prot · GO0932 · 2000-11-23 00:00:00 — Vi har haftmånga debatter i den här kammaren. Det har varitkomplexa diskussioner om olika ting. Vi har samlatdem till kvalificerade utskottsdebatter. Det är an-märkningsvärt. Det är en demonstration av de bor-gerligas inkompetens att komma överens om densamlade förskolepolitiken som kammaren har tagitdel av i dag.Anf. 167 () replik:Fru talman! Det är sant att vi i de borgerliga parti-erna har olika syn på den allmänna förskolan. Där-emot visar ju den här debatten att det finns ett brettsamförstånd mellan de borgerliga partierna när detgäller synen på individen, på familjepolitiken och påden enskilda familjens ställning visavi staten i famil-jepolitiken. Det tycker jag är en poäng och en slutsatsvi kan dra av det vi har hört tidigare i dag.När det gäller den allmänna förskolan vill jag än-då ställa en konkret fråga till . Närman nu tycker att förskolan verkligen är förskola ochinte dagis som beskrev, vore det dåinte rimligt att säga att det är pedagogiskt utbildadpersonal som ska ha ansvar för verksamheten? Dethar nämligen motionerat om och fått av-slag på.Anf. 168 () replik:Fru talman! Vi har pedagogiskt mycket skickligpersonal i den svenska förskolan. Vi har skickligaförskollärare. Vi har skickliga barnskötare. Vi harskickliga barndagvårdare i familjedaghemmen.Min bedömning är att vi behöver olika typer avkompetens, att vi ska slå vakt om den och att det finnshög pedagogisk kompetens i svensk förskola i dag.Sedan till frågan om maxtaxan där ni har samlats.Ni är eniga där, och det är väl det enda som möjligenskulle kunna vara bra för er med maxtaxan. Men detär ett märkligt förslag ni lägger fram. Skatteavdragför barnflickor går före låga dagistaxor. 40 000 krfördelat ska kompensera för höga dagis-och fritidstaxor.Det är knappast ett hedrande förslag, ,åtminstone inte för partier som som iandra sammanhang talar gott om förskolan och inteminst gjort frågan om marginaleffekter till en huvud-fråga i sin retorik. Borgerlig front mot maxtaxerefor-men verkar viktigare för än politisk logik.Anf. 169 () replik:Fru talman! Hur vi lägger upp våra debatter, IngerLundberg, måste väl ändå vara upp till varje enskiltparti att bestämma. Det behöver vi kanske inte dis-kutera här.Jag har haft mina fem barn på det kommunaladaghemmet. Det har gått alldeles utmärkt. Jag trivsbra med mitt dagis, som jag fortfarande säger. Nuheter det förskola, men jag ser väldigt lite skillnad.Däremot skiljer vi oss i synen på vilken roll somfamiljen ska ha, vilken roll som staten och kommu-nen ska ha. Det är alldeles riktigt. Det är en politiskskillnad oss emellan på det sättet. Vi ser ju att famil-jen är garanten för en trygg uppväxt. Det kan manaldrig spela bort med den allra bästa förskolan. Fa-miljen kommer ändå alltid att vara det som är denallra viktigaste länken i en utbildningskedja. Dethoppas jag att vi kan vara överens om.Jag menar att en aldrig så bra förskola men en då-lig grundskola, som den är - och som blir alltsämre - kommer aldrig att leda fram till att skolansresultat förbättras. Det borde också vara ett uppdragsom kan ta till sig att se till att grund-skolan går in på en annan väg.Så har jag några konkreta frågor som jag harhämtat direkt från betänkandet. Det är ju kommunensansvar att organisera förskolans verksamhet och dennya allmänna förskolan. Sedan står det på samma sidaatt det är viktigt att organisationen beslutas utifrån dedeltagande barnens behov och att föräldrarnas öns-kemål beaktas. Det är ju två saker som egentligen integår samman. Eller ska jag tolka det så att majoritetenär beredd att ge etableringsfrihet till de friståendeenheterna, Montessoriverksamhet och annat? Ska jagtolka det så att den etableringsfriheten ändå kankomma till stånd?Anf. 170 () replik:Fru talman! Ni får, , tolka minauttalanden precis hur ni vill. Ni får ha vilka debatterni vill. Men ni kan inte hjälpa att det avslöjar er när niväljer att föra två debatter. Och vi måste naturligtvisha