prot · GN0999 · 2000-04-25 00:00:00 — Det är kanske så att lagstiftningen egentli-gen är relativt hygglig, att är en lagstift-ning som är relativt hygglig och som ger möjlighettill regeringen - ofta hamnar de här ärendena på rege-ringens bord - att väga in tydliga miljöhänsyn i sinaavgöranden när det gäller användningen av markom-rådena.Nu sitter ju och arbetar, ochsom jag sade i mitt tidigare inlägg har ju i uppdrag att utvärdera de här miljömålenoch om det finns behov av det föreslå åtgärder somkrävs för att miljökvalitetsmålen ska kunna uppnås.Kommittén har också fria händer att föreslå nya ellerförändrade styrmedel. Jag vill nog avvakta arbete innan jag fäller några bestämdaomdömen om huruvida det finns behov av lagänd-ringar. Men har kanske något tips.Anf. 8 ():Fru talman! När jag var liten och bodde på iStockholm sade man om någon: Han tar i så hanspräcker livstycket. Och frågan är om det inte är justdet gör. ska han bygga på höj-den, och han ska bygga på alla ställen som det går attbygga på. Jag kan ge honom några tips. Man kanskekan bygga mellan höghus också på något sätt, häng-ande bostäder. Och räcker inte det kan man antagli-gen bygga under vattnet i på något sättockså så att man får in ännu fler människor än vadFredrik hann med nu.Hans problem är nämligen, fru talman, detta somhan själv säger: Han bor i . Det gör förövrigt jag också och har alltid gjort, ska jag säga. Hantar ansvar för det som sker här i och för dekommuner i där Centerpartietinte finns representerat. Det är just det som är pro-blemet. Det har inte gått upp för attdet finns en värld utanför det sombåde han och jag är valda i. Det finns faktiskt det. Detfinns ett land utanför detta län som några också börvara med och ta ansvar för även om man råkar bo iStockholm. Det gäller att försöka se landet som enhelhet som det bör råda balans i. Just frånvaron avden här helhetssynen är det som slår igenom i FredrikReinfeldts inlägg.Så till statsrådet och den här lagstiftning-en: Vi har ju från tid till annan från Centerpartietförslag till lagstiftning om hur man ska kunna garan-tera just de värden som jag nämnde, fru talman. Detledde till att vi drev igenom t.ex. lagen om national-stadsparken. Det är bara ett exempel. Det ledde ocksåtill att vi drev igenom det som ibland lite felaktigtkallas en kretsloppslag. Det är ett annat exempel.Men det jag efterfrågade var något annat. När viser de här hoten, trots den lagstiftning som finns, motnationalstadspark och mot grönområden som en följdav exploateringstrycket och av förmenta krav fråntrafiksystemen, vad är då den nuvarande regeringensförslag till lagändringar för att undanröja hoten? Detvar min milda fråga.Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Min milda fråga till om hade något förslag till skärp-ning av lagstiftningen. Jag har konstaterat att han ialla fall inte från talarstolen nämnde några sådanaförslag. Det är riktigt att , deterkännandet ska jag väl ge till , i höggrad tillkom efter ett initiativ från Centerpartiet.Nu ser jag inte några akuta behov, eller några di-rekt specifika behov i alla fall, av att göra ytter-ligare lagändringar. Jag vill nog avvakta arbete, för de har ju konkret i uppdragatt titta på de delmål som finns när det gäller mil-jökvalitetsmålen. Det gäller exempelvis kravet på godbebyggd miljö. De ska titta på om delmålen är till-räckligt precisa och se vilka styrmedel som vi skaanvända oss av för att kunna uppfylla målen. Detarbetet vill jag nog avvakta innan jag härifrån talar-stolen gör några bestämda uttalanden om att jag villändra den lagen eller den lagen.Som jag sade i mitt svar ser jag också ett stort be-hov av att vi i storstadsområdena har tillgång tillnaturvårdsområden, tillgång till goda kvalitetsmål,och att vi ser till att människor har utrymme för re-kreation. Det är värdefullt och betydelsefullt att viskyddar även i en situation där vi behöver få till ståndett ökat bostadsbyggande.Bostadsbyggandet i kommer attuppgå till omkring 7 000 lägenheter innevarande år.Boverket har i sina prognoser sagt att vi behöver nåupp till 10 000 lägenheter för att kunna mot-svara det behov och den efterfrågan som finns. Det ärklart; om vi ska komma till rätta med bostadsbristenbehöver vi få upp bostadsbyggandet en bit till. Mendå måste vi ju se till att bostadsbyggandet sker på ettsådant sätt att det är förenligt med ett ekologiskt ut-hålligt samhälle.Avslutningsvis vill jag bara peka på att vi frånnästa år får ett investeringsbidrag för ekologiskt byg-gande på 250 miljoner kronor.