prot · GO0942 · 2000-12-07 00:00:00 — Jag ska bemöta några av dem lite senare.När det gäller prioriteringarna för innebärregeringens förslag bl.a. att fåranvändas för att förstärka åtgärderna för bekämpningoch kontroll av smittsamma djursjukdomar.Statens veterinärmedicinska anstalt, , fårsammanlagt för forskning ochvetenskapligt utvecklingsarbete kring frågor av bety-delse för en omställning av jordbruket mot mer eko-logisk produktion.5 miljoner kronor avsätts för inrättande av enträdgårdsnäringsfond till stöd för näringen t.ex. närdet gäller forsknings- och utvecklingsverksamhet.Den viktigaste prioriteringen för är rege-ringens förslag på under treår för forskning om ekologisk produktion. Den tidiga-re målsättningen om att av de odlade arealenska vara ekologisk har vi uppnått. besluta-de med anledning av regeringens skrivelseEn hållbar utveckling att ska av denodlade arealen och av animalieproduktionen,dvs. mjölkkor, slaktdjur, nöt och lamm, vara ekolo-gisk. Detta är en viktig och rejäl satsning.Försäljningen av ekologiska produkter i Sverigeoch andra EU-länder förväntas öka med 20-40 %under de kommande åren. Försäljningen kan dock bliavsevärt högre beroende på hur mycket den ekologis-ka produktionen ökar och de relativa priserna sjunker.Detta framgår av en ny rapport från Retail Intelligen-ce som är ett av ledande marknadsanalysfö-retag. kommer konsumenterna i allt störreutsträckning att efterfråga livsmedel utan konstgjordatillsatser som är producerade utan genmodifiering ochmed hänsyn till miljö och djuretik.Livsmedelsskandaler, som exempelvis galna ko-sjukan, kommer att ge extra skjuts åt försäljningen avekologiska produkter. I analysen framgår att försälj-ningen av ekologiskt kött och charkprodukter för-väntas öka kraftigt. gör ju här en annanstorsatsning på ekologiskt griskött för att behålla sinplats som ett av världens ledande exportländer avgriskött. Den satsning vi nu gör är viktig eftersom efterfrågan på ekologiskaprodukter är större än tillgången.Jag läste i en tidning för sedan om skånskabönder. ska vara det län som skaligga i topp när det gäller att producera ekologiskaprodukter. I har man naturligtvis tagit lärdomav danskarnas framgång. Jag tycker att det är en bramålsättning. Jag tror att med sinövertygande argumentering har spelat en stor roll förden här scenförändringen.Fru talman! Jag ska bemöta några av talarnas bi-fallsyrkanden. Jag börjar med reserva-tion 1.Utöver de kraftiga anslagen till forskning på eko-logisk produktion satsar regeringen stora medel i dennya forskningsorganisationen som harantagit. I för miljö, areella näringaroch samhällsbyggande, som tillhör vårt ansvarsområ-de, satsar regeringen miljo-ner kronor. vill i sin reservation reduce-ra detta belopp med för forskningom den konventionella odlingen.Vi anser att det är som ska be-sluta om hur fördelningen ska vara. Vi tror inte helleratt är det belopp som ska använ-das. I verkligheten är det betydande forskningsbeloppsom går till konventionell odling.I nästa vecka ska vi i lantbruksuniversi-tet, SLU, ta ställning till nästa års budget. När detgäller forskningen föreslås att vi ska satsa närmare300 miljoner kronor.Det största projektet inom SLU som rör konven-tionell forskning är ett projekt som kallas 21.Hittills har projektet kostat . Manföreslår nu att programmet ska förlängas under fyraår. Det är fem olika forskningsområden som finnsrepresenterade. Det är mark och växtodling, djurhåll-ning, produktkvalitet, konsumenter kontra lantbrukaresamt systemanalys. Några viktiga hörnstenar i visio-nen för MAT 21 är uthållighetsmålen, MAT 21-deklarationen och helhetssynen på livsmedelskedjanfrån bonde till konsument. Landets mest kvalificeradeforskare ingår i det här stora projektet. Jag kan ocksåtillägga att LRF är med och bidrar till en liten del.I reservationen föreslås också att anslagen tillJordbruksverket och Livsmedelsekonomiska institutetska minska med 5 respektive 4 miljoner kronor.Jag vet inte vilka beräkningsgrunder som liggerbakom