prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — Mansäger att man har brist på personal inom vissa avdel-ningar som man har en stor andel som fak-tiskt är deltidsarbetslösa. Det är naturligtvis en ekva-tion som vi inte kan acceptera. Det måste man göranågonting åt.En konkret åtgärd på det här området som jag kanpeka på är att de som deltidsstämplar också blir akti-verade i aktivitetsgarantin på den del som man fak-tiskt stämplar, inom ett område som inte berörs därman jobbar. Lysekilsexemplet borde väl bannlysasfrån aktivitetsgarantin, om ni läste förnågra dagar sedan.Det kommer på något sätt att sätta press även påarbetsgivarna i det här läget. De riskerar att förlorasina deltidsanställda därför att man kanske kommer inpå ett område där man får en heltidstjänst och kanförsörja sig på sin lön. Det kommer ju att sätta presspå de arbetsgivare som utnyttjar deltidsanställningenpå ett sätt som vi inte kan acceptera.Anf. 222 () replik:Herr talman! Jag tycker att vår värderade ordfö-rande ska hållas räkning för att han lyfter fram syssel-sättningen här i sitt stora, låt mig kalla det installa-tionstal som utskottets ledare. Jag uppskattar ocksådet som sade om att han är be-redd att lyssna på vettiga synpunkter. Det kan ju in-gjuta en viss förhoppning hos oss i oppositionen.Sysselsättningsmålet är viktigt. Det är viktigt attnå de . Även om vi inte skulle klara det tyckerjag att vi ska säga att vi inte får spara någon möda föratt anstränga oss att nå dit. I den delen är vi i Folk-partiet beredda att sätta axeln till. Det är den storakungsväg vi kan gå när vi bekämpar arbetslösheten.När det gäller den goda utvecklingen i ärdet bara att vara tacksam för att den är. Vi får tro attden håller i sig. Sedan säger attden nog är den bästa i . Det är inte riktigt sagtatt det är bra i . Han säger att politiken nog harbetydelse. Kan det bero på - jag vågar inte säga det -att vi har så många socialdemokratiska regeringar iEuropa? Jag vill inte påstå det, men det är klart attpolitikens innehåll och inriktning spelar in.Det jag saknade i tal varkanske egentligen bara en beredvillighet att röja un-dan hinder. Jag tror att hindren är en av de stora svårasakerna. Det är viktigare att plocka bort dem än attfundera på en kompletterande lagstiftning.Allra sist, herr talman, eftersom jag bara tänkte taen replik på grund av tidsnöden: Jag tror att det ocksåär viktigt att vi upprepar för oss själva och andra häratt grunden för välfärd är många människor i arbete.Därför måste arbetslösheten bekämpas om möjligtännu hårdare.Anf. 223 () re-plik:Herr talman! Visst finns det s-regeringar i Europa.Men det kan ju vara så att har den bästa som finns i , jag vet inte. Men detkan ju vara en tolkning av det sade. Jagfår väl tacka för hans synpunkter på den delen.Det är viktigt med lyhördhet, det vill jag ocksåuttrycka. Jag kan hålla med om mycket av det Elversade i sin replik. Det är naturligtvis absolut fokuse-ring just på att få ut dem som är arbetslö-sa. Välfärden blir ju så att säga inte komplett förränalla de som söker arbete och vill arbeta också hararbete, så att de kan försörja sig på sin lön. Det är justdär den enskilda individen faktiskt har uppnått enfrihet som jag tror att vi alla står bakom här. Det ärviktigt att poängtera i den här debatten att vi ska nådet målet. Ytterst ligger naturligtvis målet om fullsysselsättning.Anf. 224 ():Herr talman! Timmen är sen på lucianatten när videbatterar budgeten som är ett samarbete mellanregeringen, och Miljöpartiet.Jag tycker att vi har fått gröna framgångar i bud-geten, främst då den gröna skatteväxlingen, som är envinst för miljön . Det slås fast att 30 miljarderska skatteväxlas fram till år 2010.Skatteväxlingen genomförs med höjda energi- ochmiljöskatter, men skatten på arbete sänks. Hushållenfår sänkt skatt på arbete genom att grundavdragethöjs.Företag och offentlig sektor får sänkt skatt genomatt arbetsgivaravgifterna sänks, vilket kommer allaföretag till del från storföretaget till den lilla egenfö-retagaren.Ett andra steg tas för att kompensera löntagarnaför de allmänna