prot · GO0922 · 2000-11-07 00:00:00 — har frågat mig vadjag avser att göra för att se till att genomföra de för-slag som lämnades av Småföretags-delegationen och vad jag i övrigt avser att göra för attförbättra småföretagarnas situation.Regeringen har givit uttryck försin uppskattning för det arbete som Småföretagsdele-gationen gjorde och har också i flera väsentliga avse-enden tillstyrkt de förslag som delegationen ladefram. Det gäller t.ex. förslag om förbättrade möjlig-heter att göra avsättningar till periodiseringsfond,möjligheten till individuellt kompetenssparande,satsningar på förbättrad information till småföretaga-re och hela det paket av åtgärder som delegationenföreslog för att förstärka det mer systematiska arbetetmed regelförenkling.Regeringens samlade bedömning är att åtgärdervidtagits i syfte att undanröja majoriteten av de hinderför tillväxt som Småföretagsdelegationen uppmärk-sammat. Flera av åtgärderna tar dock innan dekan leda till förändrad lagstiftning eftersom förslageninte var av den karaktären att de kan genomförasdirekt. Ungefär en fjärdedel av förslagen föranlederav olika skäl inga åtgärder från regeringens sida.Om vi i stället går till så visar den svenskaekonomin på en betydande styrka när det gäller till-växt och ökad sysselsättning. Arbetslösheten närmarsig snabbt det av regeringen uppsatta 4-procentsmålet. De positiva rapporterna om det svens-ka företagsklimatet duggar tätt när flera tunga obero-ende analysinstitut har jämfört med andraländer. Nyföretagandet är också mycket stort ochförra året startades 35 000 genuint nya företag, vilketinnebar en ökning . somnyföretagandet ökat har vi haft enstadig minskning av antalet konkurser sedan krisåreni . Det stämmer att det har varit enviss uppgång i konkurserna , mentotalt sett har ändå antalet konkurser minskat med1 % jämfört medsamma period förra året.Mot bakgrund av denna mycket positiva utveck-ling måste man säga att det svenska företagsklimatetär bra. Detta hindrar dock inte att vi konstruktivtdiskuterar vad vi kan göra för att ytterligare förbättradet goda företagsklimatet i Sverige.Låt mig nämna några områden som jag tror kom-mer att vara centrala för den framtida nyetableringenoch tillväxten hos småföretag.Tillgången på kompetent arbetskraft kommer sä-kerligen att vara en av nyckelfrågorna för den svens-ka ekonomin framöver, och då även för de mindreföretagen.Det behövs också en ökad kunskap om företagan-de och att en ännu bättre entreprenörsanda sprids ialla regioner och i alla åldrar.Jag räknar också med att den omstrukturering somnu pågår bland de myndigheter som är viktiga försmåföretagens villkor ytterligare ska främja ett posi-tivt tillväxtklimat. Det nya verket för näringslivsut-veckling ska leda till en bättre samordning av statligainsatser för småföretagen och en effektivare och tyd-ligare myndighetsstruktur gentemot företagen ochandra intressenter.Jag är också övertygad om att det krävs fortsattaåtgärder för att på bred front förenkla regelverket förde mindre företagen. Här har Småföretagsdelegatio-nen startat en positiv spiral som framöver, närförslagen genomförs, kommer att leda till kontinuer-liga förenklingar för företagandet. Den av regeringeninrättade Simplexenheten övervakar nu regelarbetetinom , och samtliga förslag somkan ha effekter av betydelse för småföretagare skaunderställas en särskild konsekvensanalys.Slutligen skulle jag också vilja lyfta fram det ar-bete som bedrivs av den utredning som regeringentillsatt för att se över de s.k. 3:12-reglerna för fåmans-företag. De innebär enligt min uppfattning en nyckeltill tillväxt, ökade investeringar och aktivt risktagandei småföretagen i . En annan viktig framtids-fråga för många småföretagare är de problem somofta uppkommer i samband med generationsskiften.Här måste regeringen pröva alla tänkbara åtgärder föratt underlätta för generationsskiften i små och medel-stora företag. Även denna strategiskt viktiga frågakommer utredningen att studera.Anf. 102 