prot · GO0941 · 2000-12-06 00:00:00 — Det kan vi ibland tycka är positivt.Det viktigaste i det här sammanhanget vad gällertrafiken är framför allt att vi har ett miljöstyrande sättvia den ekonomiska politiken, dvs. att vi höjer skat-terna på miljövidriga bränslen, fossila bränslen. Detär den viktigaste signalen. Det var det jag ocksånämnde i mitt anförande.Anf. 66 () replik:Fru talman! Det hade kanske varit snyggare omMikael hade tagit upp tråden om vad ett avera språkrör säger. Om vill göra sigstatsmannalik - som säger - MikaelJohansson klär bra i den rollen, innebär det inte utan vidare kan säga att vad våra partiföreträda-re, eller i detta fall ett språkrör, säger saknar betydel-se för den realpolitik vi driver i kammaren.Uttalandet är fällt vid ett offentligt tillfälle i Sve-riges television där jag själv var med. Jag förmodaratt när man gör sådana utfästelser måste partiet ståbakom en sådan politik. Uttalandet i sig är bekym-mersamt för mig. Det blir inte mindre bekymmersamtatt förnekar att det har politiskrealitet. Det skulle kunna leda till sluttanken att Mi-kael är på väg att ompröva partiets politikoch se till att det blir mer pengar till satsningar för attklara åtgärderna. Låt oss hoppas att det inte ska skegenom ytterligare uttag av miljöavgifter, höjdabränsleskatter o.d. Då motverkar vi det goda syftet atthjälpa vårt näringsliv att bli konkurrenskraftigt på deninternationella marknaden.Anf. 67 () re-plik:Fru talman! Jag får ta på mig rollen att på ettstatsmannalikt sätt försöka tillrättavisa språkröret.Partiet har gjort en tydlig redovisning i framför alltinriktningspropositionen för den planperiod som nupågår. Det var ett antal miljarder till den nationellaplan som finns från . Vi har inte uteslutitsådana satsningar i vår politik, varken för ett antal årsedan eller i dagsläget.Anf. 68 Näringsminister ():Fru talman! Jag har tappat rösten, men jag ska än-då försöka göra mig hörd.Ärade riksdagsledamöter! Vi som är här vet na-turligtvis vilken stor betydelse väl fungerande trans-porter och en väl fungerande infrastruktur har. Vi vetockså att krisår tvingades staten sparapå en rad viktiga områden. Transportpolitiken varinget undantag. För att klara prioriteringarna i utbild-ning och sjukvård av god kvalitet var det nödvändigtmed besparingar i budgeten för transportinfrastruktu-ren. Men ambitionen från regeringens sida har underkrisåren varit att säkerställa och bevara nuvarandeinfrastruktur och stötta och påskynda ut-vecklingen av nya tekniska lösningar för att öka sä-kerheten, förbättra miljön och effektivisera transport-systemen.Budgeten för som ska fastställai morgon innehåller ett antal satsningar. För år 2001ökar regeringen väganslaget med sammanlagt 830miljoner kronor. För de anslagsposter som direktberör den statliga väghållningen, investeringar ochdrift, underhåll och rekonstruktion, ökar anslaget medca 1,6 miljarder, eller med 18 %.Regeringen har ökat den anslagspost i väghåll-ningsanslaget som finansierar bärighetsåtgärder från1 till 2 004 miljoner förår 2001. För att skapa förutsättningar för att få enökad satsning på bärighet, tjälsäkring och rekon-struktion har man gjort denna höjning.Sverige är trots allt fortfarande världens trafiksäk-raste land. Risken för att dödas eller skadas svårt itrafiken minskar stadigt i förhållande till trafikut-vecklingen. Det visar den senaste statistiken. I börjanav 1999 konstaterade jag att trafiksäkerhetsutveck-lingen inte stämde överens med den av riksdagenantagna nollvisionen. Regeringen tog därför flerainitiativ för att förbättra situationen. Det finns själv-klart fortfarande mycket att göra.Den pågående satsningen på riktade trafiksäker-hetsåtgärder fullföljs. De projekt som har särskildtrafiksäkerhetsinriktning ska genomföras med högstaprioritet. Regeringen har även genom omprioritering-ar av medel från administration och sektorsuppgifterskapat en särskild anslagspost för fysiska trafiksäker-hetsåtgärder på ca fr.o.m. år2000. Dessa medel ska användas för att