prot · GN0964 · 2000-02-10 00:00:00 — Det gäller asylsökandes rättssäker-het.I dag kan en asylsökande som har fått avslag påen ansökan få de stora tidningarna och även lokala tidningar på sin sida.Efter diverse skriverier fram och tillbaka och litefunderingar på brukar det bli så att dehär människorna får stanna i . Men alla deandra, de som inte har de här kontakterna med dentredje statsmakten, pressen, har inte samma chanseratt få stanna. De blir väldigt ofta utvisade i tysthet.Jag tycker att det här är ett svårt rättsproblem förde människor som söker asyl här i . Vad kanministern göra åt den här saken?Anf. 49 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis väldigt viktigt attasylsökandes rättssäkerhet upprätthålls och att legiti-miteten i myndigheternas hantering är väldigt god.Jag vill ändå, trots fråga, menaatt den är väldigt god. Vi har myndigheter som utifrånden lagstiftning som vi har beslutat om här i riksda-gen gör grundliga utredningar och fattar sina beslutdärefter.Som säkert känner till är vinu inne i en process där vi vill utöka möjligheternatill rättssäkerhet och legitimitet. Vi har haft en utred-ning som har tittat på detta. Vi har haft ett ordentligtremissförfarande. bereds ärendet vidare i Rege-ringskansliet. Det handlar alltså om en ny instans-och processordning, allt i syfte att öka legitimitetenoch rättssäkerheten för de asylsökande.Anf. 50 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag hoppas attdet blir så som statsrådet säger. Detta inne-bär också problem för svenskar som uppfattar detsom att vissa får stanna och inte andra. Det blir väl-digt påtagligt när man ser de stora skriverierna.Vissa människor får stanna men inte andra. Pro-blemen med legitimiteten är ju väldigt allvarliga. Jagkan bara hoppas att det här verkligen ger det resultatsom vi önskar.KampanjpengarAnf. 51 ESCH (kd):Herr talman! En folkomröstning kan bli aktuell isamband med att EMU-frågan slutligt ska avgöras.Inför den senaste folkomröstningen om vårt med-lemskap i EU fick ja- och nej-sidorna vardera ca 25miljoner i kampanjresurser av offentligt redovisademedel.Vad om inte har redovisats och som medborgarnadärför inte har en aning om är att ja-sidan därutövererhöll ca 800-900 miljoner från näringslivet. i konstateraratt det inte har gjorts någon offentlig utredning av hurkampanjresurserna fördelades.Därför kan man säga att folkomröstningen var enparodi på demokratiska spelregler. Jag vill nu fråga:Hur avser regeringen att förhindra att detta upprepasvid en eventuell folkomröstning om EMU?Anf. 52 Statsminister ():Herr talman! Det är en viktig fråga som vonder Esch tar upp. kan jag inte bekräfta det påstå-ende som han gör, men jag håller inte för uteslutet attdet fanns väsentligt större resurser bakom ja-sidan iden folkomröstningen än vad det fanns bakom nej-sidan, åtminstone uttryckt i ekonomiska medel.Men när man granskar hur valrörelsen speglades imedierna och hur informationen gick ut så var det välrätt låg verkningsgrad på näringslivets pengar vid denfolkomröstningskampanjen. Detta finns det anledningatt reflektera över.Jag har all anledning att välkomna en debatt ombåde hur folkomröstningskampanjer finansieras ochhur partiers valrörelser finansieras. Det är en öppen-het som vi alla i denna kammare bör bejaka. Vi börgemensamt fundera på hur det här ska gå till fram-över.Jag tycker att den folkomröstning som vi ska haom EMU - om vi väljer den modellenför att fatta beslut - mycket väl kan vara en startpunktför ett nytt sätt att redovisa kampanjpengar. Det harjag ingenting emot.Men just nu för vi inte en sådan diskussion som ärså specifik som den som von der Esch efterfrå-gar, utan det är mera en allmän debatt om hur kam-panjpengar påverkar och hur de redovisas inför vanli-ga val, riksdags-, kommunal- och landstingsval.InvandringspolitikenAnf. 