rätt att kommentera det.På en punkt är vi helt överens, är att trygga familjer är grunden för en trygguppväxt för barnen. Därför är det så viktigt, AndersSjölund, att driva en fördelningspolitik som gör attalla familjer, inte bara några, ska ha det bra, att allaungar ska ha rätt att växa upp under trygga förhållan-den.Jag är glad över att också konsta-terar att den svenska förskolan är bra. Men varför dåriva ned den? Om inte gillar grund-skolan, ska han då gå in och försämra en förskolasom han de facto tycker är bra?Sedan till frågan om etableringsfriheten. Vi har enmångfald av alternativ i förskolan. Jag kan inte nugöra uttalanden om hur vi långsiktigt kommer att sepå etableringsfriheten och tvånget för kommunen attbetala ut pengar till varje förskoleidé i framtiden.Men jag skulle vilja säga till att närjag möter kravet är det egentligen bara från borger-ligheten här i kammaren och ett antal företag. Jagmöter oerhört sällan föräldrar som säger att det intefungerar bra. Och det må väl kanske ändå vara detviktigaste för oss politiker att ta hänsyn till.Anf. 171 () replik:Fru talman! svävar på målet min-sann om detta med etableringsfrihet. Det finns jukommuner i det här landet som dessbättre har ett stortantal fristående förskolor som drivs på olika sätt,t.o.m. i aktiebolagsform, gubevars, i personalkoope-rativ eller på annat sätt.Om man nu ska vara sin egen retorik trogen - vil-ket jag hoppas att är - borde denallmänna förskolan, även om målen står skrivna iluften, och de barn som går på den rimligen få rätt attbedriva den allmänna förskolan enligt det sätt somLundberg här säger. Enligt likhetsprincipen borde dedå rimligen också kunna gå till den allmänna försko-lan, dvs. kommunens pengar borde också skickasmed till den verksamhet som ska vara avgiftsfri förden tid barnen befinner sig i den allmänna förskolan.Jag efterlyser fortfarande ett svar på den frågan.Ska de organisationer som har fristående enhe-ter också kunna ha en allmän förskola i fortsättning-en?Anf. 172 () replik:Fru talman! Jag kommer inte att kunna ge AndersSjölund något svar på den frågan . Jag ser näm-ligen inte att detta är ett akut problem i den svenskaförskolan. Det är inte så att vi har några fyrkantigalösningar. Vi har mängder av lösningar: föräldrako-operativ, Waldorf, etc. Det är möjligt attde företag som skulle vilja tjäna pengar på förskolaninte har fulla möjligheter att göra det. Men det kännsinte som om det är ett akut behov.Jag vet att skolministern är beredd att resonera omde här frågorna. Men gör inte detta till en stor fråga.Den stora frågan, , är att vi ska ut-veckla och stärka den svenska förskolan och att vi skavåga genomföra de reformer som jag utgår från attkammaren fattar beslut om i morgon.Anf. 173 ():Fru talman! Jag vill bara säga att Socialdemokra-terna, och tydligen ärträda på samma snöre, eftersom man är enig. Och detär inte målsättning. Vår målsätt-ning är att hitta den barnomsorgspolitik som vi trorpå.Jag instämmer i mina partikamraters tidigare in-lägg, men jag skulle vilja lyfta resursperspektivet tillett Stockholmsperspektiv, eftersom jag även är aktivlokalpolitiskt. Jag tycker att det är oerhört viktigt attse på resurserna till barnomsorgen.När det gäller Stockholmsperspektivet har jag fåttsiffror från , från Stadsledningskontoret.Stockholm kommer att få ca 365 miljoner från riks-dagen. Men stadens kostnader beräknas till 1 miljardtill följd av både fler inskriva barn och ökat tidsut-nyttjande. Man får alltså inte kompensation för allasina kostnader.När det gäller övriga förslag, t.ex. att barn till ar-betslösa ska ha rätt till barnomsorg, är detta redaninfört i , en fråga som har häcklatshär i kammaren tyvärr alldeles för ofta.Barn till föräldrar som är lediga med yngre syskonhar också rätt till barnomsorg i . Tre tim-mars allmän deltidsförskola har vi för 4-5-åringar. Många av dessa förslag är redangenomförda i en av de stora borgerligt styrdakommunerna. Så det är inte detta som