prot · GN0988 · 2000-03-29 00:00:00 — Det kanske tvärtom är så attdet väcker respekt att man kan komma till andra upp-fattningar än t.ex. regeringens uppfattning, att mankan hävda en ståndpunkt med egna argument.Det är det som har byggt sin motionpå. Vi anser att det är fel att man lägger ned t.ex.kustartilleriet i och att man i stället skulleha lagt ned kustartilleriet här i som jagsjälv kommer från. Vi anser att det är fel utifrån för-svarspolitiska och försvarsekonomiska argument attavveckla i . Vi tycker att det hadevarit bättre att avveckla F 17 i . Här byggervi på fakta, egen analys och egna ståndpunkter. Detmå hända att tycker att det är helt fel,och det kan jag respektera. Men att insinuera att mo-tivet för en annan ståndpunkt skulle vara något slagspopulism, det tror jag att i längdensjälv förlorar på. Jag tror att folk förstår att man i enriksdag kan ha olika uppfattningar och att man börrespektera varandra för det.Anf. 76 () replik:Herr talman! Ja, jag respekterar andra politikersuppfattningar. Jag respekterar också att man ärligttalar om vad de egentligen innebär. Jag har, tydligentill skillnad från , läst Miljöpartietspartiprogram, där det faktiskt finns en paragraf sominnebär att ni vill avveckla det militära försvaret.Jag kan ha respekt för den uppfattningen, men jagtycker inte att man från sidaska framställa sig som regementskramare av förstarang och försöka förleda människor att tro att LarsÅngström står för tryggheten. Den tryggheten är nogganska bräcklig.Om jag får några poäng för detta eller ej vet jaginte, men jag tycker, som jag tidigare sade, att ärlig-het varar längst. Kortsiktigt får kanske poäng, men jag tror att sanningens minut lång-siktigt närmar sig populistiska ådra.Vad gäller bullerisoleringen vid de två flygplatsersom nämnde sade repre-sentant i utskottet att med den nivå som ansökangäller, , kostar det 12 miljoner i Ängel-holm och 1 miljon i . Det var de siffror somangavs. Om man sänker decibeltalet kommer fler husatt hamna under bullermattan i Ängelholm.Jag vill inte lägga ned K 2, men jag har fått inseatt det är helheten som gäller. Man får göra det bästamöjliga av situationen. Det är skillnaden mellan attvara plakatpolitiker och att vara resultatpolitiker.Anf. 77 () replik:Herr talman! Det är trist när , lik-som försvarsministern tidigare gjorde, försöker insi-nuera att skulle vara emot allt militärtförsvar. Vi är för en kraftfullare minskning av mili-tärutgifterna. De har halverats ute i , och Soci-aldemokraterna och har bara förmått åstad-komma en 10-procentig minskning.Vi har i vårt partiprogram den långsiktiga visio-nen om en allmän och total militär avrustning. Det tåltydligen att påminna både försvarsministern ochChrister att det också är det socialdemokratis-ka partiets långsiktiga mål och något som alla partierhär i riksdag har skrivit under på. Det äräven på olika sätt inskrivet som målsättning i Broder-skapsrörelsen och i det socialdemokratiska kvinno-förbundet och det socialdemokratiska ungdomsför-bundet.Jag tycker att man som riksdagsman bör kunnaskilja mellan en långsiktig vision som man skrivitunder på i FN och det som det kortsiktigt är möjligtatt verka för.Jag tycker också att det är lite trist med talet omregementskramare. Det är lite barnsligt. ChristerSkoog vet att vi för varje regemente som vi har yrkatpå att man ska behålla har föreslagit en nedläggningnågon annanstans. Det är alltså inte fråga om ett re-gementskramande, utan det är en billig argumenta-tion, som kanske avslöjar bristen på riktiga, kraftfullaargument.Jag vill dock till heder ändå sägaatt han är en av dem som i utskottet inte i någon ut-sträckning har verkat för den lokala militära verk-samheten. Jag tycker att det är bra att vi inte agerarutifrån lokala särintressen utan i stället försöker se tillhelheten.Det vore trevligt om man kunde respektera att vihar kommit fram till olika slutsatser och att den härdebatten bygger på att bryta dem mot varandra. Det ärinte populism utan ett sätt att arbeta i en demokrati.Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag har full respekt för olika upp-fattningar, och jag tycker också om debatten. Men jagtycker att man ska visa en ärlighet i denmeningen att man inte ska framträda med några andraargument än de som är förankrade i det partiprogramsom man utgår från. erkände förkammarens ledamöter och för svenska folket att det iMiljöpartiets partiprogram står att det militära försva-ret ska avvecklas. Jag kan ha respekt för det. Detfinns säkert några som röstar på er för det, och jaggratulerar i så fall. Men man ska inte framträda här iriksdagen med någon annan fana än den egna. Manska inte segla under falsk flagg, . 79 () re-plik:Herr talman! Eftersom pliktfrågan nämndes avChrister , vill jag säga att vi i in-lägg i den här debatten inte kan gå förbi den frågan.Det är en viktig fråga i vår partimotion på försvar-sområdet. I det nytänkande som står förmåste det till ett annat sätt att tänka i pliktfrågorna,inte minst vad gäller den könsneutrala plikttjänstgö-ringssystemet. Våra förslag om internationell verk-samhet, om att ytterligare stärka internatio-nella engagemang, innebär att vi måste se över plikt-systemet. Det gjorde att jag var tvungen att ta upp detmånga gånger i mitt huvudinlägg. Till min storaglädje har t.o.m. ställt sig bakom enkönsneutral pliktlag.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag tycker liksom majoriteten i utredningen att det vore fel att un-dandra Försvarsmakten den kompetens som denkvinnliga delen av befolkningen besitter. Jag tror atten mönstring av alla, killar och tjejer, skulle höjakvaliteten i det svenska försvaret och öka kompeten-sen, inte minst med de nya uppgifter som försvarethar. Dessutom kan det bidra till ett bättre klimat påarbetsplatserna. En jämn fördelning mellan män ochkvinnor ger alltid en trevligare miljö. och jag är där helt överens.Anf. 81 ():Herr talman! Det kan till att börja med vara värtatt säga att det beslut om det framtida försvaret somvi står i begrepp att ta här i , utöver på ettsakligt och gediget material från olika myndigheteroch organisationer också grundar sig på en överens-kommelse mellan den socialdemokratiska regeringenoch , inte några andra.Det är grunden för det beslut som vi ska fatta.Med det här beslutet tar vi ytterligare ett steg påvägen för att forma ett nytt försvar, där Försvar-smakten tillsammans med andra myndigheter, företagoch organisationer ska möta de nya hoten. Samtidigtsom de militära hoten minskar växer möjligen andraproblem. Att man med hjälp av informationsteknikkan skada ett modernt samhälle är en uppmärksam-mad sådan möjlighet.Det blir också allt viktigare att delta i internatio-nellt fredsfrämjande arbete. Tonvikt på krisförebyg-gande måste vara vägledande, men resurser måsteockså avdelas för byggande av nya förutsättningar förfred i vår omvärld.Herr talman! Att bygga demokrati kan sägas varalika viktigt för människors möjligheter till fredligsamexistens som det är att återuppbygga hus ochinfrastrukturer. Vi har i inte tvekat attdra slutsatserna av den positiva förändringen i värl-den . Vi är naturligtvis glada över attBerlinmuren föll, att och upplöstes och att satellitstater till det fornaSovjetunionen på egen hand självständigt ansökt omatt bli och antagits som medlemmar i försvarsallian-sen Nato.Vi är glada över den europeiska unionens ambi-tioner att axla ett större ansvar för den gemensammaeuropeiska säkerheten. Vi kan tacka det kalla krigetsslut för att vi fått en fredligare och mer demokratiskvärld. Vi gläds över och vi tar konsekvenserna av det.Hur kommer att utvecklas efter presi-dentvalet är det naturligtvis svårt att sia om. HenrikLanderholm var inne på en sådan fundering när hansade: när man i Rysslanad börjar få ordning påtorpet, då kommer förslaget om denna förändring avdet svenska förslaget.Ja, , vad är det för konstigtmed det? Det är väl själva poängen. När det börjar blidemokrati i , när det börjar bli ordning påtorpet - för att använda det uttrycket igen - i våromvärld, är det inte som vi ska känna trygg-heten till att göra en förändring, en ominriktning avdet svenska försvaret?Vi har i varit med om att forma ettförsvar och har tagit ett långsiktigt an-svar. Vi får med det beslut som vi kommer att fatta rätt sorts resurser att möta såväl gamla somnya hot, och vi får möjlighet att bidra till fred ochsäkerhet.Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att sägaatt man ska inse att omställningen innebär en svårperiod för försvaret och människor på de orter sompåverkas av omställningen. Men man ska samtidigtkomma ihåg att en omställning från försvarsverksam-het har varit mycket framgångsrik på många orter.Söderhamn är kanske det mest kända exemplet, mendet finns fler: , , ochBorås. Man kan räkna upp många.Det är därför vi i har krävt ochåstadkommit en kraftfull regionalpolitik för att skapautveckling och tillväxt i hela landet. Det innebär inte bygger på försvars- och säkerhetsfunktioneri de olika orterna. Det var en av våra viktiga utgångs-punkter, och så har det också blivit.Många orter som har varit tungt beroende av för-svaret kommer att ges förutsättningar till en nyframtidsorienterad arbetsmarknad och ett moderntnäringsliv. Med den konjunktursituation som vi be-finner oss i kan man klart se att det finns goda förut-sättningar för en mjuk omställning.Det här var en grundläggande förutsättning i vårtarbete. Det var ett absolut krav från vår sida när viträffade överenskommelsen att ett omställningspaketkunde presenteras på det sätt som skedde.Utan den omställningen hade det förstås inte blivitnågon överenskommelse eller något beslut i vilket vihade medverkat.Herr talman! När man har gjort den grundläggan-de bedömningen av det säkerhetspolitiska läget, somvi nu kan göra, blir det dessbättre möjligt att flyttaöver resurser från försvaret till vården och omsorgen.Man kan säga att det blir möjligt att flytta resurser verksamhet som angår många människor i derasvardag.Det är här man blir lite konfunderad, herr talman,när man hör företrädarna för här ikammaren tala illa om det beslut vi är på väg att fatta.Det är mot bakgrund av sätt attredovisa synen på vården och omsorgen. Jag hadeinte tagit upp frågan om det inte varit så att angreppeni dag från på vår delaktighet iomställningen varit så tydliga.Herr talman! Jag tittade i det program som Krist-demokraterna har redovisat om en ny vårdpolitik. Därsäger man mycket tydligt: Om vårdpolitiken ska få enhögre prioritet i fördelningen av samhällets resursermåste andra områden få komma i andra och tredjehand. Så säger talman! Man kan koppla det till vad Jesajasäger i i 2 kapitlet. Det står: "Deskall smida om sina svärd till plogbillar och sina spjuttill vingårdsknivar". Då kan man fråga Kristdemo-kraterna: Skulle man inte i likhet med Centerpartietkunna smida om åtminstone några svärd till sjuhus-sängar och ta möjligheten att flytta en del av samhäl-lets resurser, på det sätt man har sagt, och låta annatkomma i andra och tredje hand, när det dessutom blirmöjligt att göra en besparing och lägga de medlen påvården och omsorgen? Varför vill inte Kristdemo-kraterna ta detta tydliga steg?Herr talman! Diskussionen och den exakta ut-formningen av försvarets organisation kommer attfortsätta . Men måste man sätta nedfoten och bestämma sig och stå lite för de åsikter ochde ståndpunkter man har. Man måste göra det sompolitiker i den här kammaren, oaktat det i sitt inledningsanförande. Han talade om fråganom man ska precisera vad som gäller i försvaret ellerinte. sade ordagrant: Det här arbetet kanman inte kräva av ett riksdagsparti. Jag förstår interiktigt vad han menar. Kan man inte kräva av ettriksdagsparti att det har en någorlunda precis uppfatt-ning om hur man vill att försvaret ska se ut? ÅkeCarnerö säger att man inte kan kräva det av ett riks-dagsparti. Vem ska man ska man då kräva det av, herrtalman?Det finns många delar som kommer att diskuterasfortsättningsvis i kammaren. Naturligtvis kommerfrågan om olika förhållningssätt till andra