53 PER ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Den handlar om invandringspolitiken och jag ställerden med anledning av en intervju i i sön-dags. Statsministern säger där: "Det är klart att viunder vissa tider haft en alltför stor och till stora delarmisskött invandringspolitik." Jag förstår att GöranPersson då menar . Sedan korrigerades detta, och vi förstår attdet handlar om att man inte kan ta emot så storagrupper.Nu har vi en befolkningssituation i landet som ärprekär. Det förutskickas minskningar och annat. Sve-rige har egentligen haft en för liten invandring, menarjag. vill jag fråga: Är statsminister för en mergenerös invandringspolitik? Delar statsministernsynen på att invandrare och flyktingar är positivaresurser för vårt samhälle, inte en belastning?Anf. 54 Statsminister ():Herr talman! På den sista frågan är mitt svar defi-nitivt ett ja. Den första frågan om vår invandringspo-litik vill jag svara på i ett vidare perspektiv.Vi har en erfarenhet då vi inte var bravid mottagandet av de människor som kom till vårtland. De hade ett skyddsbehov. Vi tog vårt ansvar -det är jag stolt över - men det var på ett sätt som iefterhand har visat sig inte alltid höll den kvalitet somvi skulle ha önskat.De massflyktsituationer som vi upplevde är ju också någonting som det är angeläget föross att lyfta fram som diskussion inom Europaunio-nen och där se till att vi alla är med och tar ansvar förmänniskor som är i nöd. Det blir säkert en av de frå-gor som kommer att diskuteras djupast under de när-maste åren.Om alla länder i skulle ha samma inställ-ning i dessa frågor som har skulle vi ha enmycket bättre situation och leva i ett mycket generö-sare och mer solidariskt . Där är Europaunio-nen vårt instrument, Per , och det ska vi försökaatt använda oss av.Anf. 55 PER ():Herr talman! Kan jag tolka statsministerns svarsom att regeringen är för en generös invandrings- ochflyktingpolitik? Men jag undrar hur man ska göramottagandet bättre, eftersom det tydligen ska avgöraasylrätten och principerna kring den.Det ligger nu ett regeringsförslag om krigsflyk-tingar som går på tvärs mot de integrationssträvandensom vi har i övrigt i landet. Frågan är om inte ensådan restriktivitet kan vara ett brott mot Genèvekon-ventionen. Här har socialdemokraterna stöd av mode-raterna för att genomföra en sådan politik.Anf. 56 Statsminister ():Herr talman! Asylrätten är okränkbar. Den är avingen i denna kammare ifrågasatt. Det skulle förvånamig utomordentligt mycket.Sådana massflyktsituationer som vi har upplevtmåste hanteras bättre av oss gemensamt i . Därär beredd att ta sitt ansvar.Att beskriva i dessa sammanhang som ettland som inte är generöst, som inte har en inställningsom är öppen och präglad av att vi vill vara solidaris-ka är felaktigt. Sedan har vi också anledning att avoch till diskutera hur vi beter oss, hur pass fram-gångsrika vi är. En sådan diskussion förs ständigt. Vikommer inte att medverka till någon kränkning avasylrätten eller att vi beskrivs som ett land som inte ärgeneröst i dessa avseenden.Det är vår tradition, och den ska vi hålla fast vid.Homosexuellas situation i UgandaAnf. 57 ():Herr talman! Jag vill rikta min fråga till statsrådetMaj-Inger Klingvall.I slutet av förra året ställde jag en fråga till utri-kesminister om de homosexuellas situa-tion i . har statsrådet att besöka . I sitt svar sade utrikesmi-nister bl.a. att vid alla de bilaterala kon-takter som skulle ta med skulle Sve-rige påtala de problem som president harutsatt de homosexuella för.Min fråga till statsrådet är:Togs det under statsrådets besök i någrasådana kontakter med statsledningen där?Anf. 58 Statsrådet ():Herr talman! Mitt svar är väldigt enkelt: Ja.Anf. 59 ():Herr talman! Då undrar jag givetvis vad det varsom statsrådet fick möjlighet att belysa förstatsledningen i kring de homosexuellasproblemsituation där.Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Vid de samtal som fördes påtaladesnaturligtvis den situation som vi - enligt den kunskapsom vi har - har uppfattat finns i för den härgruppen.Elever med invandrarbakgrundAnf. 