prot · GN0952 · 2000-01-19 00:00:00 — kan småorter i landet ha en läkar-central som bemannas med stafettläkare som kommeroch går. är det olika läkare, och det äralltid osäkert om det finns någon läkare över huvudtaget . Det är nästan inte godtagbart ochlångt ifrån den politik som liberalernadriver, alltså husläkarsystemet och eget rum i äldre-boendet.En ambulans på 10 000 personer med sex-tio milsavstånd till sjukhuset. Det är dagens grundservice imånga småorter i glesbygd, t.ex. i ,, och norröver.Det som är värst för dessa regioner är dock stan-darden på vägen till sjukhuset. Ambulansen kan inteköra med nödvändig hastighet. En ambulansföraresade att en hjärtinfarkt kan förvärras och kompletterasmed ett ryggskott, vilket är en olycklig kombination.Det gällde vägen mellan kommun och sjuk-huset i innebär också att företagens vill-kor måste avregleras och förbättras. Många är de somvill driva egna företag. Krångelsverige driver bortmånga från eget företagande. Här måste vi ta krafttagi regionalpolitiken. Här har vi regionalpolitik i prakti-ken som skulle kunna ge snabba resultat.I skattesamtalen, som jag hoppas pågår, måstesmåföretagarfrågorna behandlas med förtur. Turord-ningsreglerna som har presenterats av Närings-departementet är ju ett steg i rätt riktning. Varför inteockså undersöka - jag vill påpeka att det är min egensyn på ett förslag som vi måste pröva - förslaget meden befrielse från arbetsgivaravgifter för t.ex. de treförst anställda i alla företag eller liknande förenkling-ar som snabbt skulle ge resultat och, som jag tror,många nya arbetstillfällen runt om i Regionalsverige.Frihet innebär än en gång att trafikpolitiken måstefå en rättvis utveckling. De stora satsningarna i stor-stadsområdena har inneburit en utarmning av detsvenska grusvägnätet.Tjälsäkringsprogrammet måste få miljarder, så attsvensk skog från skogsregionerna kan levereras underhela året. meddelas det att vägar i t.ex.Dalsland och stängs av på grund avtjälskott. Tala om kontraproduktiva satsningar! Numåste träindustrin i stället köpa virke från utlandetsom kan köras med båt och sedan med bil via huvud-lederna till de träindustrier som ligger mitt i skogen iSverige.Frihet är också i regionerna att ha ett bra arbete.Infrastrukturen måste vara god i alla regioner. Här harvi hört bredbandsdebatter, som är så viktiga.Folkpartiet liberalerna tror ju alltid på den enskildesinitiativkraft, och därför tror vi att marknaden mycketsnabbare än staten bygger ut nätet. Jag hörde MarieEngströms fråga tidigare. Ändå måste det skapas ettkonto i budgeten som används för att köpa resterandeinfrastruktur, så att hela får IT-post. Vi har juredan konto för t.ex. posttransporter. Detsamma får vigöra med IT-transporter, så att de finns i hela Gles-bygdssverige. Denna service ger glesbygden möjlig-het att bebos. Det handlar alltså åter om grundservice.Förslaget till en glesbygdsombudsman hoppas jagsnart kan genomföras. Detta är en garanti för barn, förmedelålders familjer och för de gamla som bor där desjälva i frihet har bestämt det, alltså i glesbygden. Jaghoppas att vi är överens om att det ska bli så. Då blirdet regionalpolitik i praktiken.Anf. 260 () replik:Fru talman! Det var ett lysande kåseri. Men jagtycker att vi ska vara ärliga mot varandra och kon-statera att vi är i riksdag nu och att det ärbudgeten som anger ambitionerna. Det är nog ett stortmått av frihet att hoppas på att skulle hafått gehör för någon av dessa tankar i sitt eget parti.Tyvärr är det ju inte så. harFolkpartiet yrkat på i minskadeanslag till regionalpolitiken. Föreliggande budgetårhar man yrkat på mindre till helakommunikationsområdet. Då är det nästan magstarktatt ha detta kåseri över ytterligare miljarder till vägar-na när man inte har ett enda förslag i den riktningen.Jag säger det bara därför att vi bör vara ärliga motvarandra.Anf. 261 () re-plik:Fru talman! Då vill jag svara attdet som han säger inte är riktigt sant. Vi har visserli-gen lägre kommunikationsan-slag. Men