prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — En aktiv arbets-marknadspolitik i ett sådant läge har stora möjligheteratt ge medborgarna en god livskvalitet samt ökademöjligheter att bidra till sin egen och samhällets ut-veckling. Detta kan då ske med stort mått av frihetoch goda möjligheter till ett eget arbete. Jag tror attdet är viktigt att var och en kan känna att hon ellerhan behövs och kan utveckla sin förmåga, utvecklassom människa och förena arbete och familj. Denenskildes kunskaper och kompetens utvecklas på enarbetsmarknad som uppmuntrar mångfald, rörlighetoch utbildning. Men för att detta ska uppnås krävs enrad förändringar.Folkpartiet förordar i sin motion att arbetsmark-nadspolitiken måste bygga på tilltro till individen. Vilägger en ökad tyngd vid en god näringspolitik genomföretagande, en sund ekonomisk politik och aktivarbetsmarknadspolitik. Vi hävdar vidare att arbets-marknadspolitiken måste förbli en statlig angelägen-het. Ändå menar vi att det behövs en långtgåendedecentralisering inom till denlokala förmedlingen.Det torde vara mer klart än någonsin att arbetethar en stor betydelse inte bara för personlig ekonomiutan också för det sociala värde det förmedlar. Det ärextra viktigt att de arbetshandikappade får sin chans iett modernt arbetsliv. Vi betonar starkt arbetsmarkna-dens breddning samt vikten av att undvika s.k. flask-halsar och få en ökad regional balans. Här behövsutbildningsinsatser, och den breddade arbetsmarkna-den får vi till stånd genom att öppna för tillväxt inteminst i tjänstesektorn.Det behövs för övrigt en rejäl reform för att kom-ma ifrån den allt större s.k. svartmarknaden. Den harsäkerligen sin orsak i en svagare skattemoral, men detär ingen tvekan om att den höga skatten på arbete ären bov i sammanhanget. Vi diskuterar, herr talman,inte skattefrågorna i det här betänkandet, men de harett starkt samband med hur vi kan underlätta en väx-ande tjänstesektor. Det finns en stor efterfrågan påsådana tjänster, och dessutom har vi en situation dåtiotusentals industriarbetsplatser som försvunnit intekommer tillbaka.Kvinnornas ställning på arbetsmarknaden måstestärkas genom åtgärder, bl.a. genom att bryta detoffentliga monopolet. Kvinnor har länge varit låstatill vissa arbetsplatser utan att kunna byta arbetsgiva-re. Utifrån liberala utgångspunkter är det då viktigt attge möjligheter såväl att byta arbetsgivare som att bytayrke.Folkpartiets tankar om en försöksverksamhet medfriare användning av medlen tror jag är en bra väg, dåvi vill att man i större utsträckning ute i landet skakunna komma längre i att stärka arbetsmarknaden. Vilägger stor vikt vid arbetsmarknaden för invandrare.Folkpartiet vill dessutom ta itu med den negativarundgång som kan förekomma mellan arbetsförmed-ling, socialtjänst och sfi-undervisning. Vi behöver enaktiv utvärdering av de åtgärder som förekommer.Ska det bli möjligt att bryta den pågående utflytt-ningen från glesbygd till storstadsområden, men ävenfrån till utlandet, krävs ett bättre näringskli-mat. Om många fler människor över hela landet skakunna få arbete krävs en politik som gör det lättare attanställa, att driva företag och att få tillgång till risk-kapital - också för småföretag. Det måste också er-bjudas en väl fungerande infrastruktur. Det krävs enarbetsmarknadspolitik som är anpassad till en moderntid och till förhållanden som varierar i olika delar avlandet.En grundläggande liberal utgångspunkt är att denenskilde ska ha möjlighet att försörja sig och få egetansvar. Människor måste i högre grad få vad vi kallarmakten över den egna vardagen.En fungerande arbetsmarknad kräver ofta att manundanröjer de hinder som finns . Dit hör svårig-heten för de s.k. gränsgångarna att kunna bo i ettnordiskt land och arbeta i ett annat och inte sällandagligen pendla över landgräns. Det behövs vidare enöversyn när det gäller utbildningsstöd för praktikplat-ser, arbetslöshetsersättning mellan länderna samtsocialförsäkringssystem och regler i föräldraförsäk-ringen. Reservation 