ett sådant här ställningstagande. När det gällerJordbruksverket tillsatte ju regeringen under våren2000 en arbetsgrupp inom meduppgift att se över jordbruksadministrationen. I rap-porten som överlämnades till jordbruksministern iaugusti dras slutsatsen att högre kostnadseffektivitet,förenklingar i administrationen, förbättringar av data-baser och IT-stöd, ändring av regelverk och ökadkunskap hos jordbrukarna bör leda till ytterligareeffektivisering eller minskade kostnader i verksam-heten. bör enligt rapporten genomfö-rande av administrativa förenklingar och införande avett nytt miljö- och landsbygdsprogram leda till attresursbehoven bör kunna med oförändraderamanslag.I det här sammanhanget har i reserva-tion 2 föreslagit en sänkning med 100 miljoner kro-nor. föreslog en sänkning med50 . Vad har hänt sedan det året?Vilka beräkningar ligger till grund för det förslaget?Jag yrkar avslag på dessa reduceringar i reservatio-nerna 1 och 2.Vidare har i reservation 1 föreslagiten reducering av anslaget till . Jag vill framhålla att institutets verksamhetbl.a. är till för att förse regeringen med långsiktigaoch analytiska underlag inför beslut och internatio-nella förhandlingar om jordbruk och livsmedelsfrågorsamt att öka kunskapen om dessa frågor bland all-mänheten. Vi har haft det här institutet . Jagtycker att det är fel att redan nu halvera anslaget. Detmåste vara en felsyn från moderaterna.I samma reservation 1 behandlas ersättning förviltskador. föreslår att anslaget ska sän-kas med . anser ska begränsa viltskadorna genom en större av-skjutning av viltdjur. Jag tycker att det här är ettganska märkligt beteende från . Jag und-rar hur ni rent praktiskt redan nästan år ska kunnabeskatta sälarna genom avskjutning. Det är ju mesttill det de här pengarna ska gå. Det är en bra frågasom jag kan förvänta mig ett svar på från IngvarEriksson.I debatten har man också yrkat bifall till reserva-tion 3 från kd. Ni misstror på något sätt den uppgörel-se som vi har gjort med LRF. Regeringen fullföljeroch fortsätter nu diskussionen om på vilket sätt vi skaåterbetala pengarna när det gäller s.k. gödselskatt.Regeringen avser att återkomma i vårpropositionen,så frågan blir väl en följetong.Likadant har vår ordförande yrkat bifall till reser-vation 7. Det gäller avgifter till djurdatabasen. Jagtycker att det är märkligt om det är skattebetalarnasom ska betala. När man genom den här databasenska införa djur från andra länder ställer vi stora kravpå att identitet och ursprung ska fastställas. Det gällerbåde nötkreatur, svin, får och getter som ska EU-märkas och journalföras. Jag tycker inte att det ärrimligt att skattebetalarna i det här ledet ska vara medoch betala införseln.Det finns också en reservation 8 som faktiskt treeller fyra borgerliga partier har yrkat bifall till. Ni äroense om alla saker i budgeten men här har ni lyckatssy ihop er lite grann. Det handlar om Norrlandsstödet.Det stödet, som den för ett antalår sedan fick godkänt av , är enram på . Inom den ramen harockså fastställt hur mycket manfår ha i volymer, hur mycket man får ge till mjölker-sättning, hur mycket man får ge till djurbidrag osv.Det är fastställt i EU.Vad ni just nu bråkar om är sompå olika sätt inte har kunnat utnyttjas inom den härramen. Men jag kan lugna er och säga att det här ären sådan sak som man kontinuerligt för diskussionerom, inte bara med näringen utan också med kommis-sionen. För sedan hade man densenaste träffen med för att försökaklara av det här. Det kan i och för sig tyckas vara enliten summa. Men har vi fastställt ramen till 318 mil-joner ska vi försöka få fram de pengarna.För övrigt har vi, med de kontakter vi har när vi ärute i landet, kunnat göra den här uppgörelsen medLRF. Tack var den får vi, bortsett från att moderater-na har klagat på för att han har träffaten bra uppgörelse, bra signaler. Vi hör mer och meratt de yngre bönderna är optimistiska. De är ocksåoptimistiska på det sättet att de nu går tillsammans påett helt annat sätt. Man slår