prot · GN09109 · 2000-05-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1999/2000:109Måndagen den 15 majKl. 12.00 - 14.32Det justerade protokollet beräknas utkomma ---------------------------------------------------------------------1 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8 och 9 maj.2 § Svar på interpellation 1999/2000:369 omförenklingar för företagareAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att undanröjahinder för företagare. Som exempel nämns handlägg-ningen vid , PRV.Henrik S Järrel har också frågat mig vad regeringenavser göra för att höja servicen och hjälpsamhetengenerellt hos statliga myndigheter och verk samt hurregeringen ämnar följa upp den Simplexkonferenssom hölls den 22 november 1999.När det gäller handläggningen vid PRV tar HenrikS Järrel upp ett enskilt fall beträffande firmaregistre-ring som just nu handläggs av PRV. Jag kan sombekant som statsråd inte kommentera hur enskilda fallhanteras. Jag anser dock självklart att det är mycketviktigt att tiderna för registrering av bolag och varu-märken kortas.På mitt initiativ pågår därför just nu en konsul-töversyn av PRV:s verksamhet, som omfattar enanalys av processer och flöden vid främst bolags- ochvarumärkesavdelningarna. En genomgång ska görasav rutiner och arbetssätt när det gäller ärendehante-ringen. Analysen ska utmynna i förslag till åtgärdersom åstadkommer att denna blir snabb och effektivmed kort beslutstid vid bägge avdelningarna.I detta sammanhang kan jag också nämna att ar-bete pågår för att förenkla registrering av företag. Påregeringens uppdrag arbetar både PRV och RSV medatt ta fram en gemensam Internetbaserad lösning förföretagsregistrering hos de bägge myndigheterna somkommer att leda till förkortade handläggningstideroch ge ökad information till företagen. Lösningeninnebär kort att företagaren kan välja att lämna in sinansökan om registrering till PRV och/eller till RSV,som handlägger ärendet parallellt. En testversion avdetta nya system beräknas komma i drift före somma-ren.När det gäller frågan om vad regeringen avser attvidta för åtgärder för att höja service och hjälpsamhetgenerellt sett hos statliga myndigheter och verk villjag inledningsvis säga att alla myndigheter enligtförvaltningslagen och andra regelsystem ska lämnaupplysningar, vägledning, råd och annan hjälp somrör deras myndighetsområden. Hur väl myndigheter-na lyckas med detta har stor betydelse för hur nä-ringsliv och enskilda medborgare upplever nä-ringsklimatet i vårt land.Regeringen har såväl i IT-propositionen som i denförvaltningspolitiska propositionen understrukit vik-ten av att myndigheter utnyttjar de möjligheter sominformationstekniken ger till att öka servicen gente-mot medborgare och företag. I arbetet med att skapaen elektronisk förvaltning har 24-timmarsmyndigheten kommit att bli ett vägledandebegrepp. Med detta menas att myndigheter är elektro-niskt tillgängliga för informationshämtande och ären-dehantering och med ett dynamiskt förhållningssättförmår anpassa sig till de olika krav som ställs. Föratt stimulera denna utveckling har regeringen gettStatskontoret i uppdrag att ta fram kriterier för be-greppet 24-timmarsmyndighet. Kriterierna ska an-vändas som ett hjälpmedel för myndigheternas egenserviceutveckling och som ett verktyg i regeringenskvalitetsbedömning och styrning av myndigheterna.När det gäller frågan om Simplexkommissionenvill jag peka på att från Finansde-partementet tillträdde som ny chef för denna den2 . bytte då ocksånamn till Simplexenheten. Enheten kommer underhösten 2000 att genomföra en utbildning som i förstahand vänder sig till de inom myndigheter och verksom arbetar med regelgivning. Syftet med utbildning-en är att förbättra arbetet med problem- och kon-sekvensanalys av nya regler hos myndigheterna.Anf. 2 (m):Tack, fru talman, och tack också statsrådet för svaret. En ganska generell iakttagelse somman kan göra när man läser det här svaret och ävennär man lyssnar på i debatten är att honofta anlägger