det är på administrations- och järnvägssi-dan. På vägsidan har vi samma summa i vår budgetsom regeringen och dess samarbetspartner har.Anf. 262 () replik:Fru talman! Det är ju precis det som är bristen.Det fattas ju så väldigt mycket pengar till drift ochunderhåll att vi alla hade behövt hjälpas åt att höjaden summan. Det är ingen ambitionshöjning att liggapå samma nivå som regeringen. Det är ju tre partiersom har högre ambitioner, och det behövs verkligen.Anf. 263 () re-plik:Fru talman! Men jag tycker att också bör vara ärlig. I samband med vårpropositionenförra året föreslog en höjning av vägan-slagen på mot vad som tidigaregällde. Det finns också möjligheter här till samver-kansprojekt som jag tycker att vi kan ta upp och dis-kutera när det gäller infrastrukturella satsningar viaarbetsmarknadspolitiken.Anf. 264 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att det är mycket trevligtatt höra dialekt. Jag tycker attvärmländska är sjungande, och det passar in på RunarPatriksson som dirigent av riksdagskören.Men, fru talman, sade att det ärKrångelsverige. Sedan tog han upp problematikenmed småföretagarna. Jag måste ställa en fråga. HarRunar något konkret exempel på vad det ärför någonting som man skulle kunna förändra för attförenkla? Jag tycker nämligen att det är mycket lättatt säga att det är krångligt. Men det måste ocksåfinnas konkreta exempel. Då ska jag vara den försteatt försöka vara med och ta bort krånglet.Anf. 265 () re-plik:Fru talman! Jag är också företagare och jag tror attstartprocessen är det som vi först och främst ska tatag i. För den som vill starta ett eget företag ska det,tycker jag, i startprocessen vara så enkelt att vederbö-rande kan gå in till en bankkamrer och presentera sittföretagarförslag och före kvällen vararegistrerad, med F-skattsedel och rätt att betala momsoch att sälja och köpa som en riktig företagare.Som det är kan det ju ta veckor innan manblir accepterad som företagare i . Och när manväl är accepterad är blankettfloran ganska stor. Detkan jag av egen erfarenhet intyga.Anf. 266 () re-plik:Fru talman! var vi inbjudna tillPatent- och registreringsverket som har ett stort kon-tor i . De arbetade just med den aktuellatypen av förenkling - dvs. att en blankett ska kunnaanvändas för samtliga ändamål. Men jag tror inte attvi någonsin når så långt att sådant här blir klart överen dag. Rimligtvis måste vi räkna med att även tjäns-temän behöver en handläggningstid.Anf. 267 () re-plik:Fru talman! Eftersom nämnde Nor-ge så här vill jag säga att jag i minväska har ett komplett kuvert med material om attstarta företag i . Det materialet kan GöranNorlander få i sin hand när han kommer in på banken.Sedan är det bara att fylla i de uppgifter som behövsför det företag som han tänker starta. Det står t.o.m.vad det kostar att få de olika bevisen. Någontingkostar ju registreringen. Allting är ifyllt på någratimmar. Sedan är man företagare. Det kan vi ta efter!Anf. 268 () replik:Fru talman! Både och jag kom-mer från . är kanske född och upp-växt där. Själv är jag inflyttad. Jag skulle vilja ställaen fråga till . Det rör det här med bredband.Flera av er i har uttryckt en fast tro påatt marknaden ska lösa det hela. Men tror ärligt talat att marknaden kommer att skötabredbandsutbyggnaden i ?Anf. 269 () re-plik:Fru talman! Ja, tänk det tror jag! ett dåligt exempel. är ju huvudorten påvägen till . Värre blir det med . Men vihar ett konto i vår budget som innebär att den dageninköp ska göras - något som naturligtvis måste görasanbudsvägen på vissa ställen - måste staten gå in,precis som när det gäller t.ex. postservicen, och se tillatt det inte blir förseningar - inte ens när det gällerTorsby.Anf. 270 () replik:Fru talman! Det viktiga är tillgång för alla. Jag vetatt det i , där jag har bott, är så attanslutningsavgiften är , så det är skillnadjämfört med vad det kostar i . Vad jagmenar är just att det är en stor fara att ha det så. Sedanär det ju inte säkert att