prot · GO0923 · 2000-11-08 00:00:00 — Därav mina frågor till miljöministern:Är miljöministern beredd att intensifiera det sam-arbete som i sig finns kring länderna runt ?Det är ett samarbete som är bra men som behöverintensifieras för att vi ska uppnå resultat.Är miljöministern beredd att ta initiativ för att bil-da en nordisk miljöunion, så att vi i de nordiska län-derna kan gå före inom Europeiska unionen och på såsätt dra med oss de andra länderna runt ?Är miljöministern beredd att öka insatserna för attfå fram bättre och större resurser till miljöstöd?Är miljöministern beredd att ta tillbaka de reso-nemang som finns på s. 35 i årets finansplan om attskattebelägga biobränslen? Biobränslen är alternativtill de fossila bränslen som i sig hjälper till att över-göda Östersjön.Är miljöministern beredd att på ett bättre sätt setill att straffbelägga de miljöbrott som sker på havet?Är miljöministern slutligen beredd att se till attkustbevakningen får de resurser som man behöver föratt kunna se till att de saker som inträffar påbl.a. inte kommer att inträffa ?Anf. 15 ():Fru talman! Den här debatten tycker jag har visatatt det ändå finns skillnader mellan partierna när detgäller frågorna om att verkligen göra någonting åt deproblem som vi diskuterar.Högerpartierna har här i talarstolen visserligentalat om oljeutsläppen. Men när det gäller t.ex.läckage från jordbruket är det i första hand andraländer som ska göra någonting.Jag tycker inte heller att det är korrekt att från ta-larstolen säga att ingenting händer. Det händer myck-et. Men mer måste självklart hända.Några frågor som jag skulle vilja att miljöminis-tern kommenterar är följande:Ska fortsätta att ta ett ansvar för att admi-nistrera Östersjöuniversitetet?Ska vi fortsätta att vara pådrivande för att verkli-gen göra EU till världens bästa miljöorganisation?Där kommer frågan om östutvidgningen in. Den äroerhört viktig för att vi ska komma åt dessa problem.EU måste göra mer för kärnsäkerheten i öst. Därkan vi vara pådrivande. reservat har nämntsfrån talarstolen. Är vi beredda att verka för att tillska-pa sådana?Kraftfullare åtgärder för att förändra jordbrukspo-litiken måste till.Vi måste se till att Östersjösamarbetet verkligenbörjar handla om åtgärder och inte om formerna församarbetet. Är vi beredda att föra upp Östersjöfråganhögt på den politiska dagordningen under Sverigesordförandeskap i EU? Gör EU till världens bästamiljöorganisation!Detta var åtta ytterligare åtgärder som jag tyckermåste läggas till miljöministerns 15 punkter.Anf. 16 Miljöminister ():Fru talman! Jag har fått i stort sett 30 frågor underdenna replikrunda. Jag är ledsen, men jag har inte enchans i världen att besvara dem alla, särskilt som jaghar besvarat merparten av dem redan i mitt inled-ningsanförande.Till vill jag säga att vi driver frå-gan om övervakning. Som jag nämnde tidigare driverjag också frågan om dubbla skrov, inte minst inomEU-samarbetet.Jag talar inte om Hoburgs bank, men jag har lagtned ganska mycket tid och ansträngningar på att un-dersöka vilka möjligheter det finns för att åstadkom-ma det skydd för detta känsliga område som GudrunLindvall och jag är överens om bör till. Men jag harinte kunnat komma fram, och det hänger ihop med attdet här är internationell lagstiftning som gäller. Viarbetar aktivt inom IMO för att påverka den lagstift-ningen, men det går väldigt trögt. Tyvärr har jag intelyckats att hitta en lösning på det här angelägna pro-blemet, men jag fortsätter att arbeta aktivt med det.När det gäller grunda bottnar tycker jag att vi skaha ett skydd. Det finns flera olika förslag framtagnagenom Miljövårdsberedningen och av min myndighetNaturvårdsverket som vi nu ska arbeta med. Det ärkonkreta och bra förslag som fokuserar på ett angelä-get problem och som hänger ihop med hela det biolo-giska livet i det känsliga ekosystem som Östersjönutgör.I dag kan jag däremot inte lämna konkreta beskedom vad det blir. Jag antar att vill haett ord med i laget för att bestämma hur vi