prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Pengarnagår direkt till föräldrarna i stället för till kommunerna.I grunden är det så att har svikit sinaväljare i denna viktiga fråga.Anf. 98 () replik:Fru talman! gör en beskrivning somvi mycket väl kan ställa upp på. Vi tycker också attvalfriheten är bra. Vi vill förkorta arbetstiden. Visst,det är bra att ni tycker så också. Men varför i fridensnamn ställer ni inte upp på förslaget när det kommer,när vi har motionen liggande? Det var ju bara att röstaför den. Då hade vi haft den situation ni nu så varmttalar för.Ert förslag däremot, det gemensamma förslagetfrån de borgerliga partierna, är naturligtvis inte ac-ceptabelt. Det öppnar för ett system vi har sett tidiga-re - en nedbantning av den kommunala omsorgen ialla dess former, nedskärningar , dessutomfullständigt vettlöst genomförda. Och titta på vad somhänder i nu!Vi vågar inte släppa loss och den friamarknaden när det gäller utvecklingen av svenskförskola. Och det finns goda grunder för vår rädsla.Vi har sett detta i verkligheten. Det förslag till ut-formning som ni har pekar i en tydlig riktning: öppnamarknadsplatsen, ut på , ge alla en skol-peng, oavsett vilka ekonomiska resurser man har förövrigt och oavsett skillnader i barnens behov. Ska detutgå en extra skolpeng sedan till barn med läs- ochskrivsvårigheter, invandrarbarn, barn som behöverstöd, som har sociala problem osv.? Kommer det,utöver de 20 000, en liten skolpeng till dem? Hur storär den? Hur ska den fördelas?Nej, , det där är ett steg i en riktningsom inte accepterar.Anf. 99 () replik:Fru talman! är en mycket ärligman. Därför kommer det nu i snabbprotokollet frånden här debatten att väldigt tydligt förklaras hur Mil-jöpartiet har resonerat när man gjort den här om-svängningen i inställningen till maxtaxa. GunnarGoude sade att det ideologiskt inte var särskilt vantför att börja tala om att man vill att för-äldrarna ska arbeta mer i stället för att få mer tid förbarnen. Han sade också: Det här med den kommunalasjälvstyrelsen har vi problem med, men vi har ställtupp i alla fall.Så försöker då komma fram till vill ha någonting mer. Men man kan inte både hakakan och äta upp den, . Allting kostarpengar, och man måste välja.När den här debatten kom upp fanns det ett för-slag om att man skulle få bli dagbarnvårdare åt sitteget barn som röstades ned. Varför röstades det ned?Jo, därför att det fanns en annan reservation att röstapå som skulle ge kommunerna möjlighet att gå ut ochfråga föräldrarna och rätta sig efter deras val, dvs. enbetydligt större möjlighet att ge det som GunnarGoude efterlyser och inte snäva in det till en speciellform. Men valde att inte rösta på denreservationen. Varför, ?Jag tror inte att vi får det svårt i valrörelsen. Vihar följt en linje. Men jag tror att kom-mer att få det väldigt svårt att förklara både att manställde upp på maxtaxereformen och att man interöstade för en ändring i kommunallagen som skullegöra det möjligt att fördela kommunens resurser tillbarnomsorgen på ett rättvist sätt till alla barn.Anf. 100 () replik:Fru talman! Först kort om att det fanns en annanreservation. Det var en enskild motion, inte ens enpartimotion, från . Man kastade inett slarvigt lagförslag som naturligtvis inte alls varförberett och utrett på det sättet att man kunde ställasig bakom det.Vi gjorde precis samma bedömning som alla and-ra partier. Det fanns väl inget parti som hade en tankepå att ställa upp på den reservationen. Det hade varitfullständigt meningslöst för oss att göra det i densituationen, som något slags sista utväg. Den utvägenvar mycket oklar. Dessutom var det inget borgerligtparti som ställde upp på den.Nog om den reservationen.Det andra förstår jag inte alls. Vi sade att det ur-sprungliga argumentet för maxtaxa, som framförde i valrörelsen, var något som vi upprör-des över. Att maxtaxan skulle införas för att manskulle locka föräldrar ut i lönearbete, mer tid för lö-nearbete och mindre tid för barnen. Det var det vi varemot.Nu ser vi ett