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1999/2000:331 omåtgärder mot falska bostadsrättsföreningarAnf. 10 Statsrådet ():Fru talman! har frågat justitiemi-nister om åtgärder mot falska bostads-rättsföreningar. Arbetet inom regeringen är så förde-lat att det är jag som ska svara på interpellationen.Anders Ygeman har uppmärksammat frågor somgäller ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Dethandlar om förekomsten av bostadsrättsföreningarsom bildas på initiativ av ägaren till en hyresfastighetoch med medlemmar som på olika sätt står fastighets-ägaren nära.Enligt bostadsrättslagen ska ett beslut att förvärvaett hus för ombildning från hyresrätt till bostadsrättfattas på en föreningsstämma. Beslutet är giltigt omhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheter som omfattas av förvärvet har gått med påbeslutet. Dessa hyresgäster ska också vara medlem-mar i bostadsrättsföreningen. Om ett beslut om för-värv av ett hus har fattats i strid med lagens bestäm-melser är det ogiltigt. skabeakta ogiltighetspåföljden när föreningen sökerlagfart på sitt förvärv. En lagfartsansökan ska nämli-gen avslås om det är uppenbart att förvärvet är ogil-tigt.Vid köp av hyresfastigheter krävs, om en kom-mun begär prövning av förvärvet, tillstånd från , s.k. förvärvstillstånd. Syf-tet med detta är att förhindra oseriösa eller på annatsätt olämpliga personer eller företag att komma in påfastighetsmarknaden. Förvärvstillstånd krävs dockinte när en bostadsrättsförening fattar beslut om för-värvet på det sätt som föreskrivs för ombildning ibostadsrättslagen.Anders Ygeman säger i sin interpellation att detförekommer att fastighetsägare till hyreshus på olikasätt är delaktiga i bildandet av en bostadsrättsför-ening. Han anger vidare att det förekommer att enfastighetsägare tömmer fastigheten på boende varef-ter han via bulvaner säljer lägenheterna på markna-den. Även i massmedierna har liknande förfarandenuppmärksammats. Jag är medveten om att detta utgörett problem på bostadsmarknaden.Som säger förutsätter bostads-rättsföreningar av denna typ att fastighetsägaren försttömmer fastigheten på hyresgäster. Jag vill under-stryka att en hyresgäst har ett besittningsskydd sominnebär att han eller hon även efter uppsägning nor-malt har rätt till förlängning av hyresavtalet. Bara ivissa i lagen särskilt uppräknade fall kan besittnings-skyddet brytas. En hyresgäst har också möjlighet attfå frågan om rätt till förlängning av hyresavtalet prö-vad av hyresnämnden. Reglerna om besittningsskyddutgör således ett visst skydd mot sådana förfarandensom syftar på. Det kan emellertid förde aktuella fallen ifrågasättas om detta skydd är till-räckligt. Frågan är då vilka ytterligare åtgärder somskulle kunna vara motiverade.Ett sätt att lösa dagens problem kan enligt AndersYgeman vara att ändra lagen så att medlemmar i enbostadsrättsförening måste vara folkbokförda i dethus som föreningen avser att förvärva. Det är, enligtmin mening, troligt att detta skulle försvåra för fas-tighetsägaren att sätta in bulvaner som fiktiva hyres-gäster. Modellen har också den fördelen att det rör sigom uppgifter som skulle vara lätt konstaterbara förinskrivningsmyndigheten när den prövar om lagfartska beviljas på bostadsrättsföreningens förvärv avfastigheten. Jag är emellertid ändå inte övertygad omatt detta skulle vara en lämplig åtgärd. Det kan näm-ligen ibland finnas godtagbara