samhälls-sektorer också att vara uppe i debatten under tidensom kommer. Det mest bisarra exemplet på relationentill andra samhällssektorer står för. Detska sägas, herr talman, att egentligen intehar någon del i det beslut som kommer att fattas.Miljöpartiet säger om genomsin företrädare att är enmiljömedveten till . Jag vet interiktigt hur resonerar. haraldrig orkat med att fatta några tunga miljöbeslut här iSveriges riksdag. Det kanske tydligaste är det somhar sysselsatt miljörörelsen . Det gäl-ler omställning av energisystemet och avveckling avkärnkraften. I detta beslut har förstås inte Miljöpartietdeltagit. Möjligheten att kalla en miljö-medveten till finns inte, ochheller inte delaktighet i det beslut vi nuska fatta.Herr talman! Det finns de som yrkar avslag påpropositionen. Jag vill säga till dem att omställningenär svår nog som den är. Det kommer att bli en om-ställning av försvaret. De som yrkar avslag vet likavälsom vi att nedskärningar kommer att göras på grundav att försvaret kommer att moderniseras och ges enny inriktning. De partier som motsätter sig beslutethar inte pengar som på något nära håll räcker till atträdda de förband man talar sig varm för.Jag tror att det är dags att sluta upp att kritisera detbeslut om nu kommer att fattas och i stället inrikta sigpå ett framtida starkt svenskt försvar som förmår attmöta de nya hoten mot det svenska samhället. Det gördet här beslutet. Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet.Anf. 82 () re-plik:Herr talman! Först av allt vill jag hälsa LennartDaléus välkommen till försvarsdebatten. Jag förståratt det är behovet av att förklara och försvara Cen-terns försvarspolitik som gör att en partiledare beha-gar nedstiga till oss dödliga försvarspolitiker.Lennart ifrågasatte om inte ordning på tor-pet, för att använda mitt alldeles egna uttryck, när detgällde den ryska utvecklingen inte var ett utmärktmotiv för att nu kunna nedrusta det svenska försvaret.Mitt svar på den frågan är alldeles definitivt nej. Detär tvärtom när nu efter en svaghetsperiodunder den förra presidentens mycket bräckliga led-ning med ett mycket bräckligt stöd i den ryska dumanfått en överste i säkerhetstjänsten, gamla KGB, medett fast grepp om både presidentmakten, med ett brettstöd i duman och med ett program som syftar intebara till lagens diktatur utan också till att stärkakraftministerierna och statens auktoritet också i mili-tärt hänseende. Det är , när förutsättningarnafinns för en restaurering av rysk militär potential, somvi måste ställa oss frågan om detta är rätt tillfälle attså drastiskt minska svensk försvarsförmåga.När det gäller ställningstagande har jagnaturligtvis all respekt för det. Jag har bara en frågaatt ställa. Jag fick nämligen inte svar av . Under de förhandlingar som fördes förravintern i konstruktiv och positiv anda partiernaemellan hade chansen att medverka bred politisk uppgörelse genom att föra diskussio-nen om försvaret vidare till partiledaröverläggningarmen valde i oträngt mål att göra upp direkt med Soci-aldemokraterna och med svagast möjliga relativamajoritet föra frågan om det framtida försvaret vidaretill riksdagen.Varför tog ni inte chansen att fortsätta de diskus-sionerna som fördes i så positiv anda för att försökahitta en bredare majoritet? Det hade väl varit en poli-tik i sann Center- och samarbetsanda.Anf. 83 () replik:Herr talman! Att partiledare nedstiger - det är ettord som normalt används om andra - och deltar i enförsvarsdebatt visar möjligen på det partiets och denpartiledarens engagemang i de här frågorna. Jag hadegärna sett att hade deltagit i den härdebatten om han hade uppmärksammat den tillräck-ligt mycket. Men väljer själva hur manvill vara företrädda i försvarsdebatten i riks-dag.Det kan väl inte ha undgått attdet har skett en förändring österut sedan den tid dåhan och jag växte upp, åtminstone jag, under hotet avett globalt kärnvapenkrig. Jag talar om det kalla kri-gets existens. Han kommer möjligen ihåg Berlinmu-ren. Det kan inte ha undgått honom