är det storaproblemet. Det som jag vill vända mig emot ärresurserna, hur man ska klara av finansieringen.S-E-Bankens privatekonom påpekar i en artikel i den 8juni - jag tror att den har refererats tidigare här -att alla kommuner kommer inte att kunna räkna medfull kostnadstäckning från staten om maxtaxan införs.Det kan leda till neddragningar och kvalitetsförsäm-ringar i barnomsorgen. Är det detta som majori-tetspartierna vill?Resultatet av det här förslaget blir att man riskerarneddragningar i barnomsorgen, vilket gör att förslagethelt enkelt är kontraproduktivt. Dessutom gynnarförslaget höginkomsttagarna mer än låginkomsttagar-na. Det har jag också beräkningar på. De borgerligapartiernas förslag är fördelningspolitiskt bättre förlåginkomsttagare.Min fråga till majoritetspartierna är om man inteser någon risk med maxtaxan avseende påverkan påde kommunala ekonomierna. Vilka garantier fårkommunerna när det gäller resurstillskottet? Föräld-rarna bryr sig faktiskt om kvaliteten i barnomsorgenoch inte bara om taxorna. Kommunerna kan tvingasatt genomföra en kvalitetssänkning i barnomsorgen,om de inte får extra resurser.Men det finns också ett annat perspektiv, och detär barnens perspektiv. I från den 31 majsäger en barnskötare att man tror att den som i dagbetalar kommer att ha barnen på dagislängre eftersom det inte blir dyrare. Är det det vi vill?Förskolan kommer också att få mer att göra. Det kan ioch för sig vara bra om den har mycket att göra ochom barnen trivs där, men hur ska vi ha råd med max-taxeförslaget? Det är min fråga.Anf. 174 () replik:Fru talman! Till skillnad från det vårdnadsbidragsom flera av partikamratertidigare här har talat om och som infördes under denborgerliga regeringen är detta förslag ansvarsfulltfinansierat.Dessutom har regeringen i sin proposition med enmening som man inte brukar hitta i så värst mångapropositioner av det här slaget: Uppföljningen av desamlade ekonomiska effekterna för kommunerna fårutvisa om det föreligger skäl för regeringen att åter-komma i frågan om den ekonomiska kompensationenför kommunerna. Närmare ett löfte om ytterligarepengar, om det skulle visa sig att de anslagna pengar-na inte räcker, kan man nästan inte komma. Det får vinöja oss med i dag.De beräkningar som har gjorts tyder ändåpå att finansieringen är mycket ansvarsfull till skill-nad från - och det vill jag betona - den reform somKristdemokraterna var med och drev igenom i entidigare regering och som då höll på att stjälpa landetöver ända.Anf. 175 () replik:Fru talman! diskuterar vi ju inte vårdnadsbi-draget. Det förslag om barnomsorgskonto som nuligger på bordet från de borgerliga partierna är finan-sierat i våra respektive budgetar. Så den diskussionentycker jag är ganska onödig.Eva säger att uppföljningen får utvisaom det behövs ytterligare resurser till kommunerna.Då kan man undra: Är det garantier som kommunernafår, att de ska få extra resurser?En annan fråga är hur länge taxan ska gälla. Skaden följa inflationen, ska den vara indexreglerad? Detpratas om att taxan ska gälla . Vad blir taxansedan? Hur ska de väljare som har trott på det härförslaget veta hur det kommer att se ut ?Anf. 176 () replik:Fru talman! Det är väl så med nästan all sådan härverksamhet att man inte kan ge några garantier långtin . Får Socialdemokraterna ha ett fortsattinflytande över politiken i det här landet kommerkommunerna 2003 att tillföras 5 miljarder 600 miljo-ner kronor. 