prot · GN0959 · 2000-02-02 00:00:00 — Det ärdärför finns till, och det är därför olikapolitiska partier och åskådningar finns, så att vi skakunna bemöta varandra med argument i våra politiskadiskussioner.Så återigen: Om Skånberg tyckte att jagkom med ett personangrepp så ber jag om ursäkt fördet och hoppas att han kan ta det till sig.Sedan gäller det frågorna som Skånberg tarupp i sin motion och som han också valde att förtyd-liga i ett långt inlägg på Svenska Dagbladets debattsi-da. Han tar upp som en självklarhet att adoptionsor-ganisationerna och alla andra säger att adoptionernaskulle upphöra eller kraftigt försvåras om homosexu-ella skulle få lov att adoptera barn från andra delar avvärlden. Jag undrar vad den åsikten grundas på. Hansäger att han är ödmjuk inför det faktum attutredningen kommer att ta upp frågan, men han gårändå ut med en så stark och tydlig ståndpunkt. Hansståndpunkt är att adoptionsorganisationer klart ochtydligt säger att de internationella adoptionerna skulleupphöra eller kraftigt försvåras.Anf. 76 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! har bett mig om ur-säkt och sagt att han är ledsen för att han två gångerhar förolämpat mig i . Självklart tar jagemot ursäkten, och jag ska inte hålla det emot honompå något vis. Det är riktigt att vi ska kunna skilja påsak och person. och jag har ingensärskild relation utöver att vi är riksdagsledamöter, såvi kan inte gärna ha haft något personligt groll, utanvi ser olika på sakfrågan.Tasso Stafilidis frågar mig varför jag har engage-rat mig och på vilken grund jag menar att antaletadopterade barn riskerar att minska. Jag har engageratmig i denna fråga därför att min egen bror inte kan fånågra biologiska barn och har adopterat. Jag är djuptengagerad i frågan om att vara barnlös och inte kunnafå barn. Jag ser för mig en problematik där min brorinte kan adoptera syskon till min lille . Jag villinte att fler barnlösa par ska riskera detta.Vem säger att det är så? Jo, det gör de allra bästinformerade - samtliga adoptionsbyrårer i Sverige.Om har bärande argument mot detkan han lägga fram dem, men de som är bäst insattahar sagt att det finns en uppenbar risk. Vem vill riske-ra att adoptionerna stryps helt och hållet?Anf. 77 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det känns bra attTuve Skånberg vänder på orden. Jag sade att jag villebe om ursäkt om han uppfattade det som att jag gjor-de ett personangrepp. Det har jag inte ansett att jaghar gjort. Det är något annat att säga att han tar emotmin ursäkt för att jag har gjort ett personangrepp mothonom.Vi lämnar den frågan. Över till pudelns kärna,som jag tyckte att Skånberg klargjorde väldigttydligt i sitt senaste inlägg. De handlar alltså om atthans bror har adopterat för att han inte är kapabel attfå barn. Vad är det som gör Skånbergs bror bättre förälder än jag? Varför ska inte jag få lov attadoptera när Skånbergs bror får lov att adopte-ra, om han nu blir så personlig i talarstolen att hantalar om sin bror? Det är det som jag tycker att helahans motion andas.Rigmor tog upp det på ett lysande sättförut. Det handlar om osynliggörandet. Jag tycker attTuve Skånberg osynliggör väldigt många barn i sam-hället. Han ifrågasätter deras existens och att de överhuvud taget finns till. Han ifrågasätter dessa 40 000barn. Gång på gång har det framkommit - dels i ut-redningen, dels i andra sammanhang - att dessa40 000 inte är några små barn. Det är en statistiskberäkning som man har gjort precis på samma sättsom man gör andra statistiska beräkningar. Det är enstatistisk beräkning av hur många barn som har vuxitupp under dessa omständigheter i . Vissa avdem kanske är . dotter är inte ett litet barn längre, utan hon är enmedelålders kvinna.Det vi menar är att vi inte vill ha en särlagstift-ning, men det vill Skånberg. Det framhäver hanåterigen när han säger att han är rädd för att hansheterosexuelle bror inte ska få adoptera några syskontill det adopterade barnet. tar han ifrån migmin möjlighet att ansöka och bli prövad