2 poängterar en skyndsam över-syn.Vi har talat om värdet av att till-lämpa den s.k. arbetslinjen. Ändå kan vi konstatera -som revisorer har påpekat - att det blivitallt vanligare att personer lämnar arbetskraften föreden allmänna pensionsåldern. Revisorerna slår fast attregeringen nu bör redovisa hur vanligt det är att ar-betslöshetsersättning kombineras med annan ersätt-ning och hur vanligt det är att arbetslösa rör sig mel-lan olika ersättningssystem. Regeringen bör följa uppdetta och redovisa sina åtgärder.När de s.k. OTA-jobben, som vände sig till äldrearbetslösa, infördes var Folkpartietstarkt kritiskt. Även om det påstods att äldre arbetslö-sa som kvalitetshöjare inom olika sektorer skulle fåen värdigare situation ifrågasatte vi det. Det var förstmeningen att OTA skulle upphöra med ut-gång. Sedan blev det nya beskedet att det skulle upp-höra . Så kom nya beslut omförlängning veckorna före : OTA skavara kvar till . är vi där igen. Depersoner som har varit verksamma i OTA vet attåtgärden ska sluta . Det är framför alltkvinnor, något eller före uppnådd pen-sionsålder. Deras alternativ är i de flesta fall öppenarbetslöshet eller aktivitetsgarantin. Skulle de fort-sätta inom aktivitetsgarantins ram missar de sina 45kr extra per dag samt får inga fem veckors betaldledighet. Då kan man verkligen använda sig av akti-vitetsgarantins förkortning AGA:n. En fråga inställersig som jag riktar till utskottsmajoriteten med beryk-tade statsrådsord: Är detta ett värdigt slut på yrkes-karriären?I dag har vi redan kunnat lyssna av en våldsamkritik mot detta. har anfört en social-demokratisk röst, och flera från och Väns-terns mer revolutionära banerförare har instämt. Trotsdetta påstår nu att vi är på rätt väg:Utvecklingen går rekordartat, och så här bra har detaldrig varit förut. Jag tror att Hans har läst på litedåligt. Att siffrorna har blivit bättre beror ju till stordel på det som har fösts in i AGA:n, något somChrister och har be-kräftat. Förtidspensioneringen rusar också på medoförminskad fart.När det gäller utskottets mom. 14 har vi, bl.a. i re-servation 10, pekat på de uppemot 30 olika arbets-marknadspolitiska programmen. För vart och ett avdessa finns ett regelverk. Ska man frigöra resurserfrån arbetsgivare, arbetssökande och förmedlingarkrävs att regelsystemen runt programmen förenklasoch framför allt att de blir färre till antalet. Mängdeninsatser leder till något som kan kallas åtgärdsfrossa.Det har länge sagts att handläggning och reglerför olika åtgärder skulle förenklas. Och så har detblivit tvärtom. Aktivitetsgarantin kan vara en braåtgärd om den används rätt, men handläggningsruti-nerna kring åtgärden är otroligt krångliga. har tydligt beskrivit det tidigare här . Detblir ett varvlopp som medför mängder av papper.Bara ett ärende med samverkanspart och AF-pool gerett dussintal blanketter. Om fel görs i ett sådant ären-de blir det dubbelt så många blanketter att skicka,uppemot ett 25-tal. Då vill det till att förmedlare ochandra håller ordning på allt.Ett annat exempel där förenklingen havererat äranställningsstöden, som växt i antal. finns detfyra olika sådana anställningsstöd med varierandeprocentsatser, tidsomfattning samt krav för att om-fattas av stödet. Det gör det inte speciellt lätt förhandläggarna, och risken för att det blir fel är stor.Det här har jag nämnt som besvärande exempel på"förenklingen". Den har blivit komplicerad och liggerbakom blankettraseriet och regelverken som gettåtgärdsfrossa.De nya reglerna kom att gälla från iår, men förändringarna hann knappt komma i gångförrän regeringen på nytt föreslog ytterligare föränd-ring vad gäller anställningsstödet, dvs. Efter detta har regeringen kommit medförslag om förändringar i vårbudgeten, nu med ettutökat särskilt anställningsstöd.Anställningsstödet har ändrats fyra gånger påmindre än . Men ordergivningen är tydlig. Ingenmöda fick sparas för att städa i statistiken. Det poli-tiska mantrat om att komma ned till öppen ar-betslöshet tog över alltmer, inte sällan