att det har sketten förändring i det som då hette ochsom till en stor del utgörs av . Det harvarit en demokratisk utveckling. Det kan rimligeninte ha undgått , herr talman. Omhan har gjort den iakttagelsen, måste han rimligenockså vara med på att det nu är läge att göra en för-ändring av den svenska säkerhetspolitiken. Den för-ändringen är betingad av att omvärlden har blivitbättre.Den tredje frågan gäller detta att på någotsätt skulle ha hoppat av en konstruktiv diskussion.Jag kan bara i all ödmjukhet säga att av våra två par-tier är det knappast som är känt för atthoppa av försvarsdiskussioner.Anf. 84 () re-plik:Herr talman! Försvarsdiskussionen förs på olikaplan. De diskussioner som vi förde i partiöverlägg-ningar, som inte minst försvarsministern refereradetill tidigare, syftade ju till att nå en bred överens-kommelse kring den framtida försvarspolitiken. Jagtror att de flesta kan vidimera att den verksamhet somhar bedrivits i Försvarsberedningen harvarit av mindre betydelse. Det är och Social-demokraterna som i relativt slutna rum har gjort uppom det här beslutet, precis på det sätt som LennartDaléus redovisade.Lennart frågar om det har undgått mig attdet har hänt saker i och . Alls icke.Min fråga till är: Har det undgåttLennart att vi har fattat försvarsbeslut under90-talet med en mycket tydligt inriktning? 1992 årsförsvarsbeslut - smalare men vassare - innebar ettmindre försvar som redan då övergav en av två inva-sionsriktningar. försvarsbeslut övergav heltinvasionsförsvaret. Det minskade också de svenskastridskrafternas volym kraftigt för att kunna förbättrakvaliteten.Med ordning på torpet menar jag det förhållandetatt det nu finns förutsättningar för att öka den ryskamilitära potentialen. har fått en ledning somtill synes har ett bredare stöd och ett starkare ochbättre grepp över den interna ryska politiska situatio-nen. Då ser jag möjligheter att förverkliga säkerhets-konceptet och militärdoktrinens mycket tydliga in-riktning om ett successivt stärkande av den ryskamilitära förmågan. Visst är sakta men säkertpå väg i demokratiskt riktning, men precis som för-svarsministern brukar säga är det inte den tillfälligapolitiska viljan som ska styra vår försvarspolitik. Detär den militära potentialen som ska göra det. Om dereella förutsättningarna för att kunna växla upp ett hotmot vårt land sakta men säkert ökar, är det fel tid-punkt att fatta ett drastiskt nedrustningsbeslut.Anf. 85 () replik:Herr talman! får lov att be-stämma sig. säger han att sakta mensäkert är på väg mot en demokratisk utveckling. Detska då ställas mot att man i förra veckanvalde en ny president som har ett förflutet i en säker-hetsorganisation i det forna . Vad är deti det som nu vill ha sagt som ärden långsiktiga utvecklingen, och vad är den tillfälli-ga händelsen? Man får på något sätt bestämma sigkring detta.Det är alldeles uppenbart så att är på vägmot en demokratisk utveckling. Det var även fallettidigare när vi fattade tidigare försvarsbeslut. Jag haringet emot att vi fortsätter den utvecklingen också iSverige och tar hänsyn till hur omvärlden successivtoch, för att använda egna ord,sakta men säkert förändrar sin demokratiska utveck-ling. Det är det som ligger till grund för det här be-slutet. Det är jag glad för.Anf. 86 () re-plik:Herr talman! säger att han är väl-digt glad över att han får arbeta och bidra till fred ochsäkerhet genom att vara med i den överenskommelseom det framtida försvaret som han är med i. Hanmenar att genom hans ställningstagande är det inteförsvaret som ska vara med om att utveckla landetutan det är andra principer som ska göra det.Det här förslaget till beslut innebär att stora delarav landsbygden kommer att försvagas. Hur ställer sigLennart till det? Jag tycker att han talar meddubbla tungor.Sedan säger han att skulle varamot vård och omsorg. Det är helt felaktigt. Vi sägeratt varje gren av det som vi har att besluta om ska hasin egen budget. Försvaret ska inte vara någon slagskatalysator för andra behov som samhället