staten kan ta det fulla ansvaretoch då blir det de här "skvalparna" som kostar myck-et som man får åta sig.Anf. 271 () re-plik:Fru talman! är ett parti som fullt ut trorpå den egna företagsamheten. Oavsett om det handlarom att driva ett skogsmaskinsföretag eller om dethandlar om att driva ett IT-företag tror vi på markna-den. Sedan får staten komplettera i glesbygden. Detgäller alltså vad vi diskuterar, regionalpolitiken.Där det inte riktigt fungerar med marknadskrafternagäller det att gå in så att det blir fråga om ihela landet.Anf. 272 () replik:Fru talman! När står i talarstolenhar han alltid spenderbyxorna på. Flera här har vittnatom det. Jag vet fortfarande inte riktigt varifrån Folk-partiet får alla sina pengar.Jag ska gå in på några delar av det som diskutera-des här. Det är intressant att höra om att höjden av lycka är att på ett par timmarkunna bli företagare. Jag förstår inte riktigt detta.Förvisso finns F-skattsedeln men det finns också ettväldigt viktigt konsumentperspektiv i detta med att vien gång införde F-skattsedeln. väl ändå - vi är ju båda värmlänningar - tyckaatt det är viktigt för de värmländska konsumenternaatt det inte kommer sura räkningar efteråt.Sedan förekommer det en hel del skrämselpropa-ganda i sammanhanget men de flesta får faktiskt sinaF-skattsedlar. Dessutom går det snabbt. Det är 0,5 %som får vänta lite grann men det finns fog för det.Anf. 273 () re-plik:Fru talman! Jag har förstått att jag alltid har olika åsikter i det här sammanhang-et. Jag tror på företagarna men trorinte på företagsamheten. Däri ligger skillnaden.Jag hoppas att som deltar i såda-na här samtal och som sitter med i många företagsor-ganisationer också har kontakt med företagare ute.Själv tycker jag att det är någon som hör avsig i de här frågorna. Speciellt rör det sig då om små-företagare.Anf. 274 () replik:Fru talman! Jag ska inte gå in särskilt mycket pådet sista som sade. Jag kan dockkonstatera att tror på marknadenoch på att marknaden och marknadskrafterna - denosynliga hand som det pratas om - ska klara allting.Det gäller då att klara bredbandsutbyggnaden, vårdenoch omsorgen.I det sammanhanget skulle jag vilja ha en kom-mentar från t.ex. om vad som harhänt med Partena Care som tagit över äldreomsorgeni vissa kommuner. Vi har ju fått rapporter som detinte varit så trevligt att ta del av. Jag undrar alltså omjag kan få en kort kommentar från . 275 () re-plik:Fru talman! Den kommentaren blir att staten harmisslyckats på många fler ställen i landet. Men så fortdet gäller ett enskilt privatdrivet företag noteras detväldigt noga av och håller dock med om att det som har skett ärskandal och tror att det går att räkna upp många såda-na exempel, även när det gäller statlig drift. Det kangälla vårdfrågor, som jag nämnde. Bara detta attbehöva ha till en vårdanläggning eller ettsjukhus på en väg som inte är framkomlig är, tyckerjag, skandal från statens sida.Anf. 276 ():Fru talman! När man kommer in i debatten så härsent är det mesta sagt. Därför ska jag för-söka fatta mig föredömligt kort i mitt inlägg.För mig som västernorrlänning var årets befolk-ningsstatistik, precis som många andra från glesbyg-den sagt, extra sorglig läsning. Man kan kon-statera - det har också sagts här från talarstolen - att storstädernas folkmängd ökar och attskogslänens folkmängd minskar.Mest av alla län i minskar . Speciellt utsatta i är Ådal-skommunerna kan fråga sig vilka det är som flyttar och vadsom är orsaken till att man flyttar.Det är framför allt unga människor som flyttar,speciellt unga kvinnor. Skälen till att man flyttar kanvariera men ytterst handlar det om bristen på arbets-tillfällen och i viss mån även om bristen på utbild-ningsmöjligheter.Jag vill understryka att det i sig är berikande attunga människor vill se sig om i världen och skaffa signya kunskaper och erfarenheter. Men när de välutbil-dade och erfarna vill återvända för att berika sinhembygd finns inte jobben, vare sig för dem självaeller för eventuell