prot · GN0984 · 2000-03-23 00:00:00 — Det var mycket intressant att lyssnapå och framför allt på hans inledandebeskrivning av var står, inte till vänster,inte till höger och inte i mitten. Man kan ju undra varMiljöpartiet egentligen befinner sig.Det som är intressant här är att vill ska bygga på mångfald. Man säger att det skavara samma stöd oavsett vilken skola det rör sig om.Det är viktigt att man tillgodoser behoven hos barnsom behöver särskilt stöd. Det är mycket bra. Därdelar helt syn.Mina frågor till är: Är Miljöpartietför att minimibeloppet, dvs. att den lägsta grundnivånför ersättningen, garanteras så att kommunerna intekan välja en lägre nivå?Anser när det gäller elevantalet inte ska kunna dra in bidraget om en friståendeskola plötsligt hamnar i läget att den bara har 18 ele-ver?Anser att nuvarande resursfördel-ningssystem är enkelt och rättvist? Är det enkelt attöverblicka vilka bidrag som den fristående skolanegentligen har rätt till?Anf. 152 ():Herr talman! Ett bidragssystem får inte vara hurenkelt som helst, och det redogjorde jag för i sam-band med att jag redogjorde för syn påhur bidrag ska se ut. Oberoende i vilken skola someleven går i ska man ha samma rätt till bidrag frånsamhälle. Däremot ska det satsas mer resurser tillelever som har behov av särskilt stöd. Vi accepterarinte en bidragsmodell där detta inte finns med, ochdet är precis det som kommunernas resusfördel-ningsmodeller - regler för hur resurserna ska fördelas- ska ta hänsyn till. Därför blir det lite krångligt.Men man ska redovisa tydligt, och där håller jagmed om att det fortfarande finns brister i mångakommuner. Man har inte kommit tillräckligt långt närdet gäller att redovisa sitt system så att det klart ochtydligt går att utläsa vad det handlar om och hurmycket skolan ska få.När det gäller de 20 eleverna värnar vi i Miljöpar-tiet glesbygdsskolor, och där kan vi vara eniga efter-som våra båda partier har samma inriktning. Därförstår det inskrivet tydliga undantag från 20-elevsgränsen. Det får inte vara hur få elever somhelst. Man ska ju ha en social miljö. Men det måstefinnas undantag för glesbygdsskolor, och de är tydligtinskrivna.Det finns också ett annat skäl för undantag och detgäller starten av en skola. Man ska inte behöva startamed 20 elever utan skolan kan byggas upp successivt.Det är naturligt att man startar med få elever i årskursett och sedan låter det hela växa fram.På samma sätt kan periodisering på grund av vari-ationer i barnkullarna vara ett skäl för att avvika från20-eleversregeln. Det står också inskrivet.Anf. 153 ():Herr talman! Jag vill anknyta till en annan frågaom gäller glesbygden, och det handlar om ersättning-en för skolskjutsar också för elever i fristående sko-lor.Gunnar säger att man kan börja med ettelevantal som är lägre än 20. Om antalet går ned efternågot år till 18 finns risken att kommunen hävdar attdet enligt regelverket ska finnas 20 elever. Varför kanman då inte skriva in detta klart och tydligt i regel-verket, att gränsen ska vara flexibel?Anf. 154 ():Herr talman! Det står ju i regelverket. Jag hadeglädjen att själv vara med att skriva in undantag förde tre punkter som jag talade om. Det skrevs t.o.m.rätt utförligt om skälen. T.ex. skulle eleverna i delägre årskurserna inte behöva ha så lång skolväg.Sådana argument hade vi för glesbygdsskolorna. Detfinns nedskrivet, så det är bara att läsa i det regelverksom nu gäller.Anf. 155 ():Herr talman! Jag blir glad när jag hör på GunnarGoude och den framåtanda och positiva syn som hanhar när det gäller de fristående skolorna. Jag blirspeciellt glad över den glöd som finns för att man skakunna bygga upp landsbygdsskolor. I glesbygdernamåste det finnas en skola för att man ska kunna få ditarbeten osv.Det har varit mycket diskussioner om regleringaroch lagar. var också inne på att detfinns en del brister. Kommunerna behandlar frisko-lorna lite olika. Vid två friskolor på landsbygden somjag har besökt har man haft problem med lokalkost-naderna. Man har behövt investera i ett skolhus, menman har inte fått något bidrag.Gunnar sade att de fristående skolorna in-går i diskussionerna med regeringen. Är då GunnarGoude beredd att ta upp dessa frågor och föra in denpositiva anda som nu har i diskussioner-na så att det blir ännu bättre för de fristående skolor-na?Anf. 156 ():Herr talman! Det är alldeles riktigt, och det blirockså delvis ett svar till låg utanför ramen för