prot · GN09119 · 2000-05-30 00:00:00 — Genom att SJmed det beslut vi kommer att fatta här i påsikt ges samma förutsättningar som andra operatöreratt konkurrera om utbudet av trafik ökar spänsten imarknaden, och förbättringarna kommer resenärernaoch transportköparna till godo.Förslaget om att bolagisera SJ är alltså välkom-met, om än senkommet, och vi ställer oss bakomdetta. En målsättning för oss moderater är att omska-pa ett statsägt järnvägsföretag med lönsamhets-problem till ett attraktivt och lönsamt transportföretagsom väl hävdar sig i konkurrensen. Målet är för ossatt därefter privatisera hela företaget.Fru talman! När SJ nu överförs från att vara enstatlig förvaltning till att bli ett aktiebolag vars hu-vudsakliga uppgift är att på ett effektivt och konkur-renskraftigt sätt konkurrera om uppdraget att utförajärnvägstransporter krävs, som regeringen ocksåanger i propositionen, att kringverksamheter i form avvagnmateriel, fastigheter och biljettsystem på ettkonkurrensneutralt sätt tillhandahålls för alla demsom avser att utföra trafik på statens järnvägsnät.I propositionen tar regeringen upp frågan om denframtida försörjningen av vagnmateriel. Bedömning-en att marknaden långsiktigt kommer att klara denfrågan delar vi, men som vi framhåller i reservationnr 5 måste det överskottsmateriel som friställts närannan operatör övertar ansvaret för upphandlad trafikpå marknadsmässiga villkor upplåtas till dem som harbehov av detta. Det är inte acceptabelt att SJ, som harskett och som sker , utan att närmare ange sittsjälvkostnadspris till sina konkurrenter ska kunnahyra ut vagnmateriel och få en ersättning som medgod marginal överstiger den verkliga kostnaden.Eftersom SJ:s vagnpark till stor del har finansie-rats med statliga medel eller leasats genom interna-tionella finansinstitut kan den enligt vår mening ansessom en del av det samlade statskapitalet. Den bördärför på lika villkor kunna utnyttjas av alla somtrafikerar det svenska järnvägsnätet. All rullandemateriel som SJ förfogar över bör enligt vårmening samlas i en gemensam resurs. Avrop ur ochprissättning av denna resurs bör ske antingen genomanbudsförfarande eller genom att en i förväg fast-ställd prislista tillämpas. Regeringen bör ges uppdra-get att närmare fastställa hur huvudmannaskapet fördenna verksamhet ska utformas och hur konkurrens-neutralitet ska säkerställas.Fru talman! SJ:s fastighetsinnehav är en bådeekonomiskt och strategiskt viktig resurs, och till-gängligheten måste garanteras på lika villkor för allasom har för avsikt att trafikera järnvägen. För attkunna uppnå en sådan situation krävs att den nuva-rande ägaren staten från SJ skiljer ut alla fastigheter.Denna fråga har uppmärksammats av regeringen, somföreslår att ett särskilt bolag förvaltar denna storaresurs. Vi delar den uppfattningen men menar, vilketvi utvecklat i reservation nr 8, att regeringen bör ges iuppdrag att besluta hur detta kan ske. Vi föreslårvidare att regeringen i en tidsplan som fastställs förebolagiseringen preciserar när detta ska vara genom-fört. Senast före nästa trafikupphandling måste, frutalman, , som ansvarar för dettaoch har uppdraget att upphandla, till presumtiva an-budsgivare kunna meddela vilken tillgänglighet somkommer att gälla och till vilket pris stationerna kanutnyttjas.Ett framtidsscenario där det råder mångfald blandoperatörerna på det svenska bannätet kräver tillgångtill ett för alla operatörer gemensamt effektivt biljett-system, samordnat med en så långt möjligt gemensamtidtabell. Enligt vår mening bör regeringen ge rikstra-fiken i uppdrag att med skyndsamhet utreda ävendenna fråga.Regeringen har i propositionen angett att ytterli-gare åtgärder i syfte att avmonopolisera SJ måstekomma till stånd, men väljer att skjuta alla dessafrågor . Enligt vår mening borde dessaförändringar, för att ge neutrala konkurrensförhållan-den och öka intresset från externa aktörer att etablerasig på marknaden, vara genomförda somförändringar som följer av detta betänkande