ska utfor-ma en politik på grundval av de förslag som finns.Vi stöder hanteringen av dagvatten genom ganskamånga lokala investeringsprojekt. Jag tycker att det ären viktig angelägenhet. Jag tror att erfarenheterna avdessa projekt också kan leda fram till en generellpolitik för hantering av dagvatten.Jag tycker att det är en rimlig idé att Sjöfartsver-ket tar ansvar - jag tror att det var tog upp den frågan - för oljestationerna. Jag skahöra med vad det är som göratt den här frågan inte har fått sin lösning.Jag är inte särskilt trakterad av den idé som fördesfram om att vi ska ha rundabordssamtal för att slutaprata och börja handla. Hela min vardag är fullstän-digt upptagen från morgon till kväll med att justhandla i enlighet med alla de konkreta redogörelsersom jag har lämnat. Att då sätta sig ned och börjaprata tycker jag vore att vända på den kutting somEskil och jag är överens om. Det är klartatt vi ska fortsätta att handla och jag kommer att fort-sätta att vara högeligen aktiv, inte minst när det gällerÖstersjöfrågorna.Angående ett intensifierat samarbete i harvi samarbete på flera olika plan. Vi har det i HEL-COM och i Agenda 21-samarbetet. Vi har ett mycketintensivt samarbete inom med närakontakter med länderna på andra sidan . Jagtror inte att vi behöver ett ytterligare samarbetsorgan.Vi behöver snarare mer av samordning och mer avfokusering på de tunga och viktiga frågorna. Jagredovisade i mitt anförande ett antal sådana initiativsom jag vill ta inklusive att vi nu när vi har genomförtÖstersjöstrategin för oljehantering måste gå vidareoch skärpa våra åtgärder ytterligare framöver.Jag instämmer i alla slutsatser.Jag tror nog att man kan säga att EU redan är värl-dens bästa miljöorganisation, men EU kan bli mycketbättre. Därför är det särskilt glädjande att miljön harfått ett så framträdande plats på EU:s dagordning närSverige övertar ordförandeskapet vid årsskiftet.Anf. 17 ():Fru talman! Den här debatten visar med all önsk-värd tydlighet att vi måste knyta ihop politiken. Vimåste knyta ihop miljöpolitiken med trafikpolitiken,med jordbruket, med fisket, med kemikalier, medklimatförändringarna och med den politiska politiken.Jag kan notera att miljöministern inte svarade pånågra frågor som handlade om jordbruk och fiske.Det är ett dilemma att ministrarna inom regeringen ärså noga med att hålla på sina respektive revir.Vi har diskuterat här, men vi kunde likagärna ha valt ett annat ekosystem. Faktum är att ut-vecklingen ser negativ ut för många av de svenskaekosystemen. Det är bra att vi får den här typen avdebatt så att vi visar att miljöfrågorna är precis likaaktuella nu som de har varit tidigare. Allt tal om för-bättringar har visat sig inte hålla. Det är det som skersom är det viktiga, och där går det tyvärr åt fel håll.Vi från anser att det är dags att knytaihop politiken. Min blygsamhet förbjuder mig att talaom vilka framgångar som vi har nått tillsammans medregeringen, , men jag lovar attåterkomma till det i budgetdebatten. Ett exempel äratt en kristdemokrat som har lämnat riksda-gen frågade mig: Vad ska man föreslå , ni gör juallt? Men vi gör inte alls allt. Det finns mycket kvar,och jag lovar att komma med flera tips till kristdemo-kraterna.Jag vill avsluta med att säga att låt oss hoppas i den rapport om som avlämnas varjeår kommer med positiva signaler, inte med signalerom att halten av miljögifter ökar, att utfiskningenökar, att de ekologiska systemen hotas. I denna pen-ninghysteriska tid är det inte bara en bra börs som viska lämna över till framtiden, utan det är framför allten bra miljö. Det är genom att överlämna en bra miljösom framtidens generationer har möjlighet att klaraett gott liv på jorden. Låt oss inte glömma det. Detviktigaste är de stora framtidsfrågorna, inte pengarna.Anf. 18 Miljöminister ():Fru talman! Jag är mycket orolig, , för situationen i när det gäller utfisk-ning. Jag har den bestämda uppfattningen att vi mermåste se på biologiska liv, somekosystem som talar om med vårt lite