förslag som inte alls leder i den rikt-ningen. Det är inte alls så att marginaleffektssänk-ningarna på grund av det här förslaget skulle bli såstora att de skulle locka någon människa åt varken detena eller det andra hållet. Det är precis som KarinPilsäter, som kan de här frågorna, säger, de effekternaär negligerbara. Det finns ingen drivkraft i den rikt-ningen i det här förslaget som vi bedömer det. Därförkan vi ställa upp på det med gott samvete. På denpunkten går det alldeles utmärkt.Anf. 101 () replik:Fru talman! Jag tackar för betygsättningen frånGunnar . Men jag vill rekommenderahonom att läsa finansplanen. Där står det fortfarandeväldigt tydligt att det handlar om en reform för attsätta fler i arbete. Gå och läs finansplanen! Förslagethar inte förändrats ett dugg.Ja, vi hade t.o.m. formulerat att särskilt lagförslagangående kommunernas självständighet. Det här är enmotion som vi har väckt tidigare. Vianser att det ska vara en ändring i kommunallagensom gör det möjligt för kommunerna att också gebidrag direkt till enskilda, så att man kan tillgodosedet som föräldrarna vill.Jag kan ta ett exempel. I har man gått utmed en enkät alldeles och ställt den enklafrågan: Om ni får välja förskola för era små barn ellerett annat alternativ, vad skulle ni då välja?Resultatet blev att av föräldrarna svarade:Vi skulle välja något annat. De preciserade inte ochsade att de ville ha just förslag, att blidagbarnvårdare åt sina egna barn. Det tror jag inte attde flesta ens skulle ha kommit på. Men de ville hanågot annat. Och det andra skulle kommunen ha haftmöjlighet att erbjuda om vår reservation hade gåttigenom.Jag vill fortfarande ha svar av kan man inte rösta på ett förslag där det t.o.m.finns en utformning av hur en enkel ändring i kom-munallagen skulle leda till det som . 102 () replik:Fru talman! Antagligen av samma skäl som attinget annat parti röstade för den. Det var ett slarvigtutformat förslag. Det var inte ens så att kristdemo-kraterna kunde ta det som en partimotion. Det skiljersig på väsentliga punkter i sin allmänna utformning,såvitt man kan läsa vad det handlar om, från Miljö-partiets.Vi vill nämligen också se till att de som är hemmamed barn av samhället ska värderas på samma sättsom lönearbetare. De kvinnor och män som är hem-ma med små barn ska ha tillgång till det sociala för-säkringssystemet, ska ha möjlighet att räkna pen-sionspoäng som de andra. Varför skulle inte det varaett bättre förslag än att genomföra ett förslag där intede här fördelarna finns?Nu kan inte svara på den frågan.Men jag behöver kanske inget svar på den. borde kunna ta ställning i den frågan ganskaenkelt.Att det skulle kosta mycket pengar är precis vaddet handlar om. Vi avsätter mycket stora resurser förförskolan och skolan, enormt stora resurser. De är välgenomtänkta och når barn med behov av särskilt stöd.Det handlar direkt om 500 miljoner , ½ miljard,för att öka kvaliteten. De går inte till avgiftssänkning-ar. De går ut till kommunerna till kvalitetsgarantierför förskolan. Det är jättesatsningar. Under en periodav kommer det att göras en historiskt settenorm satsning på skolan.Jag kan inte tänka mig någon förändring som hargått så snabbt. Om man undantar de borgerligas ned-skärningar 1991 och 1992. De var ju rekordsnabba.Men de gick alltså i andra riktningen, av resur-serna försvann. Det tar att bygga upp än attrasera, för att uttrycka sig kort.Anf. 103 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att på ettaningen krystat sätt höll ett försvarstal för någontingsom jag inte tror att egentligen känner såmycket för, om jag ska vara ärlig. I program och i talsäger ju : "Mer tid för barnen". Tidigarespråkrör har uttryckt det på ett sätt som totalt harsågat socialdemokraternas maxtaxeförslag. Det varinte enbart i valrörelsen, det var så sent som undervåren. Totalt sågat, med ett språkbruk som jag hardokumenterat här i bänken, men som jag inte ens villanvända. Så tydligt var det i den delen.Nu ställer sig bakom en reform somställer många barn utanför samhällets subventioner,ensidigt gynnar en barnomsorgsform och ger mer, detkan åtminstone erkänna, till högin-komsttagare. Därmed är det en bakvänd fördelnings-politik.Då skulle jag för min del vilja ställa frågan: Var-för anser att ni är bättre på att bestämmahur mycket människor ska arbeta och på vilket sättsom familjer ska utforma sin barnomsorg? Det ärinnebörden i den politik som ni nu är beredda attdriva igenom.