inte bara ihop gårdar, manköper också gemensamma maskiner för att försöka fåned kostnaderna.Ser vi på jordbruket i , där man har ma-skinringar som utgör , är det utbyggt påett helt annat sätt. Bönderna ska inte själva behövaköpa dyra maskiner utan kunna utnyttja det här. Jagtror att det är sådant som vi får se ännu mer av här iSverige. När det gäller små jordbruk med 15-20mjölkkor går det inte att klara sig på attgå ut och mjölka en gång och en gångpå kvällen och tro att det ska vara någon stor in-komstkälla. Det håller inte.Jag är ganska optimistisk och tror faktiskt att vihar vänt det här.Vi har den fördelen gentemot att vi tidiga-re har satsat på bra djurhälsa och bra etik. Det kom-mer att gynna den svenska produktionen och desvenska konsumenterna.Anf. 76 () replik:Fru talman! Jag vill tacka för devänliga orden i början - även det om spenderbyxornatycker jag var bra sagt.Kristdemokraterna vill ju spendera av det skäletatt vi är för konkurrensneutralitet för de svenska bön-derna på Europamarknaden. Därför är det nödvändigtatt skapa den. Det vill alltså inte Socialdemokraterna.Också därför att den socialdemokratiska regering-en inte har hämtat hem de möjliga EU-stöden när detgäller landsbygdsprogrammet, tvingas vi ta på ossspenderbyxorna och visa åt vilket håll man måste gå.I dag är situationen den att regeringen har tvingatsfölja efter. Spenderbyxorna hänger kanske än så längebara på galgen. Men ska ju förhandlingarna inle-das, och resultatet ska vi se i vårbudgeten.Kristdemokraterna har gått före och visat vägen,och regeringen tvingas nu komma lite långsamt efter.Någon måste ju föregå med gott exempel.Löftena kan väl ändå inte svikas? Det ligger väländå någonting i de löften som regeringen har lämnattill bönder?När det gäller djurdatabasen får man se det i ljusetav alla andra pålagor. Det är visserligen en liten bit,men ändå.Det är klart att det finns optimism bland böndernanär man nu har fått löfte om att ryggsäcken ska lyftasav. Men låt oss se att det verkligen blir gjort. Detväntar vi med spänning på. Vi kommer självklart attbevaka det med intresse.Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag är inte särskilt orolig för det löf-tet. Jag var tillsammans med medpå den presskonferens som LRF-ordföranden och jordbruksminister i vår utskottslokal. Jag tyckte att det var intres-sant att höra säga efter det mötet: Jaghar aldrig kunnat lämna den här utskottslokalen medsådan glädje och förhoppning. Här brukar jag aldrigfå igenom något.När det gäller landsbygdsprogrammet ska vi ändåkomma ihåg att vi 1995 fastställde att vi skulle kunnaha ett program för . Så som eko-nomin såg ut i landet 1995 fanns det ingen möjlighetatt ta hem alla pengarna. Dessutom fanns det intetillräckligt med program för att vi skulle kunna tahem pengarna. När vi successivt tog hem mer pengartrodde vi att vi skulle hinna bygga upp detta till 2,8miljarder. Men så kom EU-beslutet i , skulle ha generella neddragningar för alla länder.Då fick vi genomsnittet på de fem åren.Jag tror inte att skattebetalarna är särskilt villigaatt anamma förslag om att geytterligare skattemedel med 500 miljoner kronor.Dessutom kommer aldrig att kun-na godkänna ett nationellt stöd på över 500 miljonerkronor för det som ni föreslår.Anf. 78 () replik:Fru talman! Hur tror att det kännsför ungdomar, som borde vara optimistiska, att satsapå jordbruksyrket och överta fädernegården när manser vilken nettoinkomst den svenske bonden får ilönekuvertet, jämfört med övriga ? Man liggersist i ligan.Vad avser regeringen att göra för att lyfta densvenske bonden psykologiskt, men också när detgäller nettoinkomsten upp till en nivå som vi faktisktkräver att andra företag ska betala sina anställda?Anf. 79 () replik:Fru talman! När vi jämför oss med andra ländervar det lite olyckligt att arealstödet inte kom med.3,är ju ändå ganska mycket peng-ar. Det är ungefär så mycket pengar som man får idriftöverskott i . Jag tror att det var 3,7 mil-jarder kronor i driftöverskott senaste