speciella in-nespråk. Det gäller alltså att se på sambandet mellanolika djur och olika växter, att se på villkoren för attskapa balans i samlivet mellan olika växter och fis-kar.Det faktum att jag har blivit speciellt oroad förtillståndet gjorde att jaginbjöd de ledande forskarna när det gäller det biolo-giska tillståndet i både och västerhavet tillett seminarium för tre . Vi hade engrundlig genomgång av hur situationen ser ut.För att göra en enkel sammanfattning befinner sigdet biologiska livet i i en kris. Det är en krisinte minst för fiskebeståndet och framför allt när detgäller torskbeståndets tillbakagång, och problemet ärdetsamma i västerhavet. Orsaken till att denna hea-ring anordnades var att jag ville bilda en egen starka-re grund för mina fortsatta diskussioner med minakolleger i regeringen.Gudrun sade i ett tidigare inlägg att vihar sett många exempel på att naturen kan återhämtasig, och det är förvisso sant och det ska vi vara väl-digt tacksamma för med tanke på hur vi har hanteratnaturen. Men det finns ett väldigt varnande exempelfrån den kanadensiska östkusten när det gäller justtorsken. Utfiskningen av torsk ledde till mycket småbestånd och mycket små torskar.Nu har man inte fiskat där . Men torskbe-ståndet har fortfarande inte återhämtat sig i dessaområden som var de rikaste torskvat-ten som jordklotet hade att uppvisa. Vi får verkligense till att den utvecklingen inte upprepas i Östersjöneller längs västkusten.Slutligen: Tack för den här debatten. Jag tycker attdet är viktigt att diskutera dessa stora, tunga och av-görande miljöfrågor. Jag ser fram emot framtida de-batter av det här slaget. Jag, som gammal göteborgareoch bohuslänning, skulle naturligtvis uppskatta om vinågon gång också kunde ha en debatt om västerhavet,som ju också har problem även om de inte är exaktlikadana som Östersjöns.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Anmälan om inkomna faktapromemoriorom förslag från Europeiska kommissionenTalmannen anmälde att följande faktapromemori-or om förslag från Europeiska kommissionen inkom-mit och överlämnats till utskott:2000/01:27 Meddelande från kommissionen till rådet,och , Ekonomiska och sociala kommitténoch om EKSG-fördragets ut-gång: Finansiell verksamhet efter 2002KOM (2000) 518 till näringsutskottet2000/01:28 Meddelande från kommissionen om denstrukturerade dialogen efter EKSG-fördragets ut-gång KOM (2000) 508 till näringsutskottet2000/01:29 Förslag till rådets förordning om vissakoncessioner i form av gemenskapstullkvoter förvissa jordbruksprodukter och om anpassning, somen autonom övergångsåtgärd, av vissa jordbruks-koncessioner enligt med republikenSlovenien KOM (2000) 528 till miljö- och jord-bruksutskottet2000/01:30 Förslag till rådets förordning om att be-myndiga kommissionen att tillåta att be-vilja stöd för vissa kvantiteter av utsäde av foder-växter samt, Kommissionens rapport till rådet omutfallet av de finska stöden för vissa kvantiteterutsäde och vissa kvantiteter spannmålsutsädeKOM (2000) 540, KOM (2000) 541 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:31 Förslag till rådets förordning om ändringav förordning (EEG) nr 1907/90 om vissa handel-snormer för ägg KOM (2000) 522 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:32 Förslag till och rå-dets förordning om djurhälsovillkor som skall till-lämpas vid förflyttningar av sällskapsdjur utankommersiellt syfte 11596/00 LIMITE AGRILEGCOD till miljö- och jordbruksutskottet2000/01:33 Förslag till rådets direktiv om gemen-skapsåtgärder för att bekämpa klassisk svinpest11594/00 LIMITE AGRILEG 131 till miljö- ochjordbruksutskottet2000/01:34 Förslag till rådets förordning om infor-mationskampanjer och säljfrämjande för jord-bruksprodukter på den inre marknadenKOM (2000) 538 till miljö- och jordbruksutskottet3 § Anmälan om inkommen uppteckning frånEU-nämndssammanträdeTalmannen anmälde att uppteckningar från sammanträde in-kommit.