prot · GN09127 · 2000-06-14 00:00:00 — De sovande skattesamtalen blev ju sedanstendöda. hänvisar alla frågor omskatterna till höstens samtal. Man undrar om han intekänner till det som plötsligt kom på,nämligen att vill sänka skatten. Vet inteGöran om att skattesamtalen är avslutade?Det enda som det talas om är den s.k. kompensatio-nen för egenavgifterna. Och det är ganska märkligt.Det är ju först och främst den enda skatt som är rik-tigt värd att betala, eftersom man vet vad den går till.Metoden undergräver pensionsöverenskommelsenoch är ganska märklig utifrån det perspektivet. Mantar sig bort från de raka rören mellan avgifter ochförmåner. Vad kommer att hända i fortsättningen?Och framför allt är det ju ingen skattereform.Vi genomförde tillsammans med socialdemokra-terna, konstigt nog, århundradets skattereform. Denhöll inte ens det årtiondet ut. Men, fru talman ochherr finansminister, det är ett nytt århundrade , ochnu gäller nya villkor. Det behövs därför en skattepo-litik som tar till vara människors möjligheter och somgör till ett attraktivt land för människor attarbeta och driva företag i. Det måste löna sig att ar-beta, spara och ta risker. Därför föreslår vi en skatte-reform med inriktning på att sänka marginalskatterna,att sänka skatten på arbete, att gynna risksparande,även sådant som görs av privatpersoner, och att se tillatt det blir lättare att vara företagare. Vi skulle behövabesked om en långsiktig inriktning. Det behövs inganya utredningar eller tjocka böcker.Fru talman! Jag skulle vilja säga, som vi brukarsäga till företrädare för regeringen, att om regeringeninte vill lyssna på oss så lär av Blair. Häromdagenskrev , er favoritkompis, tillsammans medpremiärminister bland mycket annat att enviktig uppgift nu är att reformera ekonomin men attundvika sådan skatteharmonisering och reglering somdriver jobben ut från . Därför tycker vi att niborde lyssna mer på det än på de andra hos er somtycker att man i stället i Europasamarbetet ska satsapå att försöka övertyga de andra länderna om att höjaskatterna. Vad vi behöver är ett internationellt kon-kurrenskraftigt skattesystem som gör att blirett attraktivt ställe för jobb och företagande.Fru talman! Jag ska ta upp kvinnofrågorna ellerjämställdhetsfrågorna. Även jag var med i FN i . När man talar om jämställdhetsfrågor ochkvinnofrågor i de andra länderna så talar man omempowerment. Man talar mycket om försörjning.Man talar om feminiseringen av fattigdomen. Ochsjälvklart ter sig problemen i som mycketsmå och futtiga om man jämför med den situationsom kvinnor har runtom i världen. Men på något sätthandlade det i rätt hög utsträckning om gradskillnaderoch egentligen inte om artskillnader. Vi har egentli-gen precis samma typ av problemställningar i Sveri-ge, även om problemen inte alls är lika stor och likagrava. Jag tycker att det vore bra om regeringen -framför allt regeringens stödpartier som tjatar såmycket om att de är feminister men som vill agera sålite utifrån ett feministiskt perspektiv - verkligenkunde ta tag i sådant som att se till att kvinnor kundefå rejäla möjligheter till jobb och egen försörjning,lika lön för likvärdigt arbete, lika möjligheter attstarta företag, lika möjligheter till kreditgivning istället för ständigt bidrag och kunde inseatt vägen till jämställdhet, makt åt kvinnor, faktisktinte går via mer makt åt staten.Fru talman! Mycket har sagts tidigare i denna de-batt. Det mesta av det som jag har sagt har jag sagttidigare , i julas, , , osv. Menupprepning är ju inlärningens moder. Kanske kan ettoch annat frö till slut sås hos - drop-pen urholkar stenen, vem vet. Jag tycker att det idagens betänkande finns ett antal mycket bättre för-slag än utskottsmajoritetens förslag, och jag står gi-vetvis bakom alla de reservationer där Folkpartietfinns med, men jag yrkar bifall bara till reservatio-nerna 1 och 15.Anf. 5 ():Fru talman! Kommer våra barn och barnbarn attfå leva i ett med rent vatten, frisk luft, riknatur och en giftfri