prot · GN0992 · 2000-04-05 00:00:00 — Det finnsgoda förutsättningar för näringslivet att utvecklas,vilket vi också har goda exempel på de senaste åren.Riktade satsningar för kvinnor, resurscentrum ochkvinnolån har betytt oerhört mycket, likaså den ökadeteknikspridningen och ett ökat samarbete med univer-sitet och högskolor. Industriella utvecklingscentrum,såddfinansiering etc. är andra åtgärder för småföreta-gens utveckling men också för att skapa jobb.Vi kommer alltid att stå inför nya problemställ-ningar, och en tydlig sådan är kommande brist påarbetskraft. Att möta företagens behov av och krav påpersonal kräver utbildningsinsatser, kompetensut-veckling och kunskapsöverföring. Arbetstillgångenkommer att få en alltmer framträdande roll för till-växten i vårt land såväl lokalt och regionalt som cent-ralt.Om man vill påverka utvecklingen och flytta frampositionerna är det tämligen meningslöst att enbart setill allt som är negativt och beskriva det mesta somjämmer och elände. Den som vill bygga för framtidenmåste ta fasta på det positiva och det framgångsrika.Därmed inte sagt att man ska bortse från det som ärdåligt, men om enbart det lyfts fram kommer bördantill slut att bli alldeles för tung att bära.Vi socialdemokrater tror på företagandet i Sveri-ge, och vi har förtroende för företagarna i vårt land.Vi tror också på stabilitet och vikten av att ta till varade positiva fördelar vi just nu har i landet. Vi villförbättra, utveckla och ta fram nya idéer, och vi haren stark tilltro till samråd och samverkan. Konkurren-sen och företagandet blir alltmer globala, och konkur-rensen hårdnar.Med det, fru talman, tror jag mig ha berört åt-minstone en del av reservationerna i betänkandet. Jagyrkar återigen avslag på samtliga reservationer ochbifall till utskottets hemställan i dess helhet.Anf. 187 () replik:Fru talman! Om hade lyssnat påde fyra företrädarna för de borgerliga partierna hadehon hört att vi samtliga sade att det går bra för Sveri-ge, att vi har högkonjunktur och att vi har mångastyrkor. Men det är regeringen som har miss-lyckats med att göra de förändringar i näringslivskli-matet som måste komma till för att stärka den svens-ka konkurrenskraften. Utvecklingen går hisnandesnabbt.När vi hade besök av i utskottetsade han när han pratade om vår starka IT-sektor attden starka ställning vi har inom IT kan paja på ett parår. Om man läser i utredning serman att samtliga de analysorgan som har tittat på ochbedömt säger samma sak, dvs. att bristernaoch svagheterna i finns inom politiken. Det ärskatter, arbetsrätt osv. som är svagheterna, och det ärdär vi som politiker kan göra någonting för att göraverkligheten bättre för företagen.Om man läser vidare i och ser man att det också står att flera av institu-ten har bedömt att det som har försämrats märkbart ivåra positioner är i fråga om landets styrning. Det stårordagrant så i ISA:s rapport.Vi för den här debatten , och vi för dåfram vår kritik, som är samstämmig. Det är hög tid attnågonting sker på dessa områden.Anf. 188 () replik:Fru talman! Men tror väl inte att viskulle ha haft de framgångar som vi nu har om manhade fortsatt att föra en borgerlig politik? De åtgärdersom har vidtagits under de år som Socialdemokrater-na har haft ledningen har ju också gett respekt och hargett förtroende. Det har gjort att inflationen har kun-nat hållas nere och att vi har låga räntor, vilket är enoerhört bra plattform.När det gäller kunskap står det också i rapportenatt den viktigaste delen som vi har att jobba med äratt se till att vi kan behålla det förtroende som vi har för svensk kunskap och kompetens. Därför är detoerhört viktigt att se till att den delen också kan vida-reutvecklas och komma fler till godo. Därför har visocialdemokrater väldigt mycket prioriterat kun-skapsutvecklingen i vårt land.Vi kommer däremot att inom en ganska kort tidstå i en situation då vi kommer att sakna arbetskraft.Då får kunskap ännu större betydelse, och det gälleratt så vad beträffar dessa frågor.Anf. 189 () replik:Fru talman! har helt rätt i att vi iSverige är oerhört beroende av att vi har och får be-hålla kunskap och kompetens. Det är en av orsakernatill att vi måste göra någonting åt individbeskattning-en.Förtroendet är inte speciellt högt för regeringennär det gäller företagen.Om vi återgår till regelförenklingar vill jag talaom Småföretagsdelegationens förslag. Förra gångenvi debatterade hade man genomfört 12 förslag. Sedan finns det en del förslag som man harbeslutat att genomföra, men ingenting finns ju påplats. En företagare märker inte att det har hänt nå-gonting.Jag vill särskilt fråga om en av punkterna. Vidpunkt nr 18 