friskole-reformen. Det gick inte att få in lokalfrågorna i detsammanhanget. Det är alltså ingenting som kan lydaunder skollagen. Underligt nog blev det så också medskolskjutsarna. Där ligger lagstiftningen vid sidanom. Men båda dessa saker är ett problem, det är rik-tigt. Och låt oss arbeta för att det blir en lösning pådet.Man kan alltså inte släppa skolskjutsreglementetfritt. är det upp till kommunerna att bestämma.Man har rätt till skolskjuts till den kommunala skolasom man är hänvisad till. Sedan ser det olika ut iolika kommuner. En del har mycket generösa reglermedan andra inte har det. Det beror naturligtvis delvispå den ekonomiska situationen i kommunen och förall del på välviljan. Detta låg alltså inte inom ramenför friskolereformen, men låt oss arbeta vidare på det.Anf. 157 ():Herr talman! Kan jag då kan få ett svar från Gun-nar om lokaler och skolskjutsar som ärett stort problem? Kommer att agera fördetta i de kommande budgetförhandlingarna? Kom-mer vi att få se att blir samma förutsättningar för defristående skolorna som för de kommunala skolorna?Anf. 158 ():Herr talman! Jag kan garantera att vi i Miljöpartietarbetar för detta. Huruvida det ska vara en kommunalfråga eller ett riksdagsbeslut för riket gällande kanman ju diskutera. Det ser väldigt olika ut beroende påvar i man befinner sig, och regelverket kom-mer att bli krångligt om man ska ta hänsyn till detta.Men frågan uppmärksammas. Vi har väckt motionerpå området. Självklart är vi nu intresserade av attäven skolskjutsfrågan löses.Anf. 159 ():Herr talman! försökte att beskrivaVänsterns idéer som gammalmodiga, och han hänvi-sade till planekonomi. Jag ska ha överseende med det,men ska vara helt övertygad om att vivänsterpartister med kraft försöker att utveckla skolangenom de goda möjligheter som faktiskt ges via dekommunala skolplanerna och de lokala arbetsplaner-na ute på skolorna.Jag har en fråga som jag har ställt till ett antal de-battörer under dagens debatt.Frågan är om anser att det är rätt attvinster och överskott som uppstår i de friståendeskolorna ska kunna stoppas i de privata ägarnas fick-or.Anf. 160 ():Herr talman! Frågan bidrar inte till att ge mig in-trycket att ni har en modern syn på detta. Det låtersom någon slags gammal reaktion mot kapitalismen.Om frågar mig om jag tyckeratt aktiebolag ska få ha vinst eller om vi ska införa enregel som förbjuder vinst i aktiebolag måste jag kon-statera att det är något vi inte skulle vilja ge oss in på.Aktiebolagen får ha sitt sätt att fungera.Om frågar mig om vi mednuvarande system ska ha det så att de som investerar ien skola ska begära avkastning på sina pengar, oav-sett om det är aktier eller lånepengar eller om man harskrivit borgen i en bank, får vi väl diskutera det. IMiljöpartiet ser vi naturligtvis gärna att man får ettsystem där man inte har någon ränta. Men är intevärlden sådan.Jag tror inte att någon av de 350 fristående skolorsom finns har problem med vinstutdelning. Det äralltså inte något akut problem. Det är väl mer någonslags ideologisk skräckbild man försöker måla upp.Vi i tycker självfallet inte att det skavara drivkraften för att starta skolor. Att man skullesätta igång bara för att försöka tjäna pengar på detoch att det skulle vara huvudmålet är långt ifrån vadvi tycker. Det ligger naturligtvis inget fult i att tjänapengar, men den drivkraften finns inte. Man kan intehitta en skola med entusiastiska lärare som har enskolledning som arbetar med målet att tjäna pengar.Det är orealistiskt. Det är inte något akut problem. Vifår ta upp frågan när vi får svaret från den utredningsom regeringen nu har tillsatt. Frågan utreds ju.Anf. 161 ():Herr talman! Jag pratade inte huvudsakligen omdem som jobbar på skolan. Min fråga var närmastriktad mot huvudmannen för skolan. Det kan ju inteha gått spårlöst förbi att det har upp-stått ett ökat intresse från stora börsnoterade bolag attge sig in i skolans värld.Det är inte fult att göra vinst. Men frågan är omgrundläggande utbildning är ett område som är lämp-ligt för vinster att stoppa i huvudmännens fickor. Jagfick inte något svar på om tycker att detär en lämplig verksamhet.Anf. 162 ():Herr talman! Jag vill inte bara polemiskt vifta bortdet. Det ligger mycket i det här problemet. Man börvidga det litet. Det finns andra intressen för att drivaskolan. Det kan vara företag som vill driva gymnasi-er. Är det bra eller dåligt? Det får man diskutera. Detberor på i vilken form