egenavgifter som infördes successivtunder . En utökad ram för stöd till långtids-arbetslösa ges fr.o.m. 2001.Diskrimineringsombudsmannen förstärks med 4miljoner kronor, vilket är en anslagsökning med nära50 %. ska få ökademöjligheter att stödja lokala nätverk för att motverkaetnisk diskriminering samt för att driva anmälningarom etnisk diskriminering i arbetslivet till rättsligprövning.Herr talman! I budgeten skrevs in att en utredningskulle komma till stånd om möjligheten att införanågot slags nationellt friår i Sverige.Arbetsmiljöklimatet på våra arbetsplatser harhamnat i en återvändsgränd. Tuff konkurrens ochhårdnande ekonomi kräver ökad produktivitet, ochstressen på arbetsplatserna bara ökar. Den som sviktarunder pressen känner sig tvingad att stanna kvar påsitt jobb. Läget är långt ifrån bra. Det behövs nyatankar och grepp.Ett friår, herr talman, skulle kunna medföra att detarbetsmiljöklimat som råder på våraarbetsplatser mildras. En chans att kunna ta sig ledigtunder för att pröva på något nytt eller bara varaledig och hinna med det man länge velat göra kom-mer att minska stressen.Vill man kompetensutveckla sig kommer arbets-tagaren tillbaka med en ökad kompetens som kommerarbetsgivaren till godo som en arbetslös harchansen att komma in på arbetsmarknaden.Företagsbarometer har visat att antalet nya företagi vissa delar av landet har minskat. Om det gavs enmöjlighet till friår skulle kanske den statistiken bliannorlunda.Införandet av ett friår gynnar enligt Miljöpartietsmodell nyföretagande genom att det ges ekonomiskmöjlighet att starta ett företag under ett år.En indikator på detta är hur många FA-skattsedlarsom skrivs ut i . En sådan skrivs ut om manhar ett företag vid sidan av en annan inkomst somanställd. Om en stor del av de 160 000 som ansökerom FA-skattsedel fick en chans att satsa på sin före-tagsidé på heltid skulle statistiken över nystartadeföretag bli bättre.Friåret skulle ge en skjuts framåt för att öka anta-let företag som startas av kvinnor. Enligt undersök-ningar drar sig kvinnor för att skuldsätta sig i störreutsträckning än män. De 4 000 kvinnor som har fåttkvinnolån skapade 12 000 jobb med de här pengarna.Förutsättningarna för att man ska få ett friår skaenligt vara att en arbetslös får arbete påden lämnade platsen . Detta skulle innebä-ra att 4 000 personer skulle få in en fot på arbets-marknaden och få jobb om en redan an-ställd kvinna fick denna chans.Utredningen kommer, herr talman, att visa omframför allt hårt pressade kvinnor men självklartockså män kommer att få en chans att komma tillbakatill sig själva. De kvinnor i som har tagitdenna chans till ett friår säger att det var som att vin-na högsta vinsten.Sociala arbetskooperativ skriver jag om i en mo-tion. Medlemmar i ett socialt arbetskooperativ äroftast de som står längst bort från arbetsmarknaden.Detta är en viktig metod i en rehabiliteringsprocess.Människor i dessa kooperativ är de som hamnar ien rundgång eller inte får plats någonstans därför attde är gränsfall i förhållande till lagar och bestämmel-ser.De platsar inte hos . De anses inte stå tillarbetsmarknadens förfogande och är därmed inteaktuella för AMI:s insatser, eller också anses det.o.m. inte vara rehabiliteringsbara.Sociala arbetskooperativ fungerar som en egen ju-ridisk person och är en demokratiskt styrd ekonomiskförening.Problemet är vad dessa människor ska livnära sigpå. De utför ett arbete som är en viktig del i ett själv-förtroende. Man står inte tillräckligt nära arbetsmark-naden för att komma in i en arbetsmarknadsåtgärdoch har svårt att få lön genom lönebidrag.Man arbetar med reducerad kapacitet men utförändå ett arbete. Ett statligt kooperatörsbidrag vore enlösning. Jag tycker därför att det är bra att utskottettillkännager att den översyn som pågår av både denarbetslivsinriktade rehabiliteringen och delar av löne-bidragssystemet även ska beakta de sociala arbetsko-operativen i sitt arbete.Herr talman! visas i en rap-port om hur produktiviteten har minskat i IT-företag iUSA. Mer arbetstid ger lägre produktion.Rapporten säger att IT-anställda