prot · GN0956 · 2000-01-26 00:00:00 — inledde sitt anförandemed att säga: Skyddet är tillräckligt - detta ärinte ordagrant men det var innebörden.Vidare sade : Vi kan inte säga attså här kommer att gälla i alla tider.Jag menar, fru talman, att det inte kan vara fel attdra slutsatsen att vill bevara möjligheten- det var det jag sade - att bygga ut.Beträffande vindkraften radades en mängd pro-blem upp. Vad vi från riksdag borde göra äratt jobba mer intensivt för att skapa möjligheter tillfortsatt utbyggnad av vindkraften och riva byråkratis-ka hinder, som jag tror att var innepå. Men det finns också andra frågor som man måsteta tag i med större kraft. Jag tänker då på investe-ringsfrågorna som är ett mycket stort bekymmer vidutbyggnad av vindkraften.Fru talman! Mina slutsatser var inte överdrivna,utan jag utgår från vad jag hört säga.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag tycker att är utepå isen, knappt timsgammal, när han nu ska försvaravad han sade i sitt inlägg angående mig. Vad jagbeskrev var ett scenario - det poängterade jag och detgår att läsa i protokollet om någon timme - och jagsade att jag hoppades att aldrig den situationen skulleinträffa att vi måste börja bygga ut vattenkraften. Jagär så pass verklighetsförankrad att jag tror, men jaghoppas att jag har fel, att vi, med tanke på den ener-gipolitik som den här riksdagsmajoriteten beslutatom, tyvärr inte kan bortse från att vi måste bygga utvattenkraften även . Jag är lika stor mot-ståndare till detta som men jagmåste, tyvärr, vara lite realist med tanke på vad enmajoritet i riksdag har beslutat vad gällerden framtida energiförsörjningen.Anf. 12 () re-plik:Fru talman! Senaste repliken från jag understryker vad jag sagt. Att bevara möj-ligheten att bygga ut är linje. Vi talarom att skapa ett fullständigt hinder för en fortsattutbyggnad.Anf. 13 ():Fru talman! Vi behandlar alltså bostadsutskottetsbetänkande nr 2, Naturresursfrågor och vattenrätt.I dag är det några miljöpartistiska hjärtefrågorsom ska behandlas, bl.a. om kommunalt veto och omvindkraft. Vi är envisa i de här frågorna. Uppenbarli-gen behöver man peka på dem om och om igen. Frå-gan om vindkraften var uppe . Sedan desshar kommit med sitt slutbe-tänkande - . Detta har föranlett oss att taupp frågan igen. Vi ser att det i hög grad finns ensamsyn med i frågan. Dock är vi någotmer optimistiska vad gäller kapaciteten på utbyggna-den. Vi tror att det går att komma upp i 12 terawat-timmar per år.Fortfarande anser vi att den kommunala vetorättenär en av hörnstenarna i den kommunala bestämman-derätten och en förutsättning för reell demokrati.Frågan om förvaring av kärnavfall är fortfarandeinte löst. Allt vi begär i det avseendet är en utredning.Per kommer i sitt anförande att utveckla vårsyn på de här frågorna.Vi har mycket fint i det här landet som vi alla villvärna om. Det finns t.ex. en enda nationalstadspark.Området Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgårdenär den enda . Inom ennationalstadspark får ny bebyggelse och nya anlägg-ningar komma till stånd och andra åtgärder vidtasendast om det kan ske utan intrång i parklandskapeller naturmiljö och utan att det historiska landskapetsnatur- och kulturvärden i övrigt skadas; detta enligt 4kap. 7 §, miljöbalken.Det här området är nu hotat av byggnation, ochdet är utsatt för buller. Bullerfrågan kommer att tasupp i . Man kan konstatera,vilket utskottet också säger i betänkandet, att tystnad idagens moderna samhälle närmast får betraktas somen bristvara.Det är väldigt viktiga påpekanden. Jag kan inteförstå varför man inte i större utsträckning vill skyddanationalstadsparken utifrån de här synpunkterna.Vägverket vill tydligen återuppta idéerna om entunnel under området. Det hörde jag i går på lokal-TV.Området kring i Ytter-järna tycks också behöva ett utökat skydd. Vi har ettsärskilt yttrande om detta i betänkandet.I miljömotion tar vi bland mycketannat upp hotet mot den vilda laxen. Detta berör vårtutskott i så måtto att gällande vattendomar kan