och vilket intresse det är. Vargår gränserna för ideella föreningar osv. Det har vi inte diskuterat.När friskolereformen genomfördes lyfte vi ut helasegregationsfrågan och sade att den måste utredasseparat. Vi ska inte låta de fristående skolorna varakärnpunkten i den frågan. De bidrar naturligtvis intesärskilt mycket i vare sig ena eller andra riktningen.De kommunala skolorna har lika stora problem. Detär helt andra krafter i samhället som är de stora seg-regationsproblemen, t.ex. bostadssegregationen somVänstern ofta brukar nämna.Frågan om huvudmannaskapet när det gällergymnasierna skulle jag gärna vara med och diskutera.Vi var inte med och skrev gymnasiepropositionen såjag är litet okunnig på det området. Där har utveck-lingen skett snabbt. När det gäller ser jaginget problem . Men låt oss gärna diskuteragymnasiesidan. Det gäller också sponsringsfrågan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades under 15 §. )13 § Forskning och forskarutbildningFöredrogsutbildningsutskottets betänkande 1999/2000:UbU9Forskning och forskarutbildning.Anf. 163 PER ():Herr talman! Låt mig inledningsvis yrka bifall tillreservation 3 under mom. 3. Vi står naturligtvis bak-om övriga reservationer också, men för tids vinnandeyrkar vi bifall bara till en i sedvanlig ordning.I dag debatterar vi återigen ett antal motioner. Intemindre än 59 motionsyrkanden från den allmännamotionstiden ska vi avhandla . Utan att lägganågon värdering i ordet är detta något av en litendebatt mellan en stor forskningspolitisk debatt som vihar haft ganska , och en stor forskningspoli-tisk debatt som vi ska ha om ett tag.Dessutom vill jag säga att det här inte är någondebatt om den forskningsproposition vi fick i går somhandlar om myndighetsstrukturen för forskningsfi-nansieringen. Åtminstone tänker inte jag göra den tilldet. Jag tror att det är klokt att vi läser in oss på alladetaljer som finns i det förslaget innan vi diskuterarden här i kammaren.Det här handlar alltså om 59 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden.Jag har valt att lägga tonvikten vid ett antal prin-ciper och skissa hur vi tror att framtiden kommer attte sig. Vi tror att det är viktigt att se till ett antal prin-ciper.Den första är att forskningen har haft för småstatliga resurser . De trädgårds-mästare som har haft hand om högre utbildning ochforskningsfrågor har varit dåliga med bevattningen.Det är svältfödda blomster som inbördes måsteslåss om pengarna.Mer pengar behövs till universitetsvärlden, ochframför allt till forskning och utveckling.Vi tycker att det är oerhört viktigt att vi mer ochmer - och där får vi nu stöd från Socialdemokraterna- måste se till att lägga forskningspengarna där de görmest nytta, dvs. hos de individer som är bäst skickadeatt bedriva världsklassforskning.Vi tror också att det är oerhört väsentligt att påolika sätt försöka styra resurser så att vi kan ta varapå kreativ gränsöverskridande forskning, eller bidratill att en sådan kommer till.Vi har länge slagits mot Socialdemokraterna närman har minskat på pengarna till de internationellaforskningssamarbetena. Vi tycker att det är oerhörtviktigt för ett litet land som att vi verkligen ärmed och bidrar internationellt eftersom vi får såmycket tillbaka och eftersom det här är en av de storamöjligheterna för att finnas med i många avde stora världsklassprojekten. Det är projekt som viinte skulle ha en möjlighet i världen att finansieraenbart genom egna insatser.Vi tror också att det kommer att bli allt viktigareatt försöka styra pengar till de individer och de ställeni dit människor av egen fri vilja söker sig,dvs. till våra kunskapskluster.Vi har två kunskapskluster som håller absolutvärldsklass om man ska tro internationella forskare.Det ena är området . Det andra ärområdet . Sedan har vi ett antal områ-den som ligger snäppet under och som håller godeuropeisk klass. Vi tror att det kommer att bli alltviktigare att styra pengar till dessa områden och tillde bästa individerna, som faktiskt mycket ofta avegen fri vilja har sökt sig till dessa områden, där detfinns en kritisk massa, där det finns underleverantöreroch där det t.ex. finns möjligheter att ha olika typerav utbyten med andra företag.Rent generellt kan man säga att det handlar om attSverige måste bli attraktivt att arbeta och leva i. Vimåste satsa på en internationalisering. Vi kommer,vare sig vi vill eller inte, tvingas att tävla med övrigaländer och