träder ikraft.Fru talman! Regeringens intresse för att på ettkraftfullt sätt markera vikten av en livskraftig åkeri-näring kan avläsas redan i propositionens rubrik.Bokstäverna "m.m." döljer bristen på förslag när detgäller regeringens hantering av denna fråga. Manbeskriver inte med en enda rad hur denna livsviktigaverksamhet ska kunna hävda sig vare sig på den in-hemska eller den internationella marknaden.Otaliga är de försök som såväl näringens företrä-dare som vi här i kammaren gjort för att få regeringenatt inse vilken svår situation denna bransch som hel-het befinner sig i. Massiva utredningar gjorda avolika forskare har presenterats. lämnade förnågra månader sedan en rapport som också pekade påatt konkurrensen från utländska åkerier tvingar in-hemska åkare att sänka sina priser under lönsamhets-gränsen eller att flagga ut verksamheten till annateuropeiskt land. Slutsatsen i denna rapport är docksvårtolkad. hävdar nämligen att de små åkeri-erna klarar sig bäst. Dessa uppmanas i samma rapportatt vara öppna för en strukturomvandling. Hur det skagå till att strukturomvandla för enbilsåkare framgårinte, och någon beskrivning av hur det kan genomfö-ras har av naturliga skäl inte givits i denna SIKA-rapport.Fru talman! För att belysa hur verksamma i bran-schen upplever sin situation ska jag här citera ett brevsom kom till mig . Brevskrivaren var förmig helt okänd ända fram till det att hans synpunktervia mejlsystemet nådde mig. Rubriken är "Angåendeutländsk lastbilstrafik i . Till någon det berör".Jag citerar ur brevet: "Eftersom jag själv är långtra-darchaufför med nu erfarenhet så ser jag dettafrån en annan synvinkel än en normalsvensk med-borgare eller en politiker. Sedan vi gick med i EUmen framför allt så har antalet utlands-registrerade lastbilar ökat lavinartat.Jag kör ibland och då är det nästanbara utländska bilar. Danska, norska och finländskabilar har alltid varit vanliga men bilar från de baltiskaländerna, och såg man bara från re-spektive lands statsägda transportbolag tidigare. Detkonstiga är att man känner igen de utländska bilarnaoch ibland även chaufförerna. Bilarna har tidigarevarit registrerade i och ägda av svenska åka-re. Det är väl en yrkesskada men man känner igenlastbilarna och släpen även om firmadekalerna ärutbytta. Detta med utflaggning av svenska åkerier ärsorgligt av såväl arbetsmarknadsskäl som av miljö-skäl.Det där med arbetsmarknaden, det vet vi nog vadutflaggade arbeten innebär men miljön är viktig tyck-er jag och jag är stolt över att jag kör åt ett transport-företag som är miljöklassat enligt ISO 14001-normen.I har vi numera enbart diesel av högstamiljöklass och det fina bränslet skulle bättre behövasi såväl som . (Som jag för övrigtgärna besöker när jag är ledig. )I dessa länder och framför allt i finnsbara orent bränsle, något som lastbilsmotorerna gillaroch ofta är konstruerade för, men det är inte bra förvare sig människor eller miljön.En långtradare får med sig närmare 1 000 literbränsle och det räcker från till Stockholmt/r.I är bränslet f.n. / literbilligare än i men i handlar det omhalva priset och prisskillnaden är ju bara skatt.Enligt opartiska tester så har den renastedieseln i hela och de andra länderna kommerväldigt långt efter. Det är således inte små skillnaderdet rör sig om.Sammanfattning: På grund av skatteläget så tan-kar alltså svenska utflaggade lastbilar miljövidrigmen billig diesel utomlands och kommer hit ochförstör vår förhållandevis rena miljö".Brevet är undertecknat ,a, 814 91 Furuvik.Fru talman! Bättre än hur denne yrkeschaufför haruttryckt sig kan detta knappast sägas. Till denna be-rättelse kan läggas rapporter om hur svenska åkeriertvingas att med mycket kort varsel omförhandla sinagällande transportavtal därför att det svenska kost-nadsläget gentemot omvärlden försämrats ytterligare.Höjningen av dieselskatten är ett exempel. Ettkrav kom från en av de största godstransport-köparna i om att de entreprenörer som kördeför detta företag omgående