prot · GN0976 · 2000-03-08 00:00:00 — Så har inte skett, och det har tvingatfram reservation 7, där vi på nytt måste påtala att detär dags att utan ytterligare dröjsmål komma fram meddet här förslaget för att få en rättvisare tingens ord-ning även på det här området.Fru talman! För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till reservation 2, men jag står naturligtvis i öv-rigt fast vid de reservationer som stårbakom.Anf. 141 ():Fru talman! Som jag inledde den förra debattenmed så tycker vi i att det är viktigt att detlönar sig att arbeta, spara och ta risker. Företagandeoch företagsbeskattning handlar väldigt mycket omjust att arbeta hårt, spara och att bygga upp ett egetkapital. Och det handlar i väldigt stor utsträckning omatt ta risker. Det är växande företag som ger ekono-misk tillväxt.Villkoren för jobb och företagande är helt avgö-rande för vårt välstånd. Vi i har dessutombyggt upp vårt välstånd framför allt genom att varaväldigt öppna mot omvärlden och genom att bedrivahandel och företagande som i stor utsträckning harfått sina inkomster genom att sälja på export. Och vifår fantastiskt mycket välstånd ut ur detta företagan-de.Det välstånd som man kan få från den privatasektorn är också helt avgörande för möjligheterna tilloffentligt finansierad verksamhet. Offentligt finansi-serad verksamhet kan aldrig finansiera sig själv. Denoffentliga sektorn kan aldrig vara en skattebas för sinegen verksamhet. Man kan aldrig betala pensionernamed skatt från pensioner. Man kan bara betala of-fentlig verksamhet med inkomster från den privatasektorn. Det är alltså i praktiken den privata sektornsom är den svenska skattebasen. Och det är otroligtviktigt att man har dessa samband klara för sig.Ibland får man någon sorts intryck av att många poli-tiker försöker slå i människor att man på något sättkan låta den offentliga sektorn vara självfinansierandeoch att man kan expandera den offentliga sektorn,den offentligt finansierade verksamheten, utan först har expanderat den privata sektorn.Företagandets villkor, vilket man ofta kallar före-tagsklimatet, är helt och hållet avgörande både förvårt privata välstånd men också för möjligheten attbåde kortsiktigt och långsiktigt finansiera skola, äld-reomsorg och sjukvård. Därför är det också så viktigtatt vi intresserar oss för villkoren för företagandet närdet gäller att starta, växa, expandera och driva vidare,oavsett om det sker med egna pengar eller med låna-de pengar.Ett problem i är att det har varit mycketlönsamt att finansiera företagande med lånade pengaroch väldigt dåligt utfall av att försöka göra det medegna pengar. Det har vi försökt uppmärksamma idetta betänkande. Men jag tycker att det är lite dåligrespons från majoritetssidan i den frågan.Som jag även påpekade i den förra debatten finnsdet inga skatteöverläggningar, och vi ser också i be-tänkandet att man inte längre hänvisar till några skat-teöverläggningar, utan man avstyrker allt ändå utannågon särskild argumentation. Det är ju hederligt,eftersom det inte kommer att bli några skatteöver-läggningar. Men det vore bra om majoritetsrepresen-tanterna här också tydligt kunde säga det, så att allavet vilka spelregler som gäller.I stället har vi, precis som i fråga om inkomst-skatterna, fått reda på att socialdemokraterna villsänka i princip den enda skatt som man inte behöversänka när det gäller företagandet, nämligen bolags-skatten. Den är nämligen internationellt relativt kon-kurrenskraftig. Men det finns en lång rad andra skat-teregler. Jag ska bara nämna några här.Den första konkreta skatt som vi har tagit upp idetta sammanhang gäller dubbelbeskattningen avaktieutdelningar. Vi har sagt det förr, och jag sägerdet igen, att det är ganska anmärkningsvärt att manfrån Socialdemokraternas, Vänsterns och Miljöparti-ets sida tycker att det är rimligt att om man sparar ibank så får man betala skatt en gång på avkastningen,men om man sparar i ett företagande eller i aktier fårman betala skatten två gånger. Vilka