skäl för att den som ärhyresgäst i en fastighet och som vill vara med vid enombildning till bostadsrätt inte är folkbokförd påadressen. Situationen kan t.ex. vara den att hyresgäs-ten använder lägenheten som övernattningslägenhetoch har sin permanenta bostad någon annanstans. Detsynes tveksamt om det är motiverat att utesluta ensådan person från att delta vid omröstningen inför enombildning.Situationen är liknande vid andrahandsuthyrning.Då får inte andrahandshyresgästen räknas med vid enomröstning om ombildning. Däremot har första-handshyresgästen en sådan rätt, oavsett var haneller hon är folkbokförd. Detta framstår som rimligt.Man måste också komma ihåg att även lokalhyres-gäster räknas med vid tillämpningen av majoritetsre-geln. Syftet med omröstningsreglerna är således attsäkerställa att skilda grupper av hyresgäster tillförsäk-ras ett inflytande över frågan om en ombildning tillbostadsrätt ska komma till stånd.Anders Ygeman har vidare efterlyst ändringar föratt ge domstolar eller myndigheter möjlighet att prövabostadsrättsföreningars legitimitet vid fastighetsför-värv. Här vill jag understryka att domstolarna har en viss möjlighet att pröva aktuella förvärv.Som jag tidigare nämnde ska inskrivningsmyndighe-ten avslå en lagfartsansökan om det är uppenbart attförvärvet är ogiltigt. Enligt bostadsrättslagen är ettbeslut om förvärv ogiltigt om det fattats i strid medlagens bestämmelser. skaföljaktligen pröva om ett beslut om förvärv biträtts avtvå tredjedelar av hyresgästerna och om dessa ocksåär medlemmar i bostadsrättsföreningen. Det finnsexempel ur praxis på att en inskrivningsmyndighetvid en prövning av lagfartsansökan har förelagt enbostadsrättsförening att ge in hyreskontrakt ochmedlemsförteckning för att myndigheten ska kunnakontrollera att lagens förutsättningar är uppfyllda. Detavgörande vid prövningen är då att hyresgästen vidförvärvsbeslutet är just hyresgäst, dvs. har ett giltigthyreskontrakt avseende en lägenhet som omfattas avförvärvet samt att han eller hon dessutom är medlem iföreningen. Jag är inte övertygad om att det finnsanledning att utvidga denna prövning.Här kan också tilläggas att det även på grund avregelverket om förvärvstillstånd kan bli aktuellt förhyresnämnden att pröva om en förening har fattatbeslut om förvärvet i den ordning som bostadsrättsla-gen föreskriver. Även om ombildningssituationernanormalt är undantagna från reglerna om förvärvstill-stånd kan hyresnämnden komma att pröva om förut-sättningarna för undantag är uppfyllda, dvs. om för-värvsbeslutet är fattat enligt bostadsrättslagens regler.Slutligen har efterfrågat ändring-ar för att begränsa antalet andelar per person. Jagförmodar att syftar på att bulvanervid ombildningstillfället anges som hyresgäster,ibland för flera lägenheter på en gång. Det är riktigtatt det kan förekomma att samma fysiska person hargiltiga hyreskontrakt avseende flera lägenheter isamma hus. Detta torde dock vara ovanligt. En annanmöjlighet är att samma fysiska person står bakomflera juridiska personer som i sin tur är hyresgästerrespektive medlemmar i en förening. Det kan finnasskäl att titta närmare på dessa frågor. Det är möjligtatt regelverket kan behöva ändras för att vi ska kom-ma till rätta med de olägenheter som kan uppstå.Sammanfattningsvis anser jag alltså att det finnsanledning att närmare analysera de problem somAnders Ygeman tar upp. Ett arbete med detta hardärför inletts inom Regeringskansliet.