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag vet inte hur mycket tid KennethJohansson har haft för att läsa på förslaget. Men detlåter lite konstigt.Det är alltså så, det är värt att uppmärksamma, attförslaget inte gynnar en barnomsorgsform. Förslagetär utformat så att det har precis samma effekt för allabarnomsorgsformer. Oavsett om det är ett föräldrako-operativ, en enskild verksamhet med en speciell pe-dagogisk inriktning - en Waldorfskola eller en Mon-tessoriskola - eller en förskola så gäller dehär fördelarna. Det gäller de 500 miljonerna i kvali-tetssäkring. De går även till de andra barnomsorgs-formerna och förskolorna. Det gäller avgiftsregle-ringen osv.Det blir alltså bättre för föräldrarna och för barnenmed det här förslaget. Det är inte alls någon in-skränkning i det. Tvärtom är det utmärkt att den bitenhar bevakats och kommit fram.Det alternativ som har fört fram vetjag inte om jag ska ta upp. Det handlar om att strykapappamånaden, vilket inte precis underlättar för för-äldrarna att få vara hemma med sina barn, eller att tabort kvalitetspengarna till förskolan, som just nårsamtliga. Ni vill ju ta bort de här 500 miljonerna.Nej, det förslaget tycker jag inte är så bra. Läs påvad vårt förslag innehåller! Det når alltså samtligabarnomsorgsformer.Anf. 105 () re-plik:Fru talman! Jag är påläst, och jag har redovisat ettalternativ som är betydligt bättre och som på ett be-tydligt mer träffsäkert sätt når dem som Miljöpartiettalar om i sina program: "Mer tid för barnen","Möjligheter till en reell valfrihet". Det ska gå till allabarn.Det som företräder är precis tvärt-om. Det är ett begränsat antal barn som får samhälletssubventioner. Vi säger att alla barn ska ha det. Dettycker jag är en väldigt stor skillnad.Vi vill med vårt alternativ ge möjligheter för fa-miljerna att sänka arbetstiden, om de så önskar. de stimulanserna och möjligheterna. Man skakunna sänka arbetstiden. Vi ger en reell valfrihet, envettig, rimlig och rättvis barnomsorgspolitik, en för-delningspolitik som gör att inte höginkomsttagarnagynnas före dem som har smala ekonomiska margi-naler.Sammanfattningsvis tycker jag att Miljöpartietborde lyssna mycket på den opinion som jag trorfinns runt om i det miljöpartistiska och somsäger: Här har ni hamnat i alldeles fel båt.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag beklagar att det vimlar av felak-tigheter i det säger. Jag har justförklarat att det fördelningspolitiskt inte är det pro-blem som det var i det ursprungliga förslaget. Manmåste ha klart för sig vad det är man talar om.Perssons maxtaxeförslag, det ursprungliga med700 kr som låg som en fast nivå, var någonting somvi inte kunde acceptera. baby blir även Bir-ger upprörd över. Det är helt klart. Däremotär Fröken , som ligger som ett förslag som nukommer att genomföras, någonting helt annat.När det gäller fördelningspolitiken har vi fått för-ändringen att taket har höjts. Det ärett betydligt högre läge än . Dessutom innebärdet förslag som vi nu kommer att anta att avgiftenkommer att vara inkomstrelaterad. Vi har en av-giftsprofil som tar hänsyn till just det fördelningspo-litiska. Det är naturligtvis viktigt.Sedan till frågan om sänkt arbetstid. Väl-kommen i gänget! Det är inte obekant att Miljöpartietdriver frågan om sänkt arbetstid. Det är det vi harvarit mest ledsna över att vi inte har fått igenom ibudgetförhandlingarna. Vi välkomnar ett stöd frånCentern i det sammanhanget, så kanske vi lyckasnästa år. Det är bra!Anf. 107 () replik:Fru talman! Pengarna finns , säger . Det är en sanning med en viss modifikation.Pengarna till skolan