genomförakostnadseffektiva trafiksäkerhetsåtgärder på hela detstatliga vägnätet där flest svåra olyckor sker. Det görsinom ramen för regeringens 11-punktsprogram förökad trafiksäkerhet.Ingen regering har tidigare satsat så mycket påtrafiksäkerheten som den nuvarande.Sverige behöver en väl utbyggd transportin-frastruktur i hela landet, inte bara av trafiksäker-hetsskäl utan också för att nå målen om ökad tillväxtoch sysselsättning. Näringslivet behöver självklart bravägar och järnvägar för sina transporter. Till dettakommer att arbetsmarknaden förändras. Människorbehöver pendla längre sträckor för attkomma till sitt arbete. Även detta kräver en väl fun-gerande infrastruktur.I handlar det om att trängselnpå vägarna och i kollektivtrafiken måste minska.Stockholmsområdet är en tillväxtregion. Det är entillväxt som kan komma att stanna upp om inte in-frastrukturinvesteringarna följer med denna utveck-ling.Jag för nu en diskussion med mina partikamrater iStockholm om nödvändiga åtgärder. Regeringenavser att tillsätta en Stockholmsberedning som får tilluppgift att vara ett organ för att finna långsiktigalösningar för både stat och region. Den ska ha enaktiv dialog med regionala och lokala företrädare ochden ska till regeringen lämna förslag till förbättradeinsatser inom samtliga trafikslag. Förslagen ska ocksåbeakta näringslivets behov.Gällande kommer jag också inom kortatt förelägga regeringen ett antal förslag på både väg-,järnvägs- och flygsidan.Vi har också inom regeringen kommit överens omatt lägga fram en infrastrukturproposition tidigt i höst.Vi lägger fram en proposition som tar avstamp i detransportpolitiska målen.Jag vill ha en inriktning mot ett hållbart transport-system som medger en positiv regional utveckling.Därför måste arbetet med den infrastrukturpolitiskapropositionen samordnas med regeringens övrigapolitik på området såsom bl.a. den regionalpolitiskapropositionen, klimatpropositionen och miljö-målspropositionen. Regeringen kommer även undermandatperioden att återkomma till medförslag på hur vi ska kunna återhämta de väg- ochjärnvägsprojekt som har senarelagts till följd av 90-talets krisår.De anslag som kan avsättas i budgeten förinfrastruktur räcker inte till om vi ska genomföra delångsiktiga planer som har lagt fast. Skäletär att vi måste hålla oss inom befintliga utgiftsramar.Därför vill jag nu pröva möjligheten till alternativfinansiering av ett antal större projekt för att kunnagenomföra mer effektiva och förhoppningsvis billiga-re investeringar, sådana som redan ligger i planernaoch som skulle kunna genomföras snabbt. Jag pratarnu om en svensk modell av partnerskapsfinansiering.Alternativ finansiering av väg och järnväg måste gesett mervärde. Den svenska partnerskapsmodellen blirdärför en utmaning för näringslivet. Den ställer ävenhöga krav på staten som beställare. Jag vill betona attmed partnerskapsfinansiering är det fortfarande statensom äger vägar och järnvägar, och de transportpoli-tiska målen är lika höga.I den rapport som har utarbetats av Näringsde-partementet lämnas tre förslag till pilotprojekt. Det ärE 4 Uppsala-Hedeby, det är norrortsleden och det ärvästkustbanan. Min avsikt är att låta pröva om dessaprojekt kan sättas i gång som partnerskapsprojekt.Vägverket och ska få i uppdrag att inledaen upphandling av pilotprojekten. Parallellt tillsättervi en delegation för att samordna, utveckla och utvär-dera arbetet. Innan upphandling sker återkommer jagtill med förslag till erforderliga bemyndi-ganden.Fru talman! Jag talade om förslaget till part-nerskapsfinansiering som en utmaning för det svens-ka näringslivet och för staten som beställare. Men denutmaning som vi tillsammans står inför är avsevärtstörre. Den består i att upprätthålla och utveckla densvenska infrastrukturen. Den kan ske genom att an-vända ny teknik för att öka framkomlighet och säker-het, genom att underhålla och rekonstruera befintliginfrastruktur och genom att bygga ny infrastruktur närså krävs för att vi ska kunna svara upp mot målet