medflyttande.Visst är det så att en del satsningar har gjorts un-der senare år som minskat arbetslösheten men ytterli-gare kraftfulla insatser behövs för att bryta den nega-tiva befolkningsutvecklingen.Jag vill peka på några saker som är viktiga för ossoch där staten ytterst har ett ansvar.Mitthögskolans utveckling är oerhört betydelse-full för oss. Under den förra och den nuvarande man-datperioden har regeringen på ett mycket förtjänstfulltsätt satsat just på . Denna satsning varefterlängtad och nödvändig för att öka tillgänglighe-ten till högre utbildning för våra studenter men ocksåoerhört angelägen för att utveckla regionen och vårtnäringsliv. Denna satsning måste fortsätta både vadgäller utbildningsplatser och framför allt vad gällerforskningsresurser.Mitthögskolans styrelse har inlämnat en ansökanför att få universitetsstatus. Jag vill understryka attdet är ytterst angeläget för oss att detta kommer tillstånd.Jag vill vidare nämna turismen, som är en viktignäringskälla i . Många är de småföre-tagare som är beroende av turismen. Men för att denska kunna bestå och utvecklas är det av största vikt attsatsa på ett väl utbyggt och underhållet vägnät. Tu-risterna måste kunna färdas säkert och utan risk föratt få bilar och förstörda på dåliga vägar.Bra vägar är alltså en förutsättning för att turisternaska återkomma och för att turistnäringen ska beståoch kanske växa.Jag vill också beröra de statliga verk och myndig-heter som vi har i våra trakter. Jag tänker då osökt påSida-Sandö i kommun, väl känd för enkvalitativt god biståndsutbildning. Tyvärr är det så attdess framtid i är oviss. har betytt mycket för oss och betyder mycketför Ådalsregionen dels i ett sysselsättningsperspektiv,dels med tanke på de många människor som utbildasdär och därigenom finns i kommunen och berikarden.Utifrån detta och inte minst i ett regionalpolitisktperspektiv borde det vara tämligen naturligt att ensedan lång tid väl fungerande verksamhet ska varakvar och utvecklas i Ådalen.Vi står vidare inför ett försvarsbeslut, och Sollef-teå är en av de kommuner som eventuellt kommer attdrabbas. Det är av största vikt att de ersättningsåtgär-der som kommer till följd av detta så snart som möj-ligt tillkännages. Annars är det stor risk för att pågrund av det vakuum som finns i kom-mun ytterligare ett stort antal människor kommer attflytta därifrån, för övrigt människor som har myckethög kompetens och som skulle behöva användas i ettomställningsarbete.Om den höga utflyttningen från skogslänen tillstorstäderna ytterligare fortsätter, innebär det probleminte bara för oss i skogslänen utan också för storstä-derna i form av bostadsbrist, miljöproblem, svårig-heter inom sjukvården osv. Utflyttningstrenden iskogslänen är därför i lika hög grad ett storstads-problem som ett bekymmer för oss ute i glesbygden.Jag tycker därför att det bör ligga i hela landets in-tresse att stoppa en utflyttningstrend liknande densom just nu pågår i och i de övrigaskogslänen.I detta anförande instämde ().Anf. 277 ():Fru talman! Det går bra för . Tillväxten ärhög, reallönerna stiger och fler får jobb. Allt detta ärjag mycket glad för. Men jag är också orolig, för trotsden gynnsamma utvecklingen finns det tydliga teckenpå ökade regionala skillnader. Det är främst i stor-stadsregionerna som arbetslösheten minskar. I gles-bygdslänen, dit hör, kan vi inte se sammagynnsamma arbetsmarknadsutveckling.Värmlands befolkning minskar, och det är främstde yngre och välutbildade som flyttar. Den endakommun som ökar sin befolkning är , därdrygt av länets befolkning bor. Utflyttningen avyngre värmlänningar till storstadsregionerna innebärockså att allt färre barn föds och att be-folkningsstruktur ändras. Vi blir med andra ord färreoch äldre.Värmland har förlorat närmare 20 000 arbetstill-fällen . Arbetslösheten harnu liksom i övriga landet minskat, men den öppnaarbetslösheten har ökat. Vidare är ett stort antalvärmlänningar varslade om uppsägning, och detta ärmycket