2001 får de för da-gisplats åt arbetslösas barn. finns det 4,4miljarder kronor. Det här, ,är sådant som vi tänker stå fast vid, självfallet. Vi villinte ha några dagsländor.Det är självklart angeläget att småbarns-föräldrar ska veta vilka villkor som gäller. Det är juen av grundtankarna bakom reformen med maxtaxan,att man ska veta vilka kostnader som man har. Manska inte behöva vara beroende av snabba beslut ute ikommunerna. Om man vill flytta över kommungrän-sen ska det inte heller vara svårt att beräkna hur högden barnomsorgskostnaden blir.Vi vill ha en låg och fast taxa för att familjer skafå möjlighet att planera sin ekonomi. Det är den enasidan av saken.Den andra sidan av saken är att vi tror att manbättre kan se till att barn som har behov av förskolansmycket fina verksamhet kan få tillgång till den utanatt föräldrarna behöver se efter i plånboken om de harråd. Det är en rättighet för alla barn.Anf. 177 () replik:Fru talman! säger att man inte kange några garantier för framtiden. Det förstår vi, att detinte finns några garantier för hur statsbudgeten och deprioriteringar som man tänker göra kommer att se ut.Det stillar naturligtvis inte den oro som man kankänna på det här området.När det gäller pengarna till allmän förskola osv. ärdet inget stort problem i t.ex. , för det harman i stort sett genomfört. Man har redan dessa kost-nader. Det som man kommer att förlora pengar på ärökade kostnader för fler inskrivna barn, ökat tidsut-nyttjande och minskade intäkter till följd av lägretaxor. Det finns alltså inte något tydligt förslag i rege-ringens budget.Kvalitetspengarna ger ju egentligen väldigt lite.För skulle det innebära entredjedels tjänst på 30 kommunala barnstugor. Entredjedels tjänst, är det detta som är kvalitetshöjning-en och de stora pengar som man talar om?Jag tycker att hela förslaget är feltänkt från börjantill slut. Det är ett förslag som helt enkelt borde kas-seras. Staten borde göra andra saker för att hjälpabarnfamiljerna, för det är vi överens om att vi behö-ver göra. Men att gå in och styra i kommunernasverksamhet på det här sättet och inte veta vad kon-sekvenserna kommer att bli är mycket oroväckande.Anf. 178 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att det ska få stå opå-talat, det här påståendet om att det borgerliga försla-get till avgiftssystem och finansiering skulle gynnalåginkomsttagare jämfört med det förslag som ärframlagt i propositionen. Det är naturligtvis inte sant.Ett förslag där man ska dela ut omåret från kommunen, var det väl, och ge till föräldrar-na som ska gå och köpa en plats är naturligtvis ingenlösning alls för låginkomsttagarna.Min fråga gäller egentligen hur ni har tänkt er dethär avgiftssystemet. säger attkommunerna inte kommer att kunna klara av finansi-eringen utan kommer att tvingas gå via avgifter. Ärdet så att man får räkna med att de borgerliga kom-munerna kommer att ha lägre kommunala bidrag ochhögre avgifter? Det är min fråga. Sedan vill jag somsagt säga att beräkningen är felaktig när man säger attlåginkomsttagarna skulle gynnas av det borgerligaförslaget. Det är mycket lätt att räkna ut att så inte ärfallet.Anf. 179 () replik:Fru talman! Jag kan visa be-räkningar, och jag tror att DN har någorlunda rätt där,som visar att det blir bättre för en låginkomsttagareän för en höginkomsttagare. En höginkomsttagare fårplus och en låginkomsttagare får minus, alltså lägrekostnader.Jag vet inte var det där med avgifter kommerifrån. Några höjda avgifter i barnomsorgen har vi intetalat om, men det här maxtaxeförslaget innebär ju attpengar måste tas någonstans ifrån. Ungefär 600 mil-joner kronor måste vi i vaskafram för att kunna anta det här förslaget. Det är då jagundrar var vi ska ta de pengarna. Ska vi ta dem i äld-reomsorgen? Eller ska vi dra ned på förskolorna? Förmig går det inte ihop med de här 600 miljonerna sominte är finansierade enligt de beräkningar som finns istadshuset. Var ska vi ta de pengarna?Vi hade faktiskt hellre sett en maxtaxa inom äld-reomsorgen om man hade fått prioritera. De äldre hardrabbats väldigt hårt . Det hade jagsett som en fördel, och det tror jag inte heller hadekostat lika mycket som det här förslaget som, somsagt, gynnar höginkomsttagare.Anf. 180 () replik:Fru talman! är det ju på det sättet att vi harvalt en lämplig tidpunkt för genomförandet av max-taxan. De stora barnkullar som kom 1990-91 harpasserat förskolan. Vi kan räkna med att det är färrebarn i förskolan framöver. Det tror jag ger ett gynn-samt läge ur