prot · GO0938 · 2000-12-01 00:00:00 — Jo, att vi skaprivatisera så mycket som möjligt, att vi ska ge en-skilda människor möjlighet att tjäna pengar på vårskolgång och på att vi är sjuka. För mig är det intesolidaritet.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag tycker absolut att enskilda män-niskor ska ha möjlighet att tjäna pengar. Det som ärfel med den socialdemokratiska politiken är attde fattiga människorna i de utsatta områdena intetjänar några pengar utan är bidragsberoende. Det ärdessa människor vi vill satsa på.Herr talman! Sedan var det frågan om utveck-lingszonerna. Vi har föreslagit en nödåtgärd i de mestutsatta områdena i storstadsområdena. De skullekunna göras till utvecklingszoner. Får jag min viljaigenom ska vi naturligtvis göra hela landet till enutvecklingszon. Men man måste börja någonstans.I de här utvecklingszonerna skulle man kunnabörja med att satsa på en politik som gör att männi-skor får arbete i stället för bidrag. Det är inget kon-troversiellt, . Det är frågor som viskulle kunna vara överens om. Vårt förslag innebären utveckling av den av socialdemokraterna infördautvecklingsgarantin. Vi föreslår att man i stället föraktivitetsgaranti ska ha ett riktigt jobb eller en garan-terad utbildning så att människor har möjlighet attstyra sin vardag. Det är naturligtvis en maktfråga.Makt är något som är aktuellt när manfrån regeringens sida beskär i kommunernas makt ochinflytande. har inte rosatmarknaden . Därför är det så viktigt attmakten flyttas så långt ned och så nära människornasom möjligt. Kommunerna ska själva förfoga överpengarna och de åtgärder som vidtas.Anita tog upp ett antal exempel från Bot-kyrka och . Några exempel kan kanske varabra. Men det här är en sak som kommunerna skabestämma själva utan statlig inblandning och styrningi form av avtal som gör att man skapar projekt för attgöra av med de statliga pengarna. Med vår politik fårfler människor arbete. Det blir mer kommunalskattinbetalad när fler människor arbetar. Då kan kommu-nerna hantera frågorna själva.Anf. 10 () replik:Herr talman! Vi har tidigare sett resultatet av denpolitik som här förs fram av . Den gavinte fler jobb utan färre jobb. Vi är alldeles överensom att det är viktigt att människor har makt över sinaliv. Det handlar om att ha en egenförsörjning, att hatillträde till arbetsmarknaden, att man finns med iolika organisationer och att man känner att man ärbehövd som den individ man är.Jag har aldrig sagt att det är fel att tjäna pengar.Däremot går skiljelinjen i att när vi utformar skola,sjukvård, äldreomsorg, handlar det för oss socialde-mokrater om att det är behoven som ska styra. Vi skasatsa resurser på dem som har de allra största beho-ven. Om det går att göra vinster på att vara effektiva-re och organisera bättre ska det tillföras verksamhetenoch dem som behöver det. De ska inte gå till enskildaaktieägare. Det är den stora skillnaden.Göran säger att vissa insatser inom stor-stadssatsningen kan vara bra. Men hur ska man klaradem utan pengar? Ni föreslår att man ska ta bort helaanslaget som gäller storstadssatsningen. Den ekvatio-nen får jag inte att gå ihop.Anf. 11 () replik:Herr talman! Jag vill gärna ge rätt:det är en viss framgång just nu i den svenska ekono-min. Vi kan säkert resonera om orsakerna till det, ochdet är väl många som har bidragit till det - jag hoppasatt det kan erkännas. Det gäller också analysen attjobb, jobb och jobb, och riktiga jobb, är otroligt vik-tigt för självrespekt och verklig integration.Sedan var det frågan om nedskärningar på stor-stadssatsningar och . När det gällerIntegrationsverket vill jag gärna säga att det före-kommer - jag försöker vara nyanserad - en hel delbra tankeverksamhet. Stoppar man in ett stort antalsköna miljoner förutsätter man att de används pånågot vettigt sätt. Det görs ju, men frågan är om detär tillräckligt effektivt och rätt satsade pengar. Peng-arna kan ju användas på ett alternativt sätt, och det ärdet som förespråkar. Låt oss säga att vianvänder samtliga pengar