konsekvenser desjälva tror att det får för allokering av investeringarhar vi aldrig riktigt kunnat få något besked om. Menalternativet för många företag blir naturligtvis att delåser in pengarna i själva företaget, även om det kanvara gamla branscher, gamla strukturer eller gamlaföretag där allokeringen av investeringspengarna intealls är den bästa. Men det kan också för den enskildaindividen leda till att man precis lika gärna sätter inpengarna på en bankbok som att man sparar i aktieroch därmed inte bidrar till en uppbyggnad av möjlig-heterna till framtida välstånd, och det tycker vi äronödigt. Det tredje alternativet är naturligtvis att maninvesterar sina pengar i något annat land. Och därtycker jag att det är lite tragiskt att man från majori-tetens sida inte alls tycks ha fått upp ögonen för attSverige är ett litet och öppet land som lever i en för-änderlig värld och där enorma summor pengar helatiden flyttas ut ur vårt land som i stället åtminstonedelvis skulle kunna investeras här. Även människorfrån andra länder skulle kunna tycka att det vore braatt placera pengar här.Ett annat förslag som vi har väckt är att helt nyaföretag bör kunna få skjuta upp bolagsbeskattningentills de har konsoliderat sig. Inte heller det har manfrån majoritetens sida velat nappa på, att det åtmins-tone skulle kunna vara en idé som man överväger.Vi har i en reservation tagit upp att man generelltsett behöver se över kapitalbeskattningen, likformig-het mellan olika kapitalplaceringar och konkurrens-kraften gentemot andra länder.Fru talman! Jag tycker att det är en mycket passivskrivning från majoritetens sida i detta betänkande,och det andas inte riktigt den insikt om att företagan-dets villkor är avgörande för framtida välstånd, bådeför det offentligt finansierade och framför allt för allavåra egna inkomster från jobb som vi vill ha i dessaföretag. Jag tycker inte heller att man riktigt kommertill skott med alla de förenklingar och förbättringar avregelverken som det talas väldigt mycket om. Mantillsätter ju olika utredningar och jippogrupper i dettasammanhang. Men när vi ser på verkligheten och vadsom kommer ned i de bruna kuverten så händer detväldigt lite, och närmare bestämt nästan ingenting, idenna sektor.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla vårareservationer men tycker att det räcker att yrka bifalltill reservation 2.Anf. 142 ():Fru talman! Vi debatterar skatteutskottetsbetänkande 14 om företags- och kapitalbeskattning.Låt mig börja med att yrka avslag på reservationerna.Alla avvikande åsikter som behandlas i det här betän-kandet spänner över ett vitt fält, och det finns ingenmöjlighet för mig att bemöta allt som hävdas i motio-ner, reservationer och här i kammaren. Jag kommerdärför att koncentrera mig på de delar som jag ochutskottsmajoriteten ser som principiellt viktiga, näm-ligen ägarbeskattningen och frågan om resultatutjäm-ning och reservationsmöjligheter.Fru talman! Skattepolitiken är ett av de mest om-diskuterade områdena i svensk politik. Det har vimärkt inte minst här i kammaren . Tyvärr blirskattediskussionen ofta fragmentarisk. Alla kan geexempel på en eller flera skatter som de ogillar. Upp-finningsrikedomen när det gäller att föreslå skatte-sänkningar eller borttagande av skatter är stor. Samti-digt finns det hos folket i som helhet en viljaatt betala skatt så länge man upplever att skatterna gårtill rätt saker. Den stora skatterevolt som de borgerli-ga partierna står för vägrar att infinna sig. Det tror jagkort och gott beror på att svenskarna också känner attde får något för sina skattepengar.Det finns emellertid all anledning att diskutera fö-retags- och kapitalbeskattningen. En utgångspunkt förde skattesamtal som förs mellan riksdagspartiernaär att stärka företagsklimatet och de långsiktiga till-växtmöjligheterna. Jag ska göra , somtyvärr aldrig har tid att stanna i kammaren och lyssna,besviken genom att säga att dessa skattesamtal kom-mer att fortsätta.En mycket omdiskuterad fråga är