prot · GO0945 · 2000-12-12 00:00:00 — Utvecklingen av demokratiskkompetens är en inlärningsprocess i sig, samtidigtsom den också främjar lärande i stort.För att skapa bättre förutsättningar att lyckaskrävs det också kompetensutveckling. Vi syftar nuockså till att höja den specialpedagogiska kompeten-sen hos redan verksamma lärare. Utbildningen skaske i samverkan med högskolor och kommuner, om-fatta kurser om 5-10 poäng samt eventuellt påbygg-nadskurser upp till 20 poäng. De ska kunna genomfö-ras såväl på deltid som på distans. Forskningen ska ini skolans vardag och bli en naturlig del av läraresutveckling.Den tredje uppgiften är satsningen på fler vuxna iskolan. Alltför många barn och ungdomar får i daginte det stöd de behöver och som de har rätt till. Dethandlar om stöd för att nå kunskapsmålen, men dethandlar också om stöd för att nå övergripande mål-sättningar som handlar om värderingar. Mobbning ärsom många sagt ett exempel på detta.Kommunerna ökar medlen till skolan igen och detär bra. Men det räcker inte. En stor del av kommu-nernas satsningar har gått åt till att öka lärar-nas löner. Men det behövs också flerögon som ser vad som händer barnen, och det behövsfler som kan stötta eleverna på olika sätt. Det är där-för vi vill göra denna satsning med ett riktat bidragtill skolsektorn.Många har frågat hur bidraget kommer att utfor-mas. Därför kommer jag att mer detaljerat gå in pådet.Det riktade statsbidraget utgår första gången med500 . Bidragetökar därefter successivt med per årtills nivån 5 miljarder uppnås.För 2002 avsätts alltså 1 ½ miljard kronor, för2003 avsätts 2 ½ miljard kronor osv.Totalt innebär det att skolsektorn tillförs . Dessa pengarräcker till ungefär 15 000 nya tjänster. Det blir 15 000fler vuxna som kan finnas i skolan för att möta ele-vernas behov av stöd, stimulans, tröst, uppmuntranoch samtal. 15 000 fler vuxna som kan se den enskil-da individen och vad som händer runt omkring henneeller honom.Det särskilda statsbidraget är främst avsett för för-skoleklass, grundskola, särskola och fritidshem. Detär viktigt med insatser tidigt i åldrarna. Det är dåsjälvförtroendet byggs upp. Det är då grunden till detlivslånga lärandet läggs.Det får också användas till gymnasieskolan omman i kommunen bedömer att behoven är störst där.Bidraget är frivilligt. Det är kommunerna som väljerom de vill få del av det. Medlen ska dock användastill personalförstärkning. Kommunen bestämmer självvilka personalkategorier som man vill använda dessamedel för. Det kan vara lärare som behövs. Men detkan också vara andra personalgrupper.Jag har i olika sammanhang exemplifierat medspecialpedagog, talpedagog, kurator och fritidspeda-gog. Det kan också vara skolledare eller psykologersom behövs. Egentligen vill jag inte exemplifiera.Risken finns att någon grupp därmed uppfattas somutesluten. Men det är kommunen som avgör. Personalska anställas med den kompetens som behövs justutifrån de lokala förutsättningarna. Jag förväntar migatt dialog kommer att föras mellan alla berörda -elever, föräldrar, personal och politiker - om hurpengarna ska användas på bästa sätt.Kvalitetsredovisningen kan vara ett utmärkt un-derlag i den här dialogen. När kommunen rekvirerarpengarna ska man redovisa hur man tänker användadem. får i uppdrag att betala ut och följaupp statsbidraget. I uppdrag ligger ocksåatt publicera samtliga kommuners åtaganden på In-ternet där det är lätt för föräldrar, elever och personalatt ta reda på vad den egna kommunen har åtagit sigatt använda pengarna till.Regeringen kommer att presentera förordningenunder januari månad. Då går vi in med ytterligaredetaljer. Fördelningen av pengarna mellan kommu-nerna beräknas på antalet elever i åldersgruppen 6-16år. Det kommer att finnas uträknat och utlagt på nätethur mycket pengar det rör sig om för varje kommun.Fru talman! Det är ett viktigt beslut som riksdagenkommer att fatta . Det är ett beslut för bar-nens och ungdomarnas bästa som handlar om attförbättra deras