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Jag kan med glädje konstatera att statsrådeti stort sett delar den problembild som har beskrivits iinterpellationen och att statsrådet redan har påbörjatett arbete i enlighet med interpellationens idéer.Inte fullt så glädjande är det dock att statsrådet ipraktiken avvisar de förslag till lösningar på proble-men som skissas i interpellationen. Även om inter-pellationen inte utger sig för att ha alla lösningar påproblemen så redovisas där ett antal enkla, effektivaåtgärder som är möjliga att snabbt besluta om för attfå ett slut på det fastighetssjöröveri som härjarpå bostadsmarknaden.Statsrådet poängterar i sitt svar betydelsen av be-sittningsskyddet. Det är naturligtvis i sig ett viktigtinslag i regelverket kring bostäder och har stor bety-delse för många hyresgäster. Tyvärr har det sällannågon betydelse i de fall som tas upp i interpellatio-nen. De ljusskygga värdar som ägnar sig åt dennaverksamhet tömmer, som det beskrivs i interpellatio-nen, systematiskt sina fastigheter på hyresgäster medbesittningsskydd och ersätter dem med andrahands-hyresgäster utan besittningsskydd och utan rösträttvid ombildning.Statsrådet menar i sitt svar att detta är en rimligoch väl avvägd skillnad. Men är det verkligen det?Underlättar den inte i stället denna typ av falska bo-stadsrättsföreningar?Statsrådet beskriver den rådande situationennär en bostadsrättsförenings förvärv av en fastighetkan prövas av inskrivningsmyndigheten. Detta ärnaturligtvis riktigt, men det skyddet har i praktikenvisat sig otillräckligt, varför en prövning i domstolenligt förvärvslagen som alla andra köpare underkas-tas vore mer ändamålsenlig. Detta skydd fanns ocksåända , varför ett återförstärkt skyddenkelt skulle kunna införas.Fru talman! I sitt interpellationssvar tar statsrådetinte upp problemet med att endast en bostadsrättsför-ening kan tillgodogöra sig den lagstadgade förköps-rätten och att det endast är de som först bildar bo-stadsrättsförening. Detta chicken race om förköps-rätten används av mindre nogräknade fastighetsägaregenom att de med bara ett par hyresgäster, vanligende själva och någon familjemedlem, bildar en bo-stadsrättsförening och gör en intresseanmälan. Närhyresgästerna sedan bildar en bostadsrättsföreninghar de trots ett stort antal medlemmar ingen möjlighetatt utnyttja den lagstadgade förköpsrätten. Den ärförbehållen värden och hans släktingar i den falskabostadsrättsföreningen. Inte sällan agerar värden bådesom köpare och som säljare.Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att ge deäkta föreningarna möjlighet till förköpsrätt i ställetför de falska föreningar som bildats av värdarna?Det här är inte som det kan verka enbart ett tek-niskt problem, utan det handlar om hyresgäster ochfamiljer som kommer i kläm mellan en bristfälliglagstiftning och hänsynslösa fastighetsklippare. Dessaden moderna tidens sjörövare kryssar mellan lagpara-graferna för att berika sig själva. Förlorarna är alla desom söker en bostad i dagens svåra bostadssituation.Jag undrar därför vilka åtgärder som statsrådet haratt föreslå för att komma till rätta med problemet? Jagundrar över innehållet och tidsplanen för det arbetesom satts i gång på departementet. När kommer kon-kreta förslag att presenteras? När kommer lagstiftningatt föreläggas , och när kan hyresgästerfredas från fastighetssjöröveriet genom att en skyd-dande lagstiftning träder i kraft?Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Som jag nämnde i mitt svar delar re-geringen uppfattning om att vi harett problem och att det finns anledning att analyseradet problemets omfattning lite vidare och eventuelltåterkomma med förslag till åtgärder som löser pro-blemet.Det här är ju fall som framför allt har uppmärk-sammats i medierna . Och jag förståratt interpellation är inspirerad avdet. Vi ska sätta i gång arbetet i regeringen genom atttitta på dessa problem och se vad som är möjligt attåstadkomma lagstiftningsmässigt för att undanröjaskenförfarande på det sätt som tarupp i sin interpellation.Det är dock viktigt att understryka två saker. Detena är att före en ombildning så krävs det att inneha-varna till minst två tredjedelar av de uthyrda lägen-heterna som omfattas av förvärvet har gått med påbeslutet. Dessa hyresgäster ska också vara medlem-mar i bostadsrättsföreningen. Det är ju en viss spärrför den typen av transaktioner som uttryck för.Sammanfattningsvis kan jag säga att även om viavvisar en del av de förslag