omsäkra och goda kommunikationer i hela landet.Fru talman! Låt mig nu kort gå över till sjöfarten.Jag anser att det är viktigt att slå vakt om den svenskasjöfartsnäringen och skapa ett positivt klimat fördenna näring. Detta gäller inte minst färjesjöfarten.Målsättningen är att ge den svenska sjöfarten likvär-diga konkurrensvillkor. Det samlade stödet bör därförutökas till att omfatta även färjenäringen.En översyn av frågan om lastsjöfartens och färje-näringens villkor har skett, och den är nu klar. Jagfick ta del av det förslag som utredaren har kommit till. Låt mig bara säga att nuska förslaget dels remissbehandlas, dels diskuteras ien hearing, och därefter avser regeringen att åter-komma med förslag . Det ligger också ilinje med de diskussioner vi har haft i vårpropositio-nen.Låt mig avslutningsvis, fru talman, konstatera attdet behövs mer pengar till infrastrukturen. Det är inteheller svårt att konstatera att det behövs mer pengartill skolan, till äldreomsorgen och till kulturen. Detsvåra är att prioritera och göra en rimlig avvägningsåväl mellan olika sektorer som inom varje sektor.Den prioriteringen är både regeringens och riksda-gens ansvar.Regeringen och majoritet har här gjortsina prioriteringar. Oppositionen har inte klarat avdetta. Det framgår inte minst av denna debatt. Denoförmågan blir, som jag sade, tydlig i denna debatt.Det handlar väldigt mycket om allt åt alla och över-allt. Där kan man säga att generositeten är väldigtstor. Men just att göra denna avvägning, att kommatill ett samlat grepp och säga att "så här vill vi göra",har man inte förmått.Min fråga är: Inom vilka områden vill ni skäraned för att finansiera era förslag? Det måste tydligtframgå här i debatten. Om och när ni tvingas priorite-ra inom denna sektor, måste man ställa frågan: Vadstår då överst på denna lista? Här har majoritetenlyckats göra avvägningar, och vi är ense, men det harinte oppositionen lyckats med. Ni måste tala om varni tar era pengar.Anf. 69 () replik:Fru talman! Näringsministern avslutade med attbeklaga oppositionens oförmåga. Det har han natur-ligtvis rätt att göra i en sådan här debatt. Men omBjörn bemödar sig att läsa våra motionerkan han konstatera att vi faktiskt avsätter mera pengartill det här området - i fall 2,4 miljarderkronor mera - och att det är en balanserad budget. Vitar bl.a. från arbetsmarknadsområdet för att avsättamera pengar till transportsektorn. inte känna någon oro för det. Det är ett välavvägt budgetförslag, och det är också balanserat. Vitänker inte störta statsfinanserna i fördärvet igen.Björn hänvisar till att det harvarit nödvändigt att hålla igen på transportsektorn föratt vi har haft en dålig ekonomi, att statsfinansernahar varit i dåligt skick. Det har de varit, men det hål-ler inte att hur länge som helst hänvisa till detta.Som jag har sagt tidigare, sade man redan för treår sedan, då statsfinanserna började rätta till sig tackvare att och Socialdemokraterna samarbetadeom att få statsfinanserna i balans, att man skulle tidi-garelägga åtgärder i de nationella och regionala pla-nerna så att eftersatt underhåll kunde börja tas igenoch rekonstruktion av vägnätet forceras liksom sats-ningar på höjd bärighet. Man sade också att 190 mil-jarder skulle avsättas . Sedandess har vi ju tappat runt . Det äralltså en nedprioritering, om jag förstår saken rätt.Jag skulle gärna vilja ha näringsministerns be-sked: Är det inte rimligt, när vi ser att det är dålighushållning, att avsätta mera pengar nu i stället för attdet ska kosta mer ?Jag ska också säga några ord om IT-frågorna. Iförra veckan kom rapporten från somvisade det har befarat, att det blirinte av svenska folket som får bred-bandsuppkoppling , som näringsministernhar sagt. Det blir i bästa fall . Hur tänker nä-ringsministern hantera det, om han menar allvar medett informationssamhälle för alla, som var rubriken påpropositionen ?Anf. 70 Näringsminister () replik:Fru talman! Får jag börja med att säga att det ärdetta som oroar mig, dvs. när man säger att