ett mycket förändringsbenäget perspek-tiv på företagar- och småföretagarfrågorna. Det ärklart att en moderat riksdagsledamot inte stillatigandekan konstatera detta utan att ge statsrådet en eloge fördet. Jag tycker att det är roligt att statsrådet har densynen, och det är bra för landet.Men bekymret är att verkar varaganska ensam i regeringen om att inta denna hållning.Jag tror att hon får brottas ganska mycket bakomkulisserna för att få förståelse för sin uppfattning, ochdet är synd att regeringen har svårt att lyssna på klokaröster inom sina egna led. Jag tycker faktiskt ändå ska ge det här betyget i dessa frå-gor.Man kan, fru talman, konstatera att det faktisktinte har hänt så mycket trots allt det vackra talet omatt man ska förbättra och förenkla regelverket försmåföretagare. Det är möjligt att man kan påstå attdet inte är så alldeles lätt, men jag tror att det i vårförvaltningsstruktur, inte minst i den departementalastrukturen finns - låt mig säga så - inlagda krokbeneller oviljor att riktigt ta itu med de här frågorna. Detkan förmodligen vara ett resultat av en mycket ge-nomreglerad syn på de här frågorna som jag tyckermig märka att den socialdemokratiska regeringen harhaft under årtionden.Jag hälsar med glädje att statsrådet nu pekar på attdet är viktigt att man förkortar tiderna för registreringav bolag och varumärken. satteupp ett mål , och de facto är denverkliga tiden 22 månader. Det är en alldeles påtok för lång tid.Jag konstaterar vidare att statsrådet har tagit initi-ativ till en konsultöversyn av PRV:s verksamhet. Jagtycker att det är mycket bra att också det har kommittill stånd. Men det viktiga är ju att det också händernågonting och att det blir ett faktiskt och bra resultatav det här. Vi är från den borgerliga och inte minstfrån den moderata sidan bekymrade över att så litetrots allt händer.Vad gäller det fall som jag tog upp i interpellatio-nen förstår jag fuller väl att statsrådet är förhindradatt lägga sig i handläggningen och avgörandet av ettenskilt fall, men jag lyfte fram det som ett exempel påen paradox. Det finns här ett företag som vill registre-ra sig och som föreslår ett företagsnamn som har eninnebörd. Det kan alltså utläsas ett ord som har enbetydelse, och så får det inte vara, trots att det t.ex.redan finns företag som i sina företagsnamn har ordsom i det verkliga livet betyder något. Jag menar attdet finns anledning för statsrådet att begrunda dettaoch se efter om man kan ändra något i regelverket föratt underlätta för företagen att få del av sådana namn.De kan inte minst när det gäller t.ex. e-postadresservara viktiga för att berätta något om företagets verk-samhet.Som sagt är den underliggande tonen positiv, menalltför lite har hänt. Statsrådet tar upp 24-timmarsmyndigheten, ett utmärkt förslag som gör , så att säga, inte behöver vara knuten till dygnetstimmar för att få hjälp med företagsfrågor. Men, Mo-na , varför händer så lite?Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först bara än en gång betonanågot som jag är övertygad om att ochjag är helt överens om, nämligen hur viktigt det är atthandläggningstiderna på PRV avsevärt förkortas. Detär inte rimligt att tillväxten för indirekt blirlägre än vad den annars skulle vara, om det tar orim-ligt att registrera företag och varumärken. Jaghar efter att ha tagit del av den inledande förstudientill det arbete som görs på PRV ganska gott hoppom att det kommer att betyda kortare handläggnings-tider. Vi kommer inte att ge oss förrän så också blirfallet.Henrik S Järrel för en diskussion som jag kännerigen och delvis tycker är lite tjatig, nämligen att detinte händer tillräckligt mycket utan alldeles för lite.Jag är den första att säga att det fortfarande finnsmycket krångel och attitydproblem som är väldigtallvarliga när det gäller synen från samhället ochmyndigheter på de små företagen. Men jag är interiktigt så säker på att det går att dra så generella slut-satser som att ingenting händer, eller att ingenting allshar hänt.Tvärtom