61 ():Herr talman! Jag vill vända mig till statsrådetMessing eftersom det är hon som har ansvar för in-tegrationsfrågor i regeringen.Med tanke på hur situationen ser ut för elever medinvandrarbakgrund undrar jag vilka initiativ somstatsrådet förbereder med anledning av den situationsom nu har redovisats, att en av sex elever med in-vandrarbakgrund inte uppnår betyget Godkänd isvenska 2 eller att fyra av tio gymnasieelever medinvandrarbakgrund hoppar av sina gymnasiestudier.Sådan är situationen, statsrådet . Vilka åtgär-der tänker ni vidta?Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! Vi har konkreta förslag till åtgärder.Just nu håller vi på att träffa avtal med sju kommuneri våra tre största städer. Vi avsätter 1,9 miljarderkronor för att utveckla olika bostadsområden ochskolor som finns i dessa kommuner. En majoritet avdessa går till barn och ungdomar.Vi börjar med att satsa på språkförskolor för allatreåringar.Vi satsar på extra lärare i förskolan. Vi satsar påmindre klasser i . Och vi satsar på extrastöd i yrkesvalet när man läser vidare till gymnasiet.Vi tillsätter dessutom extra pedagoger som komple-ment till de ordinarie lärare som finns. Det är kon-kreta åtgärder som syftar till att minska segregatio-nen, öka möjligheterna för alla barn och ungdomar ivårt land att ta till sig den utbildning och den kunskapsom finns och att då självklart som en följd av dettaockså bryta den segregation som vi har påvår arbetsmarknad.Anf. 63 ():Herr talman! Segregationen är ett resultat av denförda politik som vi har sett. Och jag ställer mig dåväldigt undrande till att statsrådet i sitt svar konstate-rar att det som hon har redovisat är åtgärder somsyftar till att hjälpa alla barn i med invand-rarbakgrund när redovisningen handlade om sjukommuner. Vi har 289 kommuner i det här landet.Vore det inte bättre att då redovisa en nationell hand-lingsplan syftande till att komma till rätta med deproblem som finns i skolan? fokuserade stats-rådet i mycket stor utsträckning på förskolan, och detkan i och för sig ha sitt värde. Men vi ser mängder avelever som inte har något ordentligt språk iskolan. Det handlar då om att ta fram alternativ. Dethandlar om att ge ett utrymme för de skolor som ärbra att växa. Det handlar om att olika skolor ska hamöjlighet att redovisa vad de är bra på, så att ävenelever med invandrarbakgrund kan välja skola.Anf. 64 Statsrådet ():Herr talman! Om verkligen me-nar det han sade, nämligen att segregationen är enföljd av den politik som vi har fört så ställer jag migfrågande till att just röstade nej tillden satsning på som vi nu göroch nej till en skarpare lag mot diskriminering än somfinns på arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden ochpå många andra områden. Varför gör han det, om vikan vara överens om att det finns en segregation ochatt det krävs politiska åtgärder för att ändra detta?Den frågan får vi kanske komma tillbaka till senare.Det nationella handlingsprogrammet för att se tillatt alla barn och ungdomar i våra skolor tar till sigden kunskap och den undervisning som vi menar attalla barn har rätt till har statsministern redan redogjortför. Och skälet till att vi nu skriver ett avtal med desju kommunerna är att segregationen i dessa kommu-ner är som störst i landet. Där finns också en majori-tet av de människor som har invandrat till Sverige.Många av de barn som får del av satsningen ärfödda i vårt land men bor i områden och är uppväxta imiljöer där man fortfarande inte har fått chansen att tatill sig det svenska språket. Dessa barn behöver extrastöd och hjälp. Den hjälpen får de nu via mera peng-ar, via skarpare lagar och via mer av politiska beslut.Den svarta arbetsmarknadenAnf. 