till sfi-undervisning; detskulle kanske ge mycket bra resultat. Det är det vikritiserar.Vad gäller storstadssatsningar i övrigt kan mankonstatera att vi för en politik som hänger ihop. ÄvenSocialdemokraterna säger att de gör det. Vår politikgår ut på att vi har en annan syn på den brandskatt-ning som sker av statsfinansiella skäl av delar av vårastorstadskommuner. Det är där de verkligt intressantauppgifterna kan göras, och de kommer underifrån.Det är hos den enskilda socialsekreteraren på denenskilda flyktingenheten, eller var det nu kan vara,där verksamheten kan utformas bäst, i stället för upp-ifrån.Jag vill uppehålla mig vid en annan punkt. Närmänniskor kommer hit har vi en asylprocess och enprövning - det måste vi ha. Frågan är bara hur manmest effektivt ska utnyttja resurserna i rättssystemet.Överallt annars i vårt svenska rättssystem liggertyngdpunkten i början av processen. Det är mesteffektivt och mest humant och ger bäst resultat. Men iasylprocessen har vi valt att lägga tyngdpunkten islutet. Jag undrar vad tycker om det.Anf. 12 () replik:Herr talman! När det gäller hur asylprocessen skautformas pågår det just nu ett arbete från departe-mentets sida utifrån att man vill utveckla och förbätt-ra den. Det arbetet får vi avvakta. Jag delar i grundensynen att det är viktigt att människor snabbt får ettbesked, med den stora press som det är att behövavänta på ett beslut. Vare sig det blir negativt ellerpositivt är väntan lika allvarlig.Eftersom tog upp frågan om igen, tycker jag att det är viktigt att viskaffar oss ordentlig kunskap om olika funktioner isamhället. Även om vi skulle önska att vi kunde sägahär i talarstolen att har vi den absolut bästasituationen i landet kommer vi aldrig att kunna göradet. Verkligheten kommer att förändras,och nya problem kommer att uppstå. Att då ha enmyndighet som följer upp och ser vad som händeroch kan presentera det på ett bra sätt ger oss somsitter här betydligt bättre förutsättningar att göra deinsatser som krävs.Ta t.ex. kommunerna! har vi svart på vitt atttrots att de får ett statsbidrag och har ett uppdragfullföljer de det inte såsom har sagt. Härmåste vi alltså driva på . Det kan vi göra genom attvi har fått den här kunskapen.Anf. 13 () replik:Herr talman! Som jag säger, är det bra att vi skaf-far oss kunskap. Poängen är dock att jag tror att det äromöjligt att skapa ett statligt verk som kan finna svarpå de otroligt svåra frågor som det här handlar om.Det finns lika många svar som det finns människorsom kommer till vårt land eller som av andra skäl harhamnat i utanförskap.Det finns en mängd olika institutioner som grans-kar hur pengar används, och revisorer ärbara en. Jag är inte kritisk till att man använder peng-ar för att hjälpa människor från utanförskap till innan-förskap, men att tro att statliga verk är lösningen ärlite gammaldags.Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag har försökt läsa mig till ochlyssna in vad det är speciellt med denna myndighetsom skulle vara så fel. Vi har ju andra myndigheterinom andra politikområden. Jag har inte hört annat änatt de flesta här har varit överens om att man skaparförutsättningar inom olika politikområden, och dåofta genom myndigheter, för att följa den utvecklingsom sker t.ex. inom arbetsmarknaden, inom skolanoch inom högskolan. Det här är bara ett led i sammatyp av organisation.Jag tror att med sitt sätt att ar-beta kommer att bidra till att vi i den allmänna de-batten sätter ljuset på de saker som inte fungerar såbra utifrån ett integrationsperspektiv och också, vilketär viktigt, tittar på det som fungerar för att kunnaförmedla det till fler så att vi kan använda oss av degoda exemplen.Anf. 15 () replik:Herr talman! I morse när jag öppnade e-posten vardet första mejlet ett erbjudande om att beställa böck-er. Vi kunde få en bok gratis om hur blir enfästning och om hur flyktingpolitiken brutaliseras.Jag ska inte beställa den boken. Jag nämnde just imitt anförande den oro som vi känner i Centerpartietöver det sätt på