på s. 35 står det om åtgärder för att mot-verka att kommuner och landsting bedriver närings-verksamhet på konkurrensutsatta marknader. Dettasker varenda dag på många ställen i vårt land. Småfö-retag går omkull för att de konkurreras ut av närings-verksamhet som är offentlig. Vad har regeringengjort, konkret, för att komma till rätta med detta? Intehar det märkts ute bland företagen, i alla fall.I övrigt när det gäller Småföretagsdelegationensförslag vill jag säga att de är genomtänkta och att deskulle vara oerhört lätta att snabbt genomföra. -efter det att de lades fram - är det 13 förslagsom är genomförda. Det är minst 60 som ännu inte ärgenomförda. Det är väl inte särskilt nöjsamt, SylviaLindgren?När det gäller Simplex nya chef vill jag ställa enfråga. Kommer den nya Simplexchefen att rekryterasfrån näringslivet? Vi moderater ser det som oerhörtviktigt och väsentligt att Simplex nya chef har erfa-renhet av företagande.Anf. 190 () replik:Fru talman! är vi framme vid statistiken igenoch diskussionen om vad man tycker att man hargenomfört och inte genomfört, . Detfinns en bilaga som vi har fått när vi har jobbat meddetta om Småföretagardelegationen och regeringensåtgärder för ett bättre småföretagarklimat, där detta ärangivet i procent. De papprena har vill också säga att företagsekonomerna vid Uppsalauniversitet har gjort en utredning och studerat förut-sättningarna för s.k. spjutspetsföretag, dvs. företagmed högre kompetens. Man har ganska snabbt kom-mit fram till en generell slutsats. Små företag är mermissnöjda med stödet från myndigheter och tyckeroftare att lagstiftningen är oförmånlig än vad storaföretag gör. Men så tycker små företag också i andraländer. Det är inget svenskt fenomen. Det är kanskeså att det är lite svårare för små företag. Man ska inteskylla på att fenomenet finns också i andra länder,men det kan som sagt också vara en förklaring till attallting inte går att förändra så fort.För drygt ett år sedan tog arbetet med regel-förenklingarna ett nytt steg genom att en särskildarbetsgrupp - senare enhet - inom Näringsdeparte-mentet fick i uppdrag att nagelfara alla nya regelför-slag ur ett småföretagarperspektiv. är det attSimplex, som enheten kallas, får en nystart. Simplex-gruppen kommer att vara ett bollplank och ett stöd förRegeringskansliets regelförenklingsarbete. Man skaockså kunna peka på var ansträngningar behövergöras för att förbättra just ur ett småföretagarpers-pektiv.Anf. 191 () re-plik:Fru talman! Jag är den första att dela glädje över att vi har en högkonjunktur. Sylviahänvisar till att det går bra för , och det görman också i rapporten från , som är ett statligtorgan. Men vad man gör från ISA:s sida är också lyfter fram de problem som finns. Det krävs justatt man både kan se det som går bra och det som gårdåligt.Sylvia var inne på att utvecklingen går så snabbt.Vi lever i en internationell ekonomi där det är kon-kurrens länder emellan. senast har vi sett attDanmark har tagit beslut om att sänka skatten på fleraområden för företag. Här gäller det att vi inte tapparmer. Vi är redan det land som ligger högst i världennär det gäller skatter. Det är frågan om omsorg omframtidens generationer när vi ser till att stötta småfö-retagarna så att de får se verkliga förändringar.Jag vill ha en kommentar från just medtanke på konkurrensen med . Är det intedags att komma med några konkreta förslag? Är Syl-via nöjd med att det faktiskt inte har varit mer än 4 av25 propositioner från superdepartementet som harhaft anknytning till företagarfrågor, trots att minist-rarna från superdepartementet har varit så glada i attsäga att ska få ett företagsklimat i världs-klass?Anf. 192 () replik:Fru talman! Det som nu sägerär i alla fall lite mera nyanserat än det han sade i sittanförande i början. Jag noterade att sade attSverige har misslyckats. Men med tanke på den ut-veckling vi ändå har haft, med tanke på att antaletkonkurser har minskat och med tanke på viljan attskapa nya företag och också få företag att växa tyckerjag att det är fel att säga att har misslyckats.Däremot ska vi naturligtvis slå vakt om det vi har ochse till att vi kan vidareutveckla det. Jag vill inte sopanågra bekymmer under mattan, men vi måste ocksåbygga vidare på det som vi är bra på.Jag tycker att det är ganska jobbigt när man helatiden ser på skatter och på arbetsrätten. I tas det också upp som någonting positivt attbolagsskatten är så låg i . När det gäller ar-betsrätten vill man förändra och göra det sämre förlöntagarna.Jag tror på samarbete. Jag tror på att man skaprata med varandra i samma ögonhöjd och på attarbetstagare och arbetsgivare jobbar för saker