har jag i mina kontakter med myndighe-terna och i den realitet som verkligheten är märkt attdet börjat ske en ordentlig förändring i synen på småföretag. Det syns också i var de nya jobben i dagkommer. Det är just i de riktigt små företagen. Allt-fler får upp ögonen för betydelsen både av sysselsätt-ning och tillväxt.Men jag är också den första att erkänna att detfortfarande finns väldigt mycket kvar att göra. Vikommer snart med en skrivelse till där virapporterar om hur förenklingsarbetet har bedrivits,på vilka områden vi tycker att det finns saker kvar attgöra och vilken strategi som regeringen nu vill an-vända, bl.a. Simplexenheten.Jag hoppas att det kommer att vara ytterligarebrasved till debatten om förenklingar och attitydför-ändringar för de små företagen. I det sista arbetet ärjag övertygad om att jag har en bra vapendragare iHenrik S Järrel. Det handlar också om att förändraattityderna ute i samhällslivet till de små företagenoch deras villkor. Där får vi hjälpas åt.Anf. 4 (m):Fru talman! Det sista är väldigt viktigt,nämligen attitydförändringar. Där tror jag inte minstdet inom de socialdemokratiska leden, men även iandra sammanhang, finns anledning att försöka om-pröva attityder och hållningar till småföretagare.Inte sällan möter de en mer eller mindre diffusmisstanke om att de bara är ute efter att lägga undersig mer pengar, smita från skatter, osv. Dessa männi-skor av kött och blod jobbar inte bara för sin egenförsörjning utan bereder också många andra syssel-sättning. Man får inte glömma det.I företagets idé ligger också att man måste kunnaskapa en vinst för att utveckla företaget. Alla storaföretag har en gång varit små. Därför är detviktigt med den jordmån som finns för just småföre-tagsamheten för att de små företagen kanske en dagska kunna växa sig stora och därigenom också varaviktiga faktorer ur sysselsättningssynpunkt.Just , , njuter frukterna aven internationell högkonjunktur. Det har bl.a. tagit siguttryck i att vi har fått en god skjuts på nyföretagan-det. Anställningar inte minst i näringslivet har ocksåkommit som ett uttryck härav. är på mångasätt ledande inom IT, informationstekniken.Jag skulle vilja fästa uppmärksamheten på en frå-ga som också berörs av , nämligenSimplex kommissionen. Låt oss hoppas att det verkli-gen blir någonting av den . Den tidigare chefenavgick rätt mycket i protest och ställde sin plats tillförfogande för att väldigt lite hände och det var byrå-krati och ovidkommande tjafs inom departementet.Låt oss hoppas att statsrådet nu vill driva den fråganmycket konsekvent så att det händer något.Detsamma gäller Småföretagsdelegationen. MonaSahlin föredrog ett förslag som omfattade sjuförenklingsförslag för småföretagarna. Småföretags-delegationen, som regeringen själv tillsatte med ensocialdemokratisk ordförande, lade fram 71 eller 72konkreta förslag till förenklingar som egentligen intekostade någon krona att genomföra. Av dem harväldigt få sett dagens ljus . Man kan lite börja på att tvivla på denverkliga viljan hos regeringen.Sedan vill jag ställa en fråga till . Re-geringen utfärdade en förordning om att myndighe-terna skulle göra konsekvensbeskrivningar av regel-förändringar, och då särskilt vilka konsekvenser defår för småföretagsamheten. Hur skulle sig till om regeringen tog sig före att ha ettliknande uppdrag att innan den lägger fram förslagom nya lagar på bord den verkligen gjordeen konsekvensbeskrivning ur småföretagsamhetensperspektiv? Det skulle intressera mig att veta vilkasynpunkter har på det.Anf. 5 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill återigen understryka, trots attjag som bekant tycker att det finns mycket kvar attgöra, att man måste se lite mer färggrant änden bild som och också ger. Världen är inte svart och vit längre. Det ärinte så att bara börjar bli mer och mer fram-gångsrikt på näringslivsområdet därför att vi har enhögkonjunktur.Sverige är också ett modernt land med en annanföretagsanda än vad som har funnits på väldigt