sig inte. Men vihar i alla fall en marknadsekonomi, som innebär attdet är väldigt svårt att dels sätta ett pris när en privatmänniska ska sälja sin egendom, dels bestämma exaktvem han ska sälja den till om det nu är så att den säljstill en lantbrukare.I dag ser vi att det sker en sammanslagning, vilketjag beklagar. Men jag har än så länge inte hört vilkentyp av styrmedel ni vill ha för att det inte ska ske.Förutsättningarna ska finnas där, men hur vill ni be-gränsa möjligheterna att sälja sin jordbruksegendom?Det är ju det som det handlar om.Anf. 69 () replik:Fru talman! Det som säger är attslå in öppna dörrar. Vi vet mycket väl att det i stortsett odlas lika mycket trots att man lägger ned.Det är i stort sett samma mjölkmängd som vägs inoch lika mycket kött - om än med bara 80-procentigsjälvförsörjningsgrad. Det kan ju ibland vara ett pro-blem om vi nu vill exportera högkvalitetskött ut iEuropa med goda konkurrensvillkor.Men det finns någonting som jag tycker att Gud-run glömmer bort: När man lägger ned går-dar så minskar befolkningen på landsbygden även omproduktionen kan upprätthållas. Det gäller framförallt om man kommer ut i den verkliga glesbygden.När man kommer dit så handlar det inte om att lyckasmed att skaffa sig - det är många gångeromöjligt. Det kanske inte ens finns, och det kanskeinte skulle vara så dyrt som angernär man kommer till de här trakterna.Det är flykten från landsbygden som är problemetom vi nu vill att hela ska leva. Då krävs detatt man satsar på kombinationsmöjligheter. Regering-en missade, kanske med stöd av ochMiljöpartiet, i detlandsbygdstöd som skulle kunna användas för attstödja och hjälpa yngre bönder inte minst när dekommer ut i glesbygden. Det är detta som är bekym-ret. Vad har för lösning på problemen förden verkliga glesbygden? Det gäller småbönderna därsom inte kan skaffa de arealer som tydli-gen tycker är bra.Anf. 70 () re-plik:Fru talman! Vi missade miljöstödet därför att So-cialdemokraterna tillsammans med , närCentern var drivande, hade blåst upp vissa stöd tillsådana nivåer att man insåg att de inte skulle använ-das. Jag vet inte om det var ett tricks för att det skullese snyggt ut i budgeten om det inte kostade någon-ting. Men det var den politiken som lade grunden föratt vi missade en del av stöden. Det kunde tyvärrvarken eller göra såmycket åt. Vad vi kunde göra någonting åt var att setill att skapa ett nytt miljöprogram som inte innehöllluft, och vi har ansträngt oss rejält för att göra det.Vi har också sagt att vi ska se till att försöka ökamiljöstödet och att försöka få ökat stöd allteftersomeftersom det finns länder som inte utnyttjar sina mil-jöstöd. EU har sagt att det finns en möjlighet till det.Den här majoriteten har alltså fört en helt annan poli-tik än den tidigare majoriteten.Jag är också ute mycket. Jag bor dessutom i någotsom man kan säga har samma tendenser som när manslår ihop lantbruk. Det som brukar ske är att mansäljer husen till permanentboende. Jag var ute härom-dagen i vad man får kalla för relativ glesbygd, uppe iBergslagen. Det var likadant där. De hus som fannsrestaurerar man, och där flyttar det in permanentfolk,som i och för sig inte arbetar i lantbruket men somvill bo så här. Det är naturligtvis oerhört bra ochoerhört tacknämligt.Från sida anser vi att vi måste föraen politik som gynnar de små lantbruken. Det är vik-tigt, men vill vi inte ha tvångslagstiftningsom inte gör det möjligt för unga människor att kan-ske få en enhet som de kan leva på. Trots allt är det juså att om vi ska ha kvar ett lantbruk så måste ungamänniskor ges de förutsättningar som behövs för attde ska kunna stå på säkra ben i lantbruket.Jag är mycket glad åt att många unga människorsatsar . Jag tycker också att det är mycket bra atttvå eller tre jordbruksföretag går ihop och bildar ettaktiebolag, vilket många gör . Det innebär att deti statistiken försvinner lantbrukare, men att de defacto finns kvar. Det är mycket bättre - man