till förfång förkvalitet i utbildningen.Herr talman! uppfattning är att ar-betsmarknaden inte fungerar som den borde. Vi är påtoppen av en högkonjunktur och ser ändå närmare enmiljon människor utanför arbetskraften. Många villnaturligtvis ha ett arbete, också de som inte alltid äraktivt arbetssökande. AMS anser att ökade ansträng-ningar måste göras för att stimulera ett högre arbets-kraftsuttagande, som möjliggör fortsatt uppgång avsysselsättningen. Det skulle rejält avlasta statsbudge-tens utgiftssida och tillföra såväl stat som kommunskatteintäkter. Det är därför vi i vill se enmer offensiv politik.Bristerna i arbetsmarknadens sätt att fungera harbidragit till flera problem: dåligt fungerande löne-bildning, höga barriärer för nytillträde på arbetsmark-naden, vilket medför risk för bestående utanförskap,och den arbetsrättsliga regleringen, som också drarmed sig problem. Det gäller framför allt för småföre-tagen.En viktig del i arbetsmarknadspolitiken är att un-derlätta kvinnligt företagande, som för övrigt skullevara en del i en positiv tillväxt. När det gäller männi-skors förmåga måste såväl kvinnors som mäns möj-ligheter och kreativitet bättre tas till vara liksom möj-ligheten att förena yrkes- och familjeliv.Oavsett om konjunkturen är bra eller dålig är dearbetshandikappade alltid i en svår situation på ar-betsmarknaden. Statliga insatser för att stärka derasställning är därför viktiga och bör prioriteras. Att fåmöjlighet att utföra ett efterfrågat arbete ökar liv-skvaliteten enormt.Ofta överdrivs svårigheterna som är förknippademed att anställa en person med funktionshinder. In-formation och enklare anpassning av arbetsmiljön kanofta räcka för att överbrygga de hindren.Arbetslinjen måste gälla även för handikappade.Förtidspensioneringar ska undvikas i största möjligautsträckning. Både lönebidrag och anställningar inomSamhall har visat sig vara värdefulla lösningar förmånga arbetshandikappade. har alltidprioriterat de arbetshandikappade, en grupp som viibland kallar "Det glömda ", alltså gruppersom inte har någon stark intressegrupp som kan förafram deras krav.Folkpartiet kommer därför att fortsätta att stödjadessa grupper så att de får det stöd de behöver. Vi hari vårt budgetalternativ anslagit 170 miljoner kronorextra till stöd för jobb åt arbetshandikappade, såvältill anställningar inom som till lönebidrag.De här stöden är mycket billiga om man jämfördem med alternativen a-kassa eller förtidspensione-ring, som annars står till buds för de arbetshandikap-pade.Det är viktigt att påpeka att lönebidragsanställ-ningar i största möjliga utsträckning måste vara enåtgärd för arbetshandikappade och inte för andragrupper. I ett bättre konjunkturläge måste denna an-ställningsform renodlas så att det i stort sett bara ärarbetshandikappade som kan komma i fråga för enlönebidragsanställning.Lönebidragens tak är oförändrat.Det har lett till att det blivit svårare för funktionshind-rade med kvalificerad utbildning att få ett adekvatjobb. anser att taket för lönebidragsan-ställningar måste höjas. För många grupper är detockså långt till a-kassans 80 %.Ett eget arbete, herr talman, har ett egenvärde medflera dimensioner. Därför är en rätt utformad arbets-marknadspolitik så angelägen.Jag yrkar i första hand bifall till reservationerna 6,10, 15, 29 och 32.Anf. 205 HANS () replik:Herr talman! Jag sade att det har blivit väsentligtbättre sysselsättningstillväxt än vi trott. Jag sade inteatt det var bra, . Just därför tycker jagatt det är så viktigt att fokusera arbetslösheten i denekonomiska politiken. Vi måste bekämpa arbetslös-heten, och det gör vi genom att höja sysselsättnings-graden. Men då behövs resurser till arbetsmarknads-politiken.Herr talman! Min fråga blir då, om man nu skavara offensiv, som säger: Varför tar nibort 700 miljoner från personalen på arbetsförmed-lingskontoren? Hur kan ni göra det innan detår de är borträknade. Har de ingen uppsägningstid?Det är luft, . Tyvärr.Varför tar ni bort från akti-vitetsstödet? Vad blir det