man nuska satsa, som 2,4 miljarder mer på vägarna,och att man ska ta det från arbetsmarknaden. Härtänker man alltså inte göra någonting, utan här harman balans osv. Men jag oroar mig för de arbetslösa.2,4 miljarder på arbetsmarknadens budget är väldigtmycket pengar. Jag skulle kunna räkna upp hurmånga åtgärder det är. Jag skulle också kunna räknaupp hur mycket jobb det skulle skapa. Det är justdetta som oroar mig.När det gäller frågan om budgeten är det sant attriksdagen fastställde en planeringsram som innebar190 miljarder . Men när man har hanterat deti budgeten är det nu en eftersläpning på 5 miljarder.Som jag sade i mitt anförande, kommer regeringenunder att återkomma till hur viska hantera denna eftersläpning. Det är mitt svar. Detär som är kvar av mandatperioden somjag, förhoppningsvis, är ansvarig i detta avseende.Därför kan jag bara svara så.När det sedan gäller att vi ska avsätta mer pengaroch att det är kapitalförstöring, delar jag den uppfatt-ningen. Det är klart att en väg som inte underhålls pårätt sätt blir dyrare att återställa.Därför är det så viktigt att vi nu kommer i gång medatt tidigarelägga det som är senarelagt, men också attvi tillser att vi får fram en proposition som beskriverden nya planeringsperioden.Sverige är det främsta landet inom IT-området,inte minst när det gäller infrastrukturen. Det jag hargett besked om tror jag också kommer att hålla, efter-som det inte bara handlar om att klara ut frågan ombredband. förslag skulle leda till att det tar10-15 år att gräva ned alla dessa kablar i fjäll och påmarker som man ska vårda. Vi har valt en annanteknik, som är mycket billigare och mycket bättre.Anf. 71 () replik:Fru talman! Jag tycker att näringsministern försö-ker komma undan sitt löfte om våren 2002.Det blir ju inte så, utan i bästa fall . Då förutsät-ter det att kommunerna ska lätta på börsen och klaraväldigt mycket.Kommunalrådet i , som kämpar för attfå budgeten att gå ihop, har lyckats pressa ut18 i den kommunala budgeten för attbygga ut, och ändå räcker det inte till.Han säger om förslaget från Roslund att det är re-na snurren. Kommunikationsdirektören i länsstyrel-sen har ungefär samma åsikt.Det håller inte, om man vill ha ett informations-samhälle åt alla, att förlita sig på marknaden ochvältra över kostnaderna på fattiga kommuner.När det sedan gäller vägarna vill jag säga att jagtycker mig känna igen ett ord i näringsministernssvar, nämligen "återkomma". "Vi återkommer" är ettstående besked när näringsministern pratar. Det ärmycket prat men väldigt lite resultat. Det är mycketretorik men väldigt lite praktik. Så här sade man ock-så : Vi återkommer , vi skaprioritera. Men näringsministern medger ju att det ärmisshushållning att låta vägnätet gå ned sig och för-falla. Det kommer att kosta mer pengar längre fram.I en vanlig hushållsbudget lär man sig att man inteska vältra över kostnader så att de blir större utanhellre ta dem . har vi haft en högkonjunktur.Vi har statsfinanser i balans. Då är det väldigt kloktatt göra det nu och inte vältra över det på morgonda-gen.Anf. 72 Näringsminister () replik:Fru talman! Än en gång: Vi har under de cirka tvåår som regeringen har regerat tillsammans medVänsterpartiet och klarat av det vikti-gaste och det som är grunden för att vi nu känner attvi börjar få bättre ekonomi, och det är arbetsmarkna-den. Ingen här - i varje fall ingen som inte tillhördedenna samverkan - trodde att vi skulle klara detta. Nuhar vi gjort det. Vad händer nu?Jo, nu säger från attvi ska ta vägarna direkt och göra något väldigt snabbt.Vi tar från arbetsmarknaden. Dettror jag faktiskt är lite dålig ekonomi, och det är hel-ler inte speciellt bra socialt.Jag delar uppfattningen att vägnätet måste åter-ställas till något bättre. Vi ska göra det. Jag har ocksåmeddelat här att vi kommer att titta på om vi kantidigarelägga det som är senarelagt. Jag har ocksåsagt att vi inom regeringen är överens om att vi skalägga fram en proposition tidigt . Då ska vi klaraut det som vi måste ta i