huruvida skat-terna påverkar tillväxten i ett land. Det går inte attfinna något entydigt stöd i forskningen för att justhöga skatter skulle hämma tillväxten eller tvärtom attlåga skatter skulle ge en större ekonomisk aktivitet.Det finns ett mycket stort antal faktorer som påverkartillväxten i ett land, och det är långt ifrån självklart attjust skattekvoten eller nivån på de offentliga utgifter-na påverkar tillväxten negativt. Att skattekvoten - dettotala uttaget av skatter eller de totala offentliga ut-gifterna - inte påverkar tillväxten betyder inte attenskilda skatter eller utgifter inte kan verka hämman-de för tillväxt och sysselsättning. Då är kapital- ochföretagsbeskattningen naturligtvis en viktig sak attdiskutera. I vår internationaliserade värld är kapital-beskattningen definitivt en faktor som kan avgöravart investeringar går.I ett par reservationer pekas på det faktum att bo-lagsvinster beskattas både i bolaget och hos aktieäga-ren, den s.k. dubbelbeskattningen, och på att den harnegativa effekter på investeringar och företagande iSverige. När det gäller de stora bolagen överskattas iallmänhet den effekten. Stora bolag och aktier som ärnoterade på börsens A-lista ägs till stor del av fondereller har utländska ägare som inte omfattas av svenskskatt på aktieutdelningar. När sådana investerareväljer mellan olika investeringar jämför de avkast-ningen efter skatt på en aktie med andra investeringari andra länder. Deras avkastningskrav bestäms alltsåpå en internationell kapitalmarknad.En lättnad i utdelningsbeskattningen för svenskaaktieägare skulle knappast ha någon nämnvärd bety-delse för prisbildningen på de svenska börsbolagensaktier eftersom fonder och utländska ägare inte skulleomfattas av en sådan skattelättnad. Däremot skulle enlättnad medföra ett omfattande skattebortfall för sta-ten. Vi har alltså i ena vågskålen en mycket liten vinstsom väger lätt i jämförelse med den andra vågskålenmed ett mycket stort indexbortfall.För mindre företag är situationen en annan. Småföretag har inte tillgång till den internationella kapi-talmarknaden på samma sätt som börsbolag och ärdärför i större utsträckning hänvisade till privatperso-ner för sin kapitalförsörjning. För att underlätta för desmå och medelstora företagen när det gäller derasmöjligheter att expandera infördes en riktadlättnad i beskattningen av aktieutdelningar för bolagsom inte är noterade på börsens A-lista. Det är ut-skottsmajoritetens mening att en sådan riktad skatte-lättnad bättre uppfyller målen om tillväxtstimulansför små företag än det som reservanterna åstadkom-mer.Det är inte svårt att föreslå skattesänkningar. Detsvåra är att hitta något annat sätt att finansiera vårvälfärd och våra gemensamma intressen. Om man villsänka en skatt måste man ta bort en utgifteller hitta en annan finansiering. I detta fall uppstårett betydande intäktsbortfall för statskassan som pånågot sätt måste täckas. Vinsterna av att slopa dens.k. dubbelbeskattningen är, som sagt, begränsade.Sett till alla behov som blev eftersatta under krisårenär, tycker jag, valet enkelt. Slutsatsen blir att reser-vanternas förslag om slopad "dubbelbeskattning"måste avvisas.Fru talman! I ett antal reservationer tar man uppolika system för att förbättra reserveringsmöjligheter-na för företag. De här förslagen är oftast mycketbranschspecifika. Vid den stora skattereformen 1990rådde det bred enighet mellan partierna här i kamma-ren om att det gamla regelsystemet måste ersättasmed ett nytt. Vi var också överens om att det här sålångt som möjligt skulle vara neutralt och att reserve-ringsmöjligheterna skulle vara begränsade. Det vardetta som gjorde det möjligt att kraftigt sänka bolags-skatten i . En del begränsade avskrivnings-och resultatutjämningsmöjligheter behölls ocksåvidare in i det nya systemet.Fördelarna med ett system med begränsade möj-ligheter till reservering är många. Inlåsningen avkapital minskar och skattevillkoren är mer likartade.Inte minst den likställigheten i