prot · GN0959 · 2000-02-02 00:00:00 — att ge från de rika till de fattiga.De fattiga är i detta fall konsumenter som intekan, ids eller är intresserade av att undersöka en varaoch behovet av den före köp och som inte tar ansvarför sina handlingar eller anser att det är nödvändigtatt hushålla med de resurser man har.Starka, däremot, är alla producenter som säljer va-ror och tjänster. De lurar och roffar åt sig som sjörö-varna i sagan om . Där visar social-demokraterna sitt rätta ansikte i fråga om företag,företagande och företagare.Fru talman! Denna debatt är långt ifrån avslutad.Den har börjat. Jag är övertygad om att vi måstebryta ned den svaghetsvall som författaren talar om i sin bok , dvs. attdet finns en tendens i den rådande politiken att göramänniskor svaga, i värsta fall hela livet.Fru talman! Jag har redan angivit vilken motionjag vill ställa under votering och avslutar härmed mittanförande.Anf. 89 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservation 4. Jag står givetvis bakom även reserva-tion 7, men jag nöjer mig med bifallsyrkandet tillreservation 4.Först vill jag ta upp någonting om elektroniskhandel.Reservation 4 handlar om lagval som ska tilläm-pas vid elektronisk handel. Motionerna som ligger tillgrund för reservationen tar sikte på att konsumenternavid elektronisk handel inte ska drabbas negativt ge-nom begränsat varu- eller tjänsteutbud på tillföljd av lagvalet. Därför bör enligt motionärernalagvalet vid elektronisk handel på Internet vara dispo-sitivt. Ett företag ska alltså genom information på sinhemsida kunna upplysa konsumenten om att det egnalandets konsumentlagstiftning gäller vid affären. Ominte näringsidkaren använder sig av denna möjlighetska konsumenten kunna åberopa det egna landets lag.När det sedan gäller utomkontraktuella förhållan-den, exempelvis marknadsföring, vid handel på Inter-net hävdas i den ena motionen att en näringsidkareendast ska behöva tillämpa lagstiftningen på sin eta-bleringsort.Vi ställer upp på dessa båda synsätt.Jag går så över till djurtestade produkter. Några avmotionerna handlar om märkning av produkt som ärtestad på djur. Märkning som syftar till att skilja utprodukt som är testad på djur från den som inte ärtestad på djur finns redan. motplågsamma djurförsök har kommit överens med endel företag om att de av företagens produkter sominte testats på djur ska märkas med information omdetta.Vidare beslutade den internatio-nella koalitionen för djurförsök, ECAE, att anta eninternationell standard vad gäller kriterier för infor-mation om produkter som ej testats på djur.Dessutom pågår arbete inom EU i denna fråga.Därför kan det vara lämpligt att avvakta det arbetetinnan frågan om obligatorisk märkning tas upp tillbeslut i , tycker lagutskottet. Vi instämmer idetta.Motionskraven har därför avstyrkts av lagutskot-tet.Det finns en kristdemokratisk motion som handlarom reglering av nätverksförsäljning. Den avstyrksockså av lagutskottet. Frågan om nätverksförsäljningutreds nämligen av en särskild projektgrupp på Nor-diska ministerrådets initiativ. finner detlämpligt att avvakta denna utredning.Jag vill också något ta upp ölförsäljningen. I enölmotion från föreslås att lagutskottetska föranstalta om att eller någonannan myndighet ska utarbeta standardregler somfastställer hur mycket "en stor stark" dels ska inne-hålla, dels vilken minimialkoholhalt som ska gälla.Lagutskottets majoritet går på motionens yrkandeoch gör ett tillkännagivande om detta.Vi kristdemokrater menar att starköl redan finnsdefinierat i alkohollagen vad gäller alkoholhalten.När det gäller storleken anser vi inte att detta i förstahand är en angelägenhet för lagutskottet, utan det börvara en fråga för restaurangbranschen att klara ut.Det här tillkännagivandet ligger enligt min me-ning väldigt nära den klass som vi ibland brukar taupp när det gäller EU:s förordningar om bananer,surströmming, jordgubbars storlek och liknande.Vi kristdemokrater vill inte lägga ned politiskkraft på "en stor