oroande för ett län som fortfarande har enarbetsmarknad i obalans. har dentredje högsta arbetslösheten i Sverige.Ett mått på hur ett län mår är bruttoregionpro-dukten per invånare. Enligt är denna lägre iVärmland än för riket som helhet. Ett annat mått påhur ett län mår är utbildningsnivån, och några av devärmländska kommunerna hör till dem som har denlägsta i landet. och är de endavärmländska kommuner som når över riksgenom-snittet när det gäller eftergymnasial utbildning.Problemet med den regionala obalansen är allvar-ligt, och i detta svåra läge finns det krafter som menaratt det är omöjligt att låta hela leva. De ifrå-gasätter en regionalpolitik som syftar till att utvecklahela landet och menar att det räcker att satsa på någrautvalda kommuncentrum. Detta synsätt anser jag varahelt oacceptabelt. I stället måste det till en än meraktiv och kraftfull regionalpolitik, som motverkar denregionala obalansen.Fru talman! Jag ska nämna några inslag som jagtycker är viktiga i en aktiv regionalpolitik.Jag anser att det för att hela ska kunna ut-vecklas ska fastställas en grundläggande standard förinformationsteknik, flyg, väg, järnväg samt tele- ochpostservice.I har vi numera en ny länsflygplats, vil-ket är mycket bra. Däremot är stora delar av vägnätetunder all kritik. Upprustning och underhåll av befint-ligt vägnät måste till, så att varutransporter till indust-rin, handeln och medborgarna kan upprätthållas åretom. Vägstandard är i glesbygd en välfärdsfråga, som islutändan handlar om samhällets och individernasförmåga och möjlighet att leva och bedriva närings-verksamhet i området.Informationstekniken ger och andraglesbygdslän helt nya utvecklingsmöjligheter genomatt många verksamheter är geografisktbundna till vissa orter. Staten måste ta ett ansvar ochgöra infrastrukturinvesteringar som möjliggör ut-byggnad av datakommunikation på ett sådant sätt atthela landet ges likvärdiga utvecklingsmöjligheter.Utbildning och kompetensutveckling är viktigadelar i en aktiv regionalpolitik. har ett nyttuniversitet, vilket vi är mycket glada för. Distansut-bildning via är ett bra sätt att öka till-gängligheten till högre utbildning och därmed höjautbildningsnivån i länet. Det nuvarande ersättnings-systemet är inte bra, utan det måste ske en översyn avsystemet i syfte att stimulera utbudet av distansut-bildning.För att minska den regionala obalansen måste re-gionalpolitiska konsekvensanalyser och hänsyn ge-nomsyra det politiska beslutsfattandet, och fler ar-betstillfällen kan med fördel utlokaliseras till gles-bygdslänen, där det finns en bra service och god till-gång till bostäder av hög kvalitet och till rimlig kost-nad.Det finns också ett stort behov i av ar-betsmarknadspolitiska åtgärder, eftersom arbetslös-heten är så hög. Därför är det viktigtframdeles att de regionala skillnaderna beaktas vidfördelning av resurser på detta område. Vidare måstedet statliga regionalpolitiska stödet utökas till län somVärmland, inte minska som är fallet . Dettaär helt oacceptabelt, och det kommer att leda till för-sämringar när det gäller regionalpolitiska projekt avolika slag i länet.Fru talman! Vi värmlänningar är mycket stoltaöver vårt län och de tillgångar som finns där. Vi hartunga basindustrier som har skogen och järnet sombasråvaror. Vi har småföretag som drivs av kreativamänniskor. Vi har stora naturresurser och ett levandekulturliv, som lockar många besökare till vårt Värm-land.Vi vet att vi själva måste vända utvecklingen, ochdet arbetar vi hårt med, men vi måste ha ett visststatligt stöd för att klara detta. För ska kunnafå en varaktig hög tillväxt gäller det att hela vårt landär attraktivt för människor att arbeta, bo och studera i.Skapas dessa förutsättningar kan överhettning i till-växtregionerna motverkas. I stället för arbetskrafts-brist i storstäderna kan vi få stigande sysselsättning ihela landet. I stället för bostadsspekulation i Stock-holm kan vi få en sund bostadsmarknad även i Hag-fors och i Pajala.Vi ska