längemed entreprenörer. Det är unga människor som haridéer och som också får komma fram, inom politi-ken men också näringslivet. Jag har en mer färggrannsyn på att är ett näringslivsland med högklass och är modernt inte bara när det gäller IT-området.Sedan vill jag understryka hur viktigt arbetet ärmed att ge konsekvensanalyser och beskrivningar avhur myndigheterna arbetar men också om hur förslagfrån regeringen ser ut. Det är bl.a. just det somSimplexenheten är här för att göra. Det handlar om atti förväg innan förslag läggs på bord gåigenom: Vilka konsekvenser får utredningsförslagetför små företag? Vad kostar det? Är det värt det? Kanman göra det på ett annat sätt? Är det anpassat efterde skilda villkor som finns mellan små och storaföretag?Det är precis det som efterlysersom Simplexenheten också ska jobba med när detgäller egna propositioner ochlagförslag, och det, för att uttrycka mig milt, behövs.Anf. 6 (m):Fru talman! Det är i så fall utmärkt om får detta uppdrag och verkligen kankomma att fungera som det är avsett med ett brakansli som har förståelse för just småföretagsamhe-tens problem. Det är utmärkt. Jag välkomnar en sådanförändring i så fall.Men jag kan också tycka att Simplexkommissio-nen borde ha i uppdrag att granska redan befintligaförslag så att man kan rensa i regelfloran och gärna haen avregleringssyn på de områden där man sällaneller aldrig har använt en bestämmelse därför att denhar fallit i glömska och inte längre fyller någon funk-tion i vår moderna tid. Utsträck gärna Simplexkom-missionens arbete till att också vara en enhet som får iuppgift att både titta bakåt och framåt. Det är utmärkt,är företagarandan viktig. Vi har i dagmånga ungdomar inte minst inom IT-branschen. Deär inte så knutna till de gamla synsätten. De är pro-jektorienterade på ett helt annat sätt och jobbar väl-digt mycket mer ad hoc än vad man kanske gjorde iden gamla ekonomin, om man får uttrycka det på detsättet.Det finns säkert en anledning till att vi har en s.k.Gnosjöanda. Den finns också på några andra hållruntom i landet. Men den är väldigt typisk för . Där finns garageföretagen som börjar som småinnovativa entreprenörskap, som tanke- och uppfin-ningssmedjor. Sedan kanske de inte alltid växer såmycket mer, utan håller sig på en sådan nivå.Det är en anda och en entreprenörsanda som vihar all anledning att uppmuntra. Låt oss hoppas, Mo-na , att det fortsatta arbetet med regelförenk-lingar för företagen får en ordentlig skjuts , inteminst efter vårt samtal.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1999/2000:374 omosund konkurrensAnf. 7 Statsrådet ():Fru talman! har frågat näringsmi-nister om vilka åtgärder han avseratt vidta för att förhindra uppkomsten av osund kon-kurrens och för att förhindra att en skattefinansieradmyndighet konkurrerar ut redan befintlig verksamhet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som ska svara på interpellationen.Naturligtvis bör offentligt finansierad verksamhetinte få förhindra eller försvåra andra verksamhetersmöjligheter att etablera sig och växa på marknaden.Det är viktigt att villkoren för de bägge sektorernasnäringsverksamhet är så likvärdiga som möjligt så attinte konkurrenssnedvridande effekter uppstår.Det är min ambition att kvarvarande hinder förkonkurrens i gränslandet mellan privat och offentlignäringsverksamhet ska rensas bort. Regeringen hardärför vidtagit åtgärder med anledning av de problemsom kan uppstå när det offentliga agerar på konkur-rensutsatta marknader.Ett råd för konkurrens på lika villkor mellan of-fentlig och privat sektor har inrättats med uppgift attbehandla klagomål och undanröja konkurrenshinder.Statskontoret har på uppdrag av regeringen kart-lagt offentlig kommersiell verksamhet för att bl.a.analysera vilka behov statliga aktörer har av att be-driva kommersiell verksamhet och lämna förslag tillhur konkurrenssnedvridande effekter kan undvikas.Statskontoret har presenterat en rapport och lagt framen rad analyser och förslag. Dessa bereds