som förälder.Det är det som det handlar om - att bli prövad somförälder - inte att ha rätt.Anf. 78 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Om har bett om ur-säkt eller inte lämnar jag därhän. Han är ur min syn-vinkel ursäktad och förlåten.Sedan är det frågan om man ska räkna in vuxnamänniskors möjlighet att adopteras. Det är en rasandeskillnad. Det vi talar om här är barn - de som behöver ett skydd och som kanskekommer från utlandet när anhöriga har dött. Det ärdem vi talar om. Här har aldrig förts på tal vuxna i50-årsåldern som skulle kunna eller inte skulle kunnaadopteras. Det är en helt annan fråga än den som bådeutskottet och utredningen tar ställning till. De är be-visligen inte 40 000. Om har någonannan mening och andra argument är jag beredd attsvara. Det har jag för övrigt gjort i den artikel somTasso Stafilidis hänvisar till i frånden 27 januari.Det är inte frågan om huruvida min bror och Tas-so Stafilidis skulle vara bra eller dåliga fäder. Det ärinte det som det är frågan om . är det barafrågan om barnens bästa. Jag ser att detta kan stoppaadoptioner från andra länder över huvud taget. Detligger inte i de barnens intresse, och det ligger inte inågons intresse. Det ligger inte heller i intresse.Anf. 79 () replik:Fru talman! Låt mig börja med att hålla med TuveSkånberg. Jag tycker liksom han att det är barnetsbästa som måste stå i förgrunden. Detta måste gå föreallt annat. Därför tycker jag att det är väldigt bra attutredningen nu jobbar och förutsättningslöst tar emotargument från olika håll. Jag tror inte att det är själv-klart vad som är barnets bästa, utan jag tror att det ären viktig uppgift för utredningen att se till vad som ärbarnets bästa. Jag tror inte att det är självklart att manser till barnets bästa om man inte ändrar lagstiftning-en. Man måste både se till riskerna om man ändrarlagstiftningen och om man inte ändrar den. Vilkaproblem finns det med nuvarande lagstiftning?Sedan skulle jag vilja hålla med om en annan saksom Skånberg sade, och det gäller gemensamvårdnad för biologiska föräldrar. Jag tycker att dagenslagstiftning är bra. Den går ut på att gemensam vård-nad är det som man i första hand föredrar om det intefinns skäl emot det när de biologiska föräldrarna avnågon anledning går skilda vägar.I dag finns det någonting som kallas styv-barnsadoption för heterosexuella. Den går självklartinte ut på att köra över den ena biologiska föräldern.Det kommer lagstiftningen inte heller att göra om denförändras så att även homosexuella får möjlighet tillstyvbarnsadoption. Det finns tre skäl till att den enabiologiska föräldern kan försvinna ur bilden meddagens lagstiftning. Exakt samma sak kommer attgälla om homosexuella får samma möjlighet. Detförsta är om den ena biologiska föräldern dör. Avnaturliga skäl faller de då bort. Det andra är om föräl-dern har befunnits mycket olämplig att ha vårdnadom barnet, och det tredje exemplet är om den biolo-giska föräldern har gjort ett medgivande om att över-låta vårdnaden på en styvförälder. Det kommer att bliprecis samma om homosexuella får möjlighet.Anf. 80 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag uppfattade inte någon fråga iHillevi inlägg, men jag vill gärna kommen-tera det. Hon håller med om att det är frågan om enriskbedömning där barnets bästa ska stå i blickpunk-ten. Det är riktigt. Jag tror att åtminstone majoriteten ikammaren delar den synen. Vi prövar frågan förut-sättningslöst, men det måste vara med barnets bästaför ögonen. Vi väger risker för och emot. Om detfinns någon risk för att det inte är bra för barnet skalagen inte ändras.Min bedömning är att den saken redan är klar. Detkan inte ligga i barnets intresse att man försvårarmöjligheten för barnet att ha en kontakt med sitt bio-logiska arv.Vad gäller gemensam vårdnad vill jag också un-derstryka att jag håller med om att detär den bästa lösningen när två föräldrar går skildavägar. Som jag sade tidigare ser jag det inte som denbästa lösningen att en ensamstående heterosexuelladopterar, och