65 ():Herr talman! Jag har i tre interpellationsdebatterdenna vinter till lika många statsråd aktualiserat frå-gan om hur vi får en svart arbetsmarknad vit. Därförvill jag gärna ställa frågan till en tidigare finansmi-nister.I går kväll kunde vi i TV-rutan se ett häftigt ut-spel. Det var statliga som slog larmom en stor och växande svart arbetsmarknad ochkrävde åtgärder. Man säger att denna snart är ohan-terlig. Man talar om att detta gäller många områden,men man pekar på två, byggsektorn och hemtjänst-sektorn. Och det handlar förmodligen inte om 20miljarder utan om 40 miljarder, dvs. i samma stor-leksordning som försvarsbudgeten eller som utgifter-na för alla arbetslösa.Herr talman! På något sätt känns det besvärandeatt vi talar så väl om nyföretagande och småföreta-gande. Och bemanningsföretag växer och efterfrågas.Många är seriösa, och ofta är det kvinnor i ledningen.Men ändå är hindren så många för att bredda denarbetsmarknad som ska bära upp svenskt näringslivframöver.Min fråga är: Är regeringen nu beredd att sättahögsta fart för att lösa de frågor som hindrar en väx-ande tjänstesektor?Anf. 66 Statsminister ():Herr talman! Om tror att svaret påfrågan ska vara att vi ska ta bort skatterna på tjänste-sektorn så har vi inte samma uppfattning. Jag tror inteatt man ska lösa problemet med svartjobb i ekonomingenom att drastiskt sänka skatter. Detta problem finnsockså i andra länders ekonomier där man har betyd-ligt lägre skatter än man har i . Om vi nu bör-jar drivas av människor som går utanför regelverkentill att ta bort våra skatteintäkter har vi snart ett för-färligt med bara den starkes rätt.Det är den andra vägen som vi måste gå. Skatte-myndigheterna måste ha resurser. Jag och regeringenhar aviserat att vi vill ge dem mer resurser för atthävda sin uppgift. Vi måste också, ochjag, tydligare och oftare tala om sambandet mellanvad vi får för våra skattepengar och vikten av attbetala dem. är ett av de få länder som inte hardrivit kampanjer från skattemyndigheternas sida omjust skattemoralen. Låt oss göra det gemensamt, ElverJonsson, och inte backa undan med den enkla lös-ningen och tro att det är sänkta skatter som löserproblemet. Då drivs vi ned till noll i skatt, och då harvi djungelns lag etablerad.Anf. 67 ():Herr talman! Jag är överens med statsministernom att vi behöver bekämpa den svarta arbetsmarkna-den och den sjunkande skattemoralen. Och jag ställerinte heller upp på den enkla lösningen att bara sänkaskatter. Men vad vi framför allt behöver är ju enbreddad skattebas, och den får vi genom att flerkommer i jobb. Då är vi ju framme vid den punktenatt vi måste fråga hur vi hjälper nya småföretag attkomma i gång. Och som jag sade har dessa företagofta kvinnor i spetsen. Det är seriösa företag som villgöra en insats men där det finns svårigheter.Statsministern nämner andra länder, och vi har juvårt grannland som har en helt annan modell,nämligen att man har en avdragsrätt som gör att van-liga människor kan efterfråga t.ex. hushållsnäratjänster och som inte minst kvinnor på arbetsmarkna-den skulle få glädje av. Därför tror jag att det är vik-tigt att komma fram med detta. Jag vet att regeringenhar slitit med frågan. Men jag önskar att regeringenskulle nå framgång i den meningen att den kom till enståndpunkt då det kunde hända saker här. Dessatjänster är nämligen efterfrågade och måste få sinchans.Vi får ju inte glömma bort att de som befinner sigpå denna svarta marknad saknar både möjligheter tillsjukpenning och pensionspoäng. Och det är inte bravare sig för skattemoralen eller arbetsmoralen.Anf. 68 Statsminister ():Herr talman! Det sista är viktigt. De som arbetar iden svarta sektorn är ofta utan skydd, och många ärkvinnor, ofta med den bakgrunden att de har kommittill från ett annat land. Det är en hemsk klas-situation som håller på att utvecklas. Den har vi an-ledning att gemensamt bekämpa. Men jag varnar förlösningen att ta bort skatterna och därmed tro att mangör det hela så att säga i den meningen ogjort.Sedan kan vi hjälpas åt, och jag,och Socialdemokraterna och andra kon-struktiva krafter, att faktiskt argumentera för att allaska vara med och betala sin skatt till en gemensamsektor som är så viktig för oss.Jag tror också att vi ska tänka ytterligare en tankeomkring det som tar upp. Jag är inte såalldeles säker på att vi nu ska stimulera en framväxtav hushållsnära tjänster, särskilt mot den bakgrundenatt vi står inför en arbetskraftsbrist. Fundera ett ögon-blick på, , om det är klokt av oss attmed skattepengar nu subventionera tillväxten i enprivat tjänstesektor som kommer att vända sig till debäst bemedlade när vi har jättelika problemmed personalrekryteringen till äldreomsorgen ochvården.Invandrarungdomars situationAnf. 