året.Under de borgerliga åren var vi inte uppe i mer än2 miljarder i överskott, att fördela på fler bönder änvad det handlar om i dag.Jag tror faktiskt inte att statistiken stämmer. Ochjag tror inte att man har räknat in de 3,94 miljardersom vi betalade ut året därefter. Jag är inte säker pådet, men jag tror att det kan vara någon sådan felak-tighet.Jag upplever att de svenska yngre jordbrukarna äroptimistiska. Däremot är de inte särskilt optimistiskanär det gäller det sätt på vilket efterföljande led sköterderas produkter i . Där har vi väldiga problem.Swedish Meat går med enorma förluster. De serinte ut att få någon ordning på det.Jag har läst i tidningarna att de yngre ställer kravpå att de äldre måste ge vika och att det måste in fleraproffs i styrelserna.Mjölkbönderna har faktiskt inte högre avräkning-spriser än vad de hade . Det är juganska märkligt.Men de är duktiga, och vi har den högsta mjölk-produktionen i och ligger långt över de andra,så på det sättet har de kompenserat sig. Men pengarnatill bönderna borde kunna vara mer på flera områden iprimärledet.Anf. 80 () re-plik:Fru talman! Jag tillhör inte dem som misstror. Jagtycker tvärtom att inriktningen är den riktiga när detgäller resonemangen kring jordbrukets skatter och deförändringar som vi tidigare från talarstolen har hörtatt man resonerar om.Eftersom inte mer i detalj berördeinriktningen är min fråga: Instämmer iden beskrivning som gjorde av in-riktningen i de här samtalen?När det gäller reservation 8 var det en felaktighetfrån sida: Vi står inte bakom den re-servationen.Så till frågan om och varför be-loppet har blivit högre . För oss ligger det kvar påsamma nivå som tidigare, men besparingen innehållerockså den ökning som finns i regeringens förslag.Därför blir det ett högre belopp på besparingen. Be-loppet för ligger kvar på den nivåsom vi hade i förra årets budget.Eftersom utökningen är 50 i regeringens budget,inkluderar vi även utökningen i vår reducering.Det var svar på frågorna.Jag vill, fru talman, passa på att yrka bifall till re-servationerna 6 och 9, vilket jag inte gjorde i mittanförande.Anf. 81 () replik:Fru talman! Först får jag be om ursäkt när detgäller reservation nr 8. Jag räknade fel. Det var treborgerliga partier som var eniga om den. Folkpartietvar inte med.Jag tycker att - bortsett nu från - har en väldigt fin inställning när detgäller jordbruket och också de internationella frågorsom rör jordbruket, och hur vi ska kunna närma ossatt flera länder kommer med i EU.Vi kan tillsammans med er och ett par andra parti-er dela uppfattningen att den jordbrukspolitik somförs i EU inte håller långsiktigt med alla bidrag. Jagtycker att vi har nått varandra där. Det är ganskaviktigt.Jag kan ändå inte säga annat än att när det gällerJordbruksverket är det naturligtvis viktigt även föross socialdemokrater att vi inte ger ut en krona i onö-dan. Men EU:s jordbrukspolitik och det nya land-skaps- och miljöprogrammet har faktiskt inneburit attdet inte går att dra ned på Jordbruksverket.Jag tror att och hans parti fårhitta andra områden.Utredningen var ju också ett tecken på att dettamed programmen först måste få sätta sig ett antal år.Sedan tror jag att det med hjälp av IT och mycketannat går att åstadkomma förenklingar.Skatterna och det här med samma inställning somJonas är något som jag inte riktigt vill gemig in på. Handelsgödseln vill jag inte nu gå in på.Det är något som bereds av mitt parti och LRF.Anf. 82 () re-plik:Fru talman! Det var en aning klargörande att höraom samtalen med jordbrukarna kring skatterna. Enig-het föreligger alltså inte hos majoriteten om inrikt-ningen. Det gör att jag återigen blir lite orolig när detgäller hur återbetalningen kommer att ske men jagutgår från att vi får se ett förslag.Anf. 83 () replik:Fru talman! Det är för tidigt att nu kunna säga huråterbetalningen ska ske men det ska återbetalas tillnäringen i olika former. Personligen tycker jag att detvore bra om en del av de kun-de anslås till mer forskning, något som