beskattningen är oer-hört viktig.Utskottsmajoritetens linje är därmed rätt klar: Vivill upprätthålla de principer som förut varså enig om. Då är det orimligt att utöka reserverings-möjligheterna enbart för att tillgodose vissa bran-schintressen. Det skulle få olyckliga konsekvenser förskattesystemet som helhet.Fru talman! Skattepolitikens främsta uppgift är attfinansiera välfärdssamhället. Vi ska betala för våragemensamma åtaganden. Den enastående ekonomis-ka utvecklingen visar att väl-färdssamhället är hotat. Därför känns detlättare för mig personligen att leva nära den som helasitt liv kommer att vara i behov av vård och omsorg.Vad som också är viktigt är att det nu kommer attfinnas utrymme för att få fler att känna det stöd somvälfärden ger. Det kommer att finnas utrymme attstärka rättvisan och kompensera löntagarna för deuppoffringar som gjordes under budgetsaneringen.Till detta måste vi självklart orka med att diskute-ra kapital- och förmögenhetsbeskattningen. En delhar redan gjorts, t.ex. den riktade lättnad i beskatt-ningen av aktieutdelningar för bolag som inte är note-rade på börsens A-lista, som redan nämnts; detta föratt få till stånd en bättre riskkapitalförsörjning försmåföretag. Fler saker är på gång. Frågan om stopp-reglerna bereds vidare.Utskottet avvisar också den reservation som rörreglerna för arvs- och gåvoskatt vid generationsskif-ten. Vi gör det därför att vi vill invänta den statligautredning som arbetar med frågan. Vi tycker att det ärviktigt att ta ett samlat grepp i de här frågorna. Vi villalltid vänta på just utredningar för att få en bra grundför beslut som ska fattas.Fru talman! Jag vill så här på den internationellakvinnodagen ta tillfället i akt och säga något om jäm-ställdheten och ska försöka knyta ihop det med dendebatt som vi nu är mitt uppe i.Det är alltså en viktig dag - som geross möjligheter att påminna alla och envar om att viännu inte har lyckats att fullt ut nå fram till ett jäm-ställt samhälle. I jämställdhetsarbetet har vi män ennyckeluppgift.Precis som kvinnorna har arbetat för att förändrasina liv måste vi män förändra och överge de gamlaunkna och förtryckande könsrollerna. Det kan röra ensådan sak som att vi i debatter som domineras av mänförsöker lägga större vikt vid aspekter som rör merfeministiska frågor - frågor som oftast debatteras avkvinnor. Ta en titt på hur det ser ut här ! Det ärväldigt manstarkt i den här talarstolen när vi diskute-rar kapital- och företagsskatter. Men alla typer avskatter har en uppgift att fylla. Det handlar om attfinansiera vård och omsorg av barn och gamla samtom barnbidrag, utbildning m.m.Vi män behöver alltså inte frukta jämställdheten.Det handlar inte om att vi måste sluta debattera skat-tefrågor men vi måste inse att vi är på väg in i en nyvärld. Det krävs ett nytt sätt att vara och att leva. I ettjämställt samhälle där männen tar sin del av ansvaretför såväl barn som hushållsarbete får vi en chans tillett rikare liv - det vet jag av egen erfarenhet - men dåkrävs det att vi män ställer upp i det arbetet.Det finns en förväntan på oss från omvärlden - enförväntan om att vi ska fortsätta att ligga i täten vadgäller jämställdhet men även om att en politik försdär skatterna har en roll att spela för såväl en offensivnationell som en internationell jämställdhet. Genomett aktivt arbete med jämställdhet i EU, , och FN - ja, på alla plan där vikan föra vår talan - kan vi alltså bidra till en interna-tionell utveckling som gynnar jämställdhet samt värl-dens barn, kvinnor och män liksom synen på Sverige.Jag är övertygad om att även frågan om jäm-ställdhet påverkar utvecklingen positivt vad gällertillväxten och tilltron till vårt land. Därför får intearbetet isolerat handla om skatter ifall vi ska åstad-komma en bra miljö där tillväxten i kan ga-ranteras långsiktigt.Om alla goda krafter samverkar kan vi bibehållavår tätposition internationellt vad gäller jämställdhe-ten. Vi kan även få en beskattning i det här landetsom bättre än främjar tillväxt och företagandeutan att möjligheterna att lösa den långsiktiga finansi-eringen av välfärden urgröps. Det här är ett mål somjag hoppas att fler känner att det är värt att arbeta för.Med detta vill jag alltså yrka bifall till hemställani utskottets betänkande och avslag på reservationerna.