måste sänka sina nu gäl-lande anbud med för att vara konkurrens-kraftiga mot i detta fall sina finska kolleger och kun-na behålla sina uppdrag.Sådana marginaler existerar över huvud taget intei denna bransch, varför alternativet för dem som ställsi denna situation är att endera flagga ut sina företageller lägga ned verksamheten och friställa personalen.Den åtgärdslista om sänkta skatter på arbete ochdrivmedel samt likabehandling av trafikförseelserbegångna av svenska och utländska förare som ettantal gånger från denna kammare har framförts tillregeringen måste nu omgående effektueras, om vi skaha kvar en åkerinäring med hemvist i Sverige.Vi moderater känner ansvar för att en svensktransportnäring ska kunna leva vidare och utvecklaspå sina egna meriter. Ska detta lyckas måste rege-ringen omgående ta alla varningssignaler på fulltallvar. Den hantering och det dröjsmål som anges ipropositionen under orden "m.m." kan visserligenlösa problemet genom att leda till att näringen flaggasut eller alternativt läggs ned på grund av bristandelönsamhet, men en sådan utveckling, fru talman,varken vill eller kan vi moderater medverka till.Fru talman! Jag står naturligtvis bakom alla vårareservationer men nöjer mig med att yrka bifall tillreservation 2.Anf. 90 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 4 och 10. och kommer efter mig att närmare belysa skälentill detta.Sverige saknar inte erfarenhet av privata konkur-rerande alternativ på spåren. Det visade sig docktidigt att ett antal konkurrerande privata bolag intekunde tillgodose vare sig näringslivets behov avgodstransporter eller de krav på persontransportersom fanns när järnvägstrafiken befann sig i sin barn-dom. Staten fick på ett framgångsrikt sätt gå in och taansvar för att järnvägen utbyggdes och trafikeradestill nationens bästa. Ingen privat järnvägsoperatör varvillig att ta på sig de stora investeringarna, som kräv-de lång avskrivningstid för att förränta sig. På mångasätt kan sägas att vi står inför en liknande situation , när trafiken av miljö- och trafiksäkerhetsskälmåste genomgå en fundamental förändring.Vänstern var emot det riksdagsbeslut som innebaratt det svenska järnvägsnätet uppläts för konkurrensmellan olika bolag som vill trafikera spåren. Vänster-partiet är emellertid inte någon dålig förlorare. Vi harmed spänning sett fram emot att privata entreprenörerskulle visa att de kunde sköta tågtrafiken bättre änStatens järnvägar. Men även med en generös ansats ärdet svårt att spåra de höjningar av effektiviteten ochreskvaliteten som utlovades när tog överspårtrafiken i Stockholmsområdet.Vi skåningar minns förväntningarna på Sydväs-ten, som fått ansvar för trafiken på Västkustba-nan. Tidningsutklippen från december och januarivisar dock på bekymmer för bl.a. resebyråerna. Svå-righeterna att få uppgifter och att boka resor ledde tillatt en bojkott av Sydvästen diskuterades.Fru talman! Vilka är då motiven för utförsäljning,konkurrensutsättning och upphandling av tågtrafiken?Jag hävdar att det är fråga om en del av ett störreideologiskt experiment som härrör från den nyliberalavåg som sköljde över landet på 1980- och 1990-talet.Borgarna vill gå längre och konkurrensutsätta helastomjärnvägsnätet.Hur förhåller sig konkurrensutsättning i förhållan-de till de transportpolitiska målen? Har tillgänglighe-ten till transporter för handikappade och övriga ökat?Kan något närmande till visionen om noll döda itrafiken skönjas? Har transporter flyttats från väg tillspår för att miljömålet ska uppnås?Vänsterpartiet anser att det är dags för, om detutländska uttrycket ursäktas, en time-out när det gäl-ler ytterligare experiment. T.ex. är för oss som ärkörkortslösa tillgången till en fungerande kollektiv-trafik en rättvisefråga av grundläggande betydelse.Med tanke på att det är människors vardagliga resorsom står på spel är det rimligt att den folkvalda för-samlingen får mer på fötterna innan nästa steg tas.Vänsterpartiet vill ha en utredning om huruvida kon-kurrensutsättningen