för offensiv i arbetsmark-nadspolitiken?Sedan säger ni att arbetsmarknadsutbildningen ialla fall är viktig: Där vill vi prioritera. Därför mins-kar ni anslaget med . Sammanlagtplockar ni bort 6 ½ miljard kronor. För säkerhetsskull har ni plockat bort ytterligare 2 miljarder påstudiestöd på utgiftsområde 15.Och så säger ni: funkar det så dåligt. Det bliringa nya jobb. Det är dåligt med arbetsmarknaden.Lönebildningen fungerar inte.Den fungerar alldeles utmärkt. Vi har lägst infla-tion i . Det stämmer inte. Det går inte ihop.Sedan har jag min fråga med tanke på att ni tarbort 4,4 miljarder från aktivitetsstödet. De sju och etthalvt basbeloppen i a-kassan, det tak som jag tyckeratt det vore så bra att höja, vad har ni räknat på det?Jag hittar inte hur mycket det kostar i era beräkningar.Anf. 206 () replik:Herr talman! Jag är ofta imponerad av Hans An-dersson. Han är som regel bra påläst. har hanöverträffat det med en annan disciplin. Han har gjorten mycket elegant escape of word, en arbetsmark-nadspolitisk åkning.Först är han oerhört kritisk och slår ned på massorav saker. Han talar om att han vill ge svidande kritik,det är skandaler, man bävar , aldrigförut etc. Behandlingen av invandrare och äldre samtavtalspensioneringen fördömer han. Sedan ställer hanupp med statsmannaliknande ord och svarar för attallt ändå ska vara ganska gott och väl.Han fick en fråga tidigare i debatten på tal ombudget och att få det hela att gå ihop, som han självnu aktualiserar. Han sade: Vi klarade inte av det, menvi får väl ta det pö om pö.Jag tycker på något sätt att vi ändå ska kräva merav dem som är statsbärande och stöder regeringen änav de olika förslag som kan finnas. Varför nämndeinte den stora förstärkning vi ger justde arbetshandikappade? Där har ni själva gått ut i enmycket hård reservation och krävt tillkän-nagivande där ni vill underkänna regeringens politik.Det blir en mycket märklig sillsallad som Hans An-dersson lägger upp på detta julbord.Jag vill återkomma i min nästa replik, om jag fårchansen, herr talman, för att nämna att vi har ett heltannat koncept. Det är det som gör att vi ändå talar förmycket förbi varandra.Anf. 207 HANS () replik:Herr talman! Pö om pö är inga problem för oss. Viaviserar höjningar som ska komma senare, 2001 och2002. Det är inga problem. Och vi har ingen hårdreservation. Vi skulle bara vilja att regio-nalpolitiska ansvar uttrycktes operativt, så att manbröt ned det nationella sysselsättningsmålet. Vi tyckeratt det skulle vara riktigt.Men mina frågor återstår: Hur gör man en mer of-fensiv arbetsmarknadspolitik med 9 miljarder kronormindre i pengar? Hur prioriterar man arbetsmark-nadsutbildningar när man , tre rader efteratt man har sagt att man ska göra det, plockar nedvolymen genom att plocka bort 1 ½ miljard kronor?Det är mycket på det området.Vi inte bara talar förbi varandra. Det är faktiskt såatt jag inte riktigt har förstått, trots att jag försökerläsa väldigt noggrant.Sedan har jag den där frågan. Jag tycker att jaghar ställt den tidigare. Om man skullehöja a-kassetaket till sjukförsäkringsnivån, som Folk-partiet vill, vore det ju väldigt bra för att få en bättreinkomstrelatering. Jag pratar om sju och ett halvtbasbelopp. Det skulle svara mot en dagpenning på870 kr, som väl vet. Hur har ni räknatut att den ska finansieras, när ni sparar 4,4miljarder av det som ska bekosta a-kassan? Jag hittaringa beräkningar i er reservation. Jag har en del väl-grundade gissningar själv, och det skulle roa mig attveta om ni har räknat med 2 miljarder plus, 4 miljar-der plus eller 6 miljarder plus.Elver kan nicka, för nu har inte jag någonreplik kvar.Snart är det nytt år. Men blir det jul.God jul, !Anf. 208 () replik:Herr talman! Inför den vänligheten är det tvek-samt om jag ska strängt kommentera Hans Anders-sons egna ord att han inte har förstått. Det kan bero påatt vi har helt andra koncept. På socialistiskt håll serman ju gärna en mer byråkratiskt hanterad arbetslös-het. Vi säger att den främsta frontlinjen mot arbets-lösheten