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesSkrivelse2000/01:37 till skatteutskottetFörslag2000/01:RR8 till trafikutskottet5 § Konkurrenspolitik för förnyelse och mång-faldFöredrogsnäringsutskottets betänkande 2000/01:NU4Konkurrenspolitik för förnyelse och mångfald (prop.1999/2000:140 och prop. 2000/01:1 delvis).Anf. 19 PER ():Fru talman! betänkande NU4behandlar den särskilda propositionen nr 140 omkonkurrenspolitik för förnyelse och mångfald samtavsnitt ur budgetpropositionens utgiftsområde 24 somgäller näringsliv.Den ekonomiska historien, inte minst den ekono-miska historia som behandlar ekonomisk utveckling,är väldigt mycket historien om en fungerande konkur-rens och en fungerande utveckling i ekonomin.De platser som hade marknader, de platser somhade konkurrenter och mångfald var där den ekono-miska utvecklingen kom. De områden som hade meraav monopolverksamheter, planhushållning och andrabegränsningar var de som inte utvecklades särskiltväl, medan de moderna konsumentstyrda marknadse-konomierna med en mångfald stark konkurrens harvisat sig överlägsna att producera god välfärd för demånga människorna.Den svenska ekonomiska historien skiljer sig intei förhållande till detta, utan den överensstämmer iväldigt stor utsträckning med den utveckling som vihar sett i andra delar av världen. Avregleringen, av-skaffandet av skråväsendet och införandet av frihan-deln var det som startade en enastående ekonomiskutveckling i och framåt- kanske den snabbaste ekonomiska utvecklingen ivärlden.Vi kan dock säga att vi här i , vilketdetta område berör, fortfarande har ganska stora be-gränsningar i konkurrensen. Det finns betydandeförbättringar att göra. Det rör inte minst den s.k. ge-mensamma sektorn, eller den offentliga sektorn, därdet fortfarande finns regleringar, etableringskontrolloch etableringshinder som bör kunna undanröjas.Skärpt konkurrens och ökad mångfald skulle öka denekonomiska utvecklingen till fördel för det storaflertalet människor.Vi kan inte heller acceptera de många inskränk-ningarna av väldigt mycket av produktion i egen regisom offentlig sektor fortfarande genomför. Den delenvar ju vanlig även inom privat sektor i historien, mendet har ju gått mot att de stora företagen i stark kon-kurrens upphandlar nästan varje enskild del somförekommer i deras produkter. Det gör att varje en-skild del i en produkt måste vara konkurrenskraftigför att slutprodukten ska vara fäig på marknaden tillett bra pris och därmed till fromma för konsumenter-na. Den principen bör genomföras inom den offentli-ga sektorn i betydligt högre grad än vad som i dagsker.Samma sak gäller vård, sjukhus, läkemedel, om-sorg och skola. På vissa områden där har konkurrenssläppts fram, men på andra områden råder fortfarandemonopol. Enligt min och mitt partis uppfattning gården politiska uppgiften inom vissa delar där framförallt ut på finansiering och kvalitetskontroll av denproduktion som sker i såväl privat som enskild regi.De aktuella förslagen till direkta förändringar ikonkurrenslagen är tämligen begränsade. Det finnsanledning att erinra om konkurrenslagens två huvud-rekvisit som är tämligen enkla, nämligen förbudetmot missbruk av marknadsdominerande ställning ochförbudet mot skadliga konkurrensbegränsningar.Vissa förenklingar finns, s.k. gruppundantag, där småföretagare tillåts att samarbeta och göra konkurrens-begränsningar i och med att det anses vara till from-ma för konsumenterna.Det finns ytterligare en begränsning, den europe-iska konkurrensrätten, som till stora delar är identiskmed den svenska. Den tillämpas på all handel somsker över gränserna och berör mer än ett land. Där-med kan det finnas vissa konfliktområden mellansvensk och europeisk konkurrensrätt i enskilda fall.Vi moderater har tillsammans med några av vårasysterpartier skrivit under en reservation när det gäl-ler konkurrensskadeavgift. Det är inte så att vi äremot att man ska kunna göra lindringar i konkurrens-skadeavgiften för företag eller personer som medver-kar till att komma åt skadliga konkurrensbegräns-ningar eller missbruk av