miljö? Kan vi skapa ett framtidensSverige med sammanhållning och solidaritet, ett landdär det finns plats för alla, och där unga och gamlakan leva ett tryggt och gott liv?Vårt land har gjort en enastående resa från detgamla gistna Fattigsverige till det moderna , och vi är ett stort tack skyldiga alla er somhar varit med och byggt folkhemmet och tagit oss ditdär vi är i dag.Men handlar det om att möta framtidens utma-ningar. måste besegra arbetslösheten, och vimåste göra det så rejält att det kan bli arbete åt alla.Vi måste ta nya steg in i kunskapssamhället, skapabästa tänkbara skola för våra barn, se till att alla fårchans att vara med om det livslånga lärandet och göraSverige till en sjudande gryta av studier och kun-skapslyft och se till att människor kan växa i kompe-tens och kunnande både i arbetet och utanför arbetet.Vi ska värna välfärden, men vi ska också se till attvälfärden växer sig så stark och självklar att trygghe-ten, vården och omsorgen finns där åt alla som behö-ver.Att svenska folket blir friskare och lever allt läng-re, att det blir många gamla människor i , ärkanske det allra bästa tecknet på att vi lever i ett gottsamhälle som utvecklar sig åt rätt håll. Men vi måsteockså se till att vi klarar en rättvis och solidariskbetalning av den goda välfärden, så att alla kan få delav den; alla, inte bara några.För precis sedan var jag med och över-lämnade en utredning till miljöminister den övriga regeringen. Den heter Framtidensmiljö - allas vårt ansvar. Den är resultatet av en om-fattande dialog där tusentals människor har varit medoch diskuterat vad det är som krävs för att vi till nästageneration ska kunna överlämna ett samhälle där desvenska miljöproblemen i stort sett är lösta.Under årens lopp har jag varit med i många statli-ga utredningar, men ingen har varit så viktig ochavgörande som just denna. För mig är det helt klartatt ingen politisk uppgift kan vara viktigare än att viger våra barn och barnbarn chansen att om de vill,och det tror jag faktiskt att de vill, de får leva i solida-ritetens goda och gröna folkhem, i ett där vihar gått hela vägen från ett avloppssamhälle till ettkretsloppssamhälle.Låt oss därför se till att kampen för den godamiljön kan gå hand i hand med kampen för arbete,rättvisa och välfärd.Hur kommer då vårpropositionen in i det härsammanhanget? Där finns den rätta kompassriktning-en och där tas åtskilliga steg framåt. När jag hörGunnar får jag intrycket av att han överhuvud taget inte har läst vårpropositionen, och skullehan till äventyrs ha gjort det har han i varje fall ing-enting förstått. I vårpropositionen finns program förfler jobb. Där finns en kraftig satsning på barn medhöjda barnbidrag, studiebidrag, flerbarnstillägg, för-längd föräldraförsäkring, allmän förskola, maxtaxa ibarnomsorgen och ännu mer pengar till skolan.Glädjande är också att vi kan se fram emot månganya miljarder till en bättre vård och omsorg. Dess-utom kan vi se fram emot högre bostadstillägg till desämst ställda pensionärerna. Tandvården tillförs nyaresurser , och vi får en välbehövlig förstärk-ning av rättstryggheten. Till det kommer ökade sats-ningar på biståndet, som var inne på.Vi fortsätter att göra till ett föregångsland närdet gäller miljön. Det finns alltså mycket att glädjasig åt i just nu.Sedan är det en annan sak att det är naturligt omman tillhör ett oppositionsparti att man ska försökavara kritisk och granskande, och det är inget fel i det.Men det är ju inte nödvändigt att man uppträder somom man har kommit till en stämma med begravnings-entreprenörernas förening, som jag tyckte att GunnarHökmark faktiskt gjorde.Hör ni hur använder ordet re-form? Att skära ned i statens utgifter är enligt GunnarHökmark en reform. Att göra a-kassan dyrare för denenskilde är också en reform. Att försämra anställ-ningsskyddet kallar för en reform. De soci-ala reformer som socialdemokraterna står för är där-emot inga reformer. Han säger i stället att det är lik-tydigt med ökad makt på medborgarnas