vilket den här frågan utvecklas i detEU-samarbete som vi finns med i, där regeringen harvarit otydlig när det gäller ordförandelandet Frankri-kes förslag om att kriminalisera dem som gömmerflyktingar. Vi har väl alla på våra näthinnor de perso-ner som känner skräck över att tvingas åka tillbakatill det land som de kommer ifrån, ett land som de harlämnat därför att de haft skräckupplevelser där, ettland där de har varken arbete, bostad eller möjlighettill egen försörjning, och som inget hellre önskar änatt få stanna här.Det är samma sak när man vill skärpa lagstift-ningen vad gäller transportöransvar. Vi har ganska tuffa krav på den som tar hit personerutan giltiga handlingar, men man vill ha ytterligaresanktioner och böter för den som tar hit personer pådet sättet.Vi känner en oro inför att vi ska få en gräns om-kring . Vi har alla upplevt hur fästningar ser utdär det är svårt att komma in. Ska vi verkligen se tillatt medverkar till att får en mur om-kring sig?Anf. 16 () replik:Herr talman! såg tydligen sam-ma inslag i TV som jag såg. Migrationspoliti-ken slås ju fast i de olika målen. Frågorna om trans-portöravtalet och har vi ju möj-lighet att diskutera i vårt utskott. Vid de träffar vi harhaft med har vi gett uttryck föratt det finns vissa risker inom det här området. Vi hargett uttryck för att det är viktigt att vi har en hög ribbanär det gäller miniminivåer. Jag uppfattar det så att dehär samtalen fortsätter.Det sätt på vilket vi nu hanterar frågan om trans-portöransvaret, som någon här tidigare var kritisk till- jag tror att det var - tycker jag ärriktigt. Vi tycker att vi har ett bra system, och det harkommit fram att vi eventuellt behöver förändra det.När man då har en parlamentarisk kommitté somjobbar med frågor som rör migrationspolitiken kanman snabbare komma fram till ett resultat. Man harmöjlighet att få den breda förankringen, eftersomsamtliga partier finns med där. Jag tycker att det ärbra.Vi ska inte blunda för de farhågor som man visadepå i TV , som gäller när polisen ska ha möjlighetatt se om personer har uppehållstillstånd eller inte.Det här får ske väldigt varsamt. är det vik-tigt att vi när vi öppnar våra gränser för ett störreområde också har medel och metoder så att vi kanhantera den nya situationen.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag såg faktiskt inte detta program iTV. Jag måste ha haft fel kanal . Men jag harläst en hel del TT-meddelanden just omhur man känner oro inför det sätt som regeringenhanterar dessa frågor på. Det är en fråga som är såaktuell att jag lär får se fler program framöver när detgäller detta.Det jag känner oro inför är ändå att det stramar åtmöjligheterna för människor. Som nämnde i sitt anförande kommer vi att behövaen arbetskraftsinvandring. Varför tar vi inte vara påde människor som finns här nu och låter dem få stan-na och komma in i det svenska samhället på ett snab-bare och effektivare sätt än vad som sker ?Anf. 18 () replik:Herr talman! Jag ser inte EU:s politik som att vistramar åt. Jag ser tvärtom att vi öppnar oss mot var-andra och ökar den rörlighet som vi tycker är viktig iden nya globaliserade världen.Jag håller med om att det i dendiskussion som har dykt upp när det gäller arbets-kraftsinvandring är viktigt att vi tar till vara de män-niskor som finns , som av olika anledningar stårutanför arbetsmarknaden. Jag tror att det var i ettpressmeddelande - det var kanske en artikel - medanledning av utredningen om mångfald i arbetslivet,som jag talade om i mitt anförande, som jag såg att vifram , utifrån demografin och hur arbets-marknaden ser ut, inte behöver någon arbetskraftsin-vandring om vi tar till vara de resurser som vi har och ser till att dessa människor får ett arbete ochutbildning.Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag vill hålla fast vid frågan om ut-vecklingspeng, som vi har föreslagit. Jag tänkte baraberätta för att även Integrationsverketschef underkänner flyktingmottagandet. Ni kanske harläst det i debatt. Han säger själv att 5 000 företagstartas av invandrare. Nära 250 000 personerjobbar i företag som drivs av invandrare. Men vimåste mycket bättre ta vara på invandrare i arbetsli-vet. Han menar att man måste se över det system somfinns i dag.Utgångspunkten för oss vad gäller utveck-lingspeng är att man går från omhändertagande till attge människor förutsättningar för att kunna ta ansvarför sitt eget liv. Vi menar att utvecklingspengen skafölja personen och att man ska kunna bosätta sig varman vill. kan man få undervisning ellerjobba på en annan plats. Man behöver inte gå påsvenska för invandrare i samma kommun.Vi vill att kommunansvaret ska finnas kvar ävenom utvecklingspengen tar slut. Kommunens ansvarfinns fortfarande för dessa personer.En annan punkt som jag vill lyfta fram är nedläggning. Vi har varit emot det. Vitror fortfarande att integration måste börja från indi-viden - nedifrån och upp och inte uppifrån och ned.Ännu har vi inte sett resultaten.Vad gäller storstadssatsningen har vi sett ett re-sultat. Vissa kommuner och vissa grupper gynnasinte. var jag på besök hos invandrar-grupper i . Där kan man säga en hel del.Jag tar det i nästa replik.Anf. 20 () replik:Herr talman! Vi har sagt att det är den generellapolitiken som inom sina verksamhetsområden skaklara av integrationspolitiken. Kommunerna har härett mycket stort ansvar. Kommunerna får ett bidragav staten för att klara den invandrades och hans ellerhennes familjs, om det finns någon, första tid. Vi harhär i inte detaljstyrt hur detta bidrag skaanvändas. Däremot har vi sagt att introduktionsplanenska göras upp i mycket nära samarbete med den in-vandrade personen. Den ska utformas utifrån de för-utsättningar och de kunskaper som den invandradehar med sig. Behovet av sfi eller annat ska utgå frånden enskilde personen. Dessutom har vi sagt att detbästa är att man varvar de åtgärder som behövs sättasin med arbete, för det är genom ett aktivt användandeav språket - bland vuxna oftast på ett arbete - somspråkkunskaperna utvecklas.Det är alltså klart och tydligt sagt från riksdagenssida hur detta ska genomföras. ser vi att kommu-nerna trots det inte klarar sitt uppdrag. Då måste viutveckla detta, och det gör vi genom att , som är den instans som fördelar pengar-na, också får uppdraget att samtala med kommunernaoch ställa krav på kommunerna utifrån att de inteföljer det riksdagsbeslut som finns sedan tidigare.Anf. 21 () replik:Herr talman! säger själv att det intehar fungerat riktigt bra. Då kan vi vara överens om attvi kan utveckla systemet med utvecklingspeng. Jagska inte uppehålla mig vid detta.Jag vill ta upp frågan om storstadssatsning, somjag precis skulle nämna. När jag var på iMalmö fick jag höra att pengarna går till vissa grup-per - till vissa invandrarföreningar - som gynnarvissa partier. Jag tycker att det är ett misslyckande inte fördelar pengarna på rätt sätt. Där vill vi seöver systemet. Vi tycker att pengarna ska fördelasrättvist och inte bara gå till vissa grupper.Anf. 22 () replik:Herr talman! Det är skillnad mellan vårt sätt att sepå hur vi ska stödja invandrarna den ochkristdemokraternas förslag om utvecklingspeng. Detberor på att behoven ser väldigt olika ut för olikaindivider. Därför tycker vi inte att det är rätt att sättaen speciell prislapp på individen, utan det måste varabehoven som får avgöra. Det kan kosta mycket, ochdet kan kosta mindre.När det sedan gäller hur man utformar storstads-avtalen vill jag säga att det är viktigt att man gör det inära samarbete med kommunen utifrån de boendesönskemål om att vara med och utveckla sitt eget bo-stadsområde. Jag kan inte här göra någon värderingutifrån vad har sett på . Jag harockså varit på och sett väldigt bra initiativsom har handlat om språkförskola, om kvinnoföre-ningar osv. Men det är viktigt att de boende känneratt de får vara delaktiga i utvecklingen av sin kom-mundel.Anf. 23 ()replik:Herr talman! Jag hade ingen motion om och slapp därför bli citerad, men jag villinte gömma mig bakom det. Jag vill förvarna om attjag kanske