stark". Däremot känner vi väldigtmycket för att engagera oss för den som är liten ochsvag. I vart fall tycker vi inte att frågan är av dendigniteten att den bör föranleda ett tillkännagivandetill regeringen och vi reserverar oss därför.Anf. 90 ():Fru talman! Då det gäller konsumentpolitik harjag valt att inrikta mig på information och utbildning.Dagens konsumtionsutbud ställer ju väldigt stora kravpå konsumenterna, för att vi ska kunna göra rätt valsom är anpassat till plånboken, funktionen och mil-jön. EU-medlemskapet har medfört en ökad handelöver gränserna. Informationstekniken har haft enexplosionsartad utveckling och inneburit en globali-serad handel och även nya konsumtionsmönster.Allt detta förutsätter att vi är kunniga och med-vetna konsumenter och att vi har en väl fungerandekonsumentpolitik liksom också en aktiv konsumen-trörelse som ställer krav på ett uthålligt konsum-tionsmönster.Det konsumentpolitiska arbetet tycker vi ska sär-skilt inriktas på hushållens baskonsumtion och desvaga konsumentgrupperna.Eftersom konsumtionsmönster, attityder och vär-deringar grundläggs tidigt är det viktigt att kunskapoch medvetande byggs upp . Vi tyckerdärför att konsumentfrågorna måste integreras i skol-undervisningen. Genom att ge barn och ungdomar brakonsumentupplysning lägger vi grunden till en stärktkonsumentroll i vuxenlivet.Konsumentkunskap handlar om att kunna hanteravardagliga situationer samt att utgöra en grund somman kan välja livsstil utifrån. Men det handlar ocksåom att kunna ta till vara och försvara sina rättigheteroch skyldigheter som konsument.Jag tycker att vi måste inse vikten av att underskoltiden utbilda eleverna till självständiga och kun-niga konsumenter. Jag har formulerat ett särskiltyttrande där jag tar upp att konsumentundervisningenbör vara ett naturligt inslag och i princip finnas med ivarje ämne, så att gymnasieeleverna när de går utskolan kan vara väl förberedda för vuxenlivet.Med anledning av att Konsumentpolitiska kom-mittén 2000 har fått i uppdrag att se över bl.a. kon-sumentutbildningen har jag enbart gjort ett särskiltyttrande rörande konsumentfrågorna. Men jag har föravsikt att återkomma i denna fråga om det inte görsnågot framsteg.Då det gäller konsumentvägledning vet vi attflertalet kommuner helt frivilligt har inrättat konsu-mentvägledare. Vi tycker också att de fyller en myck-et viktig funktion, särskilt i tider när många männi-skor drabbas av en försämrad ekonomi. Särskilt vik-tigt är det också att de grupper som är resurssvagakan erhålla den här rådgivningen och informationen.Med anledning av detta vill jag yrka bifall tillmotion L713 yrkande 6.Då det gäller kreditprövning vet vi också att dethar varit en intensiv utveckling på det finansiellaområdet. Användningen av kontokort har ökat mar-kant. Det har varit mycket lätt att låna pengar, iblandhelt utan kreditprövning. Med det som underlag ochmed tanke på hur det ser ut tycker jag att det ärbefogat att man inför ett lagstadgat krav att kreditgi-varen ska göra en samlad kreditprövning. Kredittaga-ren ska på så sätt lättare få en helhetsbild och därmedse hur återbetalningsförmågan ser ut. Det finns enmotion som tar upp frågan, och jag yrkar bifall tillmotion L713, yrkande 4. I övrigt inväntar vi kom-mitténs förslag i de övriga frågor man arbetar med.Anf. 91 ():Fru talman! Konsumentpolitiken är för mig ettnytt fält. När man kommer in i en sådan diskussionblir man lite skrämd av antalet små och stora frågorsom finns i synfältet. Men alla dessa frågor har fak-tiskt en kärna, och det är konsumentens aktiva rolloch konsumentens rätt till handling i det egna intres-set. Då har vi faktiskt mer att diskutera här än detalj-frågor om vissa produkter eller om vissa överens-kommelser. Egentligen ligger det mycket ideologi idiskussionen om konsumentpolitiken.Vi är i lite för vana att förlita oss påmycket stora, starka och etablerade organisationeroch på myndigheter med lång erfarenhet. Vi glömmeratt man i stora, tunga system lätt kan se