bekostnad.Det står så i reservationen.Samma sak har i tidigare moderata program ut-tryckts på det här målande sättet: Varje ingrepp imedborgarnas liv, varje reglering, varje skatt försvå-rar planer och dödar livsprojekt.Det betyder alltså att när vi tar ut skatt och däri-genom kan förbättra villkoren för handikappade ochpensionärer säger att vi minskar friheteni och dödar livsprojekt.Men kanske är det tvärtom. Kanske ökar vi frihe-ten och ger nytt liv åt enskilda människors möjlighe-ter att förverkliga sina drömmar.Moderaterna anser att välfärdsstaten har tjänat ut,att välfärdsstaten ska ge vika. Så står det i deras pro-gramskrift Land för hoppfulla. I stället ska markna-den lösa problemen åt oss. Skatterna ska sänkas, meni gengäld får vi räkna med att drabbas av nedskär-ningar. Vi får betala kraftigt höjda avgifter och vi fårdryga utgifter för privata försäkringar. Dessutom ökarklyftorna mellan fattiga och rika.Moderaterna talar om frihet. Men vems frihet talarde om? I frihetens namn ska statens insatser för väl-färden hårt beskäras. I frihetens namn ska kommu-nerna vingklippas. I frihetens namn ska landstingenavlövas och avskaffas.Vi socialdemokrater vill vidga frihetens gränserför alla, öka alla människors frihet. Just därför sägervi nej till en politik som innebär att de ekonomisktstarka ökar sin frihet på andras bekostnad.Jag ska nu inte gå in på vad som hände när mode-raterna satt i regeringen, även om det vore frestandemed tanke på att sagt att det mode-raterna gjorde i regeringen kan de göraigen. Däremot vill jag peka på att det även i de andraborgerliga partierna kommer en motreaktion mot vadmoderaterna håller på med ute i regionerna. Det ärkris i de båda regionerna och blev det nödvändigt för Folk-partiet och att bryta upp regerings-samarbetet med de självsvåldiga . I Skå-ne är det ännu värre. Där klamrar sig en borgerligfyrklöver fast vid makten med stöd av det främlings-fientliga partiet väl, som i sin tur redan harspruckit.Den borgerliga tidningen på ledarplats så här:En styrande borgerlig fyrklöver som ständigtmåste söka stöd för sin politik hos de bakåtsträvandeoch främlingsfientliga lokalpolitikerna i välhar själva försatt sig i ett trist och passiviserandetillstånd.Det handlar om sjukvården i hela , sjukvår-den som här ömmade för. Det är ettsamarbete som pågår i till skada för sjukvår-den.En annan borgerlig tidning, Dag-blad, skriver under rubriken i fogarna:Region har ingen kontroll på kostnaderna.Samtidigt fräter kritiken mot att regionledningen intehar fått ordning på sammanhållningen inom det bor-gerliga blocket. kan därför gå en ut-veckling liknande den i till mötes.Fru talman! Vi kan alla göra felbedömningar avden ekonomiska utvecklingen. Vad gör vi då när viupptäcker att vi hade fel, att vi har gjort ett misstag? Ibästa fall erkänner vi öppet att vi har gjort ett misstagoch så försöker vi lära oss någonting av det för fram-tiden.Men när jag hör tycker jag attdet verkar som att han är på väg ut på trampolinen föratt göra ett nytt stort magplask i felbedömningar. Härhar vi en situation när tillväxt är starkare än ide flesta andra länder. Vi är inne i den starkaste till-växtfasen i . Det går bra i Sverige.Det går ännu bättre för än för andra länder.Det kommer till nya jobb i en takt som vi inte har haftpå år och dag. Vi har stigande överskott i utlandsaffä-rerna. Vi har bättre offentliga finanser än nästan allaandra europeiska länder. Vi har mer blomstrandeföretagsklimat än vi hade på 90-talet.Enligt kommer vår ekonomi att växa mednästan under treårsperioden 2000 till 2002.Men säger: Det bidde ingenting. Ingen-ting hände, det var stillastående och inga reformer.Det var vad sade, och nickar han in-stämmande. Jag kan bevisa för att han harfel. Jag kan göra det med hjälp av hans egna siffror.För nästan ett år sedan, , stodBo Lundgren i denna talarstol. Då påstod han att detvar över 1 miljon människor som saknade jobb iSverige på ett eller annat sätt. läser vi er reserva-tion i finansutskottets betänkande. Där skriver ni nedden siffran till 700 000. Även den siffran är alldelesför hög. Men det har alltså hänt någonting om nimåste skriva ned siffran för sådana som är utanförarbete med inte mindre än 300 000 människor på ettenda år. Det visar ju att talar i luften närhan här talar om att det inte bidde någonting, att ing-enting händer, att det är stillastående. Det märktes juockså om man hörde de övriga borgerliga partiernaatt de inte alls hade samma bild av hur situationen är iSverige. var ganska isolerad och ensam isin svartmålning av den ekonomiska utvecklingen.