i jobbaralltmer men producerar allt mindre. , , visar att anställda viddataföretag arbetar i genomsnitt ,vilket är en ökning sedan 1999.Samtidigt har produktiviteten minskat. Man harjämfört hur många kodrader en programmerare pro-ducerade 1999 och hur många som produceras i dag.Siffran har fallit från 9 000 i genomsnitt under förraåret till 6 200 . Det är en drastisk siffra.Som miljöpartist kopplar jag ihop denna nedgångi produktiviteten med en alltmer behövd arbetstids-förkortning. Människor kan inte fortsätta att öka sinarbetstid och pressa sig till det yttersta i ett stressatarbete under hård press utan att det syns någonstans.Vi har kanske nått gränsen för vad människororkar med och därför behöver en daglig arbetstidsför-kortning genomföras.Vi i ser fram emot en arbetstidsför-kortning som verkligen kan komma löntagarna tilldel.Härmed, herr talman, vill jag säga att jag står bak-om arbetsmarknadsutskottets budgetbetänkande. Jagvill också önska utskottets ledamöter en trevlig helgså småningom. Vi ska ju träffas senare.Anf. 225 CARLINGE WISBERG (v):Herr talman! nedgångsperiod komden dåvarande arbetsmarknadspolitiken att utvecklastill något av ett moras - ett moras som inte var tillgagn för någon part, framför allt inte för de arbetslö-sa.Rundgången i systemen var legio. Meningsfullautbildningsinsatser ersattes med mängdåtgärder föratt skapa förutsättningar för återkvalificering till nyaa-kasseperioder.Efterhand växte insikten fram att för att hävda ar-betslinjen och för att skapa en möjlighet för de ar-betslösa att återkomma på arbetsmarknaden behövdeden ikraftvarande arbetsmarknadspolitiken, ellerkanske bristen på arbetsmarknadspolitik, åtgärdas.Denna insikt resulterade i det beslut som kammarentog , benämnd förnyad arbetsmarknadspolitikför delaktighet och tillväxt. Bakom det beslutet stodregeringen, och Miljöpartiet.Bland de instrument som skapades fanns bl.a. ak-tivitetsgarantin, som tog sikte på de långtidsarbetslösaeller på personer som riskerade att bli långtidsarbets-lösa.Det nya med aktivitetsgarantin var att den varstarkt individorienterad. Den arbetslöse synliggjordesoch myndigförklarades.Det dokument som är navet i aktivitetsgarantin ärden gemensamt upprättade och godkända individuellahandlingsplanen. I det här sammanhanget är det vik-tigt att notera att den ska vara just gemensamt upp-rättad. Båda parter påtar sig både skyldigheter ochrättigheter - samhället genom att ställa resurser tillförfogande och den arbetslöse genom att fullfölja detgemensamt upprättade dokumentet.Handlingsplanen ska vara ett dokument som ledertill nödvändig kompetensutveckling med sikte påjobb för den arbetslöse. Det handlar således inte läng-re om att placera folk i olika åtgärder för att bryta enarbetslöshetsperiod, utan det handlar om just indivi-duell utveckling.Herr talman! Aktivitetsgarantin har varit i krafti cirka . Erfarenheterna skiftar över lan-det. Det kan vi konstatera utifrån den reaktioner somvi på olika sätt möts av. Själv har jag under höstenbesökt ett antal projekt som ingår i garantin och yt-terligare besök är planerade att göras under julledig-heten.Vad jag kan konstatera, både av vad vi kan ta delav i den offentliga debatten och av mina egna besök,är att man tvingas konstatera att det här med gemen-samt upprättade handlingsplaner är något som i varjefall inte har haft någon högre prioritet. Om detberor på tidsnöd eller om det beror på något annatlåter jag här vara osagt men jag tvingas konstaterafaktum. Kanske kan en del av förklaringen sökas i detförhållandet att AMS jobbar utifrån begreppet jobb-sökarplaner, inte utifrån det begrepp som riksdagenhar beslutat om, nämligen individuella handlingspla-ner. Innehållet i dessa båda begrepp bör materielltvara helt olika.Dessa kritiska synpunkter på tillämpningen är intenågot som vi i är ensamma om, utan vikan konstatera att de delas av flera, exempelvis avLO. LO för bl.a. fram kravet på en extern revisionmed uppgift att granska arbetsmarknadspolitikenutifrån hur denna är formulerad i riksdagsbeslut.Säkerställandet av rättssäkerheten ur den