finns i första hand utanför bud-geten, längre fram i framtiden.Man behöver inte gå längre än till att titta i höst-budgetens tabeller över förändringar från vårbudgetenför att konstatera att utlovade pengar inom budgetenlätt kan flyttas framåt. I tabellen över satsningar påbarnen i höstbudgeten är det ett jättestort minus. Depengarna man sade skulle på till de ändamålen i vårashar man flyttas framåt. Det är ett stort minus där. Manska inte riktigt ropa hej förrän man kommit ens inärheten av bäcken.De 500 miljonerna till kvalitet i förskolan gårdessutom bara till de kommuner som anser sig ha rådatt införa maxtaxa. De kommuner som kanske anseratt de inte har det ekonomiska utrymmet kan hellerinte få del av de pengarna.Fru talman! Det är uppenbart att man inom väns-terblocket är väldigt oense om ifall maxtaxereformeninnebär sänkta marginaleffekter eller inte. Det kanvara en intressant diskussion som ni kan föra eremellan. Självklart sänker den marginaleffekterna,men inte så mycket för dem som har de största mar-ginaleffekterna och de minsta marginalerna.Det är där vårt förslag kommer in. Vi anser från statens sida i första hand ska göra någontingåt de riktigt problematiska marginaleffekterna fördem med de låga inkomsterna. Men man ska också haen viss ordning i arbetet mellan stat och kommun.Staten har hand om transfereringar till barnfamil-jerna och kommunerna har hand om verksamheterna.Det är också där har förklaringen tillatt vi i varken nu eller någonsin tidigarehar velat vara med på förslag om att man ska varakommunalt anställd för att ta hand om sina barn, likalite som vi velat att man ska vara statligt anställdgenom vårdlöner eller någonting sådan.Vi tycker att det är ett orimligt tankesätt att manska vara anställd av stat och kommun för att ta handom sina egna barn. Genom generella bidrag, obe-skattade och klara, som man får använda till vad manvill ger man föräldrarna själva möjlighet att forma sittliv och sin vardag.För övrigt kan jag påminna , apro-på detta med att vara påläst, att man numera efter dennya pensionsreformen faktiskt får pensionspoäng närman har små barn.Anf. 108 () replik:Fru talman! Okej, jag ger mig gärna på den sistapunkten.När det däremot gäller marginaleffekterna av för-slaget tror jag att vi kan vara överens om att de jäm-fört med de andra marginaleffekterna är mycket små.Det tycker jag i ärlighetens namn ska framhållas. Detkommer inte att ge några sänkningar av marginalef-fekterna som påverkar i varken den ena eller denandra riktningen jämfört med de stora marginalef-fekter vi har i skattesystemet och i systemet för bo-stadsbidrag, socialbidrag, osv.Pengarna finns inte , säger . Detär klart att om man lägger upp en femårsplan förförstärkning av skolan med 1 miljards ökning per årär det med vårt budgetsystem så att det räcker tre årframåt. Det är där vi kan fatta beslutet. Jag vet intevad risken skulle vara att det inte skulle gå att genom-föra.Karin kanske är mer optimistisk än vadjag är pessimistisk när det gäller frågan om Modera-terna ska ta över regeringsmakten. Då blir det natur-ligtvis en ändring. Men som läget är nu och med denekonomiska utveckling vi har är underlaget bra förbeslutet. De första två satsningarna måste väl KarinPilsäter också räkna in i budgeten. Det är 500 miljo-ner och 1 miljard ytterligare året därpå.Anf. 109 () replik:Fru talman! Jag är verkligen ingen pessimist omden allmänna utvecklingen. Jag är också ganska op-timistisk att vi kan få ett regeringsskifte som skulleinnebära att vi får en politik där människor själva fårbestämma lite mer.Jag vill bara påpeka att under den regim som vihar just , och som ni är en del i, har pengarna för-svunnit mellan vår och höst. Det är inte någon garantiförrän klubban har fallit att det verkligen finns någrapengar ens i närtid. Det som ligger längre fram har viinte sett så särskilt mycket av.Det skulle vara intressant om litekunde kommentera min invändning mot att manmåste vara kommunalt anställd för att vara förälderoch hur ni ser på uppdelningen