inte ställa storstad mot glesbygd, utan viska arbeta tillsammans så att hela kan leva.I detta anförande instämde ().Anf. 278 () re-plik:Fru talman! När man lyssnar på hör man att vi tycker väldigt lika. Jag kun-de också ha ställt mig upp och instämt i mycket avvad hon sade eftersom hon inte kom in på sådanafrågor som gäller alternativa sysselsättningar ochsådant.Men jag har en fråga till ,eftersom hon höll ett riktigt Värmlandstal. Vi sittertillsammans i i , och där drasdet nu in till småföretagsverksam-het, vilket ska kompletteras med EU-pengar, och30 miljoner av AMS-medel. Jag kan förstå att detkanske måste sparas på dessa medel när arbetskraftengår ned, men precis som : Regionala olikheter gör att ett ställe somVärmland inte borde drabbas. Vilka åtgärder vidtarLisbeth Staaf-Igelström som är med i det parti somhar regeringsmakten för att sådant inte ska ske ochför att pengarna ska komma tillbaka till ?Anf. 279 ()replik:Fru talman! Som jag sade i mitt anförande tyckerjag att det är oacceptabelt att de regionalpolitiskastöden dras in för del eftersom vi har ettsådant stort behov, och jag kommer att jobba för attdet ska bli en förändring, . 280 ():Fru talman! Jag vill börja med att säga till RunarPatriksson att jag ju inte kan svara för dem som inteär här, men för mig känns det viktigt att lyssna påfolk från andra delar av landet, för jag tror på öd-mjukhet inför varandras problem. Dessutom anser jagatt vårt land är för litet för konkurrens mellan regio-nerna, precis som flera av mina partivänner redan harsagt. Och hoppas jag att ni som är kvar lyssnar tilldet jag har att säga.Jag tänker utnyttja möjligheten att i den här de-batten föra ett resonemang kring en del av den regionsom jag representerar, södra delar,, som omfattar åtta kommuner: ,, , , , , och . Observera att detta ärkommuner, inte förorter i !Jag vill att Södertörnsregionen blir ett vedertagetbegrepp att komplettera eller Stock-holmsregionen med. Det ger perspektiv, nyanseraroch förtydligar. När länet som helhet har blivit förstort att identifiera sig med och kommunen för litenkrävs en ny plattform att ta avstamp ifrån. För mångamedborgare riskerar kommunens gräns annars attupplevas som ett hinder i stället för en av mångadefinitioner på trygghet.På har vi inte någon skogsindustri atttala om, inte heller någon gruva i drift, men vi har enoerhört stor resurs i form av människor; människorsom vill försörja sig på egen hand, som vill vidareut-bilda sig för att kunna komma i fråga som arbetskraftför de nya arbetstillfällen som tillkommer i en stor-stadsregion - kanske sedan de blivit av med det ar-bete de haft på något utlokaliserat statligt verk- som vill bo bra och andas frisk luft. Dessa männi-skor måste kunna ta sig till sitt arbete, sin utbildningeller till de nöjen de känner för att delta i genom attutnyttja väl fungerande kollektivtrafik eller köra bilpå säkra vägar. Infrastrukturen är en mycket centralfråga även på Södertörn.Stockholmsregionen som helhet har för närvaran-de en mycket stark ekonomisk tillväxt och en ökandesysselsättning. Men denna tillväxt kommer i mycketliten utsträckning de fattiga områdena till del. I ställethar de ekonomiska, sociala och etniska klyftornaväxt.I de kommuner och kommundelar där arbetslös-heten tidigare varit hög har den ökat ytterligare. I deutsatta bostadsområdena har antalet socialbidragsta-gare och antalet sjukdagar fortsatt att öka samtidigtsom medelinkomsten och antalet högutbildade mins-kat. Det vi ser växa fram är en tudelad region, vilketförvärras av lokala, framför allt moderata, politikersprivatiserings- och skattesänkartävling.Under de senaste 150 åren har glappet mellan denorra och södra kommunerna i ökat.Som alltid kan man genom att studera historien lärasig flera saker. Motsättningar mellan stad och landhar faktiskt funnits även i . Långtframskridna planer på inkorporering av kranskom-munerna i fanns då planeringsmyn-digheterna började tala om för attutvidga den politiska makten.