längre fram.När det sedan gäller frågan om IT vill jag nog på-stå att jag tror att det jag har lovat också kommer attäga rum. Men det kommer inte att äga rum på det sättsom talar om, dvs. att vi ska dra kab-lar överallt. Det har jag heller aldrig sagt. Vad jag harsagt är att man får välja olika tekniker.Jag kan bara säga att det som sker är en oer-hörd explosion när det gäller mobiltelefonnätet ochinte minst när det gäller UMTS - den tredje genera-tionens mobiltelefonnät. Det kommer kanske att lösadetta mycket snabbare. Det går kanske inte snabbareän vad jag har lovat, men jag är övertygad om att detkommer att ske däromkring. Låt oss återkomma tillden debatten.Centerförslaget om 60-80 miljarder är inte tro-värdigt på något område.Anf. 73 () replik:Fru talman! Jag vet inte vem av oss som blev mestbekymrad - över att bli kallad LarsBjörkman eller jag över att bli kallad centerpartist.Det är inte särskilt hedrande omdömen för någon avoss, sannolikt.Fru talman! Vi har passerat den politiska halvle-ken i innevarande mandatperiod. Det var med spän-ning vi såg fram emot näringsministerns besök här ikammaren och i dagens debatt. Jag kan bara konstate-ra att det var mera intressant innan ministern hadetalat än vad det var efteråt därför att innehållet intevar så hårresande spännande. Det var mycket om attvi måste se framtiden an.Mantrat vad det gäller infrastrukturpropositionenfår nu en ytterligare förlängning, men låt mig barabeskriva oron över tidpunkten. Ministern säger attpropositionen ska komma tidigt . Vi hade enbyggmästare hemma som hade för vana att avsiktligtutelämna årtalet när han skrev slutdatum för färdig-ställning av byggen. Han ville alltid kunna garderasig om bygget inte blev färdigt rätt år. Jag skulleönska att ministern preciserade detta, med tanke påalla de förskjutningar som har varit. Vilket årtal gällerdet? Då får vi veta att det verkligen finns en tidsplanför detta.Ministern har angripit oppositionen. Vi sägs varaansvarslösa. Jag kan bara instämma i vad tidigare sade: Vi har redovisat varje krona i debudgetförslag som vi har lagt fram. Att vi har lyckatsbättre än vad socialdemokraterna och regeringen hargjort med att ta fram pengar just till vägar kanskeberor på att vi är mera ambitiösa när det gäller dessafrågor. Vi drar ned på skattesidan i övrigt för att klaradessa bitar.Vi är också beredda att, precis som vi anvisar,sälja ut statliga egendomar, t.ex. . Det har viredan inlett. Vi har också sagt - det gjorde jag i mittinledningsanförande - att vi är beredda att bolagiseraVägverkets produktion för att privati-sera den. Vi kan tänka oss att sälja ut ochandra storflygplatser.Jag tycker att ministern skulle ägna lite uppmärk-samhet åt sina partibröder, som i ett antal motionerhar svävat ut över en stor rad objekt som också kostarpengar. Det kan vi kanske få en kommentar till.Anf. 74 Näringsminister () replik:Fru talman! Självklart är det 2001. Det är inte ti-dig höst . är det närmare vintern. Jag trodde attLars hade den förmågan att han förstoddet.När det gäller den budget som läggerfram vill jag säga att det självklart är lätt att säga attvi nu ska satsa 3 miljarder eller mer på vägar om mansamtidigt tar pengarna någon annanstans ifrån. Cen-tern tar pengarna från arbetsmarknaden, och modera-terna tar pengarna någon annanstans ifrån. Det ärklart att det är lätt att göra så, men vi måste ta ettansvar för helheten. Vi måste också ta ett ansvar förannat som står människor väldigt nära. Jag tänker påskolan. Jag tänker på sjukvården och på annat somhar stor betydelse för människor och där människorhar fått betala väldigt mycket under nedskär-ningsåren.När det sedan gäller frågan om statlig egendomvill jag bara säga det som har sagts av HansStenberg. Det får man faktiskt bedöma från fall tillfall. Men om vi säljer t.ex. , som har gett oss , och betalar av vår statsskulduppstår självklart två saker. Det ena är att vi garderaross för framtiden. Det andra är att vi får mer pengaröver på grund av att vi får en mindre