ekonomisk synvinkel för kommunerna.Men jag har ändå farhågor just när det gäller deborgerliga kommunerna. Om man tittar runtom ilandet är det så att man i de borgerliga kommunernasatsar avsevärt mindre på förskolan än man gör iandra kommuner, socialdemokratiskt ledda eller därMiljöpartiet är med. Det där väcker vissa farhågor.Jag har siffrorna framför mig här. Skillnaden är fak-tiskt ganska stor. När det gäller de kommunala för-skolorna ligger man per barn under genom-snittet i de borgerliga kommunerna. Då ska vi intetala om de enskilda förskolorna, där skillnaden är såstor som 5 500 kr.Då är det klart att det finns vissa farhågor. I de härkommunerna kommer man att höja avgifterna. Sedanfår den som har fått sina i fickan köpa sinbarnomsorg där avgifterna är betydligt högre än an-nars. Vilken är den andra lösning som tänker på? Jag tycker att farhågan är ganskaberättigad.Anf. 181 () replik:Fru talman! Jag kan inte svara på den frågan igen,. Men om vi får det här maxtaxeförsla-get och antar det så kan vi ju inte höja avgifter. Om vidäremot genomför maxtaxeförslaget måste vi spara600 någonstans. Var ska vi sparadem? Jag skulle gärna vilja att era partier i kunde ge bra förslag om var dessa pengarska tas. Det är ett oanständigt förslag, för det tvingaross till neddragningar i andra verksamheter. Det ärväl inte särskilt lyckat att dra ned på äldreomsorgen?Den försöker vi faktiskt prioritera i stad.Dessutom har vi redan lagt pengar. om att de borgerliga kommunerna är dåliga,men vi har ju redan genomfört alla de förslag som nitycker är så fantastiska här i . Dem harvi redan genomfört i denna stora borgerliga kommunsom ni ofta häcklar.Den skattesänkning som ofta kommer på tal ikammaren kostar . Men här är deti ett penndrag som vi mister. Detska bli intressant, för det kan vi kontra med när majo-ritetspartierna drar upp det här med skattesänkningen.Den är alltså värd 150 miljoner, och 600 miljoner ärni beredda att med ett penndrag ta ifrån Stockholmskommun och viktig verksamhet med det här förslaget.Så det blir väldigt ohållbart för oss att genomföradet här även om vi förstår att många föräldrar vill hasänkta taxor. Det har vi full förståelse för, för barn-familjer har det tufft i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa frågor om betänkande 2000/01:FiU13Vissa frågor om AP-fonderna (prop. 2000/01:14).Anf. 182 ():Fru talman! Att regeringen och dess stödpartiernostalgiskt blickar bakåt och går baklänges in i fram-tiden är ingen nyhet. Men jag kan inte förstå hur defondsocialistiska drömmarna kan leva kvar i det tju-goförsta århundradet.Det privata sparandet är grunden för näringslivetsriskkapitalförsörjning. Det är genom förbättrade för-utsättningar för företagande, arbete och sparande somen långsiktigt god riskkapitalförsörjning kan skapas iSverige. Det är inte statens uppgift att genom ett stortoffentligt sparande tillhandahålla riskkapital. Tvärtomriskerar ett stort statligt inslag på riskkapitalmarkna-den att skada densamma. Strikta ekonomiska övervä-ganden kan ibland tvingas ge vika för politiska syftenoch önskemål.Staten är därmed synnerligen olämplig som ägareav riskkapitalbolag, vilket också all erfarenhet påområdet visat med stor tydlighet. Eftersom inte fyller någon funktion i pensionssystemetfinns det därmed inget som på saklig grund motiverardess existens.Sjätte fondstyrelsen tillkom 1996 i samband medatt den s.k. Avvecklingsstyrelsen efter löntagarfon-derna inrättades. Den hade då kvar värden för . Den tillfördes sedan ytterli-gare från AP-fonden. Det upp-givna syftet var att öka tillgången till riskkapital förmindre, nystartade och onoterade företag. Någonskyldighet att inleverera medel till pensionssystemetföreskrevs ej.Redan denna uppläggning visar att sjätte fondsty-relsen aldrig haft något i ATP-systemet att göra. Pla-ceringar i små onoterade bolag är förenade med storrisk och låg likviditet och är inte en uppgift att an-vända skattebetalarnas pengar till. Bristen