inte kommer att ha så värst stort tålamodmed . Ju mer jag tänker på hursmåskaligt integration måste bedrivas, desto mertveksam blir jag över handlings-planer och projekt.Det allra viktigaste som gör ärju att arbeta med kommunerna. Det har sagt. Men det är också det Integrationsverketsäger att det har de största svårigheterna med.Anita undrade varför - hon förstod detinte - så många är kritiska till just Integrationsverketnär det finns så många andra sorters verk. Då vill jagsäga att vi faktiskt har ett migrationsverk - tidigarekallat . Jag blir mer och mer överty-gad om att migration och integration intimt hör ihop.Ett integrationsverk bidrar snarare till att göra integ-ration till någonting för sig, och det ska det inte vara.Så har jag en fråga. Varför har migrationspoliti-kens tidigare mål, att verksamheten ska präglas avrättssäkerhet, humanitet och respekt för individensmänskliga rättigheter, flyttats bort från målen i nuva-rande budget och betänkande?Anf. 24 () replik:Herr talman! När vi pratar om , eller förutsätter viju inte att det är de myndigheterna som ska klara depolitiska målsättningarna, som vi sätter upp. De ärbara ett redskap för att verkställa vissa saker och föratt följa upp utvecklingen på olika områden. Det ärprecis samma sak med Integrationsverket.Men i debatten får jag en känsla av att ni ser påIntegrationsverket som den som ska fixa integratio-nen. Det är ju inte tanken bakom Integrationsverket.Det ska vara samma myndighetsfunktion som det ärinom den svenska statsförvaltningen över huvudtaget.Varför kan detta då inte ligga på Migrationsver-ket? Det finns egentligen inga hinder för det. Anled-ningen till att man skapade två verk var att man sågatt andra uppgifter, som handlarom asyl- och invandringsfrågorna, fick så stort ut-rymme att det inte på ett bra sätt jobbade med de härfrågorna. För att tydliggöra vikten av integration lösteman det då på det här sättet.Jag välkomnar en fortsatt debatt om . Jag är nämligen övertygad om att detspelar en stor roll i utvecklingsarbetet ute på andramyndigheter och i kommuner. Integrationsverketsamverkar ju med andra myndigheter utifrån att manska sätta fart på olika integrationsprocesser.Anf. 25 ()replik:Herr talman! Vi hörde just nu att migration hand-lar om andra uppgifter. Det är just det som är proble-met, tycker jag. Integration ska höra ihop med migra-tion.Sedan fick jag inte svar på frågan varför man hadeflyttat på den här benämningen av målet i nuvarandebudget och betänkande.Anf. 26 () replik:Herr talman! Anledning till att jag inte svarade äratt jag inte hittar svaret just nu i mitt huvud. Jag fårväl återkomma till det.Anf. 27 ():Herr talman! Den budget som vi diskuterarär ett resultat av förhandlingar mellan ,och Socialdemokraterna. Som med allakompromisser finns det det som vi gillar och det somvi inte gillar. Jag ska i det här anförandet försöka geexempel på båda dessa saker. kommersenare för vårt partis räkning att redogöra för synenpå bl.a. och Migrationsverketsanslag. Jag vill så här inledningsvis meddela kamma-ren att vi från sida ser fram emot enhård debatt om flyktingpolitikens inriktning och ut-formning här i kammaren . Vår kritik avregeringens restriktiva och inhumana flyktingpolitikoch vår kritik av byggandet av Fästning stårfast även om jag främst inriktar dagens debatt påintegrationsfrågor.Herr talman! Vi har i dagens betänkande markeratvårt missnöje med att regeringen i budgetpropositio-nen anger att ska ge stimulansbi-drag till kommuner för att ta emot flyktingar somursprungligen togs emot i storstäderna. Vi är själv-fallet medvetna om de regionala obalanser som råderoch menar att det är utmärkt att flyktingar, när deväljer bostadsort, får god information om fördelar ochnackdelar med olika alternativ. Men när de väl harvalt bostadsort första gången finns det inte längrenågon anledning att skilja ut flyktingar från andragrupper. Varför ges inte lika gärna stimulansbidragför att man ska kunna ta emot statstjänstemän, social-bidragstagare eller blåögda?Herr