Ändå står han här i talarstolen och säger: Vi borgerli-ga är eniga. Vi har gemensam politik, osv. Ni är intemer eniga än att ni splittrar er på 27 olika reservatio-ner i finansutskottets betänkande varav bara två ärgemensamma för alla fyra partier.Man kan också läsa tidningen . Där säger : Om det är någon i det borgerliga lägret som ärudda är det . Hon understryker:Det finns ingen enighet om det övergripande, ingenenighet om miljöpolitiken, ingen enighet om skatter-na, ingen enighet om regionalpolitiken osv.Den s.k. enigheten om ett samarbetsprogram ärsom ett sönderblåst paraply som spretar åt alla håll. Isammanhanget kan jag inte låta bli att erinra migBengt , som under denborgerliga regeringens tid sade: Regeringen är heltenig, fast jag har en annan åsikt.Ni har en reservation där ni har skrivit ihop er.Det handlar om anklagelser om budgettricksande.Först och främst vill jag konstatera att i sin motiontalade om ett budgettricksande på 15miljarder. I reservationen har ni prutat ned till knappt7 miljarder. Mycket prutades det inte, men hälftenprutades genast.I propositionen redovisas helt öppet vad det ärfrågan om och varför. Vi hade en utfrågning medstatssekreterare från Finansdeparte-mentet. Den utfrågningen finns ordagrant återgiven ivårt betänkande. Där framgår att oppositionen trotsenergiska försök inte på någon punkt lyckades beslåregeringen med tricksande eller fifflande. Allt ärförenligt med budgetlagen. Om ni nu trodde på det nisjälva säger borde ni dra slutsatser av det för egendel. Men det gör ni inte.Den redovisning som föreslås för tullen, poli-sen och finns redansedan många år för . Nikritiserar förslagen i vårpropositionen, men ni har årefter år accepterat samma sak för . Inte heller föreslår ni någon annanordning för . Hur trorni att ni kan få förtroende för er budgetpolitik om niuppträder på det viset?Det verkligt allvarliga är när oss andra partier för att bryta mot grundla-gen. Det är en oerhört allvarlig anklagelse. I sak harhan fel. Han har Lagrådet emot sig, han har konstitu-tionsutskottet emot sig och han har många juridiskaexperter emot sig. Om han ändå trots allt har kommittill den uppfattningen att reglerna för den kommunalainkomstutjämningen bryter mot grundlagen ska hannaturligtvis kräva att detta grundlagsbrott upphör såfort som det över huvud taget är möjligt. Men det görinte . Han kräver inte att det ska ändras ,och han kräver inte ens att det ska ändras nästa år.Det visar att inte tar sig själv på allvar. Hurska då kunna vinna förtroende för sin poli-tik?I vårt betänkande finns en hel del kritik mot bud-getalternativen från de fyra oppositionspartierna. Fördem som är intresserade av ekonomisk politik tror jagatt det kan vara rätt intressant läsning. Det som jagtycker är allvarligast är detta: , och använder a-kassan ocharbetsmarknadspolitiken som om det där på något sättfanns en outtömlig kassakista.Ur den plockar ni miljard efter miljard för att niska betala av på statsskulden, för att ni vill sänkaskatter eller för att ni vill öka allehanda utgifter. Detverkar som att ni väljer den summa som passar ochsedan plockar den tar ut 17miljarder, plockar ut 30 miljarder,och är naturligtvis värst med 43 miljar-der.Vad som händer är att ni slår sönder stora delar avarbetsmarknadspolitiken. Det kommer ofrånkomligenatt göra det svårare för många invandrare, arbetshan-dikappade, långtidsarbetslösa och