mellan stat och kom-mun när det gäller transfereringar och verksamheter.Jag tycker att det är ganska viktigt att kommuner-na försöker göra det som är deras huvuduppgift. Därfinns många stora brister och många stora utmaning-ar. Att dessutom föra in en statlig uppgift i den kom-munala verksamheten och sedan föra över det kom-munala ansvaret för detaljutformning av barnomsor-gen till den statliga verksamheten är sannerligen intenågon väg att få vare sig verksamheter eller transfere-ringar att fungera bättre för de enskilda människorna.Det är en ganska viktig fråga i det här samman-hanget. Vi ser på punkt efter punkt att man från ersida vill att ska fatta en lång rad detaljbe-slut om sådana frågor som är ett kommunalt ansvar.Där har staten i stället - som i det här fallet med mar-ginaleffekter för låginkomsttagare - ett eget ansvar.Staten borde ta tag i de frågorna och hjälpa alla desmåbarnsföräldrar med låga inkomster att kunna tasig ur den fattigdomsfälla som de befinner sig igenom att förändra på den statliga nivån.Anf. 110 () replik:Fru talman! Först till frågan om det kommunalasjälvbestämmandet. Det är inte så att vi inte vill för-svara den kommunala självbestämmanderätten. Dethar tydligt framgått att vi där har ett problem.Vi är naturligtvis beredda att diskutera alternativaförslag som gör det möjligt för föräldrar att varahemma med barnen när de är små. Vi har deklareratdet. Vi har sagt att vi vill ha en diskussion. Vi har haftinledande samtal på partiledarnivå med de borgerligapartierna om just den frågan. Det vore inte alls sär-skilt lockande för mig att stänga den dörren. Visst kanvi titta på de förslagen.Jag ser en risk med det förslag som ligger ge-mensamt från de borgerliga partierna. Det liggeralldeles för nära det moderata förslaget. Jag kanmycket väl tänka mig att det finns möjlighet attkomma fram till en lösning när vi nu har tappat chan-sen att få igenom det som fanns . Dåhade vi haft en bra början och sedan kunnat fortsättaatt diskutera hur det skulle utveckla sig framöver isamhället.När det gäller frågan om att vara anställd i kom-munen är det inte själva anställningen eller kommu-nens makt som är poängen. Poängen är att man går ini ett system som redan är i fullt bruk. Man kan varakommunal dagbarnvårdare för andras barn. Man kanockså vara dagbarnvårdare för eget barnom man också har andra barn. Det är alltså ett mycketlitet steg. Det innebär klara fördelar i socialförsäk-ringssystemet för dem som väljer att vara hemmamed barnen, även om man får räkna pensionspoäng.Välkommen! Vi diskuterar gärna förslag också ifortsättningen. Mandatperioden är inte slut än.Anf. 111 Statsrådet ():Fru talman! Vi har i denna kamma-re diskuterat kvaliteten och likvärdigheten i detsvenska utbildningssystemet. Från samtliga partierhar det då förts fram att ju tidigare vi kan möta bar-nen, desto bättre villkor kommer de sedan att ha un-der sina framtida studier. De kommer också att habättre villkor att kunna klara sina resultat och kunnanå de mål som vi har satt upp. har enunik möjlighet att verkligen se till att vi ger detta tillalla barn.Vi diskuterar ett mycket viktigt steg i svenskutbildningspolitik, ett steg som innebär att vi germöjligheten till alla barn från alla familjer att tidigt fåen förskola med hög, god pedagogisk kvalitet. Men viger också möjligheten till föräldrarna att själva väljanär och var de vill ha den här möjligheten.Låt mig därför få inleda debatten med barnensperspektiv genom att prata om tre olika barn som nualla är ett år.Först har vi . Han har just tagit sina förstasteg i livet. Han bor i en familj med mamma ochpappa. Pappa jobbar som försäkringstjänsteman, ochmamma jobbar halvtid inom äldreomsorgen. Han ärnu hemma med mamma, men pappa tänker varahemma börjar iförskolan.Sedan har vi Zalah. Hon är ett hett efterlängtatbarn, med tre äldre bröder. Mamman har varit hemmamed barnen sedan de flydde från Bosnien. Pappan ärglad eftersom han precis har fått jobb på en elfirmadär han kan utnyttja sina kunskaper som han