räntebelastning.Det är klart att vi använder de pengarna. Det är så attvi satsar flera miljarder på vägarna. Vi har också sagtatt det i första hand nu gäller att upprätthålla deninfrastruktur vi har. Sedan ska vi gå vidare dels ge-nom att tidigarelägga det som är senarelagt, delsgenom att skriva en omfattande inriktningsproposi-tion. Vi ska se över och långsiktigt kunna finansieramycket av det där vi har en stark eftersläpning ochnya investeringar.Anf. 75 () replik:Fru talman! Det var inte en avsiktlig elakhet attfråga efter årtalet. Ministern har själv bäddat för frå-geställningen genom att först tala om ,sedan om , sedan om ochnu om tidig höst. Då måste det vara ganska berättigatatt man får ett årtal för den tidiga hösten, så att vi vetatt det är det som gäller. Vi tackar för det beskedet.Därmed är den frågan avklarad för mig, även om jagär oerhört besviken över att vi ska behöva vänta sålänge för att få en indikation om vad regeringenverkligen vill. Oppositionspartierna har tydligt pekatut sina ambitioner, och det är min förhoppning attministern nogsamt ska titta på i varje fall de förslagsom vi från vårt parti har tagit fram.När det gäller översvämningarna i sadeministern att de pengar som finns i anslaget i budge-ten ska användas. Låt oss bara hoppas att de verkligennår mottagarna där, så att man kan göra de restaure-ringar som är så nödvändiga i de drabbade områdena.Låt mig än en gång uttrycka förhoppningen att devärmlänningar som bokstavligen sitter med vattnetupp till halsen inte ska behöva vänta somman har fått göra i på att de brister som därkommer att uppstå åtgärdas. En snabb aktion medextrainsatser måste på något sätt klara dessa uppgif-ter.Slutligen har jag en fråga till ministern. Jag harhär en bunt motioner - jag kan överlämna dem sedanså att ministern får läsa dem - från partivänner tillministern. De gäller allt från infrastrukturen i Stock-holm till museijärnvägar. Däremellan har man landatpå . Alla förslagen kostar pengar. Allavar medvetna om ministerns budget. Hur klarar manen sådan balansgång?Anf. 76 Näringsminister () replik:Fru talman! Jag vill börja med att säga att det inteär så att man i de översvämmade områdena i Norr-land, som uttrycker det, har väntat påpengarna. De får sina pengar. Vi kommer att klara avägarna. Det han säger känner jag inte igen. Detsammakommer att gälla . Det är bara det att man interiktigt vet vad som händer med vägarna. Det tar litetid. När det är stora vattenmängder vet man nämligeninte vet vad som händer förrän efteråt. Då ska vi klaraut detta, och det har vi gjort. Det finns ingasom helst problem.Sedan gäller det de motioner som upp. Jag känner till det här mycket väl. Vi harockså tillsatt en grupp med kommunalpolitiker ochandra inom det socialdemokratiska partiet. Vi ska gåigenom det, och vi ska hitta prioriteringar, och det härkommer för vår del att ligga som ett underlag för denproposition som man nu är överens om i regeringenska läggas tidigt hösten 2001.Anf. 77 SKÅNBERG (kd) replik:Fru talman! Näringsministern är klädsamt ödmjuknär han säger att han förhoppningsvis är ansvarig fördepartementet resten av mandatperioden. Efter att hahört från och KarinSvensson från Vänstern förstår jag hans öd-mjukhet.Man kanske skulle kunna få svar på frågan om dealternativt finansierade projekten. Med vem vill hangöra dem? Vi från oppositionen har välkomnat dem.Åtminstone vi från tycker att detsom är nämnt är en god prioritering; det gäller E 4:anosv. Men fortfarande hör vi ju anmärkningar, inteminst från . Hon är inte alls såförtjust i den här finansieringsformen, trots att statenfaktiskt äger de här och kommer att ta över fullt an-svar . Jag skulle vilja ha det här kom-menterat. Vilken majoritet tänker sig näringsminis-tern?Den andra frågan, som jag ville lyfta fram här,gäller ministerns påstående om att risken att skadaseller dödas stadigt har minskat och att ingen regeringhar satsat så mycket på trafiksäkerheten som dennaregering. Ett tag trodde jag faktiskt att jag hörde all-deles fel.