individensom en liten bricka. Då gäller helt andra frågor än justkonsumentens rätt till sig själv, till sina val, till sinahandlingar.Låt oss tänka på att våra största och starkaste or-ganisationer, LO, TCO, SAF, är producen-ter och konsumenter. Då förstår vi att det behövs nyaarenor, nya möjligheter för konsumenterna. Därförvill jag tala till fördel för motion L713,där man talar bl.a. om inriktningen i konsumentpoli-tiken, där man vill påminna om att en väl fungerandemarknadsekonomi, fri konkurrens, avreglering, ska-par möjligheter för konsumenten att försvara sinaegna intressen och att göra djupt medvetna val.I vår motion finns ett yttrande om skydd för kon-sumentintresset i den offentligt styrda tjänstesektorn.Det är också mycket viktigt. Vi har mycket ofta iSverige tendensen att betrakta den offentliga sektornsom ett slags fulländad organism. Så är det inte. Denoffentliga sektorn kan vara meriterande i vissa sam-manhang, men den offentliga sektorn är inte felfri ochhar inte alltid rätt. Då måste man kunna skydda kon-sumentens intresse mot den offentligt styrda tjänste-sektorn.Det är också viktigt att ekonomiskt svaga grupperoch familjer får möjligheten att kunna orientera signär de agerar som konsumenter och att de kan få ettskydd i sådana sammanhang. Det är därför vi har tagitupp frågan om kreditprövning i vår motion, nämligenatt det ska vara ett krav att varje kreditgivning skaföregås av en samlad kreditprövning. Det är ett vik-tigt steg mot konsumentskydd.Med tanke på allt detta, och av tidsskäl, vill jagyrka bifall till reservationerna 2 och 6. Egentligen villjag yrka bifall till alla våra reservationer.Anf. 92 ():Fru talman! Jag vill börja med att hälsa välkommen till ett område som är oerhört spän-nande, viktigt och som i mycket handlar om ideologi.Praktiskt taget alla de frågor vi ska besluta om ryms inom den konsumentpolitiska utredningsom just nu pågår. Egentligen skulle jag lätt kunnayrka avslag på alla reservationer med hänvisning tilldet pågående arbetet och föreslå att vi väntar meddebatten tills propositionen har lagts fram. Jag tänkerinte göra det eftersom den svenska konsumentpoliti-ken alltid är lika aktuell och viktig. också att denna fråga kräver eftertanke, ideolo-giska debatter och ett stöd.Eftersom detta är ett område som vi socialdemo-krater fäster stor vikt vid beslutade regeringen i bör-jan av 1999 att starta en stor utredning om konsu-mentpolitiken inför det nya seklet. Regeringen harockså satt upp konsumentpolitiken som en av defrågor ska driva under det svenska ordföran-deskapet. Det är, tycker jag, ett mycket bra beslut.Att sedan inte tycker att social-demokratisk politik, och socialdemokratisk konsu-mentpolitik i all synnerhet, är någonting att fästa viktvid utan däremot alltid spyr galla över den kan jagrespektera för, men jag respekterarinte uppfattning i den frågan.Utredningen arbetar för fullt och kommer undervåren att lämna fram sitt betänkande. Under höstenhar vi att vänta en proposition.Som jag sade inledningsvis inryms de flesta yr-kanden som finns i utskottsmotionerna i utrednings-arbetet. Av direktiven framgår att utredningen skaanalysera hur den framtida konsumentpolitiken skautformas för att kunna ge människor förutsättningaratt känna sig trygga som konsumenter och ha ettstarkt inflytande över sin vardag.Kommittén ska också identifiera vilka områdensom långsiktigt ska prioriteras och vilken ambitions-nivå som ska gälla. Kommittén ska också värdera vadsom ska vara konsumentpolitikens huvudinriktningsamt föreslå en modell för det offentliga åtagandet påkonsumentområdet.Fru talman! För kammarens ledamöter antar jagatt konsumentpolitikens mål är väl kända, dvs. kon-sumenten ska ha en stark ställning på marknaden,konsumenten ska kunna utnyttja sina ekonomiska ochandra resurser effektivt, konsumentens hälsa ochsäkerhet ska skyddas samt att långsiktigt hållbarakonsumtions- och produktionsmönster ska utvecklas.Kommittén ska granska möjligheterna att vidare-utveckla den svenska