69 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till Ul-rica angående invandrarungdomars situation.Vi har varit inne på detta. TomasHögström ställde frågor och tyckte att ett bra sätt redogjorde för regeringens strategi.Men det är en sak som man glömmer i samman-hanget, och det är att det inte bara handlar om pengaroch resurser utan att det även handlar om att invand-rarna bara träffar varandra. Det är en otroligt storandel i skolorna som är invandrare. Det är lite grannsom en charterresa till . Man väljer ju inte encharterresa till om man vill lära sig spanska,utan då väljer man ju en annan form för att lära sigspråket, eftersom man träffar i stort bara svenskar påcharterresan.Det är lite på samma sätt med invandrarna, speci-ellt i segregerade städer som , där de hörsvenska i stort sett bara från sin lärare på lektionstid.På rasterna talar de sitt hemspråk, och detsammagäller hemma med familjen.Därför skulle jag vilja fråga om tänka sig en ändrad områdesindelning för skolor-na, så att invandrarna aldrig ska vara i majoritet ochså att dessa problem inte permanentas. Detta förslaghar ju kommit från . Språket är ju nyckeln.Om man inte kan svenska språket får man inte hellerbra betyg i de andra ämnena.Anf. 70 Statsrådet ():Herr talman! Det här är en svår fråga. Jag är inteberedd att minska möjligheterna för enskildaföräldrar och för barn att välja den skola man ska gå i.Det är mycket som styr våra olika val av skola. Etttungt vägande skäl för alla föräldrar när man väljerskola till sina barn är närheten. Man vill inte att bar-nen ska gå en lång väg till skolan.Ett annat tungt skäl är om ifall man är förvissadom att ens barn får den kunskap och den utbildningsom man vill att de ska ha. Den dag föräldrar tror attderas barn inte kan få den kunskapen i den närmasteskolan väljer man en skola lite längre bort.Jag vill börja i den änden att stärka de skolor somfinns i våra mest utsatta bostadsområden. Jag villsatsa pengar på lärartäthet, miljö, stödundervisning,materialet och mycket annat för att se till att under-visningen där blir så bra att det aldrig finns skäl attvälja bort den skolan utan snarare det omvända, väljer att gå till just den skolan. Vi ska stödjaeleverna där så att de kan behålla närheten, så att dekan gå på en skola i närheten av det bostadsområdedär de bor.Anf. 71 ():Herr talman! Jag förstår att detta är ett drastisktsteg därför att det riskerar att inskränka familjernasegna önskemål.Men jag tror ändå att måste man nog för-söka se till att en majoritet inte är invandrare. Detbästa vore naturligtvis om städerna inte vore så seg-regerade utan att det bodde en blandning mellansvenskar och invandrare där så att det också blevblandade skolor.Man ska inte släppa den här frågan, för jag tror attett av huvudproblemen är att ungdomarna inte be-härskar språket. Därmed riskerar situationen att per-manentas när generation efter generation växer in i ettutanförskap.Anf. 72 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att vi kan vara överens omatt en viktig förutsättning för att lyckas med integra-tion är just möten mellan människor, mellan olikakulturer och traditioner och mellan människor i olikaåldrar.Det bästa sättet att mötas för oss vuxna är på ar-betsmarknaden. Via starkare lagar mot diskrimine-ring, via kompletterande utbildningar, via en minsk-ning av de fördomar och attityder som vi vet fortfa-rande finns mot många människor med utländsk bak-grund kan vi få ut de resurser som de företräderpå arbetsmarknaden. Kan människorna få ett jobb,kommer man bort från ett bidragsberoende, har manen lön som gör att man kan göra egna medvetna val,kan man söka sig till andra bostadsområden, kan manprata det svenska språket - då för man också med sigdet hem till sina barn. Om vi kommer bort från denbostadssegregation vi ser kommer det också attge resultat när det gäller den segregation vi kan se påvåra skolor.Jag delar uppfattning att det äroroväckande och ett stort problem att det föds barn iSverige som börjar i förskoleverksamheten ochsom inte kan det svenska språket. De behöver vårtstöd nu via de extra pengar som vi har avsatt.