marknadsdominerande ställ-ningar. Vi vill ändå peka på att det finns anledning attväl utreda hur detta överensstämmer med svenskrättstradition i och med att vi inte i normalfall hararbetat med sådana här arbetsmetoder. Men vi ärintresserade av att se ett konkret förslag för att där-med kunna vara behjälpliga med att åstadkomma enskarp och väl fungerande konkurrenslagstiftning ochdärmed kunna få en konkurrenslag som inte baratillämpas via processer utan som framför allt är mo-raluppbyggande.Det finns även ett förslag om ett s.k. legalundan-tag. Det gäller framför allt den s.k. skogskooperatio-nen, och det har särskilt gällt itidigare rättsprocesser och behandlingar här i riksda-gen.Jag vill först notera att harvunnit processerna i domstolar om tillämpningen avkonkurrenslagen och att man därmed funnit att detvar förenligt med konkurrenslagen att ha ett samar-bete mellan små företagare inom skogsnäringen.Nu har regeringen föreslagit ett legalundantag, attdetta samarbete ska få förekomma utan att man behö-ver ha något speciellt undantag, utan det ska framgådirekt av lagstiftningen.Vi har bara här pekat på att många av skogsägarrörelsens företag har verk-samheter som är länderöverskridande. Vi tycker attregeringen borde ha utrett om detta kan komma att ståi strid med EG-rätten. Vi har trots detta ansett att vibör släppa igenom det förslag som regeringen har lagtfram om legalundantag för skogskooperationen. Vimotsätter oss därmed inte regeringens förslag, ävenom vi tycker att regeringen borde ha utrett det bättreän vad man har gjort, vilket också har påpekats avrespektive fackmyndighet.Det finns också ett förslag från regeringen om etts.k. Det innebär att taxiföretag medupp till 30 fordon skulle vara undantagna från kon-kurrenslagstiftningen. Utskottsmajoriteten har höjtden siffran till 40 fordon. Vi moderater har i vår re-servation sagt att det enligt vår uppfattning är felmetod att säga att upp till 40 taxibilar kan samverkaoch att de ska stå utanför konkurrenslagens krav påkonsumentnytta, nämligen förbudet mot skadlig kon-kurrensbegränsning och missbruk av marknadsdomi-nerande ställning. Vi tycker att man mer ska tydlig-göra lagens två huvudrekvisit.Kan taxiföretag som samarbetar påvisa att de intehar högre priser eller sämre kvalitet ska de ocksåkunna samarbeta. Men har de högre priser eller sämrekvalitet och ingen konkurrens får de också finna sig iatt de blir fällda enligt konkurrenslagen och måsteskapa ett mer konkurrensorienterat system.Vi tycker heller inte att det är tillfredsställande omett antal små taxiföretag slår sig samman till ett stortbolag i tron och uppfattningen att de därmed skakomma undan konkurrenslagen. Det tycker vi inte ärett bra system.Är priset högre eller kvaliteten sämre än i områ-den där det finns konkurrens är detta en form avmissbruk av marknadsdominerande ställning. Enligtvår uppfattning bör även detta vara i strid med kon-kurrenslagstiftningen, även om det är svårare förtillämpande myndighet att kunna driva den typen avmål.Vi vill därmed ha en förtydligande av lagen för attbibehålla enkelheten och inte ha särlagstiftningar fören lång rad olika branscher. Om vi får för mycket avdetta riskerar vi att få en otydlig lag som blir svår atttillämpa och dessutom ger olikheter i jämförtmed vad som gäller på alleuropeisk nivå.I har vi haft ett legalundantag som hargällt möjligheten att samarbeta för de små företagen idetaljhandeln. Det kom ursprungligen till genomICA. Små ICA-handlare samarbetade och konkurre-rade framgångsrikt med de stora andra handlarnainom detaljhandeln för livsmedel. Det var ,och Kooperativa förbundet.Det visade sig att det var ICA som hade delägsta priserna. Vi upplevde då att det var orimligt attförbjuda de små företagen att samarbeta för att få lågapriser och kunna konkurrera med de stora giganterna.Det gällde också ett antal av de andra frivilliga fack-handelskedjorna.Små företagare måste enligt vår uppfattning kun-na få samarbeta och därmed framgångsrikt konkurre-ra med de stora