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka för svaret,men jag är besviken. När jag väckte denna interpella-tion så kändes det nämligen som om jag krattade imanegen för , som ju har tagit överansvaret för småföretagsfrågorna. Interpellationenskulle ju kunna vara ett gyllene tillfälle för ministernatt visa handlingskraft. Och jag hade förväntat mig attnågonting nytt skulle komma, något förslag somskulle kunna leda till ett ännu bättre företagsklimat,eller också ett litet bevis på att för-står den lille företagarens situation. Det är därför somjag säger att jag är besviken.I svaret är ju budskapet tydligt - vad som behövergöras är redan gjort. Det svenska företagsklimatet ärbra. Och sedan kommer det i texten en hänvisning tillden svenska ekonomin och arbetslöshetssiffrorna.Och jag måste erkänna att jag har svårt att se detsjälvklara sambandet mellan dessa två variabler ochregeringens bristande reformvilja när det gäller små-företagen.Sverige är ju fortfarande på toppen av en hög-konjunktur, och om man ska bygga för framtiden såär det ju nu som reformer för att stärka företagandetoch skapa fler riktiga jobb borde sjösättas. Det hand-lar ju, , inte om särskilda gylleneförmåner för den enskilde företagaren. Nej, dethandlar om att skapa förutsättningar för att baka enännu större kaka som vi alla kan vara med och dela.Och det handlar om att inse att ett väl fungerande ochvälmående näringsliv i tillväxt är förutsättningen föratt vi ska klara det offentliga ansvaret för omsorgen,vården och skolan. Och det handlar om att inteknäcka utan att underlätta för dem som vågar ta an-svaret, bära riskerna och ta den enorma arbetsinsatssom det innebär att starta och driva ett eget företag.Två tredjedelar av Småföretagsdelegationens för-slag har inte till någon del genomförts. Och jag anserprecis som ministern att regelförenklingsarbetetmåste fortsätta, och det med kraft. Men det är ju intenågon hemlighet att Simplexgruppen från början vartotalt handlingsförlamad, ja t.o.m. motarbetad i mi-nisterns eget departement.Regelbördan är inte bara tung, den ökar, och denkostar. Kostnaden för att administrera skatte-, ar-betsmarknads- och miljöreglerna är fem gånger högreper anställd i företag med färre än 20 anställda jäm-fört med företag med 50 anställda eller fler. Jag frå-gar: Hur tänker lätta på den bördan?Och jag ställer frågan: Vad vet egentligen om småföretagares verkliga vardag, om vån-dorna som han eller hon kan känna inför ett beslut omatt eventuellt anställa en person?Vi kristdemokrater vill ha sänkta arbetsgivarav-gifter på den del av löneun-derlaget som ligger . Då, menar vi,underlättar man för de första anställningarna. Voreinte detta någonting att arbeta för?Anf. 103 Näringsminister ():Fru talman! Den öppna arbetslösheten ökade från3 % till . Antalet konkurser var mer än dubbelt såhögt som . Statsfinanserna var i uselt skick.Tillväxten i ekonomin var medioker. Kan interpel-lanten säga mig från vilken tidsperiod som dessauppgifter är hämtade ifrån? Jag skulle vilja ha ett svarpå det.Enligt en färsk undersökning om företagsledaressyn på näringsklimatet har det blivit allt bättreunder . Sju av tio företagsledare räk-nar med att öka sin produktion i . planerar att anställa fler.Det kan nämnas att IT-företagen hör till den gruppav företag som är mest positiva till näringsklimatet.Jag menar dock att rekryteringsproblemet för företa-gen är ett problem som alltmer lyfts fram som detriktiga hindret mot fortsatt hög tillväxt. Här måste viskjuta in oss. Det handlar om att klara av flaskhalsar,om en aktiv arbetsmarknadspolitik som leder till attmänniskor får den kompetens som de behöver. Detleder inte minst till att vi ger möjligheter och utrym-me för kompetensutveckling i jobbet.Det som är ytterst avgörande såväl för småföretagsom för näringslivet i stort är de makroekonomiskafrågorna, att vi har låg ränta, att vi har låg inflation,att vi har en tillväxt och en efterfrågan på våra olikamarknader. Det kan vi säga att vi har lyckats väl