ÄgarlägenheterAnf. 73 INGA ():Herr talman! Jag har en fråga till justitieministern.Riksdagen har ju av regeringen beställt förslag omägarlägenheter. Jagundrar: Hur fortskrider arbetet med den här beställ-ningen, och när kommer förslaget?Anf. 74 Justitieminister ():Herr talman! Jag utgår från att frågan gäller närdirektiv till utredningen kommer. Förslaget lär nogdröja , skulle jag tro.Vi arbetar på direktiven. Jag räknar med att rege-ringen kan fatta beslut om direktiven inom någonmånad, i varje fall nu under våren.Anf. 75 INGA ():Herr talman! är det mer änrimligt, tycker jag, att införandet av ägarlägenhetersnarast blir verklighet. Det är viktigt att man på densvenska bostadsmarknaden också har ägarlägenheterså att människor som efterfrågar den formen av boen-de har den möjligheten.Jag uppmanar verkligen regeringen att påskyndaarbetet så att direktiven blir klara. Den härfrågan har flera av oss i ställt. Man har sagtatt ärendet bereds, att det är fortsatt beredning.Jag undrar: Ska det verkligen dröja ? Dettycker jag är . Det här skulle mankunna klara av mycket snabbare.Anf. 76 Justitieminister ():Herr talman! Utredningens uppdrag blir naturligt-vis att utreda frågan om ägarlägenheter. Huruvida detblir ett förslag om ägarlägenheter vet vi ännu inte.Det återstår att se.Idrott och folkhälsaAnf. 77 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp en fråga medstatsrådet som handlar om idrott och folk-hälsa.Under i stort sett har vi fått rapporterom att folkhälsan blir sämre på grund av att folk iallmänhet och ungdomar i synnerhet rör sig allt mind-re. Det är larmrapporter från forskare, läkare ochskolledare. Vi kan se hur idrotten trängstillbaka steg för i steg i skolan, och planerar manen ytterligare minskning till hösten.Jag är alldeles övertygad om att statsrådet delarmin uppfattning om att det här underminerar grundenför en vital folkhälsa.Den här veckan kör man en serie i TV som TV-sporten har gjort där man visar på vilka konsekvenserdet får att ungdomar rör sig allt mindre.Jag skulle helt enkelt vilja fråga statsrådet, som äransvarigt för idrottsfrågor, om hon avser att vidtanågra åtgärder för att öka utrymmet för idrott ochstimulera till motion, kanske inte bara i skolan utan istörsta allmänhet i samhället.Anf. 78 Statsrådet ():Herr talman! När det gäller att stimulera och un-derlätta för idrottandet i största allmänhet har vi gjortflera konkreta saker.Vi presenterade en ny idrottspolitik. Detvar första gången som vi slog fast en politikjust för idrotten som är vår största folkrörelse. I sam-band med det dubblerade vi det lokala aktivitetsstödettill barn- och ungdomsverksamhet. Skälen till det varflera.Det ena var att vi inte vill att de lokala klubbarnaska ta ut så höga avgifter att barnfamiljer inte har rådatt låta sina barn idrotta.Det andra var just det som pekarpå, att vi ser rapporter om att alltfler barn inte är akti-va och att vi vill stötta det engagemanget.När det gäller idrotten i skolan lade vi tillbaka id-rottstimmar i timplanen . finnsdet också möjligheter att välja idrott som fritt val.Men det räcker inte med den organiserade idrotteni skolan. I den idrottspolitiska propositionen under-strök vi också vikten av att underlätta för spontan lekoch spontan aktivitet på skolgården, i bostadsområ-den och på andra områden. Vi har utökat samarbetemellan främjandeorganisationerna och kommunför-bundet när det gäller att samarbeta kring friluftsdagar,och det arbetet är vi alldeles i början av.Anf. 79 ():Herr talman! Jag är övertygad om att statsrådet,liksom jag, har en god vilja att göra något åt det här.En ny idrottspolitik är jättebra.Problemet är att vi riskerar att få ett A- och B-lagbland våra skolungdomar.