behö-va ändras. kommer senare i sittanförande att utveckla detta.För tids vinnande tänker jag här yrka bifall till re-servationerna 5 och 9; detta utan att för den skull pånågot sätt förringa betydelsen av någon av våra övri-ga motioner. Tack, fru talman!Anf. 14 ():Fru talman! Vi behandlar, som sagt, bostadsut-skottets betänkande nr 2 som handlar om naturresurs-frågor och vattenrätt. I betänkandet föreslås avslag på20 motioner som är lagda under den allmänna mo-tionstiden.Sten påpekade att det är årtusendetsförsta debatt. Det är inte riktigt trevligt att uppleva attdet är en debatt som egentligen inte innehåller någrasom helst nyheter eller någon som helst utveckling.Jag hoppas att detta inte blir signifikant för det kom-mande årtusendet.Den första reservationen i betänkandet är fram-lagd av och . Den inne-håller förslag om utökat älvskydd i tre avseenden.För det första önskar reservanterna att det ska varadet för ett vattendrag redovisade skyddsbehovet somska bedömas, oberoende av vilket syfte ett planeratingrepp skulle tjäna.För det andra förespråkar reservanterna att åtgär-der för utvecklingen av befintliga tätorter eller av detlokala näringslivet eller för utförandet av anläggning-ar som behövs för totalförsvaret inte generellt skakunna undantas från skyddet.För det tredje framförs önskemål om att kraven påde åtgärder som ofta kallas mindre ombyggnader skaskärpas så att de med säkerhet utesluter en faktiskutbyggnad.Motionen motsvarar ett förslag som avstyrktes avutskottet under förra med hänvisning bl.a.till att betänkande överväg-des inom , varför det inte fanns skälatt då tillstyrka någon förändring av älvskyddet.Eftersom vi förväntar oss en proposition i decem-ber avstyrks reservationerna.Den motiveringen har reageratväldigt starkt på. framgick det ocksåvad det var för motion som han avsåg i sin argumen-tering. Att argumenteringen är densamma som förraåret gör inte att den är svagare. Vi står nu nära enproposition i ärendet. Det gör att motiveringen harstärkts. Sakligt sett är det en förändring.I reservation 2, som är en moderatmotion, handlardet om älvskyddets omfattning. Här kan man faktisktana att från början är ett konservativtparti, även om de inte ger så mycket uttryck för detannars . Man betonar i reservationen att alltär bra som det är, och samma krav behandlades våren1999 och samma avslag föreslås i år.Det är mycket sällan man hör såoengagerad i talarstolen som han var i dag.Reservation 3 är också en moderatreservation.Den här gången handlar det om vindkraft. Det görockså reservation 4 av och reser-vation 5 av anförande anar man mo-deraternas starka aversion emot vindkraft, även omden är klädd i vackra ord om natur och miljö ochrespekt för den enskilda äganderätten. I center- ochmiljöpartireservationerna mer än anar man kärlekentill vindkraften. Det visar lite grann på spännvidden idet borgerliga blocket när det gäller energipolitik.I betänkandet gör utskottet en grundlig genom-gång av gällande bestämmelser om vindkraften ochVindkraftsutredningens förslag. Utredningen harremissbehandlats och bereds . Anammar regering-en utredningens förslag är reservationerna faktisktmycket väl tillgodosedda trots den spännvidd somfinns i synen på vindkraft. Det är naturligt att vi visarlite tålamod och avvaktar propositionen.I reservationerna 6, 7 och 8 ställs olika krav somberör nationalstadsparker. Centerreservationen andaslite större ödmjukhet än , men man pläderarför inrättande av fler nationalstadsparker. Jag kanupplysa om att departementet ar-betar faktiskt med entusiasm med de här frågorna - såhys lite hopp!Jag skulle personligen vilja höja ett varnandefinger. Kommunernas planmonopol gör att de harmycket goda förutsättningar att säkerställa de värdensom ivrar för utan att inrätta natio-nalstadsparker. Reservatinstrumentet ska man använ-da i mycket speciella fall, eftersom det innebär att defolkvalda i kommunfullmäktige mister sin rådighetöver . Den överlåts då till jurister.Och det är en delegation som är mycket svår att