vi ju har dis-kuterat mycket här. Det är ett sätt.Det finns partier här som tycker att vi helt ska tabort den här avgiften men det tror jag inte att vi skagöra. Vi har ju ändå miljöproblemen kvar. Mingrundinställning är att de som förorenar miljön ocksåpå något sätt ska vara med och betala. Jag är alltsåinte för att var och en enskilt ska få tillbaka. Det ärdock inte jag som förhandlar med LRF om hur dettaska göras upp, utan det gör vår jordbruksminister ochhon har aviserat om att återkomma i vårpropositio-nen.Anf. 84 () replik:Fru talman! kritiserar våra forsk-ningsförslag på miljöområdet men låt mig svara såhär: Vi anser också att bör beslutaom vart forskningspengarna ska gå. Det vore en bätt-re väg än styrningen från regeringens sida.När det gäller anslagen till anser vi att dagens utnyttjande av dessamedel inte är optimalt. Vi hade ett annat förslag förlösandet av de uppgifter som institutet nu har. Vi troratt man på det sättet bättre hade utnyttjat de pengarna.Vad gäller rovdjuren frågade hur viredan nästa år kan begränsa ersättningen för viltska-dor. Han pekade särskilt på sälfrågan. Men, IngeCarlsson, vi har ju nu i alla lägen erfarit ett snabbtökande problem på den sidan och vi har också kom-mit överens i utskottet - det gäller även regeringsfö-reträdarna - om att någon form av jakt på säl skainföras. Vi har utgått från att detta måste ske snabbt,och snart. Då skulle de problemen också kunna här-bärgeras inom de ersättningsramar som vi föreslår.Jag har några frågor till en återgång till den gamla ordningen vadgäller utbetalning av arealersättning att ske ?Varför vill regeringen inte inse att forskningen påmiljöområdet vad gäller det konventionella jordbru-ket - av produktionen - är lika viktig somsatsningen på forskningen inom den ekologiska pro-duktionen?Det är uppenbart att inte inser kon-kurrenssnedvridningens effekter när det gäller skatteroch avgifter. Det är min förhoppning att har ett bättre besked att ge än vi har fåttom hur vi ska kunna uppmuntra unga människor attsatsa på jordbruket om man inte får en bättre lönsam-het än den vi har i och med den regeringspolitik som förs.Anf. 85 () replik:Fru talman! Den socialdemokratiska regeringenstyr inte forskningen och har aldrig gjort det. Det ärju därför som vi har inrättat de fem nya forskningsrå-den. Vi ger dem pengarna i en påse. I de här forsk-ningsråden kommer väldigt skickliga forskare att sittamed. De kommer att ha en majoritet när pengarnasedan ska fördelas.Jag vet inte om lyssnade när jagpratade om den konventionella forskningen och omhur mycket pengar som vi i nästavecka ska ta ställning till. Hörde inte jag sade när jag berättade om det stora projektetMAT 21, som har kostat 58 miljoner kronoroch som föreslås bli förlängt ? Det handlarenbart om konventionell forskning, så nog ger vimycket pengar till det området.Jag är inte den som kan svara när det gäller area-lersättningen men jag vet att hade velat vara med i den här debatten. Tyvärrkunde hon inte komma men hon kommer att deltaunder kammarens frågestund . Hon ärbättre än jag på att svara på frågan om arealersätt-ningen.Sedan har vi återigen frågan om de unga männi-skorna. , då med, har vi fördubblat lönsamheten. Då hade vi 2miljarder i driftsöverskott. är det närmare 4 mil-jarder kronor . Självklart finns det de som tjänarmycket pengar. Sockerbetsodlarna i tjänarenormt mycket pengar jämfört med småbönder iNorrland. Skillnaden är kolossal. Därför blir det välså att de mindre går ihop mer och gemensamt köpermaskiner för att på det viset kunna se sin framtidsäkrad. Jag tror att det är så ungdomarna numeradiskuterar. Var och en är inte egoist, utan man försö-ker bryta ned kostnaderna.Mer och mer stärks jag i min tro att framtidenkommer att bli bra för unga bönder i det här landet.Anf. 86 () replik:Fru talman! talar här om de fem nyaforskningsråden. Jag trodde också att det skulle varaen bra lösning att ha det på det sättet. Men min kritikgällde forskningen på miljöområdet - konventionelltjordbruk