av trafiken underlättar eller för-svårar uppfyllandet av de transportpolitiska mål somman i denna kammare var överens om 1998.Att vilja ha väl fungerande transportsystem är inteen ståndpunkt som Vänstern är ensam om. Ävenliberaler brukar hävda att goda transporter är en förut-sättning för att marknaden ska fungera väl. För densom inte är ideologiskt förblindad är det emellertidsvårt att negligera vissa fysiska förutsättningar. Detgår inte att köra om på ett järnvägsspår, hur ideolo-giskt önskvärt detta än kunde vara.Ett nationellt sammanhållet järnvägsnät är enligtVänsterpartiets uppfattning en förutsättning för attperson- och godstransporterna på järnväg ska kunnaöka. Regeringens förslag innebär inskränkningar iSJ:s trafikeringsrätt på stomnätet. anseri motsats till regeringen att SJ ska ha fortsatt ensam-rätt och att stomlinjerna inte ska konkurrensutsättas.Fru talman! Sist en fråga om ansvar. Vem har an-svar för att trafiken ska fungera? Ansvaret har fleradimensioner. Utan att ha några utredningsresultat attstödja mig på tror jag ändå att bristen på personalinom tågsektorn delvis beror på otryggheten i anställ-ningsförfarandet. Det är stor skillnad mellan att varatillsvidareanställd av en tågoperatör vars verksamhetinte är tidsbegränsad och att jobba hos en tågoperatörmed kontrakt på ett eller kanske ett par år.Jag tror att människor vill ha en ekonomisk trygg-het för att kunna planera långsiktigt vad gäller familj,bostad etc. Konkurrensen går ut över personalen, ochdetta går i sin tur ut över trafiksäkerheten. Händelser-na i stämmer till eftertanke. Hur mångaoffer ska de ideologiska principerna få skörda innanman inser att man bör planera för säkra och godatransporter?Fru talman! Ansvaret gäller även i förhållande tillresenärerna. anser att ett civiliseratsamhälle ska ta ansvar för att kollektivtrafiken, sär-skilt i tätort, fungerar på ett sådant sätt att människorkan ta sig till och från sina arbeten. Vad händer omCitypendeln drar sig ur ?I erfor vi oro och ovisshet till följdav Sydvästens konkurs. Konkursen blev offentlig påskärtorsdagen, och många undrade om de skulle kun-na ta sig till sina studie- eller arbetsplatser när helgenvar över.Ansvaret gäller också i förhållande till kommandegenerationer. Det finns i en regeringsförklaring enmålsättning som jag egentligen inte har hört att någotparti har invänt emot, nämligen att vi ska vara ettföredöme när det gäller ekologisk omställning. För attvi ska klara en miljöanpassning är ett statligt företagav strategisk betydelse, bl.a. för att vi ska kunna pla-nera långsiktigt och göra de investeringar och föränd-ringar som behövs för att transporterna ska kunnaanpassas till vad vår ekologiskt långsiktigt hållbarautveckling kräver.Anf. 91 () replik:Fru talman! utvecklar denkända socialistiska tesen att endast anställning i stat-liga företag kan ge långsiktig trygghet, men vi somhar upplevt förändringarna genom konkurrensutsätt-ning och som har lyssnat till verksföreträdare av ty-pen vår nuvarande generaldirektör för får nu höraatt man helt och hållet vänder på det resonemanget.Han menar att den enda förutsättningen för att ettföretag ska kunna ge anställda trygghet är att företa-get är lönsamt, och lönsamt är det först den dag närdet har en organisation som gör att det kan möta kon-kurrensen på likvärdiga villkor. Därför gick han,, till regeringen och bad om attfå SJ bolagiserat, så att det kunde tävla i samma divi-sion som andra entreprenörer.Det är länge sedan den dogm som pläderar för levde och var livskraftig. Jag troratt hela det svenska näringslivet ska vara oerhörttacksamt för att den är på väg att dö ut.