många andra. Detär fel att tro att vi inte behöver någon arbetsmark-nadspolitik därför att vi har en högkonjunktur. Ävendå behövs det en lagom stor orkester med väl funge-rande arbetsmarknadspolitiska instrument.I en god konjunktur kan man komma upp till enomsättning på 1 miljon jobb på ett enda år på arbets-marknaden. Då måste vi ha en väl fungerande ar-betsmarknad. Vi måste ha en kvalificerad yrkesut-bildning utöver alla de insatser som ändå behövs försärskilt utsatta grupper. Tänk över detta, tänk om ochlägg ned planerna på att på detta vis förstöra densvenska arbetsmarknadspolitiken!Mats höll här ett engagerat tal om den soci-ala välfärden. förenade han det med ensvavelosande predikan över hur höga skatterna är iSverige. Vi vet att politik inte gårihop i det slutliga loppet. När det väl kommer tillkritan väljer ni tydligen alltid att samarbeta med Mo-deraterna. Därmed är det engagemang som MatsOdell visade på inte övertygande när det gäller desociala frågorna.Sedan använde sig av det gamla kne-pet med förmögenhetsskatten och aktiemiljardärerna.Jag vet inte hur ofta det används för att skapa någotslags upprördhet över att vi har förmögenhetsskatt iSverige. Han formulerade sig som så, att landetsaktiemiljardärer är befriade från skatt på sina aktier.Så är det inte. Landets aktiemiljardärer får betalaförmögenhetsskatt på sina börsaktier, sina utländskaaktier, sina hus, sina bilar, sina båtar, sina banktillgo-dohavanden osv. på precis samma sätt som alla andra.Däremot har vi en regel i att det inte ärförmögenhetsskatt på arbetande kapital, t.ex. om manhar en stor andel av ett familjeföretag. Det ironiska äratt det var de borgerliga som gick i bräschen för re-geln om att ta bort förmögenhetsskatten på s.k. arbe-tande kapital. Sedan kan man fråga sig hur man defi-nierar arbetande kapital. Det är inte alldeles enkelt attklara ut vad som är arbetande kapital.Att arbetande kapital skulle befrias från förmö-genhetsskatt har de borgerliga gått i bräschen för. Nuär de upprörda över att det förhåller sig på det sättetatt det arbetande kapitalet inte är belagt med förmö-genhetsskatt. Jag förstår inte varför ni är så upprörda.Ni vill ju avskaffa all förmögenhetsskatt.Stefan , som brukar användas som exem-pel, betalade såvitt jag vet förra gången 569 miljoner iskatt i . En betydande del av detta var förmö-genhetsskatt. Sluta med försöken att skapa dimridåerkring förmögenhetsskatten! Den är betydligt bättre änsitt rykte.Jag vill tacka och förett konstruktivt och bra samarbete om vårpropositio-nen. Jag ber också att få yrka bifall till finansutskot-tets förslag. Därutöver vill jag säga detta. För att få ettgott samhälle behöver vi mycket av solidaritet.Solidaritet är att leva sig in i andra människorsvillkor och att visa omsorg och omtanke om varandra.Vi socialdemokrater vill att solidariteten ska varaSveriges väg att möta framtiden. Vi säger nej tillegoismens krassa marknadssamhälle. Vi vill varamed och bygga solidaritetens goda och gröna folk-hem.Anf. 6 () replik:Fru talman! Det är lite besvärande att finansut-skottets ordförande inte kan skilja mellan den verk-lighet vi ser här utanför och den politik som vi dis-kuterar här . Att ekonomi går bra i dagberor inte på den politik som vi diskuterar just nuutan på den politik som har genomförts under 1990-talet.Det är slående att socialdemokraterna och JanBergqvist i grunden har varit emot alla de viktigareformer som ledde fram till att det går bra förSverige.Jan kan ju ge ett exempel. Svara på frå-gan: Hur ställde sig socialdemokraterna till avregle-ringen av telemarknaden? Det är en av de viktigastereformerna, som har lett till att det har vuxitfram en spännande IT-industri i . brukar peka på att avregleringen av tele-marknaden är ett av de främsta skälen till att det skeren spännande utveckling i . Svara på denfrågan inför kammaren, ! Hur röstadeJan själv, och hur röstade socialdemokraterna?Detta är vad det handlar om när vi säger att detbehövs reformer. De behövs för