tatillbaka.Beträffande krav på en fond för na-tionalstadsparken vill jag återge vad som sägs i be-tänkandet. har regeringens uppdrag att isamråd med berörda fastighetsförvaltare, myndighe-ter och kommuner hålla ihop förvaltningen och sköt-seln av . Det har i anledning häravinrättats en samverkansgrupp. I fråga om den i reser-vationen särskilt nämnda byggrätten har länsstyrel-sen, enligt vad som erfarits under hand, valt att intevidta ytterligare åtgärder. Beträffande de av reser-vanten nämnda kraftledningarna har utskottet erfaritatt hosStatens energimyndighet ansökte om förlängning avnätkoncessionen för en högspänningsledning somlöper genom . Nätkoncessionenför denna ledning är tidsbegränsad och löper ut /01. Regeringen har den 10 juni 1999beslutat enligt 17 kap. 3 § att frågan omtillåtligheten av den fortsatta verksamheten avseendehögspänningsledningen inom skaprövas av regeringen.Jag tycker att detta är en rimlig ordning och ettrimligt hanteringssätt.När det gäller bullerproblemen, som tas upp i re-servation 8, delar jag reservantens uppfattning om attbullernivån är oacceptabel i , menjag anser att problemet ska lösas på myndighetsnivå,där det nu ligger.I reservation 9 argumenterar och Miljö-partiet för att avskaffa undantaget i det kommunalavetot. Jag har inga nya argument att komma med iden här debatten men tycker att de gamla står sigmycket väl.Rigmor sade i sitt anförande att detskulle skapas klarhet i de här frågorna. Det är fullklarhet i dessa frågor. Det finns ett undantag i denkommunala vetorätten, och det är mycket exakt for-mulerat och preciserat.I reservation 10 tas den angelägna frågan om lax-ens förutsättningar upp. Utskottet har inte underlagför att avgöra om det i de nu aktuella frågorna före-ligger brister. Utskottet förutsätter att Fiskeriverketoch övriga berörda statliga och kommunala myndig-heter följer utvecklingen inom området och tar deinitiativ som kan anses erforderliga. När vi har till-räckliga kunskaper för att byta strategi i laxfråganfinns det också omprövningsmöjligheter. Men vi skaha god kunskap innan vi gör det.Jag vill understryka det faktum att den störstaspännvidden, de stora motsättningarna i dessa frågorfaktiskt inte finns mellan riksdagsmajoriteten ochoppositionen utan inom det borgerliga blocket. Jagtycker att ni ska försöka att reda ut era misshällighe-ter så att väljarna vid nästa val vet det är som kommeratt gälla.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan i betänkandet och avslag på samtliga reserva-tioner.Anf. 15 () re-plik:Fru talman! sade bl.a. att denhär debatten inte innehåller någonting som skulle ledatill utveckling. Jag hoppas att jag förstod honom rätt.Då kan jag konstatera att vi torde ha olika upp-fattning om vad utveckling är. För oss folkpartister ärdet utveckling att se till att skyddet för outbyggdaälvar blir starkare. Det är utveckling. För oss är detutveckling när man i valet mellan att skydda forsar iMedelpad och och utbyggnad för att nå ett ioch för sig positivt syfte att få mer el är det självklartatt det är skyddet av forsarna som vi kommer attställa upp för.När det pågår en dragkamp mellan Miljödeparte-ment och Näringsdepartement i den frågan och ocksåi andra frågor, Tönningfloarna och liknande frågor, ärdet helt klart att vi ställer upp för att bevara orördamycket värdefulla naturområden.Det är det vi kallar utveckling, att skydda värde-full natur och de outbyggda älvarna. Därför tycker jagatt debatten innehåller en hel del av utveckling.Anf. 16 () replik:Fru talman! Vad jag kommenterade var att detinte fanns någonting nytt i debatten. Det är gamlakända ståndpunkter som redovisas; det finns möjligenvissa nyanseringar.När det gäller vattenpolitik är folk-partisterna fundamentalister. De förespråkar normpo-litik på det här området såsom de gör på många andrapolitikområden. Och det är väl så att i opposition kandet vara bekvämt att ta till normpolitiska beslut, där-för att då maximerar man sitt inflytande. Men omman räknar med att komma i regeringsansvarig ställ-ning