konsumentpolitiken. Vid behovska kommittén föreslå hur målen kan utvecklas för attfungera ännu bättre.Ett område som ska analyseras är konsumentpoli-tiken i EU. En annan fråga som kommer att bli allt-mer aktuell är konsumenten i informationssamhället.Här finns redan en utredning presenterad som föreslåratt den som marknadsför varor eller tjänster via Inter-net ska upplysa konsumenten om sin identitet, hurkonsumenten kan få kontakt med företaget och dess-utom informera om erbjudandet så att konsumentenverkligen kan bedöma det. Dessutom begärs att kon-sumentskyddet förstärks när det gäller reklam via e-post. Utredningen föreslår att konsumentköplagen sesöver så att den kan omfatta även köp via Internet.Även produktsäkerhetslagen bör ses över enligt utre-daren. Ett annat område som utredningen vill ha yt-terligare belyst är om det finns behov av forskningom marknadsföring till barn och unga på Internetsamt att regeringen aktivt stimulerar forskning påområdet.Inom området som handlar om hushållsekonomihar kommittén fått följande uppgifter: Vilka analyserbehövs på det hushållsekonomiska området? Är detkonsumenträttsliga skyddet tillräckligt inom områdetfinansiella tjänster? Lokal, objektiv och oberoenderådgivning saknas t.ex. om bostadsköp och pensions-sparande - hur kan den ordnas? Avregleringen avvissa marknader och konkurrensutsättning av kom-munala tjänster har skapat en gråzon. Utredningenska också titta på vilka rättigheter den enskilde haroch om det finns instanser för klagomål och informa-tion.Även produktsäkerheten har ett eget kapitel: Börproduktsäkerhetsarbetet förändras? Vilka statistiskagrunddata behövs? Hur kan ett nationellt skaderap-porteringssystem utformas? Hur ska tillsyn ochmarknadsbevakning utformas? Hur kan konsumentin-flytandet i standardiseringen stärkas?Alla dessa frågor arbetar kommittén med för fulltjust . Vi är i slutskedet, och det innebär att det är ettmycket aktivt arbete.Nya roller för de konsumentpolitiska aktörernafinns också med i direktiven. En fråga som ständigtdebatteras här är roll. Det är medextra stort intresse som tar sig an denfrågan. Det åligger kommittén att svara på frågor omKonsumentverkets roll ska vidareutvecklas och görastydligare, hur konsumenternas rätt till konsumen-tvägledning kan tas till vara och hur det offentligasengagemang i konsumentorganisationerna ska se ut.Jag måste bara få kommentera om frivilligorganisationerna. Hon nämnerSveriges Konsumentråd och framställer det så att detinte skulle vara en frivillig organisation. Det gör mighelt förvånad. Jag är inte säker på att Handikappför-bundens Samarbetsorgan, DHR, , och Skola, , ,och skulle uppskattaatt bli betecknade som regeringens förlängda armeller som regeringsorgan, vilket sadei talarstolen . Att ABF är kopplattill det socialdemokratiska partiet tror jag inte attABF skäms för, utan de tycker nog att det är ganskabra. Att de finns i en frivilligorganisation tycker jagär utomordentligt bra.Konsumentkommittén ska också behandla denoerhört viktiga frågan om information, utbildning ochforskning. Utan god konsumentutbildning blir detsvårare att nå ut till det stora flertalet. Genom brautbildning och forskning kan statusen på konsument-politiken höjas, vilket naturligtvis gynnar den enskil-de konsumenten, men det är dessutom lönsamt församhället. En väl utbildad konsument är oftast enstark konsument.Hur ska samhällets ansvar för konsumentinforma-tion, konsumentutbildning och forskning utformasoch finansieras? Behövs särskilda insatser för ung-domar och personer med bristande kunskaper isvenska? Det är frågor som kommittén också har attta ställning till.Förutom det jag har räknat upp kommer mångaandra frågor också att behandlas under utredningensgång. Det har även kommit ett tilläggsdirektiv sominnebär att utredningen ska kartlägga rättsläget vadbeträffar konsumenternas möjlighet att få konsumen-tinformation om dagligvaror vid handel via Internet.Trots att kommittén har omfattande utredningsdi-rektiv som praktiskt