måste vara inom de nya jobben, de växandeföretagen, mer kvalitet i yrkesutbildning och annat.Med det konceptet blir det färre arbetslösa. Det inne-bär att det blir ett utrymme för ett höjt a-kassetak utanatt för den skull det nödvändigtvis måste kosta mer.Sedan får vi svara, herr talman, som Hans Anderssonsade när han inte kunde ge besked exakt på kronan:Vi får väl klara det pö om pö. Vi kommer inte att haregeringsansvaret vad jag kanförstå. Därför har vi ändå lite rådrum.Det viktiga i en offensiv arbetsmarknadspolitik äratt få fram fler jobb. Det löses inte den byråkratiskavägen utan den dynamiska vägen. Där är Folkpartietberett att satsa mycket. Jag ska inte upprepa de saker-na. Än en gång - till skillnad från -satsar vi mer på de arbetshandikappade. Där finnsmöjligheten att stödja linje i en kom-mande omröstning.Anf. 209 ():Herr talman! I detta betänkande, arbetsmarknads-utskottets betänkande AU1, finns de ekonomiskaresurserna och utgångspunkten som ligger till grundför en ny och effektiv socialdemokratisk arbetsmark-nadspolitik. Mycket av den grundar sig också på endel av det som diskuterades i det förra betänkandet,dels aktivitetsgarantin, dels en ny och effektiv a-kasselag - kompletterad med en rad andra olika sa-ker.Detta är viktigt. Syftet med arbetsmarknadspoliti-ken och vad den leder till är viktigt att lyfta fram. är att se till att de lediga jobb som finns kan mat-chas mot den arbetskraft som finns. Den måste inne-hålla utbildning. Den måste innehålla andra åtgärder,t.ex. stimulans och fler faktorer som påverkar så attde behov som finns kan täckas av den arbetskraft somfinns tillgänglig. Det gäller att kunna täcka vakanseroch behov som finns av arbetskraft hos näringslivetoch från verksamheternas sida.Varför är det viktigt? Jo, naturligtvis så att maninte för tidigt i en högkonjunktur - som vi befinneross i nu - drabbas av tillbakagång på grund av flask-halsproblem och bekymmer att täcka upp och på sättfår avmattning i en ekonomisk tillväxt i förtid.Den socialdemokratiska arbetsmarknadspolitikenär en viktig del av den ekonomiska politiken, som isig inte har något annat syfte än att vi ska kunna klaraen välfärd. Det ska vara ett bra land för folksom kan utvecklas i rätt riktning, där det finns resur-ser och möjligheter att klara framtidens uppgifter ipolitiken och täcka de behov och önskemål som Sve-riges folk har.Just nu är arbetsmarknaden inne i en mycket brautveckling. Det har beskrivits här, även om dyster-kvistarna på den borgerliga sidan gör allt för att slåsönder den utveckling som ändå har funnits. Jagtycker att man kan diskutera åtgärder hit och dit, ochdet går att vända och vrida på procenttal. Men i bot-ten måste en statistik finnas, och man måste varaöverens om hur den ska räknas över tiden. Det går attpeka på en viktig sak för att vi har en bra utvecklingjust , nämligen att i botten ligger en kraftig syssel-sättningstillväxt. Vi tillhör absolut de bästa i isysselsättningstillväxten. Det är framför allt och näs-tan uteslutande i privat sektor, precis som det harsagts tidigare. Det var här det inte skulle kunna ske pågrund av alla de pålagor och regler som finns i densvenska arbetsmarknadspolitiken. Trots detta skerdenna utveckling - trots att bl.a. mångagånger har sagt att det inte skulle kunna ske.Det är det som är hindret. Det har hänt. Det händer.Vi har en bra utveckling i på det området.Det är nya jobb i framför allt privat sektor.Det har också raljerats en del kring 4-procentsmålet. Det har bara varit ett trappsteg påvägen. Den socialdemokratiska politiken för arbets-marknaden handlar ytterst om full sysselsättning.Man kan diskutera det, men man ska vara tydlig ochklar över att när målet sattes gällde det den öppnaarbetslösheten. Någonting annat har aldrig diskuteratsi sig. Det målet har uppnåtts. lägger vi det bakomoss, men inte för att det är oviktigt utan för att nästamål är än viktigare. ska av den till-gängliga arbetskraften vara i sysselsättning. Det är detsom är viktigt , i stället för att