är det faktiskt ganska bra att kunna laga efterläge.Anf. 17 () re-plik:Fru talman! I sitt anförande sade debatten inte innehåller någonting som tyder påutveckling. ändrar sig till att tala om nytt.Nej, jag medger: tvingas år attdriva dessa frågor, därför att vi inte får gehör för demhär i kammaren. På det sättet är det inget nytt. Vikommer att fortsätta att driva frågorna om ett starkareskydd för de outbyggda älvarna så länge som vi intehar fått en majoritet i med oss på det kra-vet.Anf. 18 () replik:Fru talman! envisas med att läg-ga ord som jag inte har använt i min mun. Men fak-tum kvarstår: Den här debatten innehåller inga nyagrepp. Det är precis samma debatt som vi har fört häri kammaren , och jag tycker attdet hade varit rimligt att vi hade haft lite mera stuns iden första debatten under det nya årtusendet.Anf. 19 () replik:Fru talman! Det är en mycket uppgiven Bengt-OlaRyttar som står i talarstolen. Han efterlyser nyheteroch undrar varför de inte kommer. Men är det inte såatt det är Socialdemokraterna som har majoritet ibostadsutskottet? Är det inte så att en oerhörd möjlighet att komma med nyheter? Tabara en sådan enkel sak som att denna första debattvara generös och komma med något helt revolutione-rande i stället för att titta på alla reservationer ochuppgivet säga: Det får myndigheterna sköta och detfår regeringen sköta, och det är några som är entusi-astiska över frågorna, men jag, frånSocialdemokraterna, tänker inte driva på!Varför tar inte chansen och yr-kar bifall till de förslag som finns? Om han inte gördet kommer de ju tillbaka igen.Anf. 20 () replik:Fru talman! är det faktiskt så att Socialdemo-kraterna inte ensamma har någon majoritet i utskottet,och det trodde jag att visste om.När det gäller initiativkraften får vi en propositioni höst, och det är faktiskt inte så illa i denna fråga.Anf. 21 () replik:Fru talman! Nej, tack och lov, höll jag på att säga,så har socialdemokraterna inte ensamma makten.Men ni socialdemokrater skulle kunna, tillsammansmed oss andra, få makt i nästan alla de här frågorna,t.ex. om ni ville se en förändring av vindkraften, omni ville ta bort byråkratin eller om ni ville ge tydligaregler mellan kommunerna och länsstyrelserna. Var-för vill ni inte det? Varför går ni inte tillsammansmed oss i de frågorna? Och varför låter man Miljö-partiet sväva ute på någon kant? Varför hamnar intealla i samma led? Det borde ju blåsa nya vindar nuår 2000 så att vi tog de här frågorna på allvar. Inte villväl vara med och såga av den härgrenen så att vi alla ramlar?Anf. 22 () replik:Fru talman! Vi samarbetar gärna med Centerparti-et när har de bra idéerna och i den rättasituationen.Vi får en proposition , och då får vi se hurmajoriteten ser ut.Jag noterar att har tonat ned sinkritik av inskränkningarna i det kommunala vetot påett sätt som ändå kanske nu i slutändan av debatteninnebär en viss förnyelse av debatten i naturresursfrå-gan.Anf. 23 () replik:Fru talman och ! Det är klart attdet inte blir någon hög temperatur i en debatt när manbara ständigt år hänvisar till utredningar somjobbar och jobbar.Älvskyddet är faktiskt en viktig fråga. Utskottethar mig veterligen /92 hanterat dehär frågorna och fört en diskussion. Så tillsattes - möjligen 1992/93 någon gång.Man har lagt fram några betänkanden, 1994 och1996. Man har alltså nu jobbat i sju år.Under tiden har vi fått begreppet "miljövänligvattenkraftutbyggnad". Utskottet har varit och besöktKlippen uppe i och tittat på hur det kanse ut, och mig veterligen - jag har själv provat - fårman inte annat än inplanterad fisk, i alla fall ingenriktig, naturlig, på platsen född fisk, när man fiskar.Man hänvisar ständigt till den här Vattendragsut-redningen, och jag vill fråga: Är det så här det ska gåtill? har man arbetat. Hur ska det bli nå-gon utveckling och hur ska vi kunna ta nya, djärvasteg, när vi inte vet om och när regeringen och soci-aldemokraterna är beredda att vara med och stödjakreativa förslag som faktiskt finns i utskottet och iden här kammaren? Är det