nu inomRegeringskansliet.Redan nu kan sägas att i den konkurrenspolitiskapropositionen som läggs fram i slutet av denna månadkommer en del av de frågor som Statskontoret förfram att beröras. Jag räknar också med att vissa andrafrågor återkommer i budgetpropositionen för nästa år.Karin Falkmer behandlar i interpellationen särskiltNUTEK:s engagemang i konceptet Open for Busi-ness, OBF. Att initiera och samordna nya former förnätverk och mötesplatser är en viktig uppgift förstaten.Enligt vad jag blivit informerad är OFB:s verk-samhet ett projekt för att och ibegränsad omfattning pröva ett för nytt kon-cept för att stimulera just entreprenörskap hos unga.Någon nu aktuell plan för fortsatta enga-gemang i syfte att etablera verksamheten i störreskala finns alltså inte.NUTEK har som nationell koordinator ett ansvarför att verksamheten bedrivs med hänsyn till de kravpå kvalitet som CEED, ägaren av projektet, ställt upp.Driften av OFB-verksamheten vilar helt på de lokalaaktörerna.Nya former för att främja entreprenörskap måstekunna utvecklas och prövas. Självfallet får inte dettamedföra att befintliga och väl fungerande aktörer,som t.ex. , slås ut. Min uppfatt-ning är att verksamheterna vid OFB och Nyföretagar-centrum på ett bra sätt bör kunna komplettera ochförstärka varandra. Detta förutsätter en konstruktivsamverkan mellan aktörerna.Då , som framställt interpellatio-nen, meddelat att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav andre vice talmannen att OlaKarlsson i stället fick delta i överläggningen.Anf. 8 ():Fru talman! Först av allt ska jag å dels beklaga att hon själv inte kunde ta emotsvaret, dels tacka för statsrådets svar. Jag vill ocksåför egen del tacka för svaret.Att främja företagsamhet, särskilt hos ungdomar,är bland det viktigaste vi har att göra. Det måste varaen prioriterad uppgift att se till att vi får fler företaga-re och mer företagsamhet i Sverige.Då finns det en rad fallgropar att rasa ned i, vilketinte minst exemplet med och Open for Busi-ness-konceptet visar. Det får inte bli så att den godaambitionen att främja ungdomars företagsamhet ledertill att man slår ut en väl fungerande verksamhet, somär billigare och som leder till andra företags engage-mang.Låt mig, fru talman, ta ett exempel från Karlsko-ga. Där har vi ett väl fungerande nyföretagarcentrummed 40 lokala företag som sponsorer, förutom de tvåkommunerna, och . Det här ny-företagarcentrumet omsätter per år.Nu har skickat in en bidragsansökan tillbl.a. i mitt hemlän för att man vill startaen Open for Business-sajt. Man räknar med en budgetpå för ett Karlskoga-kontor.Jag menar att det finns en uppenbar risk i detta.Om man etablerar ett nytt kontor på en plats där detredan finns ett fungerande , såkommer många av de lokala sponsorerna att ställa sigfrågan: Varför ska vi betala två gånger? Varför ska vifortsätta att engagera oss i omstaten, kommunen och lägger nära femmiljoner kronor på en konkurrerande verksamhet?Jag har ingenting emot att vi får nya aktörer somengagerar sig för att främja företagsamheten. Menman skulle kanske börja med att arbeta på de orter därdet inte finns motsvarande verksamhet i dag.Det finns också anledning att ställa sig frågan omdet finns något beslut som bemyndigar den statligamyndigheten att teckna avtal med en kana-densisk organisation, som ger den organisationen rättatt i praktiken styra vilka projekt och organisationerNUTEK ska engagera sig i.I det avtal som har tecknat med CEEDfinns ett förbud mot att engagera sig i liknande verk-samhet . Det låter mycket märkligt att enstatlig myndighet kan få ett sådant bemyndigande.Det vore mycket olyckligt om verksamheter somUng Företagsamhet, Snilleblixtarna, Skola och nä-ringsliv, Drivhuset och andra liknande verksamhetersom främjar just ung företagsamhet skulle slås ut aven statlig myndighets engagemang.