med,och det är därför som det startas så många småföretagoch därför som det går så bra för dem.Simplexgruppen har två uppgifter. Den ena upp-giften fanns inte tidigare, och den innebär att man skatillse att varje nytt förslag som regeringen lägger framoch som dyker upp då och då inte förhindrar eller pånågot sätt stökar till det för småföretagandet. Gruppenär också till för att se över gamla regelverk. Densenare tänker jag aktivera mig kring. Simplexgruppenoch dess ledning är väldigt nya, och de måste fåchans att komma i gång med sitt arbete. Jag ska se tillatt så sker.Självfallet kan mycket göras när det gäller småfö-retagen. Det gäller inom skatteområdet och mångaandra frågor, och det ska jag be att få återkomma till.Vad har för kunskaper om små-företagen? Ja, jag kommer från en småföretagarfamiljoch är uppväxt i småföretagarmiljö. Jag hör till debarn som har suttit vid julbordet och lyssnat när pap-pa berättat om balansräkningen, dvs. hur mycketpengar som fanns på banken och om det fanns jobbom en eller . Jag tror faktiskt att jag kän-ner den miljön väl. Därmed tycker jag att jag harlegitimerat mig som minister för detta område. Jaghar fått erfarenheter genom min uppfostran.Anf. 104 ():Fru talman! Då hade jag rätt när jag i inledningensade att när jag lämnade in interpellationen kändesdet som att jag krattade i manegen för , och det gjorde jag ju. fick han tillfälle attpresentera sina kunskaper om småföretagande.Jag delar naturligtvis synen på rekryterings-problemet. Det är naturligtvis detsamma för bådestora företag och småföretag - kanske specifikt förviss småföretag.Om vi nu ska gå tillbaka till småföretagens vardagnämner generationsskiftesbeskatt-ningen i sitt svar. Jag tolkar det som att tycker att den s.k. Gnosjöandan är någontingpositivt och att vi ska försöka att behålla den. Men dåmåste man snabbt se till att man kommer till rättamed arvs- och generationsskiftesfrågorna, vilka fak-tiskt hotar att utplåna den andan.Många av företagen klarar inte ett snabbt genera-tionsskifte. Andra småföretag ser det kanske somenda utväg att bli en del i en större koncern. Och vadhänder då? Jo, då är risken stor att man kan få enkarriär-vd som kanske inte ens är intresserad av attbosätta sig på orten. Ägarbytet blir därigenom ett hotmot företagsamheten, det som vi kallar för Gnosjöan-dan.Jag vet att man har tillsatt en utredning som job-bar med frågan. Jag vet också att det dröjer nästan ettår innan den ska redovisa sitt arbete. Efter det dröjerdet ytterligare innan regeringen kommer medett förslag. Och jag vill fråga: Hur länge kan det dröjainnan regeringens förslag om en ny arvs- och gåvobe-skattning kommer? Hur många företag bedömer mi-nistern hinner försvinna på grund av de nuvarandebestämmelserna innan förslaget kommer?Konkurrensverket har varit väldigt tydligt när detgäller arvs- och gåvoskatterna, och man anser att debör sänkas. Vi kristdemokrater anser att det vorerimligt att det arbetande kapitalet i princip bordeundantas från arvs- och gåvoskatt just därför att fa-miljeföretag ska kunna hållas samman vid genera-tionsväxlingar. Låter inte det som ett rimligt förslagoch som ett första steg, ?Anf. 105 Näringsminister ():Fru talman! Frågan om generationsskiften ska ut-redas . Det är en vanlig svensk tradition. Fråganmåste utredas och man måste se vilka konsekvenser-na blir. Därefter får vi se vad vi kommer att landa ioch vad kammaren kommer att fatta för beslut. Jaghar också uttryckt att jag tycker att det är en mycketviktig fråga.Det finns en mängd frågor som är viktiga för små-företagen, men är den viktigaste frågan kompe-tensutveckling. Där satsar regeringen väldigt stortdels genom de individuella kontona, dels på annat sättgenom kompetensutveckling. Det är den viktigastefrågan, och det är där som vi kommer att få se flask-halsen.Men jag skulle än en gång vilja ha svar på minfråga. Den öppna arbetslösheten ökade från till8 %. Antalet konkurser var mer än dubbelt så högtsom . Statsfinanserna var i uselt skick. Tillväxteni