jag är beredd att jobba för att den lös-ningen inskränks.Jag vill ge barn i ett utsatt läge den absolut bästastarten i livet. Jag tror - det är min övertygelse - attdet innefattar en mamma och en pappa.Anf. 81 () replik:Fru talman! Jag tror att man måste titta på vilkarisker det finns om lagstiftningen inte ändras. Manska alltså inte bortse från riskerna med en ändradlagstiftningen, men man ska också titta på vilka pro-blem dagens lagstiftning har inneburit för barnen. Omman finner att det har varit problem tycker jag att detkan vara ett argument för att ändra lagstiftningen. Detska alltså inte vara självklart att dagens lagstiftning ärperfekt för barnen lika lite som det ska vara självklartatt en förändrad lagstiftning blir perfekt för barnen.Man måste titta på båda alternativen och se till bar-nens bästa. Vilket är bäst för barnen?När det gäller det biologiska arvet vill jag säga ju inte kommer att beröva barnet det biologiskaarvet från den ena föräldern. Det gör man inte meddagens lagstiftning, och man kommer inte att göra detmed en förändrad lagstiftning. Jag tog upp skälen tilldet, nämligen att den biologiska föräldern antingenmåste vara död, ha befunnits olämplig eller ha givitsitt medgivande till att överlåta vårdnaden. Därför gårdet inte att säga att man berövar barnet det biologiskaarvet.Jag skulle även vilja nämna vissa fall då det kananses lämpligt att en ensamstående adopterar. vara så att den andra parten, som barnen harvuxit upp med, i förhållandet har dött. Det behöverinte bara vara homosexuella. Ett exempel är att enkvinna först är ihop med en man och får ett barn i detförhållandet. Sedan lämnar hon mannen och får en nyman och har barn tillsammans med honom. Låt osssäga att den här kvinnan dör. Då finns den här man-nen, som barnet har vuxit upp med. Den biologiskaföräldern är kanske ute ur bilden. Han kanske är dödeller har försvunnit. Kanske skulle det vara lämpligastjust i det här enskilda fallet att barnet får stanna hosden människa som barnet har knutit an till och vuxitupp med. Jag menar att det finns vissa fall, men intealla, då jag tror att det här är den bästa lösningen.Tack!Anf. 82 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag måste medge att jag inte riktigtkunde följa tankegång i det tänktafallet. Det var något snårigt.Kvar står faktum. Barnet har rätt till sina föräld-rar, den sociala bakgrunden och det arvet. Ingen in-skränkning av barnets rätt får göras. Ett enigt utskotthar slagit fast detta och, återigen, givit kommitténdirektiv eller riktlinjer som säger att den övergripandeprincipen är barnets bästa. Bevisbördan vilar helt ochhållet på den som säger att vi ska förändra lagstift-ningen till nackdel för barnen. Eftersom barnens rättinte får trädas förnär vilar ett tungt ansvar på den somvill ändra till, som jag upplever det, barnets nackdel.Vi får låta utredningen arbeta färdigt, och enligtett enigt utskott kommer den säkerligen att leda tillbarnets bästa. Den leder dock inte med säkerhet tillvuxna människors bekräftelse och till sanktion osv.Men det är en annan fråga. Vi kan inte använda bar-nen som slagträn i debatten om vuxnas rättigheter ochskyldigheter. Tack, fru talman!Anf. 83 ():Fru talman! Jag var tvungen att gå upp med an-ledning av det påstående som Skånberg kommed när det gäller styvbarnsadoption för heterosexu-ella. Jag undrar om det som Skånberg sade ärKristdemokraternas inställning eller om det är TuveSkånbergs personliga inställning.Vi försöker ju att se till barnets bästa i lag-stiftningen. Om en förälder dör, om en förälder ansesvara olämplig eller om den ena biologiska föräldernger sitt medgivande kan en annan förälder, som dåinte är den biologiska föräldern, få vårdnaden ombarnet. Detta sker med utgångspunkt i barnets bästa.Men Skånberg sade i ett replikskifte till mig atthan också är emot styvbarnsadoption för heterosexu-ella. Är det här även inställning?Det verkar vara en väldigt gammalmodig och föråld-rad inställning i dessa familjerättsliga frågor. Jag villgärna