vardag. Det är barnen och ungdomarnasom står för framtiden. Låt oss också visa det i mor-gondagens beslut.Anf. 148 () replik:Fru talman! Jag blev glad av att höra att IngegerdWärnersson så starkt och intensivt går in i en diskus-sion och talar om läs- och skrivutveckling - läsa,skriva och räkna - och hur vi kan agera för att dettaska komma in i skolan.Men jag tänkte ta upp en sak som jag inte nämndei mitt anförande. Det gäller specialskolorna, och dåbl.a. har det visat sigatt trycket, alltså antalet elever som har sökt tillEkeskolan, har ökat. Det är ju så att det nu fram tillsommaren finns möjlighet för barn att komma in påskolan. Styrelsen har sagt att: Tyvärr, vi har inte till-räckligt med resurser för att kunna ta emot dem. Tän-ker skolminister arbeta för, ochstötta, så att de här barnen får möjlighet attgå på skolan?Anf. 149 Statsrådet () replik:Fru talman! Vi håller just nu på att arbeta medvårt regleringsbrev. I regleringsbrevet står det om dethär. Jag kan inte exakt säga hur formuleringen kom-mer att bli, men andemeningen är att ska ut-veckla dialogen med för att se vad sompågår. Det gäller också uppföljning och utvärdering.Jag är medveten om den utveckling som har skettpå . Intagningsstoppet kommer inte att rådaförrän , så vi har ytterligare ett halv-år. Vi måste då göra en helhetsbedömning.Anf. 150 () replik:Fru talman! Det krävs ju också att de här insatser-na görs snabbt. De här eleverna står på kö, och vi serframöver att det kan röra sig om ett tiotal eller tjugo-tal elever som vill komma in på skolan innan den nuska stängas . Så jag hoppas att skolmi-nistern tar det här till sitt hjärta och snabbt agerar såatt vi kan få se en lösning på problemet.Anf. 151 Statsrådet () replik:Fru talman! Det är så att det är som har upp-giften att fördela medlen till de olika specialskolorna.De är redan fördelade enligt liggande budget. Mendet finns också möjlighet att använda medel som SIHhar till sitt förfogande för att beakta den uppkomnasituationen på . Jag kan alltså inte somminister gå in direkt i styrningen, men denna möjlig-het finns.Anf. 152 ()replik:Fru talman! Jag kan börja med att hänga på SofiaJonssons frågor. är nog det endaparti som har lagt extra pengar i nytt anslag tillEkeskolan och på ibudgeten. Så jag hoppas verkligen också att det somSofia har framfört blir verklighet.Det är ju lite svårt att i ett och samma samman-hang tala om åldrarna från till arton eller tju-go. Jag håller med skolministern om det här med attläsa, skriva och räkna. Jag skulle vilja lägga till bas-teknologi. Det är bra med utvecklingen av flera spe-cialpedagoger, med forskningen i skolan och med flervuxna i skolan. Ändå finns det ett bekymmer. Detföds så lite barn. Och det verkar ändå som att det ärmycket annat än pengar som är viktigt.Jag skulle först vilja fråga ministern en sak medanledning av att vi hade den här mobbningsdiskus-sionen. Hur blir det med mobbningskampanjen? Nuhar vi ju också förstått att skolledare inte riktigt vetom att arbetsmiljölagen gäller för elever och att manska anmäla till . Det var min enafråga.Den andra frågan gäller hur skolministern ser påSAF:s redovisning, som jag tog upp i mitt anförande,om samverkan mellan skola och näringsliv, alltså denhär undersökningen och att det är så lite uttalat i våraskolplaner.Anf. 153 Statsrådet () replik:Fru talman! Arbetet med mobbningskampanjenpågår. Det kommer att bli en sådan. Där kommer jagatt återkomma, men inte förrän kanske enbit fram . Det tar tid att hitta formerna för ensådan kampanj.Det andra som tog upp tyckerjag var oerhört viktigt. är det mycketskrämmande att vi såg det här resultatet i skolplaner-na. Det har ju funnits en arbetsgrupp på departemen-tet som har haft i uppgift att titta just på samverkanmellan skola och arbetsliv. Den har lämnat ifrånsig en promemoria som ska gå ut på remiss.Ett av de förslag som finns från den här arbets-gruppen är just, jag läser: "att kommunen även börredovisa skolans samverkan med arbetslivet vid