övriga regioner om de allra smartaste mestkreativa personerna. Runt dessa kreativa personerkommer forskarlag, företag och annat att samla sig.Kring dessa personer kommer väldigt mycket tillväxtoch väldigt mycket spin-off att komma ut.Det är därför vi är så tydliga . Vi måste vågasatsa på dem som är allra bäst, och där tycker jag attdebatten går åt rätt håll. När det gäller forskning ochutveckling måste vi satsa på de områden som interna-tionell expertis är helt eniga om håller absolut världs-klass.Med den nuvarande politiken, och då menar jaginte bara forskningspolitiken utan även , nya bostadskatter osv., ser vi hur man miss-gynnar områden där expansionen sker . I ställetförsöker man gynna områden där färre och färremänniskor vill bo. Detta är ett problem. Vi kan inteena dagen stå och prata vackert i kammaren om hurKista och Valley ska få växa mellanUppsala och och höjaskatten på boendet, ta ännu mer av kommunalskatte-pengarna och skicka ut dem till andra kommuner osv.Om vi verkligen vill att de här områdena ska blomstraoch vara navet i den svenska tillväxten kan vi på siktinte missgynna de områden där människor vill bo ochdär det finns tillväxt.Det här gäller också, om än i mindre grad, på själ-va forskningsområdet. Enligt växerforskningsresurserna snabbast vid de mindre hög-skolorna. Detta är ett resultat av en medveten politiskstyrning från regeringens sida. Det är faktiskt inte vidde små högskolorna som världsklassforskningenkommer att göras. Det är därför jag tror att det är såviktigt att vi här vågar kraftsamla kring de saker vi ärriktigt duktiga på, de individer som håller absolutvärldsklass och kring de centrum där vi redan i dagser att tillväxten sker.Det behöver göras väldigt mycket, och inte barapå utbildnings- och forskningsområdet. Vi måste setill att vi håller ett individklimat och ett företagskli-mat av absolut högsta klass. Annars kommer man attvälja bort och flytta till , ellerSilicon Valley, , Silicon eller vadde här olika tillväxtområdena kommer att heta.(forts. 16 §)AjourneringKammaren beslutade på förslag av förstevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 17.00 då dagens votering skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 17.00.14 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats den 22 marsSoU7 Folkhälsofrågor m.m.Mom. 1 (folkhälsoarbetets inriktning)1. utskottet2. 1 (v, mp)3. res. 2 (kd)4. res. 3 (c)5. res. 4 (fp)Förberedande votering 1:13 för res. 313 för res. 4265 avstod58 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Förste vice talmannen anmodade ()och () att fungera som kontrollantervid lottningen samt () att förrättalottningen.Den upptagna lottsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 4.Förberedande votering 2:38 för res. 213 för res. 4239 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:50 för res. 139 för res. 2203 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:178 för utskottet49 för res. 165 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 68 mFör res. 1: 36 v, 13 mpAvstod: 1 s, 38 kd, 13 c, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (folkhälsoforskning)1. utskottet2. 5 (m, kd, fp)Votering:159 för utskottet117 för res. 516 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 36 v, 13 mpFör res. 5: 68 m, 38 kd, 11 fpAvstod: 1 s, 13 c, 2 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 3 (skadliga ljudnivåer)1. utskottet2. 7 (v)Votering:190 för utskottet46 för res. 753 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 109 s, 63 m, 13 c, 2 fp, 3 mpFör res. 7: 36 v, 10 mpAvstod: 4 m, 38 kd, 11 fpFrånvarande: 22 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpEwa () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 5 (allergiprevention)1. utskottet2. 13 (mp)Votering:241 för utskottet12 för res. 1338 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 36 v, 13 c, 13 fpFör res. 13: 12 mpAvstod: 38 kdFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 4 mpMom. 10 (fastställelse av könstillhörighet m.m.)1. utskottet2. 16 (v)Votering:230 för utskottet51 för res. 1611 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 68 m, 38 kd, 13 c, 1 mpFör res. 16: 36 v, 3 fp, 12 mpAvstod: 1 s, 10 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU8 ÄldrepolitikMom. 2 (inriktningen av äldrepolitiken m.m.)1. utskottet2. 