ha ett förtydligande av Skånberg.Anf. 84 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Jag har redan utvecklat att jag per-sonligen menar att det bästa är att växa upp tillsam-mans med en mamma och en pappa. Och jag villpersonligen arbeta för att det ska vara förhållandetockså vid närståendeadoptioner. Men det är kompli-cerat, och har inte uttalat någonbestämd mening. Men utvecklingen går i den rikt-ningen att vi stärker barnets rätt så mycket som detgår. Sedan är världen komplicerad, och det kan seolika ut. Det här kan i vissa situationer kanske varadet enda möjliga. Men vi vill, så långt som det baragår, göra situationen så bra som möjligt för barnet.Det är barnets intresse som är det viktiga, och om detinnebär att vi kan ge en mamma och en pappa så villvi göra det. I andra fall får jag lämna den frågan öp-pen.Anf. 85 ():Fru talman! I det som Skånberg säger finnsdet en värdering. Man säger lite grann att de familjerdär det inte finns någon biologisk mamma och pappainte är lika lyckade. Jag delar inte den inställningen.Jag tror att barnets bästa handlar om att barnet fårtrygghet, kärlek och omvårdnad och att det kan se utpå olika sätt.I dag lever vi i då skilsmässor är vanliga.Alla lever inte i en relation under hela sitt liv. Dennamöjlighet finns av ekonomiska skäl. Det finnsfortfarande många länder i världen där man av eko-nomiska skäl är bundna till varandra under resten avsina liv eller där samhället inte accepterar någontingannat. Det finns inget självändamål med att männi-skor ska leva i ett äktenskap ett helt liv. Det verkarsom om Skånberg anser att det är ett självän-damål. Jag tror att människor och livssituationer kanförändras, även om jag och många andra nog delardrömmen om en livslång relation. Men jag tror inteatt man ska se det som ett självändamål. Det är farligtnär vi från politiskt håll lägger den värderingen närdet gäller människors samlevnad. Det verkar som omdetta är utgångspunkten för Skånbergs synsätt.Som livet ser ut är det bästa atthitta två vårdnadshavare som är bra för ett barn ochatt ge barnet den bästa situation som finns. Men da-gens lagstiftning ger tyvärr inte de barn som finns dentrygghet som de egentligen behöver. Oavsett om detfinns ett eller 40 000 barn i homosexuella familjerkräver jag att de ska ha det skydd som de behövergenom lagstiftningen.Anf. 86 SKÅNBERG (kd):Fru talman! Så här i slutet av debatten har vikommit till debattens kärna. sägeratt hon har en dröm om hur en familj skulle kunna seut. Då har vi två olika perspektiv.Det perspektiv som jag konsekvent anlägger ärbarnets perspektiv. Vad är barnets bästa? Det gällerdet barn som har förlorat sina båda biologiska föräld-rar och behöver adopteras. Men ett annat perspektiv och talar om en politiskdröm om hur man kan bedriva familjepolitik och omhur man kan förverkliga en vuxens drömmar. Det ärtvå helt olika perspektiv.Om det handlar om aborter, som det har gjort tidi-gare, är det en debatt. Om det handlar om skilsmässoroch våra misslyckanden på det området är det enannan debatt. Här talar vi om att ändra lagstiftningen,så att barnen skulle kunna tänkas få det sämre. Då villjag säga att barnets perspektiv handlar om försiktig-het och om barnets rätt till båda sina föräldrars biolo-giska arv.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill hävda att det är Skån-bergs inställning som har en grund i en dröm somTuve Skånberg har, nämligen den om relationenmamma-pappa-barn och drömmen om att den rela-tionen ska hålla för resten av livet. Egentligen skulleTuve Skånberg vilja avskaffa institutet skilsmässa.Det är snarare så som jag kan tolka Skånbergssynsätt.Tuve Skånberg har inte ens nämnt alla de barnsom finns i homosexuella familjer. Vi är kanskeoense om hur många de är. Men oavsett om det är ett,40 000 eller ännu fler barn som lever i homo-sexuella familjer i har Skånberg inte pånågot sätt sagt hur vi ska trygga dessa barns juridiskaställning. Det gäller både den lagstiftning som finnsoch konsekvenserna - vad man betalar på dagis