arbetslösessynvinkel är ett viktigt inslag i en sådan revision.Detta krav kan vi i sluta upp bak-om. Det här kravet tycker jag växer i styrka. I enintervju i kan man i en intervju medjust AMS-chefen läsa att det helt naturligt finns in-körningsproblem med aktivitetsgarantin. Vidare sägerhan att det inte finns något brett missnöje.Vi i anser att det är viktigt att ar-betsmarknadspolitiken och aktivitetsgarantin fungerarpå det sätt som vi beslutat, så att det hela faktisktupplevs som ett stöd på vägen tillbaka till den regul-jära arbetsmarknaden. Den starka individorienteringsom slagits fast borde borga för detta faktum.Andra praktiska inslag i förhållande till aktivitets-garantin som det kan finnas anledning att titta på ärfrågor om fördyrande omkostnader i garantin, möj-ligheten till betald ledighet och sjukförsäkringen.Deltagandet i aktivitetsgarantin kan av förklarligaskäl bli ganska långvarig. Därför finns det anledningatt skapa regelverk som ger förutsättningar för ettsocialt familjeliv. Detta innebär att det inom ramenför garantin naturligtvis måste finnas förutsättningarför exempelvis semesterfirande med familjen, utan drabbas ekonomiskt. Det kan tilläggas att detmellan samarbetspartierna finns en sådan uppgörelsesom bara väntar på att bli materialiserad. Det börockså skapas former för ledighet som är likvärdigamed formerna i arbetslivet i övrigt då det gäller le-digheter kring exempelvis större helger.Deltagandet i aktivitetsgarantin innebär också iförhållande till passivt mottagande av kontanstöd attomkostnaderna för den enskilde ökar. Detta behöverockså uppmärksammas. Den höjning av milersätt-ningen som beslutats räcker i detta fall inte till.Alternativet till ett deltagande i aktivitetsgarantinär ju att man inte uppbär någon annan ersättning vidarbetslöshet än socialbidrag.En annan fråga som har upp-märksammats är frågan om sjukförsäkringens utfallberoende på om den arbetslöse uppbär kontantstödeller befinner sig i aktivitetsgarantin. I en artikel iLO-tidningen visar det sig att det kan ge inkomst-skillnader som räknas i tusenlappar. Dessutom verkarregelverket tolkas på olika sätt över landet. Detta ärnaturligtvis otillfredsställande och behöver därför sesöver.Vi i utgår från att dessa saker skakunna bli föremål för överläggningar mellan de sam-arbetande partierna, som också står bakom uppgörel-sen om aktivitetsgarantin.Vad som här har sagts ska inte tolkas som kritikav det system som aktivitetsgarantin är, utan det skases som ett sätt att vårda ett i grunden bra beslut, somju faktiskt garantin är, samt som ett försök att förbätt-ra systemet till gagn för dem som det är till för, näm-ligen de arbetslösa.Med detta ställer jag mig också bakom Hans An-derssons yrkande. Eftersom han i sitt anförandeglömde att yrka bifall till hemställan i övrigt gör jagdet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition2000/01:32 Säkerhetskontroll i domstolSkrivelse2000/01:51 redogörelse för tillämpningen avlagen (1991:572) om särskild utlänningskontrollFinansutskottets betänkanden2000/01:FiU2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning2000/01:FiU3 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner2000/01:FiU4 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntorm.m.2000/01:FiU5 Utgiftsområde 27 Avgiften till Euro-peiska gemenskapen14 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 12 december2000/01:181 av () till näringsmi-nister kontakter med småföretagare2000/01:182 av () till statsrådetIngegerd WärnerssonSvenskundervisning2000/01:183 av () till statsrådetUlrica MessingSkydd och stöd för ekonomiskt svaga konsumenter2000/01:184 av () till statsrådetMona SahlinByggandet i storstäderna2000/01:185 av () till socialministerLars EngqvistSkönhetsoperationer för minderårigaInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 16 januari2001.15 § Anmälan om frågor för skriftliga svarAnmäldes att följande frågor för skriftliga svarframställtsden 13 december2000/01:432 av () till utrikesminis-ter av politiska fångar i Kuba2000/01:433 av () till utbild-ningsminister för