till lösningar som AndersYgeman har nämnt i sin interpellation ser jag att vihar ett bekymmer och att det finns anledning att tittanärmare på detta och återkomma om det visar signödvändigt med förslag till lagstiftningsåtgärder.Anf. 13 ():Fru talman! säger statsrådet att manska sätta i gång ett arbete. I interpellationssvaret stårdet att arbete har satts i gång. Det kanske vore bra attklara ut den lilla detaljen till kammarens protokoll.Det är helt riktigt som statsrådet säger att det finnsen viss spärr med den tvåtredjedelsregel som riksda-gen har fattat beslut om. Problemet är att alla de pro-blem som tas upp i interpellation trots den regeln förekommer och inte stoppas av regelverket. Detär därför som det i interpellationen förs fram förslagtill starkare restriktioner, t.ex. en förvärvsprövningsom har gällt och ett antal andra åtgärder.Därför undrar jag lite över tidsplanen för regeringensarbete och om regeringen kan redovisa någraförslag för att man ska komma till rätta med den situ-ation som statsrådet håller med mig om råder, nämli-gen att det är ett problem och att ett antal fastigheterhar förvärvats när säljare och köpare är samma per-son.Anf. 14 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte ange någon bestämdtidsplan för det . Arbetet har precis satts i gångmed att analysera problemen. Jag ber att få återkom-ma i lämpligt sammanhang om vi finner anledning attgöra några lagstiftningsförändringar.Det är naturligtvis så att inter-pellation har inspirerats av den senaste tidens debatt iämnet. Det är väl kanske också på det sättet somregeringen har blivit uppmärksammad på problemen.Vi tittar närmare på detta nu och återkommer om detfinns behov av lagstiftningsförändringar.Anf. 15 ():Fru talman! Jag hoppas att statsrådets inspirationrinner till efter den här debatten och att vi kan se framemot att nya förslag föreläggs . Jag villockså passa på att erinra om att det är rätt bråttom, fördet här är något som i praktiken händer iStockholm. Väldigt många hyresgäster kommer ikläm till följd av den här situationen. Man försökertvinga bort dem från sina hem; detta för att fastig-hetsägaren ska kunna ta över deras bostad och görastora klipp.Jag tackar alltså statsrådet för svaret och emotsermed tillförsikt framtida förslag.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Det finns ett väldigt starkt besitt-ningsskydd för hyresgästerna, och det vet AndersYgeman. Det är klart att det kan finnas transaktionermed svarta pengar för att få bort hyresgäster ellernågot annat beteende från oseriösa fastighetsägaresom skrämmer i väg hyresgäster. Men det finns ettmycket starkt besittningsskydd för den som är hyres-gäst i en hyresfastighet. Det är viktigt att understrykadet i den allmänna debatten också, så att folk inte fårför sig något annat.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1999/2000:337 ompreventiv ekonomisk kontrollAnf. 17 Justitieminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att skapagarantier för att det problemorienterade polisarbetetsker inom ramen för lagens råmärken och på ett sättsom inte kränker den enskildes integritet.Christel ställer sin fråga mot bakgrundav att vissa polismyndigheter har beslutat att personalfrån länens ekopolisrotlar tillsammans med personalfrån skattemyndigheten ska bedriva preventiv eko-nomisk kontroll, PEK, hos nystartade företag, vilketbl.a. innebär att man gör besök hos företagen. Detfinns, enligt , risk för att dessabesök strider mot regler om hus-rannsakan.Till polisens uppgifter hör enligt polislagen bl.a.att förebygga brott och lämna allmänheten skydd,upplysningar och annan hjälp, när sådant biståndlämpligen kan ges av polisen. I polislagen sägs ocksåatt polisen ska samarbeta med såväl åklagarmyndig-heter som andra myndigheter och att andra myndig-heter ska ge polisen stöd i dess arbete.Den s.k. PEK-verksamheten, som pågått sedanmitten av 90-talet, ingår som en del i polisens brotts-förebyggande arbete och genomförs