ha något kineseri om4-procentsmålet.Målet har haft ett viktigt syfte i sig. Det har haften viktig inverkan på utvecklingen i sig. Det har variten fokusering på frågorna kring detta. Det har varit enkraftsamling av arbetsmarknaden från AMS:s sida,arbetsförmedlingarnas sida. Det har funnits ett tydligtmål. Det är inte för målets egen skull utan faktiskt föratt människor ska kunna vara ute i arbete och för atttäcka arbetsmarknadens behov av arbetskraft. Det ärviktigt.Nu går vi vidare till nästa delmål. ska80 % av tillgänglig arbetskraft vara i sysselsättning.Vi kan också se att vi har en bra utveckling i lan-det. Den har fokuserats på tillväxtregionerna. Vissthar vi en starkare utveckling där. Men vi har särskiltunder den senaste månaden sett att den goda utveck-lingen sprider sig i landet. har nämnts somett mörkt område för sysselsättningen. Men titta gärnapå . Det är väl i högsta grad Norrlandockså. Där är väldigt bra siffror för sysselsättning ochlåga arbetslöshetssiffror. har också en posi-tiv utveckling just , kanske framför allt småföreta-garledet som växer till ganska starkt. Det är inte baraStockholm som växer.Däremot kan vi fortfarande se att det finns regio-nala obalanser. Dem får vi återkomma till. Det är bl.a.arbetsmarknadspolitiken i sig, men det måste ocksåkombineras med en effektiv regionalpolitik som sertill att jobben sprids bättre i landet. Från vår utgångs-punkt är det viktigt att vi har en bra balans med be-folkning, sysselsättning och möjligheter att bo ochleva i hela land. Det är också viktigt för osssocialdemokrater.Allt tar tid. Det finns en frustration för att vi fort-farande har en hög arbetslöshet. Jag kan svara påKent fråga. Jag är naturligtvis inte nöjd medden arbetslöshet vi har. Den är fortfarande alldeles förhög. Det vore förmätet att säga någonting annat, isynnerhet som jag representerar ett parti som säger attdet enda mål vi kan acceptera är full sysselsättning.När alla som kan, vill och har möjlighet får ett jobb ärmålet nått. Det är klart att det är dit vi måste nå. Där-för kan jag inte säga att jag är nöjd att vi fortfarandehar öppen arbetslöshet, men jag kan vara nöjdmed den utveckling som har varit med tanke på detutgångsläge som m.fl. från den borgerli-ga sidan lämnade vid regeringsskiftet . Vi vethur arbetslöshetssiffrorna såg ut då. Från dem har vipressat oss fram. är vi tillbaka på en sysselsätt-ningsgrad som är likställd med hur det var 1986. Detär fortfarande en bit kvar fram till toppåren som var ibörjan av 90-talet.En förutsättning för att vi ska klara den fortsattapositiva utvecklingen hänger på att vi i botten harstarka statsfinanser. Utan dem och en ekonomi sominte klarar av de åtgärder, stimulanser och annat somska göras på området står vi oss slätt. Då faller heladen delen. Parallellt med en effektiv arbetsmarknads-politik måste vi också se till att vi håller ordning påstatsfinanserna. Det är det som ligger till grund för attnå målet.Det ligger till grund för att man ska kunna nåmålet. Det ligger också till grund för att vi får enpositiv utveckling i hela samhällsapparaten så att detskapas nya jobb. Man kan inte bara stimulera direktmed statsmedel. Näringslivet, tjänstesektorn osv.måste också utvecklas i positiv riktning. Det skaparden goda cirkeln i det läge som kommit efter densaneringsperiod som i sig var svår. När den nu är överoch vi ser att vi har starka finanser får vi njuta litegrann av den goda cirkel som skapats.Arbetsmarknadspolitiken i sig är också viktig iden här delen. Ett led i detta är den nya arbetsmark-nadspolitikens inriktning. I stället för mängdåtgärderoch volymåtgärder satsar vi på kvalitet riktad indivi-duellt mot den arbetslöse själv utifrån de förutsätt-ningar som var och en har.Det är viktigt inom arbetsmarknadspolitiken attockså peka på välfärden. Det är minst lika viktigt attvara med att bidra till en god välfärd genom arbeteoch att betala skatt som det är att ställa sig i kö ochsäga att man vill ha del av välfärden. Det är balanseni ett gott samhälle.