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av tal-mannen att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § (forts.) Allmänna motioner om företags-och kapitalbeskattning (forts. SkU14)Anf. 143 () re-plik:Herr talman! Jag hälsar väl-kommen tillbaka till . Det är angenämt attkunna ha en debatt igen. var liteorolig för att det var ett kvinnounderskott i debatten.Jag tog mig före att titta lite på talarlistan för de treärenden som skatteutskottet diskuterar. Där är fördel-ningen 9 mot 11. Det är i varje fall inte så tokigt, såde kommentarerna kan vi ta en annan gång.Jag vill ta fasta på företagsbeskattningen. säger att den nu tas upp i skattesamtalen.Mig veterligen har det inte varit några skattesamtalmellan partier . Detär möjligt att det är andra skattesamtal som refererar till, men det kan absolut inte varade som berör samtliga politiska partier som finns iriksdagen.Jag skulle vilja fråga om en annan sak. Finansmi-nistern har sagt att 350 miljarder av svenska pengarnu finns placerade utomlands. Är inte det något somoroar att vi driver ut kapitalet bero-ende på den höga beskattningen av ägarkapital?Anf. 144 () replik:Herr talman! Jag får börja med att tacka för de vänliga orden.Skattesamtalen kommer att upptas. De kommer attbörja att handla energiskatterna för att sedan gå övertill att handla om tjänstesektorn. Jag vill också tilläg-ga att kapital- och företagsskatterna är ett sådantområde där vi socialdemokrater tycker att det är vik-tigt att vi håller öppen attityd och kan diskutera defrågorna löpande.Jag vill rikta mig till dem som har varit negativtinställda. I den föregående debatten var negativt inställd till skattesamtalen. Jag hop-pas att vi kan återuppta dem med nya krafter. Vikommer att vara betydligt mer konkreta. Det kanjag lova.När det gäller företagsskatterna och utflyttningenär jag rädd. Jag tycker inte att det är bra att företagenoch pengarna hamnar någon annanstans. Däremot harjag svårt att se att något av de förslag som oppositio-nen har lagt fram, eller som har lagtfram, skulle göra det lindrigare på något sätt och geintäkter som motsvarar de intäktsbortfall för statskas-san som förslag ändå innebär.Anf. 145 () re-plik:Herr talman! Man skulle kunna tänka sig räkne-experimentet att de som enligtfinansministerns egen utsago nu finns utomlandsfanns här i landet och hade en avkastning på låt osssäga . Det skulle vara 35 miljarder. På det skulleman få . Det skulle vara en väsentligt störreinkomstkälla än vad en sänkning av förmögenhets-skatten skulle kunna motsvara. Det är så stora beloppatt det är nästan ofattbart. Vi kan jämföra det medhela statsbudgeten.Min poäng är att vi inte kan bedriva en beskatt-ning av ägarkapitalet som genom dubbelbeskattningoch realisationsvinstbeskattning gör att vi totalt setthar den högsta beskattningen av ägarkapital i världenoch tro att vi ska kunna skapa det kapital som behövsför att vi ska kunna utveckla företagen i landet. Före-tagandet flyr , och detta är mycket allvarligt.Jag skulle också vilja kommentera en annan fråga.Varför vill inte socialdemokraterna verka för att in-vånarna i ska ha en levnadsstandard på åt-minstone europeisk nivå? Jag nämnde i mitt anföran-de att vi netto efter skatt skulle haft mer ibörsen per person oavsett ålder om vi hade haft entillväxt som motsvarat genomsnittet inom OECD.Det skulle lösa väldigt många av de andra pro-blem som tagit upp i sitt anförande.Det är här det ligger. Det är tillväxten som vi missar.Vi kan inte bara fördela och fördela utan att ha någontillväxt. Till slut har vi ingenting att fördela. Jagskulle gärna vilja höra syn på detta.Anf. 146 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att jag inte togupp så många problem i mitt anförande, och jag visa-de också på vad som har gjorts.Carl tog i den förra debatten upp de50 och varför vi inte är på dennivån. Det finns två årtal att nämna: och år1982. Om man ska jämföra medde andra måste man ha de årtalen iåtanke: och år 1982.