ekonomin var medioker. Kan interpellanten sägamig från vilken tidsperiod som dessa uppgifter ärhämtade? Jag skulle uppskatta om jag fick ett svar pådet.Anf. 106 ():Fru talman! Visst kan jag svara på det. Det är inteså svårt. Vi vet båda två från vilken tidsperiod upp-gifterna är hämtade. Men vi vet också - vilket vi intebehöver utveckla på den knappa tiden här - vad detberodde på.Jag vill ta upp en sak till som är otroligt viktigäven för småföretagen. När jag reser runt och träffarföretagare, oavsett var i landet jag befinner mig, tarde upp frågan om det dåliga svenska vägnätet. Det ärockså ett ansvar som ligger på näringsministern.I är det dåliga vägar och tjälskador somförorsakar väldiga kostnader, och det finns kalkylerpå det. I t.ex. norr om finns det and-ra problem. Det gäller framkomligheten. Trängsel ochköer förorsakar kostnader. Trafikknutarna måstelösas.Jag skulle vilja ha en förklaring av ministern. Var-för har planerna inte kunnat fullföljas? Varför dröjerden stora infrastrukturpropositionen? Ser inte minis-tern det som en viktig del också för näringslivet attdet finns ordentliga vägar? Jag vill ha ett riktigt svar.Jag vill inte höra någon ursäkt om man är tvungen attsamarbeta med två mest trafikfientligapartier. Jag vill höra vad ministern har för egen synpå det här. Är inte vägtrafiken avgörande för hela detsvenska näringslivet?Anf. 107 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att jag delar IngerStrömboms uppfattning, att vägar, annan infrastrukturoch kommunikationer av olika slag är avgörande förnäringslivet och för den svenska utvecklingen. Så ärdet när det gäller vår tillväxt. Det finns ingenting somär så viktigt för regionalpolitiken som kommunika-tioner. Där har regeringen bl.a. lagt fram ett förslag,som också har antagits av , om It-infrastrukturen.Vi ska återkomma till frågan om vägarna. Jag haringen annan uppfattning. Det finns en situationmed en eftersatthet i både drift och underhåll och inteminst när det gäller en hel del igångsättning av väg-byggen som har skjutits . Förklaringen äratt vi har haft en dålig statsfinansiell situation, underen medioker. Här i liksom ikommunerna har valet stått mellan att satsa på storainvesteringar i infrastrukturen eller vänta med democh i stället försöka upprätthålla våra välfärdssystem.Vi var tvingade att göra nedskärningar.Av våra vägar är kommunala. Vi kan kon-statera att kommunerna har skjutit på investeringarnaoch försökt att klara annat inom kommunens välfärd.Nu är de i ett läge där de måste göra investeringar. Vimåste också göra det. Det kommer denna kammareatt få behandla längre fram. Jag delar den uppfattningsom interpellanten har uttryckt.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på interpellation 2000/01:40 om be-tygssystemetAnf. 108 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderjag avser att vidta med anledning av förslag om att avskaffa kravet pågodkända betyg för intagning till gymnasieskolan.Svaret är kort: Jag ämnar inte vidta några åtgärdersom innebär att kraven på måluppfyllel-se sänks. Tvärtom, regeringen har vidtagit en radåtgärder för att upprätthålla kraven och förbättraresultaten.Nya kursplaner har fastställts för grundskolan.Medel har fördelats för att förstärka stödet till kom-petensutveckling för undervisning av elever i behovav särskilt stöd samt för att stödja och stimulera ar-betet med språkutveckling, med inriktning på attförbättra läs- och skrivmiljöerna. En expertgrupp harfått i uppdrag att analysera behovet av insatser för attstärka måluppfyllelsen och den individuella plane-ringen.I höst har flera förändringar i gymnasieskolan trätti kraft. Utvecklingssamtal har införts och rätten tillstöd har stärkts. Krav på åtgärdsprogram för funk-tionshindrade har införts. I budgetpropositionen för2000/2001 föreslår regeringen att antalet garanteradeundervisningstimmar ska utökas. Vidare föreslås attskolan stegvis skatillföras ökade resurser, mer perläsår tills nivån är uppnådd, i formav ett