denårliga kvalitetsredovisning, som varje kommun ochskola är skyldig att upprätta". Man kan alltid diskute-ra om man ska använda skolplanen eller kvalitetsre-dovisningen. Men naturligt borde vara att om vi sätterkravet på t.ex. att det ska finnas i kvalitetsredovis-ningen så bör kommunen också kunna uttrycka i enskolplan hur man ska kunna nå de mål som man se-dan kommer att redovisa.Vi är helt överens om att det här måste bli mycketbättre. Jag tycker över huvud taget att samverkan skastarta redan på . Vi har tidigare markeratatt vi vill att eleverna på gymnasieskolan ska ha ar-betsplatsförlagd praktik på alla program och inte barapå de yrkesinriktade.Anf. 154 ()replik:Fru talman! Vi kristdemokrater börjar bli stressa-de här. Vi hade velat att den här satsningen skullekomma i gång . blir detbara 500 miljoner i regeringens budget. Vi har ju engenerell satsning på tre miljarder som kommunernakan använda till skola, vård, omsorg, miljö och vadde vill. Det här blir ju en ganska svag start om mansäger. Men vi får hoppas och de storasiffror som då målas upp.Det är naturligt att en skolplan ska göras. Den skautvärderas och därifrån ska sedan kvalitetsutvärde-ringen komma. Jag funderar lite på rektors roll. Ärdet inte dags att ge rektor lite friare ställning så attrektor inte bara ska styra bakbunden av skolstyrelseoch skolnämnder? Jag tänker också på den utbildningsom ges för rektorer och att vi skulle behöva en kva-litetsutvärdering även där.Anf. 155 Statsrådet () replik:Fru talman! Rektors framtida roll är ju det som vitittar på i den grupp, den expertgrupp, som tittar överuppdragen för skolledarna . Den kommervi att komma tillbaka till när gruppenredovisar sina synpunkter. Också den kommitté somser över skollagen har vi att beakta. Det gäller för-hållandet mellan stat och kommun. Den grupp somser över den framtida läroplanen kommer också atttitta på rektors roll. Så vi kommer att få svaret pådetta.Kompetensutveckling av skolledarna är viktigt.Det har vi också markerat i budgeten. Vi säger ocksåatt den ska finnas framöver. De områden vi kanskehar tryckt speciellt på när det gäller kompetensut-vecklingen ligger ju med värdegrunden som bas. Dethandlar också mycket om elevinflytande och andraområden, vilket vi nu redovisar i vårt regleringsbrev.Vi kommer att fatta beslut om detta inom en snarframtid i regeringen.Givetvis är det så när det gäller arbetet med om-värld, arbetsliv och samhället runt omkring att rektorhar ett stort ansvar för att se till att det fungerar.Jag är inte nöjd med hur det ser ut i vare siggrundskolan eller gymnasieskolan. Jag tror att detta ärett område där jag måste återkomma till föratt vi ska kunna förtydliga oss när det gäller hur vivill ha det . var ju själv med omatt plocka bort detaljstyrningen när det gällde gamlaprao. har vi kunnat följa upp vad som har skettunder , och jag tycker inte att det blev denpositiva utveckling som vi förväntade oss när vi åladerektor att ha ansvaret. Jag kommer därför att åter-komma.Anf. 156 () replik:Fru talman! Det finns många saker som jag skullevilja fråga skolministern om . Jag tog i mitt anfö-rande upp mobbningen och den diskussion som harförts om att skärpa regler och förordningar när detgäller möjligheterna att skilja mobbare och mobbofferåt. Skolministern tog inte upp det, men hon har möj-lighet att göra det som svar på min replik.Jag skulle vilja fråga om just satsningen på flervuxna i skolan. Där har sagt ja till rege-ringens pengar. Det finns med i vårt budgetförslagockså. Men vi är oroliga för innehållet. säger att det handlar om flervuxna i skolan. I nio fall av tio har jag hört hennesäga det. Sedan kom det också i hennes inlägg att detkan vara fråga om olika yrkesgrupper. Men IngegerdWärnersson vill inte precisera vilka för att integlömma någon osv.Folkpartiet anser att det i första hand är fler utbil-dade lärare som behövs och kanske vissa andra grup-per, t.ex. specialpedagoger osv. Därför blir min fråga,för att få ett förtydligande: Handlar det om vuxna istörsta allmänhet, eller handlar det om utbildade per-soner, lärare eller personer med annan utbildning förskolverksamhet? Jag skulle vara tacksam om jag fickett förtydligande från om detta.Anf. 157 Statsrådet () replik:Fru talman! Denna satsning har kommit till för attvi ska nå måluppfyllelsen i skolan, alltså de mål somfinns i våra läroplaner och i våra kursplaner. När mansäger att man ska nå denna måluppfyllelse måste manfundera över vilka personalgrupper som det gäller.Det är ju riktat på någonting. Det handlar ju inte baraallmänt om att man ska ha trevligt i skolan utan omatt nå en måluppfyllelse. Då vet vi att det ser väldigtolika ut i olika skolor. Därför har vi valt att inte sägaenbart lärare.Vi ska fram behandla ett betänkande omelevhälsa. Där konstaterar man att det finns gruppersom det tidigare fanns fler av, t.ex. kuratorer ochpsykologer. De har minskat i antal. De är oerhörtviktiga för att hela eleven ska må bra. De har en an-nan kompetens än den som finns hos lärarna. Därförbehövs dessa grupper. En annan grupp som har mins-kat oerhört mycket i antal är talpedagogerna. Hur skavi kunna möta dessa behov? Det är därför som jagoch regeringen inte har valt att tala om vem det skavara. Men vi har ju möjligheten att följa upp detta viaSkolverket. Vi kommer att titta på vilken utvecklingsom sker. Men här tycker jag att det är kommunerna,skola, personal, elever och föräldrar som har en möj-lighet att delta i denna dialog och komma fram tillvad som passar just i den enskilda skolan.Sedan vi aviserade att detta skulle komma i bud-geten har jag varit i väldigt många skolor, och detuppskattas att vi från regeringens sida inte detaljstyrvilka vuxna som det ska handla om, eftersom skillna-derna är så stora.Anf. 158 () replik:Fru talman! Det låter ju som om i första hand ändå tänker sig någon form avutbildad personal. Men själva formuleringen, fleravuxna i skolan, är ju väldigt missvisande. Om detråder brist på sjukhuspersonal på en barnavdelning såkanske man inte i första hand säger att man vill hafler vuxna till sjukhuset, utan man säger att man villha mer personal, fler anställda. Det är ändå en storotydlighet i denna formulering. Och för oss somtycker att det är angeläget att vi har inte minst betyd-ligt fler utbildade lärare i skolan, så skulle vi ha varittacksamma för en mycket skarpare formulering härän att man bara talar om vuxna i största allmänhet.Men jag får upprepa frågan en gång till och kanske fåett svar. Handlar det i alla fall om utbildade personerför skolverksamhet i någon form?Sedan vill jag upprepa min fråga om mobbning.Naturligtvis är det viktigast att mobbning inte upp-står. Och naturligtvis kan skolan förhindra det bl.a.genom att spela en tydlig roll med klara krav när detgäller hur man ska bete sig i skolan med respekt förvarandra. Men om nu mobbning inträffar, ska skolor-na då ha rätt att för mobbningsoffrets skull flytta påden som mobbar till en annan skola eller någon annanform av verksamhet?Anf. 159 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag förutsätter att kommunen utbildarall sin personal. Det var svaret på fråga ett.Fråga två gällde mobbningen. Den lagstiftningsom vi har gäller för alla elever. Det är väldigt viktigtatt understryka det. Och återigen måste det vara denenskilda skolan som beslutar om hur man ska göra ien sådan svår situation som när mobbning har upp-stått. Det är inte jag, och jag tycker inte heller att detär någon av ledamöter, som ska säga vemsom man ska flytta på. Att flytta på någon är det sistasteget som man ska vidta. Det gäller såväl en elevsom är mobbad som en som mobbar, om vi talar ommobbningen. Den lagstiftning som vi har ger alltsåmöjligheter när det gäller alla elever. Om vi däremotmåste stärka elevernas rättssäkerhet, då ska det göras.Och det är det direktiv som vi har gett Skollagskom-mittén. Då är jag helt beredd att göra förändringar.Det är därför som vi har gett direktiven. Nuvarandelagstiftning gäller alla, mobbade