exklusivt. Där har ännu integett ett klargörande besked om hur han ser på de 90procenten av jordbruksproduktionen när det gällermiljöområdet. Jag tror att det är något som är mycketangeläget. Det är ju där som man gör de stora miljö-vinsterna om man når framgång. Där efterlyser jagalltså fortfarande ett bättre besked.Konkurrensfrågorna kvarstår så länge man tar utskatter och avgifter och styr återbetalningen så somman nu tydligen avser att göra. Då kommer man inteatt kunna lösa frågan om konkurrenssnedvridningen.Jag kan väl förstå att inte vill geett besked men jag efterlyser ett sådant och kan utlo-va att vi kommer att fortsätta att tala om ryggsäcks-problematiken.Era kolleger som stöder er politikvill de facto öka de här avgifterna. Därför är det ännuviktigare att få en vettig återbetalning som bidrar tillatt lösa konkurrenssnedvridningsproblematiken.Anf. 87 () replik:Fru talman! : Den här återbetalning-en är något som ska presenteras i nästa budget - denligger inte i den här budgeten. Därför är det inte sär-skilt meningsfullt att ideligen diskutera den saken.När det gäller det konventionella jordbruket ochdess miljöproblem har jag nämnt bara ett projekt -naturligtvis ingår också miljön i det projektet. , jag kan garantera att det finns en mängdprojekt på SLU där man jobbar med miljöproblemeninom jordbruket och försöker hitta lösningar vadgäller utsläpp av allt möjligt som förorenar vår natur.Det görs alltså mycket.I det nya forskningsrådet - där handlar det ommiljö och areala näringar - kan forskarna ansöka ompengar för att få medel till bra miljöprojekt. 240 mil-joner kronor finns ju där , så möjligheter-na finns. Det gäller bara att vara påhittig och attkomma in med sakliga argument för att man ska få dehär pengarna.Anf. 88 ():Fru talman! I den här mycket intressanta debattenvill jag ta upp ett par skogliga frågor och frågan omförutsättningarna för jordbruksproduktionen i norraSverige.För det första gäller det skogsvårdsorganisationen,och där har jag en fråga. Det är inte rimligt att bidra-gen till den viktiga verksamhet som de utför ska kun-na sänkas med mellan två olikaverksamhetsår, för att efter öka med11 . Vad är anledningen till det?Jag är klar över att behovet av skoglig rådgivningär stort i det här landet - det är vi säkert överens om.Röjningsberget är t.ex. ett problem. De här insatsernaär i mycket stor omfattning , varför det ärmycket svårt att ha denna ryckighet i bidragsgivning-en. Det är möjligt att har någon förkla-ring just på den här punkten.I det här sammanhanget, då vi håller oss till skog-liga frågor, blir jag med min bakgrund med närakontakt till skogsnäringen, rådgivningen och forsk-ningen ytterligt förvånad över den svartmålning avsvenskt skogsbruks framtidsutsikter som HaraldNordlund ger uttryck för. Jag skulle vilja vädja om attverklighetsuppfattningen grundas på närmare kontaktmed näringen än på lösryckta citat från någon s.k.expert. Välkommen till och Skogis såkan vi studera det här närmare!För det andra gäller det skogsbilvägar, och där harvi en motion. Självfallet ska de skogspolitiska målenfrån 1993 stå fast, men det har hänt en del sedan1993. har på ett avgörande sätt påverkatden här frågan, inte minst för familjeskogsbruket. Dethar blivit komplicerat, krävande och tidsödande, ochverksamhet har också försenats och fördyrats. fick resurser för att ha enlokal samordning, en samplanering, skulle det varamycket bra för miljöhänsynen. Vi skulle alltså radi-kalt kunna minska antalet kilometer vägbyggnad iskogen. Det bör vara ett nationellt intresse.För att minska transportlängder och därmed mil-jöbelastning behövs ännu bättre logistiksamordningdå det gäller vägtransporterna. Frågan om regionalaoch lokala väganalyser, som jag har tagit upp, kanskeligger närmare trafikutskottet. En sådan typ av flask-halsutredning, om jag får kalla den så, skulle kunnastyra vägpengar till den typ av väg som bäst behöverinsatsen och därmed ge förutsättningar för ännu ef-fektivare transporter och transportlösningar.