på sam-band med pensionssystemet framgår också av attsjätte fondstyrelsen inte har någon skyldighet attbidra till utbetalning av pensioner.Till en början placerades de drygt tio miljardernahuvudsakligen i räntepapper med förhållandevis lågförräntning. Därefter började agerai strid med den tilldelade uppgiften. Med början omplacerades likviditeten i börsnotera-de aktier. Vid det senaste årsskiftet hade detta inne-hav vuxit till medan endast 2miljarder kronor placerats på det vis som Sjätte verksamhet motiverats med. I detta samman-hang fanns inget tal om att fondmedel var avsedda förtillförsel av riskkapital för placeringar i mindre, ono-terade bolag.Sjätte kraftiga avsteg från den tillde-lade uppgiften förklaras främst av att uppdraget varfeltänkt från första början. Erfarenheterna av statligtföretagande, och inte minst statlig riskkapitalverk-samhet, är inte goda. Staten ska i en öppen marknad-sekonomi inte äga företag.Verksamheten kan inte heller motiveras av tillför något unikt kunnande. Privata riskkapital-bolag är mycket aktiva inom detta marknadssegment,och det kan vara svårt för vad som närmast är enoffentlig myndighet i mångmiljardklassen att ut-veckla den flexibilitet och snabbhet som krävs i bran-schen. Möjligheten för en sådan bjässe att med fram-gång placera i små nystartade företag i enlighet medden ursprungligen givna uppgiften är i stort sett obe-fintlig.Sjätte hör inte hemma i pensionssys-temet. Det finns inte heller något motiv för ett statligtföretagande med riskkapital. Fondens tillgångar bördärför i stället ingå i den överföring på 155 miljarderkronor som ska göras till staten . För att und-vika marknadsstörningar kan innehavet av börsnote-rade aktier bytas ut mot obligationer. Deonoterade aktierna förs sedan till ett riskkapitalbolagunder , för att sedan snarastmöjligt privatiseras på samma sätt som en gång sked-de med och . Vi anser att Sjätte en kvarleva från fondsocialistiska föreställningarom och tron på fördelarna med statligt ägande.Mot bakgrund av detta vill jag yrka bifall till re-servation 1.Anf. 183 ():Fru talman! beslutade om engenomgripande reformering av Allmänna pensions-fonden som en del i reformeringen av ålderspensions-systemet.Ändringarna av reglerna för AP-fonden innebärdels en omorganisation där första-femte fondstyrel-serna ombildats till Första-Fjärde AP-fonderna, delsnya förvaltningsmål och placeringsbestämmelser.Förutvarande sjätte fondstyrelsen berörs inte materi-ellt av de nya reglerna men byter namn till . Omorganisationen trädde i kraft den 1 maj2000, medan förvaltningsmål och placeringsbestäm-melser träder i kraft 1 januari 2001.Riksdagen har också beslutat att Första-FjärdeAP-fonderna ska överföra 155miljarder kronor till staten.I detta betänkande behandlar finanssutskottet delagförslag som är av direkt betydelse för genomfö-randet av omfördelningen av tillgångar mellan Förs-ta-Fjärde AP-fonderna den 1 januari 2001.Finansutskottet föreslår att ska bifallaregeringens förslag att Tredje och Fjärde AP-fondernas innehav av vissa onoterade aktier och ford-ringsrätter ska förvaltas av avskiltfrån övriga tillgångar. Vi föreslår också bifall till attFörsta AP-fondens innehav av aktier i ska förvaltas av FörstaAP-fonden avskilt från övriga tillgångar. De medelsom Första respektive erhåller förtillgångarna ska varje kvartal fördelas mellan Första-Fjärde AP-fonderna med en fjärdedel vardera. Alltdetta ska ske från den 1 januari 2001.Kring dessa frågor är vi helt överens, och jag yr-kar därför bifall till hemställan i utskottets betänkan-de.Men, fru talman, jag yrkar också avslag på demotioner från allmänna motionstiden som också be-handlas i betänkandet. I en motion föreslår Kristde-mokraterna att bör få ett s.k. ut-landsmandat att placera en mindre del av kapitalet påutländska marknader. Eftersom man funderar på dettainom är utskottet inte berett attföreslå någon åtgärd, utan avstyrker motionen.I motioner från och före-slås att ska avvecklas.