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! När det gäller lönsamhet skulle jagvilja säga att det ska handla om lönsamhet på rättvisavillkor. EU har givit ut en vitbok om detta som vi iVänsterpartiet faktiskt tycker är ganska klok. Viskulle vilja att dess principer skulle gälla även förtrafiken i . råder inte rättvisa villkor.Alla transportslag bär inte sina egna kostnader. Vi villse järnvägsföretagens och även andra trafikentrepre-nörers lönsamhet i det perspektivet.Nu har jakten på kortsiktig företagsekonomisklönsamhet gjort att man sätter de transportpolitiskamålen på undantag. Men vi i måste ha ettansvar som är större än så; vi måste ta ansvar för debeslut vi själva fattar. Om de transportpolitiska målenfick råda skulle det vara självklart att järnvägstrafikenmåste ges andra villkor. Då är det rimligt att uppnåsåväl god lönsamhet inom företaget som i förhållandetill målen.Det är konkurrensutsättningen som harfattat beslut om, där kortsiktiga vinster sätts förelångsiktiga mål, som är anledningen till att vi har denhär situationen . Jag kan förstå att SJ med ut-gångspunkt i de villkoren agerar som man gör. Perso-nalen inom SJ är inte ense, och bristen på personaltalar sitt tydliga språk. Vi måste ha helt andra förut-sättningar för järnvägstrafik om vi ska klara dettalångsiktigt.Anf. 93 () replik:Fru talman! Jag kan instämma i påstående att vi ska ha en långsiktighet ochverksamheterna ska göras så attraktiva att de lockartill sig yrkeskategorier som är beredda att jobba underde förutsättningar som skapas. Där är vi fullständigtöverens.Men uppenbarligen lyssnade inte på mitt inlägg. Jag berörde just vikten av att vifår långsiktiga spelregler som gör att vi kan skapatrygghet bland de operatörer som ger sig ut i dennaekonomiskt investeringstunga verksamhet som detinnebär att operera på järnvägsnätet, oavsett om det äri eller någon annanstans.Regeringen har genom att gå in i kortsiktiga avtal-sperioder och givit förutsättningar som långtifrån äratt betrakta som säkra skapat en oro som innebär attvarken anställda eller företag vågar ge sig ut på spel-planen och satsa fullt ut. Det är detta vi vill ändra.Det är detta som SJ har bett att ändra i. Detär därför som det så långt är bra att vi har fått det härförslaget. Jag tror att verkligheten framöver kommeratt visa att vi kommer att få ett vitalt järnvägsnät somär till gagn för sina uppdragsgivare, nämligen resenä-rerna.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Jag har inte på något sätt låtit migövertygas av resonemang. SJ hadelångsiktiga förutsättningar framför sig när man plane-rade för tågtrafik mellan , och Kö-penhamn. Man funderade över nya tågset, man funde-rade över strategiska grepp för att lyfta fram gods-och persontrafiken och på det viset bidra till lösningarav bl.a. den svåra trafiksituationen i Bohuslän.Dessa planer grusades emellertid av att Sydvästenfick trafikeringsrätt mellan och . Gårdet att förvänta sig att SJ ska fortsätta att planera närman inte vet om man har tillgång till de spår som ären förutsättning för en långsiktig trafik? Går det då attförvänta sig att företaget ska beställa nya tågset ochgöra andra investeringar när man inte vet om dessaska förränta sig? Utifrån det avkastningskrav somriksdagen och regeringen har ställt upp för SJ kan SJinte göra den sortens långsiktiga planer. Det är ovill-korligt för att SJ ska kunna hävda sig långsiktigt.Jag hävdar att det är konkurrensutsättningen i sigsom gör att vi har problemen vi har . Trygghetenoch långsiktigheten och uppfyllandet av de transport-politiska målen förutsätter att vi ändrar på dessa vill-kor.(forts. )AjourneringKammaren beslutade på förslag av andrevice talmannen att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.11 § (forts.) Ändrad verksamhetsform för SJm.m. (forts. TU11)Anf. 95 ():Fru talman! Då detta betänkande innehåller tvåolika avsnitt - det enda behandlar järnvägen och detandra åkerinäringen - vill jag bara påpeka att jagkommer att företräda i frågan omSJ:s bolagisering.Johnny kommer senare att företräda oss ifrågan kring åkerinäringen. Eventuella repliker kringåkerinäringen bör därför tillägnas dåjag inte ämnar bemöta dem.Fru talman! delar regeringensuppfattning att SJ ska ombildas från ett affärsdrivan-de verk till flera självständiga bolag som i framtidenkan fortsätta att ägas av staten