så här det ska gå till? Ärdet vi ska vänta, eller blir det möjligen tio?Anf. 24 () replik:Fru talman! Det förvånar mig lite hur lägger upp argumenteringen, eftersom han ärmycket väl medveten om att det kommer en proposi-tion om vattenkraftsfrågorna. Det har lagts framen utredning om vindkraften som har mycket storaförutsättningar att få ett mycket brett stöd här i kam-maren.Anf. 25 () replik:Fru talman! Har möjligen enaning om vad det kan bero på att Vattendragsutred-ningens idéer och förslag inte har kommit längre arbete? Och vad är det som gör att man fortfa-rande överväger i regeringen om det ska kommanågon proposition eller inte? Har man fräscha, nyaidéer här som man verkligen arbetar med? Det ärfrågor som naturskyddsfolket väntar på besked om.Vad tror egentligen ? Är det svårafrågor som gör att regeringen inte här orkar, vågareller vill ta några djärva initiativ nu när vi har börjatett nytt millennium?Anf. 26 () replik:Fru talman! Det är naturligtvis så att vattenkrafts-frågorna är svåra och komplicerade. Är man i ansva-rig ställning ska man tänka sig för noga och väga föroch emot innan man bestämmer sig. Är man i oppo-sition är det bra mycket enklare att ta till brösttoner.Det kommer en proposition. Då ska vi ta beslutom hur framtidens politik på det här området ska seut, och vi får hoppas att det kan bli ganska stor enig-het om detta.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag var oengagerad enligt Bengt-OlaRyttar. Jag tycker väl att jag har hört honom självagera i kammaren med i alla fall något större glöd änvad han har presterat hitintills.När jag kommenterade debatten här och sade attden inte kan vara så viktig jämförde jag den med enaktivitet som just nu håller på att inledas på en annanplats i , och det tycker jag faktiskt var enbra jämförelse.Jag skulle vilja fråga : att de fyra outbyggda älvarnaaldrig under några förhållanden ska byggas ut elleranvändas för elproduktion?Bengt-Ola efterlyste nyheter. Det var välingen ström av nyheter som han presenterade i dag.Sedan talade om splittringen. Detvar större splittring mellan oppositionen än vad detfanns inom de tre samarbetspartierna. Är det verkli-gen sant? Är det sant vad gäller den energipolitik somregeringen står för? Det är möjligt att det är santmellan partierna politiskt. Men mellan partiernasväljare är det definitivt inte sant när vi talar om ener-gipolitik.Jag tycker t.ex. att vi skulle tillämpa en politiskmöjlighet som i andra sammanhangförespråkar rätt så kraftigt, nämligen folkomröstning.Jag skulle också vilja ha en folkomröstning, menframför allt i en annan fråga, nämligen om den fram-tida energipolitiken. Jag tror nog på goda grunder attjag inte skulle tillhöra den förlorande sidan i en sådanomröstning.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det vi diskuterar är naturre-surslagen och vattenrätten. Vi diskuterar inte energi-politiken i sin helhet. Hur ska frågorna utformas iSten tilltänkta folkomröstning? Jag serinte att det i några avseenden är möjligt att ha enfolkomröstning om energipolitiken i dagsläget.De fyra orörda älvarna ska förbli orörda. Det äringet att huttla med. Så är det, och så kommer det attförbli.Anf. 29 () replik:Fru talman! Jag förutsätter att på något sätt måste koppla samman vattenkraftoch energi. Det är den koppling jag har gjort, och detär därför vi har tagit upp den frågan här i dag.Angående kraven på folkomröstning om energi-politiken säger att han i varje fallinte - det är en viss öppning - ser någotskäl för att ha en ny folkomröstning. Jag kan tala omför honom något som han säkert redan vet, nämligenatt en hygglig majoritet bland hans egna väljare noginte tycker att det skulle illa vara om vi skulle fåen folkomröstning om den framtida energipolitiken. Idet fallet är jag mer socialdemokrat än Bengt-OlaRyttar.Anf. 30 () replik:Fru talman! Det var ju trevligt att konstatera att viär överens, . Det ska bli intressant attläsa memoarer. Jag har en känsla avatt det kommer att bli roligt men att vi har en vissanledning