får enbättre arbetssituation.Anf. 71 () replik:Fru talman! uttrycker sin storatillfredsställelse över de stora satsningarna på ekolo-gisk odling och det stöd som där ges. Jag är medvetenom att detta stöd är viktigt. Vi moderater delar upp-fattningen att vi ska ha mångfald i produktionen. Vivill också medverka till att den ekologiska odlingenfår rimliga chanser att utvecklas. Men vi menar ocksåatt den ska utvecklas på marknadens villkor. Det somvi känner oro för är att om andelen stöd ökar så vä-sentligt som tycks önska så kommerdet att bli så att produktionen ökarmycket och priset på produkterna därmed att falla.Det innebär att det inte går att få en lönsam produk-tion.Mot den bakgrunden ställer jag frågan: Varför villni inte satsa mer på det konventionella jordbruketsmiljösida?Ryggsäcksdebatten kan inte avslutas så länge somdet över huvud taget tas ut avgifter eller skatter somsnedvrider konkurrensen gentemot andra länder.Även om man nu talar om återföring av medel - somvi i kammaren inte vet så mycket om hur det ska ske- är risken uppenbarligen stor och överhängande styr återbetalningen på ett sätt som inte ökarkonkurrensneutraliteten, vilket vi är angelägna omska ske. Som har sagts här i kammaren är detså att om man inte får konkurrensneutralitet också fördet konventionella jordbrukets produktion så blir detsvårt att hålla den uppe. Det blir också svårt att värnaden miljövänliga och högvärdiga produktion somfinns inom det svenska jordbruket.Anf. 72 () re-plik:Fru talman! tog upp någontingmycket intressant. Svenska bönder har alltid sagt ska ställa om i den takt som marknaden efterfrå-gar ekologiska livsmedel. Men det har man inte gjort.Det är därför som man i säger att ären stor potential som exportmarknad. I är detnämligen brist på ekologiska livsmedel.Jag vet inte om hustru kanskehandlar livsmedel, och aldrig går iaffärer. Men gör det , och titta vad det stårpå de produkter som det står KRAV på! De kommerinte alls alltid från . De kommer väldigt oftafrån . Titta på de frysta grönsakerna t.ex.Det finns en enda svensk produkt - potatischips.Annars är de danska jättefina och jättebra. Jag köperdem eftersom de är ekologiska. De är produceradeganska nära. Jag skulle önska att de var svenska, mendet är de inte. Det är det som är problemet.Prova, , att gå ut i affärerna nu in-för jul och fråga efter en Kravskinka. Det har jaggjort . Jag har lärt mig att man får ställa sig ikö , annars får man ingen.Vi som försöker leva miljövänligt kan mångagånger välja bort, men det är lite svårt att välja bortmat.Vi måste se sanningen i vitögat. Det finns för liteekologiskt producerade livsmedel i . Det finnsinga problem med avsättningen. Vi som vill ha dettaundrar när det kommer ett ekologiskt . Än sålänge finns det inte, eftersom det finns för lite mjölk.Mejerierna efterfrågar fortfarande fler producenter.Detta är glädjande.Jag hoppas att alltfler bönder ställer om. Det härinnebär ju också att bönderna, förutom att de får mil-jöstödet, slipper avgifter för handelsgödsel och be-kämpningsmedel som man får ett merpris.Jag vill också upprepa att i har man en tio gånger högre skatt på bekämpningsmedelän . Det har kommit efter den Björkska utred-ningen.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag kan bara konstatera att GudrunLindvall helt och hållet lämnar debatten om det kon-ventionella jordbrukets villkor utanför. Det är litemärkligt med hänsyn till att fortfarandeproduceras på de villkoren i . Jag tycker attdet är lite alarmerande.Som jag sade, är vi för en balanserad utvecklingpå produktionens och marknadens villkor. I den måndet finns brister är det uppenbart att konsumenternasefterfrågan kommer att fyllas.Jag vill varna för en överdriven ensidig stimule-ring av den odlingen. Man får inte glömma bort mil-jön när det gäller det konventionella jordbruket. Detär ju ändå där som vi kan göra de stora miljövinster-na.Jag frågar därför än en gång: Varför är ni inte be-redda att