integrerade företagen och de storamultinationella koncernerna. Vi har av det skäletreserverat oss mot borttagande av detta undantag.Lagstiftningen är inte klar på EU-området, ochman inte vet hur man ska hantera detta område. Sve-rige har en specifikt unik situation med väldigt mångaglesbygdsbutiker som av naturliga skäl får hög mark-nadsandel. Det finns i praktiken ofta inget alternativmed undantag för en enstaka butik.Fru talman! Den konkurrenslagstiftning som ledertill många processer är inte den bästa, utan det är densom är moralbildande. Det är därför som vi vill slåvakt om en enkel och tydlig lagstiftning.De två huvudrekvisiten bör vara vägledande på såmånga områden det huvud taget går. De bör omfattafler områden. Det gäller även den offentliga sektorn.Man bör också förtydliga lagen och starkare betonakonsumentintresset. Det bör vara vägledande förtillämpningen av de två huvudrekvisiten.Vi moderater står naturligtvis fast vid samtliga dereservationer vi har undertecknat. Men vi nöjer ossför enkelhetens skull med att yrka bifall till och vote-ra på reservation 1.Anf. 20 ():Fru talman! Vi kristdemokrater står självfalletbakom alla de reservationer vi har undertecknat iutskottet i föreliggande betänkande. Men för tidsvinnande nöjer jag mig med att yrka bifall till reser-vationerna 1 och 5.En viktig orsak till att placerar sig relativtdåligt i den s.k. välfärdsligan är vårt höga prisläge ijämförelse med andra länder. Det har uppstått tillföljd av bristande konkurrens, delvis omfattanderegleringar och att vi har ett väldigt högt skattetryck iSverige. Vi får som enskilda invånare och konsu-menter, enkelt uttryckt, förhållandevis lite för våraintjänade pengar.I debatten om vår ekonomiska utveckling fokuse-ras oftast helt och hållet intresset på ökningstakten iBNP. Men det är förstås lika viktigt för oss alla vad vikan få ut för de pengar som vi använder både förprivat och för offentlig konsumtion. Vi kan konstateraatt den genomsnittliga prisnivån i för viktigahushållsprodukter ligger över genomsnittet iEU-länderna.Enbart en god BNP-ökning kommer sannolikt inteatt leda till att kan stiga särskilt mycket ivälståndsligan sett till köpkraften. En hel del viktigaavregleringar ligger framför oss. En del har redangjorts i Sverige.Kredit- och valutamarknaden avreglerades i slutetav 80-talet. Utländska bankers rätt att etablera sigkom . Nya telelagen som kom öppna-de många nya möjligheter liksom förändringarnainom järnvägstrafiken. Elmarknaden avreglerades i enförsta etapp och för de mindre konsumenter-na . Detta har betytt mycket för prisutveck-lingen på dessa områden. Vi bör förstås gå vidare här.Inom en del sektorer är fortfarande konkurrensenbristfällig. Det gäller framför allt på marknader därhushållen är köpare. Det gäller exempelvis varudist-ribution, detaljhandel, tjänsteproduktion och inteminst i offentlig sektor. Byggsektorn är fortfarandeväl reglerad, och importkonkurrensen är väldigt litenpå det området. Det leder till högre priser. Antaletproducenter inom byggsektorn är begränsat både ientreprenadledet och i byggmaterielindustrin. Det gerhöga kostnader.Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finnsett fåtal aktörer i distributions- och försäljningsledetoch att jordbrukssektorn är förhållandevis starkt reg-lerad. Kommunerna har dessutom möjlighet att enligtplan- och bygglagen begränsa etableringar av livsme-delsbutiker, vilket i många fall ytterligare begränsarkonkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kom-munerna att stoppa etableringar återinfördes av soci-aldemokraterna efter det att fyrpartiregeringen hadetagit bort den. Det var ett steg i fel riktning.Till skillnad från många andra reformförslag somvi diskuterar här i kammaren kostar förslag på kon-kurrensområdet ingenting över de offentliga budge-terna. Tvärtom leder en bättre konkurrenspolitik ikombination med avregleringar och ökad upphand-ling inom offentlig sektor till avsevärda kostnads-minskningar för de offentliga budgeterna.