har fåttsom utbildad elingenjör.Till sist har vi . Hon föddes förtidigt och är liten för sin ålder. Hon bor i en lägenhetmed sin unga mamma. Pappan är också ung, och detär redan slut mellan honom och mamma.Vad kommer då den proposition som vi just nudiskuterar att betyda för dessa barn? Om vi börjarmed kommer familjen att få en rejäl sänkningav sina daghemsavgifter. Den sänkningen behöver de,för har barnfamiljernas ekonomiskastandard generellt sett sjunkit, och har av-gifterna rusat i höjden. Barnfamiljerna är den gruppsom haft den mest negativa inkomstutvecklingen avalla grupper.En rejäl sänkning av barnomsorgsavgifterna kanockså komma att påverka födelsetalen. Enligt Kom-mittén för välfärdsbokslutet finns det mycket somtalar för att barnafödandet alltmer blivit en resursfrå-ga . Det har aldrig i modern tid varit såstora skillnader i barnafödande mellan olika gruppersom . har det främst varit välut-bildade kvinnor med en stark förankring på arbets-marknaden och med stabila inkomster som har föttbarn.En sänkning av avgifterna skulle för familjkunna innebära att hans mamma väljer att arbeta mer.Det hon tjänar mer försvinner inte i högre avgifter,och därmed blir det mer lönsamt att arbeta. Men densänkta avgiften kanske innebär att pappa intetackar ja till frivilligt övertidsarbete utan i ställetägnar mer tid åt sin familj. De kanske också planeraratt skaffa ytterligare barn.Vad händer för Zalah? När reformen är fullt ut-byggd kommer hennes två bröder att få vara med iförskolans verksamhet trots att mamma är hemmaenligt föräldraförsäkringen. Det är viktigt för dem,eftersom de därmed får möjlighet att tidigt läggagrunden för det svenska språket. För Zalah innebärdet att hon får mamma för sig själv omdagen och för mamma tid att fundera på sig själv ochsin framtid, att kanske börja jobba eller skaffa sig enutbildning. Det kommer i så fall att både förbättrafamiljens ekonomi och framför allt öka kontakternamed det omgivande samhället. När reformen är fulltutbyggd kommer två av barnen att få ytterligaresänkningar av avgiften, eftersom de då omfattas avallmän förskola.Vad betyder då förslaget för lilla ? Klarasmamma tillhör den fjärdedel av de ensamstående somlever under socialbidragsnormen. Hon tillhör dengrupp ensamstående med barn som fåtten rejäl inkomstförsämring . bor Klaraoch hennes mamma i en av de kommuner som nekarförskola om barnets föräldrar är arbetslösa. Att Klarautestängs från förskolan begränsar naturligtvis mam-mas möjlighet att söka jobb. Att vara utestängd frånarbetsmarknaden innebär för henne ett socialt utan-förskap med väldigt få kontakter med andra vuxna.Det drabbar . Utan jobb lyckas inte hellermamma att ge den standard somhon vill ge. skulle ett relativt lågavlönatjobb leda till minskade bidrag men däremot ökadeavgifter inom barnomsorgen. Maxtaxan blir därmedett sätt att undvika att mamma hamnar i enfattigdomsfälla, där passiviteten blir ett mer lockandealternativ.Alla tre barnen kommer dessutom, om de bor ikommuner som inför maxtaxa, att möta en förskoladär staten har tagit ett visst ansvar för att åstadkommapersonalförstärkningar och kompetenshöjning blandpersonalen.Låt mig sammanfatta. Det förslag som vi nu dis-kuterar är bra för alla barn. Det innebär att vi intelängre utestänger barn från förskolans verksamhet.Det innebär att vi reducerar avgifterna, vilket ocksåleder till ökad tillgänglighet. Det innebär att de barnsom behöver stöd tidigt i livet får det.Här måste jag påpeka att flera av de borgerliga fö-reträdarna i debatten har sagt att denna propositionoch detta betänkande inte gäller för alla. Man har valtatt peka på att de endast gäller för den offentliga ochkommunala verksamheten. Men läs då propositionenpå s. 21 och s. 28, som är mycket tydlig om att denomfattar alla, även den enskilda verksamheten ocholika former av omsorg. Det är verkligen en valfriheti reformen. Den är offentlig, enskild och omfattar allaformar av omsorg.Är det då bara en politisk nyck att säga att vi skaha den här förskolan för alla barn?