och mobbare.Anf. 160 () re-plik:Fru talman! Jag ska citera från ett TT-telegramfrån . "kan bli först i landet med att slopabetygen. Socialdemokraterna vill att blirförsökskommun för betygslösa skolor, rapporterarEkot och vill ge betyg tidigare än iårskurs 8, som gäller , medan kritikerna hävdaratt det är ett omodernt system som skapar utslagning.Redan nu har några kommuner i slopatbetygsintagningen till gymnasiet.Socialdemokraterna i vill gå ett steglängre och på försök helt ta bort betygen vid någraskolor och ersätta dem med utvecklingssamtal elleromdömen. För det krävs dock dispens från regering-en. "Min fråga är: Hur ser ministern på att medge dis-pens och att eventuellt utveckla detta vidare mot ettstörre försök med en betygsfri grundskola?Anf. 161 Statsrådet () replik:Fru talman! Jag kommer att träffa företrädare förnågra kommuner som har aviserat att de skulle kunnatänka sig att ha betygsfri intagning till gymnasiesko-lan, alltså att låta eleverna få sina förstahandsvaltillgodosedda. Vid detta möte ska jag också be dematt redovisa hur man hanterar betygen för övrigt.Precis som sade så kan manalltså inte slopa betygen utan att ha dispens från rege-ringen. Jag kommer att ha detta samtal och lyssna tillderas upplägg och också lyssna till deras tankar omvad som händer om en elev t.ex. inte vill gå i gymna-siet i den kommun som man kanske hade tänkt frånbörjan utan gå någon annanstans, osv. Vi har intetagit ställning till detta. Ärendet om dispens i Jönkö-pings kommun har inte funnits för formell behand-ling.Anf. 162 () re-plik:Fru talman! Jag tycker att svaret ändå andades enförsiktig optimism om att vi kan utveckla synsättetinom skolan även när det gäller betygen. Jag förståratt skolministern inte kan diskutera hur man formelltska hantera detta ärende. Men det vore intressant atthöra skolministerns åsikt som skolminister i fråga ommöjligheten att initiera försök med en betygsfrigrundskola. Det vore ju synd om landets socialdemo-kratiska skolminister blev frånkörd av socialdemo-kraterna i Jönköping.Anf. 163 Statsrådet () replik:Fru talman! Det vore ju en poäng till jönköpings-borna. Det är ett spännande perspektiv som LennartGustavsson lyfter fram. Och vi har ju, det har jagtidigare svarat på denna fråga, en försöksverksamhetmed en slopad timplan i . Jag tror attdenna försöksverksamhet kommer att ge upphov tillfrågor till oss i regeringen och till om hurman vill utforma den framtida . Mankommer här att utveckla det som tidi-gare har nämnt, nämligen de individuella studiepla-nerna. Det är oerhört positivt. Man kommer att arbetaöver ämnesgränserna. Man kommer att uppfinna nyaämnen. Man kommer att hitta system för att utveckladialogen mellan lärare, elev och förälder att ge or-dentlig bekräftelse på var eleven befinner sig i för-hållande till de mål som man tillsammans har sattupp. Denna försöksverksamhet ska pågå under femår. Vi ska göra ett ordentligt avstamp efter tre år.I den verksamheten ser jag givetvis att betygenockså kommer att ha en roll, även om de inte är direktutformade i uppdragen. Det är min övertygelse att dekommer att bli en fråga för i det här sam-manhanget.Anf. 164 (m) replik:Fru talman! Vi lär få anledning att återkomma tilldet där med betygen. Det är ju ett skrämmande per-spektiv om elever ska fråntas rätten att få en korrektbedömning av hur de kunskapsmässigt står i förhål-lande till målen och om föräldrar i ellernågon annanstans ska förmenas den typen av infor-mation. Det är mycket viktigare med den rättssäker-het som det här handlar om än att kunna hitta på lattjoexperiment vad gäller antagningen.Men det var inte därför som jag bad att få ordet,utan jag begärde ordet därför att jag måste få fråga:Är det rätt uppfattat att statsbidraget för rekryteringav vuxna bara kan rekvireras från , att detliksom inte ska vara någon prövning av ansökningar-na? I så fall är det väldigt intressant, för det innebäratt Socialdemokraterna tar ett första steg mot ett ge-nerellt statsbidrag