satsa på den sidan?Anf. 74 () re-plik:Fru talman! Det satsas ju 10 miljarder mer än in-nan EU-inträdet. Att säga att det inte satsas är ju litelöjligt. Det handlar naturligtvis om hur mycket pengarvi har i budgeten. Om vi nu återför avgifterna påhandelsgödsel och bekämpningsmedel handlar det om400 miljoner. Det är inte så lite pengar. Sedan måstevi se hur vi ska återföra de här pengarna.Men som sagt, fördubblade sin skatt påbekämpningsmedel 1999. Jag tycker att det är ettganska intressant påpekande. Det finns alltså flerländer som vågar gå före trots att det skulle kunnainnebära att man får en diskussion om att man sned-vrider konkurrensen. Men man återför ju pengarna,vilket innebär att detta är en intressant modell ävenför . Vi kan alltså miljöstyra bättre med skat-ten på handelsgödsel och bekämpningsmedel om viåterför den till lantbruket. Jag hoppas att vi kan hittaen mycket bra modell som också ser till att vi ökarmiljöincitamenten i lantbruket genom den här återfö-ringen.Låt mig säga att det naturligtvis är viktigt att detkonventionella lantbruket ställer om, men jag tror attdet är ganska många konsumenter som med vissförfäran har kunnat konstatera att det svenska lant-bruket har fört oss bakom ljuset när de har använtköttmjöl till kalvar. Sådant ökar inte förtroendet.Anf. 75 ():Fru talman! Först vill jag hälsa miljö- och jord-bruksutskottets ordförande välkommentill sin första jordbruksdebatt. Man kan i och för sigsakna , men jag tycker faktiskt att UlfBjörklund har ungefär samma spederbyxor på sigsom sin företrädare. Där finns en slående likhet.Fru talman! I det här betänkandet, MJU2, be-handlas förslagen i budgetpropositionen för år 2001om anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogs-bruk, fiske med anslutande näringar jämte 75 motion-syrkanden.Riksdagen har fastställt ut-giftsramen för utgiftsområdet till 13 677 000 000kronor. Utgiftsområdet omfattar 35 anslag fördeladepå sju politikområden. Det mest omfattande av dessaär livsmedelspolitiken som i första hand avser jord-bruks- och trädgårdsnäringarna, fiskenäringen samtlivsmedel. Övriga områden är landsbygdspolitik,djurpolitik, samepolitik, skogspolitik, utbildningspo-litik samt forskningspolitik.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslagom medelsanvisningen på anslag m.m. Anslagnamedel för utgiftsområdet ökar därmed med ca 3,94miljarder kronor jämfört med budgetåret 2000.Utgifterna inom utgiftsområdet har ökat kontinu-erligt sedan blev medlem i EU och är nu merän dubbelt så höga som åren före EU-medlemskapet ilöpande priser. Till stor del förklaras detta av att ettantal nya EU-stöd införts . Den till-fälliga nedgången 2000 är följden avden senarelagda utbetalningen av arealstödet inomjordbruket.Ungefär 62 % av utgifterna finansieras från EU:sbudget. Merparten av EU:s stöd avser obligatoriskaåtgärder såsom arealersättningar, djurbidrag, inter-vention och exportbidrag. Därtill kommer delfinansi-eringsstöd och ersättningar som förutsätter nationellmedfinansiering. Till dessa hör det nya landsbygds-programmet och den nya strukturplanen för fiskenä-ringen i Sverige.Utskottet har i enighet ställt sig bakom två motio-ner som föreslår att regeringen får disponera anslaget43:7 Räntekostnader för förskotterade arealersätt-ningar m.m. för att möjliggöra en kompensation förden senarelagda utbetalningen av arealersättningen.Med anledning av tre motioner föreslår utskottetatt bidrag till jordbrukets rationalisering inte börbegränsas till enbart tidigare beslutade åtgärder utanäven får användas till nya omarronderingsprojekt.Vidare föreslår utskottet med anledning av tvåmotioner att regeringen, mot bakgrund av en aviseradinformationssatsning om samerna som ursprungsfolki och om samisk kultur, åter-kommer till med en redogörelse för sats-ningens närmare utformning och med förslag omfinansiering.Övriga motioner avstyrks. Det finns elva reserva-tioner i betänkandet, och jag yrkar nu avslag på samt-liga.