osv.Det finns ganska skrämmande konsekvenser i dag.Homosexuella föräldrar säger att de har stora problemnär det gäller myndigheterna, eftersom de enligtmyndigheterna inte finns som familjer. Däremot harde inga problem med att de är föräldrar gentemot demedmänniskor som de möter både på sin fritid och påsin arbetsplats.Tuve Skånberg har inte ens bemött mig när detgäller hur vi ska göra för att se till att dessa barnssituation blir så bra som möjligt. Det är en diskussionsom Skånberg undviker. Det tycker jag är väl-digt beklagligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )12 § betänkande 1999/2000:LU4Sjöfylleri.Andre vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut fattades efter 15 §. )13 § Konsumentpolitiska frågorFöredrogslagutskottets betänkande 1999/2000:LU5Konsumentpolitiska frågor.Anf. 88 ():Fru talman! betänkande LU5, Kon-sumentpolitiska frågor, behandlar ett stort antal mo-tioner. Endast när det gäller att skapa regler för hurstor och hur stark en stor stark får vara har lagutskot-tet förordat ett tillkännagivande. De viktiga och an-gelägna motionsyrkandena har avstyrkts med hänvis-ning till att en kommitté, där jag själv ingår, arbetarmed frågorna.Detta, fru talman, hindrar mig inte från att ta tillorda i detta ärende. Vi moderater i utskottet harnämligen tre reservationer, och jag vill gärna kom-mentera dem. För tids vinnande yrkar jag bifall en-dast till vår reservation rörande motion L702 undermom. 1.Först vill jag ta upp den lilla motionen om detstarka ölet i det stora glaset. I motion L710 vill mo-tionärerna från att den svenska riksda-gen ska anmoda regeringen att föranstalta att detutarbetas standardregler för hur mycket ett stort glasstarköl ska innehålla av alkoholhalt och vätska.Fru talman! Kan detta vara kvintessensen, det yt-tersta av beslutskraft och ansträngning, av 349 riks-dagsledamöters arbete i svensk politik i år2000? Visserligen har samma parti haft en skrattmo-tion här i , och i den meningen kanske denmotionen kan efterlevas här i kammaren. Jag troddeatt detta var ett skämt, och när jag berättade det förmina vänner trodde de likadant. Det har framkallat endel skrattsalvor under mitt umgänge under jul- ochnyårsfirandet. Det kan inte vara möjligt, sade man, attdetta ska vara en uppgift för riksdag ochregering. Det är ett hånflin mot det demokratiskasystemet, ansåg mina vänner. Jag är beredd att hållamed dem.Detta är inte lustiga huset. Detta är riks-dag, demokratins högsta beslutande organ. Av denanledningen reserverar vi oss mot beslutet. Man kanmisstänka att behandlingen av motionen är en litengratifikation till Vänstern för gott uppförande i sam-arbetet.Vi har också reserverat oss mot viktigare saker,t.ex. behandlingen av motion L702 som handlar omatt begränsa uppgifter och storlek.Konsumentverkets uppgifter behandlas i kom-mittén med namnet Konsument 2000, som jag nämn-de. Men vår reservation har som mål att göra kom-mittén och även ledamöter uppmärksam-ma på att den uppfattning som vi hävdar inte barafinns hos oss moderater här i utan ävenlångt utanför dessa väggar.Vi har föreslagit en förändring av Konsumentver-kets storlek och verksamhet. Vi vill avlöva sådanverksamhet som kan skötas av andra. I den mån manhar myndighets status och uppgift borde denna delbehandlas för sig. bordebrytas ut och fungera som andra ombudsmän, t.ex.JämO, HomO och DO.Min uppfattning är att måstestyckas och delas för att ska vara trovärdigt iEU, där man verkligen är angelägen om att staten skahållas utanför konsumentfrågorna. Man har t.o.m.speciella revisorer som bl.a. beivrar staternas in-blandning. En sådan person fick lagutskottet träffanär vi var i på studiebesök . Hennesuppdrag var att på ort och ställe försäkra sig om attkonsumentpolitiken i de nya ansökarländerna intestyrs av staten.Här i finns det stora regeringsorganet somheter . Detta verk, som är en avregeringen utsedd myndighet med regleringsbrev ochpengar, kan också räknas som en utredningsavdelningtill regeringen. Det finns sådana utredningsavdelning-ar