igen. Där är vi i så fall helt överensmed regeringen - nämligen om att det krävs ett stat-ligt ansvar för kvaliteten vad gäller . Detvore alltså intressant att få veta om det verkligen är såatt det är ett generellt statsbidrag som vi här ser bör-jan till.Det andra som jag tyckte var spännande och in-tressant var - för att spara tid - detta med de för-stärkta satsningarna på måluppfyllelse. Skolministernsade att det gällde bl.a. arbetet med läs- och skrivträ-ning, även i den allmänna förskolan. Detta är väldigtintressant. Det är första gången som jag hör att manhar en ambition med den här satsningen. Hur kommerdetta nytänkande med tydliga kunskapsmål för arbeteti den allmänna förskolan i så fall att implementeras?Anf. 165 Statsrådet () replik:Fru talman! När det gäller det här bidraget kom-mer det, som jag tidigare sade, att vara så att varjekommun får veta hur mycket medel som finns, uträk-nat på antalet elever i åldern . Man går in ochrekvirerar detta bidrag och redovisar sedan när manrekvirerar vilken personal som man avser att anställa ikommunen. Därefter sker vanlig uppföljning ochutvärdering av . Eftersom det här åter-kommer kan man se hur kommunen har lagt sin ut-vecklingsprofil när det gäller att anställa olika perso-nalkategorier.Detaljerna i förordningen återkommer vi till i ja-nuari. Den är nu under utformande, så jag kan i nuetinte ge mer detaljerade besked men detta är den in-riktning som vi arbetar efter.När det gäller målen för den allmänna förskolanför fyra- och femåringar är det de mål som vi har lagtfast i läroplanen för förskolan som kommer att gälla.Det är också de som vi kommer att följa upp ochutvärdera.Anf. 166 (m) replik:Fru talman! Man rekvirerar alltså de här pengarna.Sedan blir det en uppföljning och utvärdering. Detblir lite jobbigt för , såvitt jag förstår, närdet gäller den förändrade arbetsuppgift som mandelvis får. Det handlar mycket om att man ska jobbamed skolor som har bekymmer och allt möjligt annat.Med tanke på de begränsningar som finns redan i dagvad gäller uppföljning och utvärdering kan det bli litesvårt.Det hela verkar alltså lite vagt men det är väl braatt regeringen återkommer med besked här. Vad manvill veta är ju inte om 40 fritidspedagoger eller 8historielärare anställts, utan vad vi borde vilja vetavad gäller en sådan satsning - det är ju trots alltmycket pengar ni vill lägga på detta - är väl om ele-verna lär sig mer historia eller slutar mobba - ellervad det kan vara. Det kräver en ganska kraftfull ochmålmedveten utvärdering.Jag vidhåller att jag tror att vår tanke på ett fristå-ende utvärderingsinstitut som får jobba mycket mermed detta behövs om man vill ha dendecentralisering som vi har och vill höjamålen.Skolministern backar dock helt plötsligt när detgäller vad man kan använda den allmänna förskolantill. Det beklagar jag. Detta vore ju väldigt spännan-de. Dessutom är det intressant med den ökade sats-ningen på skolforskningen. Kanske skulle man ändåkunna formulera lite tydligare krav eller ambitionervad gäller den allmänna förskolan. Om syftet här skavara att öka måluppfyllelsen måste det faktiskt handlaom att vi vill att fler barn ska lära sig att läsa och attfler barn ska kunna tala, skriva etc. Det är möjligt attdet är en bra idé att börja så tidigt men det finns allt-så, om jag nu tolkar ministern rätt, inga planer på attförstärka arbetet på det området. Det beklagar jagmen vi får säkert återkomma till detta.Anf. 167 Statsrådet () replik:Fru talman! En sådan här förändrad uppgift förSkolverket kräver givetvis också att egenpersonal får möjlighet till kompetensutveckling, me-todutveckling och ett förändrat arbetssätt, och detligger också i det här uppdraget där det redovisas hurman tänker göra detta. Det här är också något somkommer att pågå eftersom det faktiskt är enväldigt stor förändring i förhållande till var Skolver-kets uppdrag har legat. Det handlar ju om attaktivt kunna arbeta just för att skolorna ska nå denhär bättre måluppfyllelsen.