taget täcker de flesta motionyr-kanden har flera reservationer fogats till utskottetsbetänkande. Det mesta har jag egentligen redankommenterat i snabbgenomgången, men för tydlig-hetens skull vill jag tillägga något.Fru talman! I reservation 1 från villde privatisera stora delar av . Pågrund av utredningens arbete men även på grund avframgångarna inom konsumentpolitiken, som vi sä-kert kan tacka både och den lokalakonsumentverksamheten för, yrkar jag avslag påreservation 1. Samhällets stöd är mycket viktigt!Av samma skäl yrkar jag avslag på reservation 2från . Även här omfattas reservationen avutredningsdirektiven.Likaså handlar reservation 3 om frågor som finnsmed i utredningen. Jag yrkar avslag även på den re-servationen. Dessutom är det så att den svenska rege-ringen ända sedan vi blev medlemmar i har arbe-tat aktivt för att stärka konsumentpolitiken i helaunionen.I reservation 4 tar man upp konsumentens skyddvid handel via Internet. Jag skulle gärna vilja frågaBerit från och om de verkligen avser att iförsta hand ställa sig på näringsidkarnas sida. Det äromöjligt att tolka reservationen på något annat sätt.Om det inte är det som är avsikten, utgår reservanter-na då ifrån att de produkter och tjänster som säljs viaInternet får hålla sämre kvalitet än det som säljs påtraditionellt sätt?Fru talman! Jag vill alltså att ochKjell Eldensjö svarar på frågan: Är det så att ni inteanser att varor och tjänster som säljs via Internet skavara av allra högsta kvalitet? För utskottsmajoritetenär det däremot viktigt att konsumenten åtnjuter sam-ma rättsliga skydd vid köp av digitala produkter somvid köp av lösa saker.I reservation 5 tas också en fråga upp som verkli-gen berör kommitténs arbete. Med största sannolikhetkommer ett förslag om förstärkning av den lokalakonsumentvägledningen. Med andra ord, ViviannGerdin: Var lugn! Jag yrkar tills vidare avslag påreservationen. Det blir mycket intressantare att de-battera de här frågorna när vi har propositionen somgrund för vår debatt.Reservation 6 handlar om kreditprövning.I delbetänkandet Finansiella tjänster skriverkommittén:"Det finns därför skäl att också i de här frågornaöverväga förändringar och i det sammanhanget ävennärmare undersöka om gällande regler för kredit-prövning är tillräckliga. Inte minst gäller det de s.k.snabblånen.Eftersom det finns en uppfattning att kreditpröv-ning bör omfatta alla slag av kreditgivare, dvs. ävende som står utanför tillsyn-sområde, finns det anledning att också titta närmarepå den frågan. "Kommittén återkommer med förslag även i denhär frågan.Fru talman! Det har antagligen stått klart för allaatt arbetet i kommittén är väldigt omfattande. Flerafrån lagutskottet är med i kommittén. Det kännsegentligen märkligt att behöva ta upp kammarens tidmed reservationer i frågor som är under utredning.Den sista reservationen, som handlar om mark-nadsföring av starköl, behöver jag inte kommenteraeftersom kommer att göra det.Det är trist när man kallar en motion "ölmotion".Det är lite larvigt. Det är också en konsumentpolitiskmotion. Som konsument vill jag inte bli lurad vare sigjag köper spis eller öl. Det är väldigt lätt att med hjälpav formen på glaset lura konsumenter att tro att de fårmera för pengarna än vad som verkligen är fallet. Jagyrkar avslag på reservationen.Fru talman! Jag yrkar alltså bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. Detinnefattar samtliga motionsyrkanden förutom det somgäller frågan om marknadsföring av öl.Anf. 93 () replik:Fru talman! En fråga som ställde tillmig och någon mer var om vi bara vill prata för före-tagarna i Internethandeln. Det vill vi verkligen inte.Men vi vill komplettera den argumentation där manhela tiden bara tänker på den ena parten i en köpsitu-ation.Det kan få orimliga följder när affärer görs överInternet, som är globalt och gränslöst, att man har enovillkorlig rätt att alltid hävda sin egen lag. Lagstifta-ren har inte tagit hänsyn till detta. Risken är stor attom förslaget genomförs lägger