i t.ex. och . Man måste kalla sakervid deras rätta namn. Verket är också en stor utbild-ningsenhet med snart sagt ensamrätt och monopol påutbildning inom områden som rör köp och avtal. Detfinns linjer på juridiska fakulteter som kan bedrivasådan utbildning med mera status i examinationerna.Konsumentverket gör t.o.m. anspråk på att i EUvara en konsumentorganisation, en sådan som enligtparlamentet inte ska vara styrd av staten.Det finns i emellertid två andra konsu-mentorganisationer som stämmer bättre med EU:skrav. En är uppbyggd runt socialdemokratisk rörelse,bl.a. fackföreningarna, nämligen konsu-mentråd. En uppfattar jag som en fri organisation,nämligen konsumenter i samverkan, sombestår av andra organisationer och privatpersoner.Dessa två organisationer behandlas på ett hårresandeorättvist sätt. får flera miljoner ibidrag för sin verksamhet, medan Konsu-menter i samverkan får nästan ingenting. Man nämnerKonsumentrådet i alla sammanhang, ofta utan attnämna den andra organisationen. Jag har en starkkänsla av att man rentav är besvärad av den senareorganisationen. Det förstärker också min misstankeatt socialdemokraterna bara vill ha en sorts organisa-tioner, nämligen sina egna trogna vapendragare.Naturligtvis ska produkter inte vara farliga, ochman förväntar sig att de som saluför varor är seriösaoch trovärdiga. Motsatsen ska naturligtvis bekämpas.Frågan är om en så stor kraft, en så stor del av sam-hällets gemensamma ekonomi och intelligentia, skagå åt för detta.Civilrätten har regler för civila handlingar, dvs.köp. Finns det något i lagstiftningen som fallerar föratt konsumenterna ska kunna hävda sin rätt, låt oss dåkoncentrera oss på att förändra och förbättra lagarna.Vi har en specialdomstol som bara har rekommenda-tioner som utslag, nämligen . Tvister borde behandlas i domstol - småtvister inom ramen för småmålsinstitutet i den månvarans värde är lågt, som det för det mesta är i kon-sumentfrågor. Då, och först då, kan man få regelrättpraxis i stället för moraliska och ofta subjektiva ochdiffusa utslag, som företagen kan följa eller låta bli attfölja.Andra verksamheter som ägnarsig åt borde kunna konkurrensutsättas. Förlag, varförska man ha det? Tidning är också något man måstekunna ifrågasätta. Ska skattemedel användas till dettafinns det regler för tidningsstöd, och de måste ocksågälla . Test och provningar av varorbör kunna läggas på . Forsk-ning om konsumtion och köpbeteende kan ske inomden ordinarie forskningssektorn på våra universitetoch högskolor. De medel som staten anslår till forsk-ning ska genomgå samma ekonomiska och inne-hållsmässiga nålsöga.Det finns mycket angeläget att forska om i Sveri-ge . Det har väl inte undgått någon att svenskforskning har halkat efter inom flera områden där vihar varit världsledande. har larmgått ut om att utflyttningen av företag leder till bara på riskerar att gå miste omminst en miljard kronor.Fru talman! Vi har också reserverat oss mot be-handlingen av motion L711 om skydd för konsu-menter i lagvalssituationer, dvs. vilket lands lagarsom ska tillämpas vid handel över gränserna.Grundprincipen för lagvalet är att kontraktet skabedömas i enlighet med lagen i det land som harstarkast anknytning till kontraktet. Detta behöver inteändras. Däremot är det bekymmersamt om konsu-menterna har en ovillkorlig rätt att alltid hävda detegna landets lagar.Vi moderater vill att lagvalsfrågan ska vara dispo-sitiv, dvs. att man kan avtala om vilket lands lagarsom ska gälla innan köpet avslutas. Det ska finnasregler och lagar för handel. Det ska finnas möjlighetatt reklamera. Det ska finnas respekt för människorpå båda sidor om affärsdisken eller förhandlingsbor-det.De många små företag som har skapats i han-deln har en stor och stark motståndare i och socialdemokratisk politik. De socialdemo-kratiska ambitionerna på konsumentpolitikens områ-de bottnar i uppfattningen att man kan använda politi-serandet av en civilrättslig handling, nämligen köp,till sina egna syften, nämligen fördelningspolitiken,dvs.