att bäva inför det.När det gäller folkopinionen om folkomröstningom energipolitiken tycker jag inte alls att den står istrid med socialdemokraternas inställning i de härfrågorna just . Jag tror heller inte att en majoritet ibefolkningen vill ha något slags oprecis folkomröst-ning, utan då ska det finnas klara utmejslade alterna-tiv att ta ställning till. Det är vi långt ifrån.Anf. 31 ():Fru talman! har inga reservationer idetta betänkande, men jag vill ändå redogöra för endel av våra ståndpunkter.När det gäller älvskyddet vill jag betona vårmycket restriktiva inställning till någon som helstnybyggnad. Däremot finns det en energiöverens-kommelse mellan s, v och c som innebär ett visstutrymme för småskalig ombyggnad och effektivise-ring av gamla anläggningar i mindre vattendrag. Hurdetta hanteras är naturligtvis en grannlaga uppgift,eftersom nya skador eller störningar i den biologiskamångfalden inte är acceptabelt.Under detta år betalas inga bidrag ut. Men ansök-ningarna fortsätter att komma in till den nya ener-gimyndigheten. har i samarbetemed tagit fram kriterierna förbidragsansökningarna. Vi kommer noga att bevakavilka projekt som får tillstånd och hur kommandeanläggningar påverkar den omgivande miljön och denbiologiska mångfalden. Grundinställningen är dockklar och tydlig: Vattenkraftsutbyggnadsepoken måstevara slut. Därför säger vi också nej till Vattendragsut-redningens förslag till ny klassificering av älvskyd-det.Förslagen i kd- och fp-motionerna är tänkvärda.Men man bör avvakta till dess att frågan behandlats isamband med . S-motionen omförenklingar vid tillkomsten av småskalig vattenkraftbör avvisas med kraft. Utskottet avstyrker också denmotionen.Vindkraftsutbyggnaden är viktig, inte minst somen del i den mycket kraftfulla energiomställning somkrävs för att styra om i ekologiskt hållbarriktning. Det är också viktigt att utbyggnaden skerunder ordnade former och att regelsystemet skärpsnär det gäller tillåtlighetsprövningen.I c- och mp-motionerna finns krav som är befoga-de inte minst för att snabba på processen med kom-mande vindkraftsutbyggnad. En avställning av t.ex.Barsebäck 2 kräver sannolikt ett tillskott av vindener-gi. förslag går dock i sammariktning som motionsförslagen gör, vilket gör att de inuläget kan avstyrkas. Däremot är det viktigt attEnergimyndigheten snabbar på sin kartering av om-råden för riksintresse och att regeringen så fort sommöjligt återkommer med en proposition till riksdagenså att utbyggnaden kommer i gång på bred front.Förslaget i moderatmotionen om snävare syn pågränser för byggandet av vindkraft och ytterligarekommunala hinder är framtidsfientligt och motverkaromställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle.Det kommunala monopolet i markplaneringsfrå-gor är en principiellt mycket viktig fråga, där avstegfrån vetot endast ska ske i undantagsfall. Vänsterpar-tiet har tidigare hävdat att det kommunala vetot skagälla fullt ut. Men vi har också insett problematiken ivissa frågor.Den nya bygger på en överenskom-melse mellan s, v och mp. Där görs vissa inskränk-ningar av det kommunala planmonopolet när det t.ex.gäller större järnvägsprojekt. De gamla reglerna förkärntekniska anläggningar är fortfarande desamma.Förhoppningsvis ska allmänna hänsyns-regler och stärkta krav på miljökonsekvensbeskriv-ningar ändå göra att största möjliga hänsyn tas och attinga kommuner behöver upplåta mark och vatten förändamål som går emot deras intressen.Centerpartiet är inte med i miljöbalksöverens-kommelsen. Men det vore ändå intressant att veta hurdet ser på t.ex. stormarknadsproblematiken, där detkommunala planmonopolet fungerar som ett omväntveto. Det gäller också nya möjligheter att sätta uppmiljökvalitetsmål för t.ex. utsläpp i vatten. Vattenav-rinningsområden kan inte indelas efter kommungrän-ser, utan de följer de vattendrag och sjösystem somnaturligt hänger ihop.När det gäller omprövningen av gamla vattendo-mar är det inte i första hand omprövningsreglernasom är problemet utan ersättningsfrågorna.