pensionärer att doktorera2000/01:434 av () till kulturmi-nister till dagstidningars tal- och radio-tidningar2000/01:435 av () till statsrådetBritta LejonMyndigheters skyldighet att besvara brev från med-borgare2000/01:436 av () till socialmini-ster vid tvångsvård och rättspsy-kiatrisk vård2000/01:437 av () till socialmini-ster till handikappade2000/01:438 av () till försvarsmi-nister av terrängfordon2000/01:439 av () till statsministerGöran PerssonLandshövding med sidouppdrag2000/01:440 av Per () till utrikesministerAnna LindhMordechai Vanunu2000/01:441 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallSäkra ursprungsländerFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll tisdagen den 16 januari 2001.16 § Anmälan om skriftliga svar på frågorAnmäldes att skriftliga svar på följande frågor in-kommitden 13 december2000/01:328 av () till socialmini-ster av dextropropoxifener2000/01:329 av () till socialministerLars EngqvistKostnader för hörapparater2000/01:333 av () tillstatsrådet /01:334 av () tillsocialminister /01:337 av () till utbildningsmi-nister stärka servicen till studenterna2000/01:338 av () till socialmini-ster /01:339 av () till näringsminis-ter representationsregler2000/01:340 av () till näringsminis-ter regler mot familjens barn i fåmans-företag2000/01:342 av () till statsrådet /01:343 av de () tillnäringsminister /01:344 av de () tillnäringsminister i Stockholmsregionen2000/01:345 av () till miljöminis-ter om skador på ek2000/01:346 av andre vice talman ()till socialminister med alkohol och cigaretter till ungdomar2000/01:348 av andre vice talman ()till kulturminister nobelmuseum2000/01:349 av () till utbild-ningsminister av operatörer och tekniker2000/01:350 av () till statsrå-det på resor i tjänsten2000/01:352 av () till för-svarsminister /01:355 av Skånberg (kd) till näringsmi-nister /01:356 av () till näringsminis-ter möjligheter till arbete2000/01:359 av () till socialministerLars EngqvistRättsintyg vid kvinnomisshandel2000/01:360 av () till socialmini-ster av alkohol och droger2000/01:361 av () till socialmi-nister i vården2000/01:362 av () till statsrå-det till pensionärer2000/01:366 av () till statsrådet av idrottsledare2000/01:367 av () till statsrådet pengar till barn- och ungdomsverk-samhet2000/01:368 av () till statsrådetUlrica MessingBrun/vit turistvägvisning2000/01:369 av () till försvarsmi-nister /01:370 av () till näringsmi-nister /01:371 av () till statsrådet över skolor2000/01:374 av () till statsrådet till Eritrea2000/01:376 av () till finansmi-nister och uppskov vid försäljning av bostads-rätt2000/01:379 av () tillstatsrådet /01:381 av () till utbildningsmi-nister högskoleutbildning för tandhygienister2000/01:382 av () till statsrådet mot Sydafrika2000/01:383 av () till statsrådet /aids-katastrofen i Afrika2000/01:384 av () till statsrådet inrikta biståndet på hiv/aids-bekämpning2000/01:387 av () till statsrådet av hiv i Ryssland2000/01:388 av () till statsrå-det för invandrare2000/01:390 av () till nä-ringsminister inom arbetsmarknadspolitiken2000/01:391 av () till statsrå-det för havandeskapspenning2000/01:392 av () till statsrå-det för CIF2000/01:393 av () till kulturmi-nister Noster2000/01:394 av () till utbild-ningsminister vid universitet2000/01:395 av () till statsrådetMaj-Inger KlingvallFlyktingar från strider i Kongo-Kinshasa2000/01:396 av (m) till statsrådetMaj-Inger KlingvallAsylärenden och självmord2000/01:401 av () till kulturministerMarita UlvskogLänsteatern på GotlandSvaren redovisas i bilaga som fogas till riksdagenssnabbprotokoll tisdagen den 16 januari 2001.17 § Kammaren åtskildes kl. 22.59.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. 6 § anf. 15 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. anf. 62 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 106,av tredje vice talmannen därefter till ajourneringenkl. 16.55,av talmannen därefter till ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 11 § anf. 187,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 193(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.