i nära samverkanmed skatteförvaltningen och andra berörda myndig-heter. PEK syftar till att stävja ekonomisk brottslighetgenom förebyggande verksamhet. PEK är en polisiäråtgärd som sker i samarbete med andra myndigheter.Det problemorienterade arbetssättet innebär att poli-sarbetet bedrivs långsiktigt med beaktande av dekunskaper som finns om vilka faktorer som orsakarbrott. Polisens brottsförebyggande arbete är en bety-delsefull del av polisarbetet.PEK ska inte bedrivas om det finns en konkretmisstanke om brott. I sådana fall ska förundersökninginledas och eventuella straffprocessuella tvångsme-del, t.ex. husrannsakan, vidtas vid behov.Husrannsakan får enligt företasför att söka efter föremål som är underkastade beslageller för att utröna omständigheter som kan få bety-delse för utredning om ett brott.För sådan husrannsakan fordras att det finns an-ledning att anta att det har förövats ett brott för vilketfängelse kan följa. Hos den som är skäligen misstänktför brottet får husrannsakan alltid företas i något avde angivna syftena. I övrigt får husrannsakan i vissafall företas även hos annan än den som är skäligenmisstänkt, nämligen hos den där brottet har förövatseller där den misstänkte har gripits eller om det an-nars finns synnerlig anledning att tro att åtgärdenkommer att leda till det avsedda resultatet. Samtyckefrån en person som är misstänkt får inte åberopas somgrund för husrannsakan, om det inte är den miss-tänkte själv som har begärt åtgärden.Husrannsakan kan således inte företas inom ra-men för det rent brottsförebyggande arbetet, även omden mot vilken åtgärden riktas skulle ha lämnat sittsamtycke. Det förhållande att polismyndigheten be-söker någon i dennes bostad eller annan lokal behöverinte betyda att det är fråga om en husrannsakan; detberor bl.a. på syftet med åtgärden och formerna fördenna. Jag utgår från att polismyndigheterna har gjorten noggrann rättslig bedömning av verksamheteninom PEK och funnit att det finns stöd för den i gäl-lande lag.Jag kan emellertid som justitieminister inte uttalamig om hur redan beslutade lagar bör tillämpas ienskilda fall. Om det skulle finnas anledning att ifrå-gasätta åtgärder i de hänseenden som tagit upp finns i stället andra kontrollorgan.Således har Justitiekanslern och om-budsmän tillsyn över att de som utövar offentlig verk-samhet efterlever lagar och andra författningar samt iövrigt fullgör sina åligganden.Anf. 18 ():Fru talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret.Till att börja med vill jag slå fast att jag inte allsifrågasätter att det kan finnas ett behov av preventivekonomisk kontroll i någon form, utan vad jag harvelat aktualisera är frågan: Kan och bör detta vara enuppgift för polisen? Jag anser inte att det är det.När polisstyrelsen i behandlade verksam-hetsplanen reserverade vi moderata ledamöteross mot beslutet att polisen ska genomföra s.k. PEK-besök. Med anledning därav inbjöds vid styrelsensnästa sammanträde chefen för ekoroteln i föratt redogöra för verksamheten. Vi fick då veta attroteln tidigare hade haft ambitionen att besöka allanystartade företag i länet men att man nu på grund avresursbrist måst inskränka sig till "företag i riskzo-nen", vilka skattemyndigheterna på icke redovisadegrunder väljer ut.Det är alltså fråga om att det finns någon liten vagmisstanke, och på basis av denna lägsta misstan-kegrad beslutar man om hembesök och åberoparsamtycke till åtgärden från företagarens sida. Dethade man inte kunnat göra vid en konkret misstankedär någon är skäligen misstänkt för brott. Det ärmycket märkligt att man anser sig ha friare möjlig-heter att agera mot någon som inte är formellt miss-tänkt för brott än mot den som faktiskt är skäligenmisstänkt för ett brott varav fängelse kan följa. Omdet här inte är direkt olagligt befinner man sig i allafall enligt min bedömning i en obehaglig gråzon.När jag genomgick åklagarutbildningen fick jaglära mig att det inte finns någonting som heter hem-besök.