särskilt riktat statsbidrag för att öka personal-tätheten.Jag konstaterar således att regeringen redan vidta-git åtgärder för att förbättra måluppfyllelsen i grund-skolan och gymnasieskolan. Jag utesluter dock inteatt ytterligare åtgärder kan vara nödvändiga.Det är ännu för tidigt att utläsa effekterna förgymnasieskolans måluppfyllelse av behörighetskra-ven i matematik, svenska och engelska vid intagning-en till gymnasieskolan. Inga elever som tagits in efterdet att kraven trätt i kraft har ännu lämnat gymnasie-skolan.Statens skolverk har i en samlad bedömning avutvecklingen inom barnomsorg och skolväsenderedovisat att effekterna av behörighetskraven är bety-dande i . Det finns de som menar attgrundskolan tenderar att bli en treämnesskola. Un-dervisningen inriktas på mål att uppnå medan målenatt sträva mot inte fått den betydelse för arbetet somvarit avsikten. Den insnävning av upp-drag som detta innebär måste brytas.Ulf och hävdar att det indivi-duella programmet inte fyller sin funktion. Jag hållermed om att det inte fungerar tillräckligt bra. Nilssonsslutsats att resurserna i stället bör sättas in i grund-skolan är dock förhastad. Självfallet är det viktigt attstödresurser sätts in . Problemet är att alla ung-domar som går på det individuella programmetinte kan nås på detta sätt. Det individuella program-met rekryterar flera olika elevgrupper med helt skildabehov. Jag anser att det finns flera skäl att övervägavad som kan göras för att förbättra utbildningsmöj-ligheterna för de ungdomar som går på ett indi-viduellt program.Vad gäller betygssystemet har jag tidigare redovi-sat min uppfattning att kursbetygen inte i tillräckliggrad ger utrymme för progression och helhetsbedöm-ning. Jag har därför givit en arbetsgrupp inom Ut-bildningsdepartementet uppdraget att senast den 20december innevarande år lämna förslag på de åtgär-der som bör vidtas för att betygen i gymnasieskolanska avse kunskaper i ämnen i stället för betyg i ensta-ka kurser.Ulf påstår att har föreslagit att begreppet Ickegodkänd i ska avskaffas. Vad gällerbegreppet Icke godkänd så existerar det över huvudtaget inte i författningar.Anf. 109 ():Fru talman! Jag ska inleda med att tacka skolmi-nistern för svaret. Det är bra att skolministern sägeratt hon inte vill vidta några åtgärder som innebär attkraven på måluppfyllelse sänks. Däremot får jag intenågot riktigt svar på frågan hur ministern ser på bety-gen.Bakgrunden till min interpellation är att antaletsom inte har blivit godkända i har ökatde , särskilt i ämnena svenska, matematikoch engelska. Beslutet som genomfördes för några årsedan att eleverna ska vara godkända i basämnena föratt börja på gymnasiet var bra. Krav på godkänt inne-bär att måste ta ansvar för alla elever,även de som av någon anledning har svårt för någotämne.Den debatt som uppstod kring hur många som inteblev godkända var nyttig, eftersom politiker och and-ra verkligen började prata om hur skolan når upp tillmålen. tyckte att regeringen var på rättväg med förslaget om att eleverna ska ha godkänt ibasämnena. Desto tråkigare är det om regeringenbackar när det visar sig att skolorna inte klarar att nåupp till målen.I dag får av grundskoleeleverna inte god-känt i basämnena, alltså svenska, engelska och mate-matik. Den siffran har ökat från på bara två år.Jag erkänner gärna att ökningen inte bara behöverbero på att skolan har blivit sämre. Den kan ocksåbero på att lärarna har blivit säkrare på att sätta denya betygen. I så fall är det bra för eleverna.Fru talman! Varje gång en elev får ett för högtbetyg blir den eleven lurad på det extra stöd han ellerhon skulle ha rätt till. Läraren kanske har sparat ettantal tusenlappar till kommunen genom att sätta ettför snällt betyg, men eleven blir verkligen inte hjälptav att speciallärare och extraresurser försvinner.Skolverket kom med ett mycketmärkligt dokument från sin kvalitetsgransknings-nämnd. anser att inriktningen på basäm-nena i lett till en överdriven fokuseringpå engelska, svenska och