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag börjar med att hålla med OlaKarlsson inledningsvis i hans allmänna strävan. Vimåste göra mer för att entreprenörskap, lust, mod,kunskap och tankar om att starta eget blir större ochmer naturligt hos många ungdomar i vårt land. Det ärviktigt, och det tror jag att vi är överens om.Det är förstås också viktigt att man - vilka numan är - prövar nya former på det här området. Mankan tänka en gång extra på om det nya kan slå ut detgamla, som har fungerat bra. Eller kan vi pröva nyaformer och hitta nya komplement till redan befintligverksamhet?Med den kunskap som jag har skaffat mig omOpen for Business tycker jag att det verkar spännan-de. Konceptet har varit mycket framgångsrikt i deländer där det har prövats.Med anledning av slutet av inläggär det viktigt att betona att det primära målet inte äratt man ska starta ett eget företag. Snarare är det justatt pröva och utröna idéerna och tankarna, att få upplusten, att tänka tanken "kanske är jag duktig nog ochhar kunskap nog att bli egen företagare". Det är dettasom Open for Business arbetar med. Sedan tar Nyfö-retagarcentrum, , Startlinjen, IFS och andra vidoch hjälper en att starta och dra i gång ett företag.Mot den här bakgrunden, den information som jaghar fått, så har jag tyckt att det låter spännande. Detska bli intressant att se vad utvärderingarna av det härförsöket kommer att visa. Regeringen har inte givitNUTEK något slags bemyndigande om detta, utan detingår i deras myndighetsutövning. Ett av deras all-männa uppdrag är att främja företagande runt om ilandet.Med den information jag har känner jag migmycket säker på att Open for Business kompletterarNyföretagarcentrum och inte konkurrerar. Om så vorefallet skulle jag hålla med om kritiken, men så har jaginte uppfattat det hela.Anf. 10 ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att statsrådetsbeskrivning visar sig vara korrekt och att man undvi-ker att etablera sig på de orter där det redan finns enväl fungerande verksamhet. Tyvärr tyder en del av deplaner som finns på att man riktar sig mot kommuner,t.ex. , där det finns en mycket väl funge-rande verksamhet, . Där driverman framgångsrikt skola- och näringslivsprogram,Snilleblixtarna och temat Ung Företagsamhet.Mycket av detta utgör Open for Business koncept.Medan verksamhet till stor delbygger på de lokala företagens ideella engagemang,riskerar vi med Open for Business-konceptet att byg-ga upp en verksamhet som till allra största delenbaseras på offentliga medel. Därmed kan man slå utt.ex. i , fru talman, blir jag bekymrad om det är såatt det inte finns något bemyndigande eller någotbeslut för att teckna den här typen av avtal.Man skriver avtal där det står att not forthemselves use the information to create or assist inthe creation of a system similar to the system or en-gage in any business, conduct or activity that is basedon the system. Det innebär ju att man ger CEED möj-lighet att styra andra verksamhet vad gällerengagemang i andra system som Ung Företagsamhet,Snilleblixtarna och and Society, och i så fallförvånar det mig mycket att har tecknat dentypen av avtal.Jag har också förstått att det bland de här aktörer-na, just för att det är så viktigt att främja företagsam-het, ibland blir viktigt att pinka revir. blir detviktigt att vara högsta tupp på gödselstacken för attstyra och ställa med pengar och organisation. Jag troratt den här risken finns både vad gäller ochALMI, och även självfallet vad gäller andra organi-sationer som sysslar med detta.Jag tror därför att det vore väldigt viktigt om stats-rådet framöver när det gäller regleringsbrev och annattill statliga myndigheter gör klart att man inte skahantera pengarna på ett sätt som utestänger andraaktörer från den här typen av verksamhet.Jag tror att det vore mycket olyckligt om nya kon-cept innebär att gamla, väl fungerande organisationerbryts ned därför att sponsorer och andra säger: Varförska jag betala två gånger? Varför ska jag dels betalamed ett lokalt ideellt engagemang, dels betala till enkonkurrerande verksamhet med mina skattemedel?Det vore mycket olyckligt.Anf. 11 Statsrådet ():Fru talman!