eller säljas ut. Bolagi-seringen eliminerar, enligt vår mening, de konkur-rensnackdelar som SJ har haft gentemot pri-vata bolag, vilket är bra. Men den nya situationen göratt man nu måste granska de fördelar som SJ får gen-temot sina konkurrenter, t.ex. ensamrätt att bedrivatrafik på lönsamma linjer.Bolagiseringen måste ske på ett sådant sätt att SJ:skärnverksamhet förstärks och att konkurrensen mel-lan parterna på marknaden sker på så lika grundersom möjligt. Vi anser därför, likt regeringen, attkringverksamheten, såsom stationer m.m., ska kunnaanvändas av alla operatörer. anserockså att alla linjer ska upphandlas, även de s.k. lön-samma linjerna. I annat fall faller tesen att det skavara så lika som möjligt för bolagen. Detta är särskiltviktigt innan marknaden helt har avvecklats.Samtidigt är det vår bestämda uppfattning attjärnvägen helt ska avregleras. Det är enligt vårmening viktigt att konkurrensen mellan alla järn-vägsoperatörer sker med så likartade förutsättningarsom möjligt.Om SJ:s monopol på de lönsamma delarna avjärnvägsnätet kvarstår kommer det att hindra SJ:skonkurrenter från att bygga upp framgångsrika trafik-system som består av både lönsamma och olönsammabandelar.Fru talman! När det gäller själva järnvägslagstift-ningen delar vi regeringens uppfattning att lagen börses över. Men vi anser att en sådan översyn måstekomma till stånd . Vidare anser viatt denna översyn ska göras utifrån principerna atthela järnvägsnätet ska konkurrensutsättas och att allaoperatörer ska ha samma förutsättningar.Regeringen bör även utreda möjligheterna till nå-gon form av slot-tider, med de hårt trafikerade flyg-linjerna som förebild, på de absolut mest eftertraktadesträckorna. Det skulle kunna leda till en ökad konkur-rens, ett ökat resande och ett ökat utbud då det kan geförutsättningar för fler operatörer att verka på linjer-na.Vänstern talade exempelvis tidigare om sträck-ningen . Man säger att det i ochmed denna utförsäljning inte finns något intresse förSJ att jobba över hela regionen, triangeln. Det är klartatt man med ett fungerande slot-system fortfarandekan köra tåg från till medan manhar en mindre operatör som kör från tillMalmö. Det är ingen konkurrens i sig på själva ba-nan, eftersom man säljer tiden. Ett slot-system börutredas, och så får man se var man landar. Utredning-en bör även belysa andra möjliga lösningar som ledertill målet en öppen konkurrens inom hela järnvägs-nätet, även på de lönsamma järnvägslinjerna.Fru talman! Det är enligt vår mening viktigt attkundens perspektiv bevakas. Om bolagiseringen skafungera måste det vara möjligt att på ett enkelt ochrationellt sätt beställa biljetter som gäller resandeinom och utanför landet. Utan en bra kundserviceriskerar bolagiseringen att misskrediteras utan att deni sig har varit felaktig. Vi anser därför att det är ytterstolyckligt att det för tillfället har uppstått en situationdär kunderna har kommit i kläm när det gäller biljett-försäljningen, och vi förväntar oss att de olika aktö-rerna löser problemet.Fru talman! Vi är övertygade om att en väl ge-nomförd bolagisering tillsammans med en ny järn-vägslagstiftning kommer att ge en ny ochlevande järnväg, en järnväg som vi alla kommer attvara stolta över och som kommer att ta marknadsan-delar från andra trafikslag.Fru talman! Jag står givetvis bakom alla kristde-mokraternas reservationer, men för tids vinnandeyrkar jag enbart bifall till reservation 2.Anf. 96 ():Fru talman! Goda kommunikationsmöjligheter äravgörande för att man ska få livskraft i hela landet.Möjligheter att transportera både människor och godsmåste därför finnas i hela landet om vi menar allvarmed att hela landet ska ha en chans att leva och ut-vecklas. Detta, fru talman, måste vara en viktig ut-gångspunkt för trafikplaneringen i vårt land. Regio-nala obalanser till följd av utebliven eller dåligt ut-byggd infrastruktur är hämmande för landet somhelhet.Vi måste också ha goda möjligheter att kombinerade olika transportslagen med varandra.