talman! I budgetpropositionen talas det omutsatta bostadsområden. Med det brukar man menaområden med stora sociala problem där många män-niskor med invandrarbakgrund bor. Det handlarfrämst om storstädernas förorter. Storstadssatsningen,extra pengar satsade på just dessa områden, ska hjäl-pa till att lösa problemen. Men det är lätt att ordenförvirrar. Människor är nämligen inte problem sombehöver lösas. En människa är en människa medliknande behov och drömmar, oavsett var man ärbosatt. Det som behövs är egentligen inte en politikför att hjälpa någon annan. Det som behövs är egent-ligen inte en satsning på utsatta bostadsområden föratt komma till rätta med problem. I stället behövermänniskor i dessa områden få möjlighet att frigörasig, frigöra sig från arbetslöshet och från vanmakt,frigöra sig genom arbete och utbildning.Detta - att ge människor verktyg för frigörelse -kan en särskild integrationspolitik aldrig lösa. För attdet ska bli möjligt krävs en kraftfull politik för rättentill arbete, utbildning och bostad. För att det ska blimöjligt måste integrationen börja dag ett. I dagensbetänkande står det: "Insatser som sker inom dengenerella politiken är avgörande för att de integra-tionspolitiska målen skall uppnås." Det är en godinsikt. Insatser inom den generella politiken är inteviktiga, inte betydelsefulla, inte rätt bra om de skerutan avgörande för att de integrationspolitiska målenska uppnås. Därför lägger fram förslaginom politikens alla områden för att skapa sådanaförutsättningar att alla människor, oavsett klass, könoch etniskt ursprung, ska ha samma möjligheter attförverkliga sina liv.Betyder det då att vänster har blivit höger och attvi avvisar särskilda satsningar i de områden där be-hoven är som störst? Vi står tvärtom bakomtanken på att satsa extra pengar på språkutvecklingoch att bekämpa arbetslösheten i storstädernas för-ortsområden. Vi står bakom storstadssatsningensutgångspunkt, att behoven ska styra mer resurser tilldem som behöver. Men syftet är inte att ovanifrånhjälpa till att lösa problem utan att frigöra de resursersom finns i dessa områden. Där mest arbetslöshetfinns finns också mest outnyttjad arbetsförmåga. Därlägst utbildningsnivå råder råder också störst möjlig-heter till kunskapslyft. Där människors möjligheter ärsom mest begränsade av den sociala situation som delever i är utrymmet för mänsklig växt och frigörelsesom allra störst. Men om det här ska bli verklighetmåste människor själva få tala om hur de vill attpengarna ska användas. De måste bli mer delaktigaän vad fallet är . Det här måste helt enkelt blikonkret och synas, få betydelse, i människors vardag.I den riktningen vill vrida storstads-satsningen och politiken över huvud taget.Men, herr talman, det är inte tillräckligt med baragenerella lösningar. Det finns också en halvt dold,halvt öppen diskriminering i vårt land, i arbetslivet, ikulturlivet, inom utbildningsväsendet, i statsapparatenoch i partierna själva. Den visar sig bl.a. genom attinvandrade drabbas hårdare än andra av försämringar.Visserligen sjönk andelen sysselsatta i hela befolk-ningen från till ,men bland utomeuropeiska invandrade var den lägre1990 - - och sjönk till 1997. Det varingen slump att siffrorna såg ut så, även om det i dagser bättre ut igen.När mer än varannan iransk man som bor i ettstorstadsområde svarar att han har blivit vägrad inträ-de till en restaurang eller en nöjeslokal det senasteåret på grund av sin hudfärg är det inget som är på-hittat. Och när nästan hälften av alla - kvinnor ochmän - som har svarat i samma undersökning säger attde inte har fått sökta jobb på grund av sin utländskabakgrund rör det sig inte om tillfälligheter. Dethandlar om diskriminering. När ett företag som delarut morgontidningar i våra brevlådor se-dan annonserade efter mer arbetskraft och man skrevi sina platsannonser att de sökande skulle kunna talamycket god svenska handlade det också om diskrimi-nering. Vilka hade man tänkt att tidningsbuden skulletala med kl. 4.00 ?Herr talman!