Åter tillbaka till dubbelbeskattningen. Om det vo-re så att vi socialdemokrater kunde se i vårt budget-förslag att det gick att minska intäkterna utan attäventyra välfärdssamhället, som en slopning av dub-belbeskattningen innebär, skulle vi kunna föra enannan diskussion om de frågorna. Men ärvinsterna av att slopa dubbelbeskattningen fullt utbetydligt mindre än de minskade intäkter som blir tillföljd av det.Anf. 147 () replik:Herr talman! Även jag vill hälsa tillbaka efter jämställdshetsarbete hem-ma, säkerligen på köksgolvet, om jag får lov att ut-trycka det så. Jag hoppas det har varit berikande bådeför barn och fader.Jag skulle vilja få ett svar av . tidigare debatt här har vi debatterat dubbel-beskattningen. har sagt: Vi väntar,och vi vill alltid vänta, för att få fram en bra grundoch ett bra beslut. finns det redan en bra grund.Det finns redan ett beslut som är fattat av den tidigareborgerliga regeringen.Det förslaget fanns . Det kan intevar så komplicerat att lyfta fram det förslaget frånhyllorna och sätta det i verket igen. På det sättetskulle kunna ge oss ytterligare ettpositivt besked och ett konkret svar på en enkel fråga.Det var tacksamt att höra beskeden angående skatte-samtalen om energisektorn och tjänstesektorn. Det servi fram emot med stort intresse.Jag ställer frågan: Det kan väl inte vara så komp-licerat att lyfta fram förslaget som redan är framar-betat av en regering?Anf. 148 () replik:Herr talman! Jag får börja med att tacka för devänliga orden från tycker att jag har varit ganska tydlig när detgäller dubbelbeskattningen. Ska vi kunna kombineraen sänkning av dubbelbeskattningen med de budget-förslag som vi har lagt fram betyder det enormt storainkomstbortfall, inkomster som vi har intecknat ivälfärd. Vi socialdemokrater är inte villiga att nudriva igenom något sådant.Sedan tappade jag den andra frågan. Jag stannardärför här.Anf. 149 () replik:Herr talman! Egentligen hade jag inte någon yt-terligare fråga, utan jag ville lyfta fram värdet av attfå tydliga besked. Vi har ju talat om energi- ochtjänstesektorerna här.Låt mig i stället gå tillbaka till en fråga som jaghade uppe i mitt anförande. Det gäller att vi skatte-betalare vill ha möjlighet att välja själva. Det är välinte helt omöjligt att en svensk ställer lite krav på attsjälv få fördela sina skattepengar på ett sätt som hanpersonligen anser vara rätt och riktigt. Är det interimligt att man då också får möjlighet att välja dettagenom att köpa tjänster från tjänstesektorn och däri-genom få en lägre beskattning på de här sektorerna?Om kunde ge oss en indikation påatt det finns en möjlighet att hitta en utväg på dettaområde skulle jag vara väldigt tacksam.Anf. 150 () replik:Herr talman! Jag ska inte gå in före samtalen ochge några löften. Jag kommer inte ens att vara med påsamtalen, och därför vill jag inte uttala mig i frågan.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag har förståelse för att inte kan bemöta allt som finns i betänkan-det och som har sagts i debatten. Jag har respekt fördet.Jag tycker att hans anförande mer blev skattebe-talarnas och skattetyngdens lov än småföretagens lovur beskattningssynpunkt, vilket jag hade hoppats.De skattesänkningar som har skett och som LarsU redogjorde för har gjorts med medverkanfrån . Jag har förstått att det inte finnssamma tryck från samarbetsparterna om skattesänk-ningar . Vi från är inte be-redda att sänka skatter för att urgröpa välfärden. Detvill jag gärna slå fast.Slutligen har jag två frågor. För det första, apropåLars U apostrofering om jämställdheten:Varför inte jämställa kommanditbolag och handels-bolag beskattningsmässigt med aktiebolag? Social-demokraterna brukar ha känsla för rättvisa och för-delning.