att öppna upp ochförändra, så att vi ska kunna ta till vara de nya möj-ligheter som finns.Men när vi diskuterar politiken här är sakenden att ni socialdemokrater, inte kan enas om att genomföra en enda avde reformer som behövs för att skapa ytterligarenya möjligheter. Det är t.o.m. så att era stödpartierfortfarande är emot de reformer som ni numera ac-cepterar efter att ha sett vilken nytta de har gjort.Sedan ska jag ta upp budgettricksandet. Om an-slagen och avgifterna till sade : Det ska väl erkännas att det är ett sätt attrunda utgiftstaket. Finns det något tydligare beläggför att det handlar om budgettricksande? Det är möj-ligt att instämmer med ,som uppenbarligen har sagt om att det intebara är i telefon som han pratar mycket.Det skulle vara bra att få en kommentar avBergqvist till båda dessa saker.Anf. 7 () replik:Fru talman! Vid finansutskottets utfrågning avstatssekreterare fick oppositionenmöjlighet att ställa frågor och gå igenom det s.k.budgettricksandet. Det protokollet finns bilagt till vårtbetänkande. Alla kan läsa och se där att det inte fannsen enda punkt där något som helst budgettricksandeeller annan manipulation kunde beläggas. Så är detmed den saken.För några år sedan var ute och svär-tade ned politiken och sade att allt var nattsvart. Jaghar några citat som jag skulle kunna glädja Hökmarkmed om han ville. Då hade de borgerliga debattörernainte någon som helst lust att finna ett samband mellanden ekonomiska utvecklingen i och den poli-tik som de borgerliga partierna förde i början av1990-talet.Det intressanta är att det är först , när det gårväldigt bra för , som de vill hoppa på vagnenoch förklara det utifrån saker bakåt i tiden. Det gjordede inte för så sent som sedan.Gunnar undvek helt att kommentera detsom är allvarligast i den här debatten. Han anklagaross för grundlagsbrott, men han lyfter inte ett fingerför att kräva att detta grundlagsbrott ska upphöra såsnabbt som möjligt. Det tycker jag är det allra allvar-ligaste i dagens debatt.Anf. 8 () replik:Fru talman! Till att börja med vill jag att kamma-ren noterar en sak i diskussionen om reformer: JanBergqvist svarade inte på frågan om hur socialdemo-kraterna ställde sig till en av de viktigaste reformernasom ledde till att det går bra för , nämli-gen avregleringen av telemarknaden.Det har sin poäng. På motsvarande sätt som ni varemot den reformen var ni emot andra, liknande re-former som har lett till att det öppnas upp förnytt företagande och ny tillväxt i Sverige.På samma sätt bekämpar ni de reformer som äraktuella , t.ex. att modernisera arbetsmarknadenså att det ska bli lättare att bli anställd, att göra detlättare för nya företag att växa fram, att motverka denutflyttning av företagande och forskning, som vi sersker i dag.Ni motverkar också de reformer som skulle kunnagöra sjukvården och skolan till nya och spännandeområden, inte bara för dem som är anställda där utanför samhället i dess helhet. Reformerna skulle dess-utom kunna leda till en bättre sjukvård och en bättreskola. Dessa sektorer skulle kunna vara en bas i kun-skapssamhället. Men ni är emot dessa reformer, pre-cis som ni alltid har varit.Det är symboliskt att det är så, och det blir värreav att ni tillsammans med och Vänster-partiet inte kan göra någonting alls.Jag skulle ändå vilja ha en kommentar till fråganom budgettricksandet. sade införutskottet att det som de hade gjort inte var kriminellt,eftersom hade godkänt det. Det är ingensom har hävdat att det är kriminellt eller att BosseRingholm ska ställas inför domstol. Däremot hävdarvi att ni går runt utgiftstaken, och det håller ju BjörnRosengren med om.Det gjorde även statssekreteraren när han vidime-rade att det finns en mängd olika utgifter som nuplötsligt redovisas under myndigheterna i stället för istatens redovisning. Den frågan tycker jag att riksda-gens finansutskotts ordförande borde ha ett någotbättre svar på än att säga att har godkäntdet.Anf. 9 () replik:Fru talman! Allt det här är öppet redovisat.