3 (m)3. res. 5 (c)4. res. 7 (mp)Förberedande votering 1:15 för res. 513 för res. 7264 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Förberedande votering 2:64 för res. 313 för res. 5213 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:147 för utskottet68 för res. 377 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 vFör res. 3: 68 mAvstod: 38 kd, 13 c, 13 fp, 13 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 7 (minimikrav eller omsorgsgaranti)1. utskottet2. 18 (v, mp)3. res. 19 (fp)Förberedande votering:51 för res. 1813 för res. 19228 avstod57 frånvarandeKammaren biträdde res. 18Huvudvotering:229 för utskottet49 för res. 1813 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 68 m, 38 kd, 13 cFör res. 18: 36 v, 13 mpAvstod: 13 fpFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 9 (avgifter inom äldreomsorgen m.m.)1. utskottet2. 24 (v)Votering:137 för utskottet36 för res. 24119 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 13 c, 13 mpFör res. 24: 36 vAvstod: 68 m, 38 kd, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 19 (demensvården)1. utskottet2. 36 (kd, c, fp)Votering:158 för utskottet64 för res. 3669 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 36 v, 12 mpFör res. 36: 38 kd, 13 c, 13 fpAvstod: 68 m, 1 mpFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU8 Fiske m.m.Mom. 3 (laxfisket i )1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:239 för utskottet49 för res. 21 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 67 m, 38 kd, 11 c, 12 fpFör res. 2: 36 v, 13 mpAvstod: 1 cFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 6 c, 5 fp, 3 mpMom. 7 (det kustnära trålfisket m.m.)1. utskottet2. 4 (v, c, mp)Votering:229 för utskottet62 för res. 458 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 67 m, 38 kd, 13 fpFör res. 4: 36 v, 13 c, 13 mpFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 20 (ersättning för miljörelaterade driftstörning-ar)1. utskottet2. 7 (kd, m, c, fp)Votering:162 för utskottet127 för res. 72 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 34 v, 1 kd, 3 fp, 13 mpFör res. 7: 67 m, 37 kd, 13 c, 10 fpAvstod: 2 vFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpKarl-Göran Biörsmark (fp) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 26 (strandskyddet)1. utskottet2. 8 (kd, m, c)Votering:173 för utskottet117 för res. 81 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 13 fp, 13 mpFör res. 8: 67 m, 37 kd, 13 cAvstod: 1 kdFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.MJU11 Vissa forskningsfrågor m.m.Mom. 3 (forskning om biets genetiska släktskaps- ochinavelsförhållanden)1. utskottet2. 1 (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tionMom. 9 (den dansk-svenska hortonomutbildningen)1. utskottet2. 2 (kd)Votering:252 för utskottet38 för res. 259 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 67 m, 36 v, 12 c, 13 fp, 13 mpFör res. 2: 38 kdFrånvarande: 20 s, 15 m, 7 v, 4 kd, 6 c, 4 fp, 3 mpMom. 11 (utveckling och spridning av växtsorterm.m.)1. 3 (v)Votering:242 för utskottet49 för res. 358 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 37 kd, 13 c, 13 fpFör res. 3: 36 v, 13 mpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 5 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 12 (världstoppmöte om den globala arvsmas-san)1. utskottet2. 4 (fp)Votering:278 för utskottet13 för res. 458 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 110 s, 68 m, 36 v, 38 kd, 13 c, 13 mpFör res. 4: 13 fpFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.15 § Beslut om utskottsbetänkanden som slut-debatterats vid dagens sammanträdeLU12 Tidsdelat boende - information på konsu-mentens språkKammaren biföll utskottets hemställan.LU13 Obeställd reklam, m.m.Mom. 1 (direktivens genomförande)1. utskottet2. 1 (m, fp)Votering:211 för utskottet81 för res. 157 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 36 v, 38 kd, 13 c, 13 mpFör res. 1: 68 m, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 2 (obeställd telefon- och e-postreklam)1. utskottet2. 2 (v, kd)Votering:129 för utskottet87 för res. 276 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 5 m, 13 cFör res. 2: 36 v, 38 kd, 13 mpAvstod: 63 m, 13 fpFrånvarande: 20 s, 14 m, 7 v, 4 kd, 5 c, 4 fp, 3 mpMom. 5 (ytterligare utredning)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. L16 (mp)Votering:253 för utskottet13 för mot.26 avstod57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 111 s, 68 m, 10 v, 38 kd, 13 c, 13 fpFör mot.