matte. också upp den tråden och antyder att grundskolanhåller på att bli en treämnesskola. Men är inte en elevhopplöst förlorad på gymnasiet om han eller hon intekan läsa och förstå en vanlig dagstidning? Så ele-mentära är i princip kraven på godkänt i svenska igrundskolan. Ingen elev blir hjälpt av att få gå vidaretill en utbildning som man inte har förutsättningar attklara av.Skolverkets slutsats blir uppseendeväckande. Ge-nom sin kvalitetsgranskningsnämnd föreslår man attsjälva begreppet godkänd ska tas bort. Jag skulle viljahöra skolministern konkret kommentera det förslaget.Hur ska jag uppfatta att delvisinstämmer i synpunkter på nackdelarnamed dagens krav på godkänt? Är skolministern be-redd att avskaffa kravet på godkänt eller inte? Fråganär så central att en viljedeklaration skulle vara bety-delsefull, inte minst för lärare, föräldrar och elever, såatt de får en chans att vara med i debatten om någraförändringar är på gång. Det kanske tvärtom är så attskolministerns kritik av treämnesskolan ska tolkassom att hon vill utöka kravet på godkänt till fler äm-nen. är gärna med och diskuterar sådanaeventuella förändringar.Fru talman! Skolministern har inte talat om hurhon ser på dessa frågor om betygen. Det finns möj-lighet för skolministern att i nästa inlägg förklara hurhon ser på betyg och kravet på godkänd för att fåbörja gymnasieskolan.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! Nej, jag är inte beredd att plocka bortdessa krav . Det sade jag också i mitt svar. Där-emot fokuserade jag på det som inspektörerna tog uppi sin rapport, dvs. att vissa undersökningar har visatatt det har blivit en fokusering från skolans sida påsvenska, engelska och matematik, med den följden har ägnat mindre tid åt övriga ämnen. Det tyckerjag är väldigt viktigt att vi uppmärksammar. Jag troregentligen att och jag är överens om attalla ämnen har lika värde i grundskolan.Det som regeringen gör nu är en stor satsning föratt se till att alla barn verkligenlär sig både att läsa, skriva och räkna. Det är grundenför att man ska kunna vara aktiv i ett demokratisktsamhälle.Detta måste vi klara av. Vi måste tidigt kunnamöta barnen. Vi måste kunna göra det redan i för-skolan och sedan i i . Detär där satsningarna ska sättas in först och främst. Detär därför också viktigt att vi får fler specialpedagogersom kan möta de elever som har svårigheter just inomämnena svenska och matematik.Positiva erfarenheter har vi fått t.ex. av att man iarbetet med de mindre barnen kombinerar ämnen somt.ex. svenska och idrott. Vi vet att motoriken har storbetydelse när elever ska lära sig såväl att läsa som attskriva svenska. Vi vet att matematiken också kankombineras med olika ämnen för att stimulera de barnsom har större svårigheter än andra. Det tycker jag ärväldigt bra. Jag kommer med intresse att följa olikapedagogiska arbetssätt och arbetsformer där lärarnaför att göra arbetssituationen i skolan mer lustfylld sertill att låta träningen av basfärdigheterna ingå i övrigaämnen.När kraven kom på att eleven skulle vara godkändi svenska, engelska och matematik hade flera av ele-verna kommit en bra bit upp i . För att deskulle få de nödvändiga kunskaperna innan de börja-de på gymnasiet kan det ha blivit en fokusering. Påsikt ska denna basinlärning självklart ske så tidigtsom möjligt. Men tror jag har fokuserat på inlärning . Det ärkanske det som är anledningen till inspektörsrappor-ten. Man har pratat om de s.k. treämnena. Men denframtida inriktningen måste vara klart bredare.I det fallet hoppas jag att vi är fullständigt överensom att vi ska möta behovet av basfärdigheter så tidigtsom möjligt och att alla ämnen ska ha lika värde inomgrundskolan. Men jag återupprepar att jag i nulägetinte tänker plocka bort kraven.Anf. 111 ():Fru talman! Jag tackar skolministern för det sva-ret. Det som sades om betygen framgick faktiskt inteav det första svaret, utan skolministern sade att honinte ämnar vidta några åtgärder som innebär att kra-ven på måluppfyllelse sänks.