det en hämsko på deneuropeiska handelsutvecklingen, och det finns storrisk för att hela kommer efter i världen i dendynamiska och snabba utveckling som har startatmed Internet.Det är av den anledningen som vi har en motionom att detta är viktigt för företagare - de är ocksåmänniskor. Men det ska naturligtvis finnas regler somgör att det inte råder oklarheter. Det är vi överens om.Vi är också överens om att konsumenterna ska va-ra starka. Skillnaden mellan oss är bara att jag anseratt en människa måste lära sig att bli stark, i stället föratt gömma sig bakom en stark organisation.Anf. 94 () replik:Fru talman! Varför, , hämmas ut-vecklingen av Internethandeln i om konsu-menträttigheterna slås fast? Jag vill ha ett klart ochtydligt svar på frågan.Anf. 95 () replik:Fru talman! Jag kan tänka mig att en person somköper en sak i t.ex. inte har möjlighet att sättasig in i svensk lagstiftning. Det ska kunna gå att dis-kutera en lösning på annat sätt. Det har säkert inteföresvävat turister i att de ska kunna hävda sinrätt hur som helst när de köper en sak i . Jagtycker att det är viktigt att det finns möjligheter attdiskutera vilken lag som ska gälla. Naturligtvis skakonsumenten inte bli lurad. Konsumenten kan möjli-gen veta vilken lag som gäller.Anf. 96 () replik:Fru talman! tycker alltså att det ärlättare för en konsument att ta reda på alla olika lagarsom finns än vad det är för en näringsidkare att tareda på vilka konsumentlagar som finns. Ska jagtolka inlägg på det sättet?Anf. 97 () replik:Fru talman! Den lagstiftning som finns omelektronisk handel tillkom långt innan denna handelblev så aktuell som den är nu.Näringsidkare kan lägga ut vad de har att sälja påInternet, vilket kan komma alla till del runtom i värl-den. Precis som sade kan det för enmindre näringsidkare, och kanske även för en delstörre, vara svårt att hålla ordning på alla konsu-mentlagstiftningar. Det borde därför vara ganskarimligt att få möjlighet att på sin hemsida tala omvilket lands lagstiftning som gäller. Då skulle maninte behöva känna tveksamhet inför att sälja på dettasätt.För övrigt vill jag fråga om inte socialdemokra-terna och majoritetsföreträdarena ser något problemmed att näringsidkarna har svårigheter. Visst, konsu-menterna kan få ett större utbud om det finns angivetvilken konsumentlagstiftning som gäller. Men ävendet omvända gäller ju, att det kan finnas svårigheterför näringsidkarna.Jag vill också ställa en fråga om detta med stark-ölen. Vad är det egentligen som ligger bakom motio-nen och tillkännagivandet? Det är ju ganska ovanligtmed ett tillkännagivande. Därför måste det finnasstarka skäl bakom detta. Har det varit en anstormningav folk som har klagat på att de inte vet hur stor ellerliten en stor starköl är? Det vore ganska bra att få ettskäl för tillkännagivandet.Anf. 98 () replik:Fru talman! När det gäller frågan om vilket landslag som ska gälla tycker jag att det är alldeles själv-klart att vi inte ska kunna avtala bort de konsumen-trättigheter som vi har, och det är också meningenmed den regel som gäller . Om konsumenternasrättigheter ska kunna förhandlas bort riskerar vi att fåsämre varor saluförda via Internethandeln. Det kanväl ändå inte var meningen att vi ska acceptera det.Det problem som vi har med Internethandeln äratt många känner sig väldigt osäkra på om deska våga använda sig av Internethandel. Jag kan tänkamig att detta är mer hämmande än vad det är för ennäringsidkare som inte vågar bjuda ut sina varor där-för att det är möjligt att den konsumentlagstiftningsom gäller i köparens land är strängare, dvs. att detställs högre krav på varan eller tjänsten. Skulle detvara så, tror jag i och för sig att det är gott och väl, fördåliga varor som säljs via Internet är inget önskvärt.Som sagt var, om vi ska kunna uppmuntra Internet-handeln måste vi också se till att vi får en konsu-mentlagstiftning som människor verkligen vågar litapå.Kjell Eldensjö tog upp att det ska vara en klar de-finition av vad en stor starköl är.