har. Vadtror egentligen att de som står ivårdköer och inte kan komma åt vården tycker? Vihar ännu inte sett de här pengarna. De kommer kan-ske . Vad säger till demsom står och väntar? Det skulle vara intressant attveta.Sedan säger han att man ska smida sina spjut ochsvärd till plogar. Jag tycker att det visar att LennartDaléus måste ha en helt annan syn på hotbilden ochett helt annat säkerhetsbegrepp än det som vi i vårtparti företräder i vårt ställningstagande till det förslagtill försvar som läggs fram . Vi ser inte på fråganpå det viset. Vi ser en allvarligare hotbild och intebara en yttre, utan också en inre.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det är många saker som MargaretaViklund drar in. Låt oss ta detta att landsbygden för-svagas först. Det är sant - och det ligger i MargaretaViklunds fråga - att är det parti som stårför värdena i en levande landsbygd. Det är riktigt.Men sedan finns det en annan del i det. Vi har valt attse uteslutande på de säkerhetspolitiska bedömningar-na när vi är med om att fatta det här beslutet. Vi harvalt att inte ta några regionalpolitiska hänsyn i självaförsvarsbeslutet. Däremot har vi krävt ett gedigetregionalpolitiskt program som följer på detta. Men vihar alltså valt att göra renodlade säkerhetspolitiskabedömningar. Det kan kanske vara värt att säga detför ett parti som står för landsbygdens värden.Det är just därför vi inte har något emot att mansmider svärd till plogbillar heller. Plogbillar har lång-siktigt en bättre effekt än svärd. Vad som förvånarmig - och då talar jag om svärd i den här meningen -är att egentligen går längre än vadvi gör. De säger att om vårdpolitiken ska få en högreprioritet i fördelningen av samhällets resurser, måsteandra områden få komma i andra och tredje hand.Hur operationaliserar ni det? Vilken praktisk inne-börd får det i er politik? Vi har inte ens satt någontingi andra eller tredje hand. Vi har sagt att det blir resur-ser över i försvaret. Då tar vi dessa resurser och an-vänder dem på ett område som vi tycker är angeläget,nämligen vården. Men så resonerar inte Kristdemo-kraterna. De har något annat sätt att fundera på somjag inte blir klok på.Eftersom vännen inte begär någonreplik, undrar jag om kan förklaraför mig vad menar när han säger att maninte kan begära att politiska partier ska hantera denhär typen av frågor. Vad menar han då?Anf. 88 () re-plik:Herr talman! Låt mig börja med den sista fråganför att inte glömma den. Ett politiskt parti som Krist-demokratiska partiet eller har inte deresurser som det regeringsbärande partiet har att läg-ga fram ett program. Vi har inte de resurserna. Detvar det menade.Vi kan inte ta fram det politiska beslutsunderlagsom regeringen har möjlighet att göra genom att till-sätta den ena utredningen efter den andra. De resur-serna har vi inte. Så uppfattade jag att gällde det detta med att vi skulle sätta vår-den i andra eller tredje hand. Vården och omsorgenstår högt - jag vågar nästan säga högst - på vår prio-riteringslista. Svenska folket vet om att vi har en högmålsättning när det gäller vården. Men vi menar ochanser att varje gren av det som vi är satta att förvaltamåste bära sig själv. Försvaret ska ha sina medel.Vården och omsorgen ska ha sina medel. Försvareteller vilken annan gren än kan pekapå ska inte vara något slags katalysator för andragrenar. Det är helt fel, och det är det som vi reagerarmot, inte att vården ska få mer pengar.I förra årets förslag till budget avsatte Kristdemo-kraterna mycket mer pengar till vården än vad t.ex.Socialdemokraterna gjorde. Det var nästan 3 miljar-der mer.Anf. 89 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis så som MargaretaViklund säger att vården ska ha sina pengar och för-svaret ska ha sina pengar. Så långt är vi överens. Menvad menas med "sina pengar"? Tänk om försvaret fårlite mer resurser än vad som behövs och det uppståren förskjutning mellan behoven i de olika sektorerna!Det kan ju vara så i samhället. Låt oss anta att det ärså i alla fall!