ochting tillsammans. Det är minst lika viktigt att varatrygg som arbetstagare som det är att vara trygg somföretagare. För att kunna göra ett bra jobb måste manockså känna en trygghet. Då är det lite svårt att förståatt det görs angrepp på skatter och på ar-betsrätt.Anf. 193 () re-plik:Fru talman! tycker att det är jobbigt att vitar fram fakta. Den enkla sanningen är att vi har gåttfrån tredje till sjuttonde plats. Inte kan jag väl då sägaatt allt är bra? Om vi går och andra springer blir detsom det blir.Sylvia sade att hon tycker att det är job-bigt att vi pratar om skattesänkningar och arbetsrätts-regler. Men om det nu är så att vi ligger i världsklass- det finns inget land som har högre skatt än Sverige- är det väl inte så konstigt att vi pratar om detta. Omnu det egna statliga organet, Invest in Agen-cy, tar fram detta , och om det är deproblem som utländska investerare lyfter fram, måstevi vara ärliga och föra fram detta. Det är inte för minegen skull jag för fram detta, utan det är för vårt landsskull och för landets småföretagare. Vi sätter en ära iatt vara småföretagarnas röst, därför att det är småfö-retagarna som är framtiden för Sverige.Jag vill också skjuta in en fråga om tjänstesektorn.Det finns nu flera öppningar från fackförbund somkan tänka sig att förändra villkoren för tjänstesektorn,som är en stor möjlighet. Hur ser på den sa-ken?Anf. 194 () replik:Fru talman! Låt mig först få säga till att jag delar uppfattningen att det måste blienklare att driva företag. Annars finns det naturligtvisen risk för att många småföretagare tappar engage-mang. Men när det gäller regelförenklingarna i derashelhet finns det naturligtvis anledningar till att vissaregler har kommit till. Dilemmat är att man byggt påregel på regel och inte har hittat en ingång för attangripa detta. Det måste man bli bättre på.Jag tror faktiskt också att företagarna själva imycket större utsträckning skulle kunna hjälpa var-andra med dessa frågor. Vi har också haft någonmeningsskiljaktighet när det gäller utbildning förföretagare. Jag tycker att utbildning är oerhört viktigför att underlätta för företagande.Vi kommer så in på det här med skatter. Jag sägeratt detta är jobbigt därför att jag tycker att man intevill ta fram andra argument. Inte heller skatter är tillför en ond saks skull, utan skatter hänger sammanmed ett fördelningsperspektiv. När man ska ta ininkomsterna någon annanstans hamnar man alltid i ettsvårt dilemma.Om man kan genomföra skattesänkningar utan attdet drabbar på något håll är det inte ett självändamålför oss socialdemokrater att behålla skatter, men jagtycker ändå att vi mycket klart har kunnat visa att detfaktiskt går att driva saker framåt om man vet vadman vill och vad som är bra för . Där kommerockså den generella välfärden in, den som kommeralla till del, även småföretagarna.Anf. 195 () replik:Fru talman! Självklart ska vi inte svartmåla i onö-dan. Jag har sagt att det behövs posi-tiva signaler. Det är en viktig avvägning. Vi får intemåla alltför mörkt här i kammaren, men vi ska ocksåbeskriva verkligheten så att folk känner igen den.Det går tyvärr inte bra för hela . De regio-nala obalanserna ökar, och vi måste, som jag ser det,nå en samsyn om nödvändiga åtgärder för att hejdaoch helst också vända utvecklingen.Att man bråkar om statistik är vanligt. Ofta är detolika jämförelseperioder som är grunden för dendebatten.Jag har en mycket konkret fråga till . Jag har satt upp svarsalternativ, och man kansom i skolan använda ett av dessa. Min fråga är: Hurtycker att arbetet med regelförenk-lingarna har gått? Vad är det konkreta resultatet försmåföretagaren ? Det finns tre alternativ:Har arbetet gått mindre bra, dåligt eller uruselt? Jagskulle mycket gärna vilja ha ett svar på min fråga.Anf. 196 () replik:Fru talman och ! Det är klart attjag inte är nöjd, och det tror jag inte att någon kanvara. Men man måste också se till anledningarna tillatt det inte går så fort som också vi vill.Jag försökte här tala om hur man jobbar med dehär frågorna också i andra länder än . Det härär inte bara ett svenskt problem, utan det finns på ettflertal håll. Vi skyller ofta på byråkratin i vårt land,men när vi är utomlands kan vi ibland tycka att det ärvärre där.Mitt svar till är alltså: Självklartär jag inte nöjd.Åke pratade också om hur man ser påkvinnligt företagande i regionalpolitiken. I den bor-gerliga reservationen när det gäller regionalpolitiksäger man bl.a. att man inte riktigt uppskattar tillväx-tavtalen. En av anledningarna är att det är fel på jäm-ställdheten. Är det också uppfattningatt det är jämställdheten som är ett bekymmer förtillväxtavtalen, och ansluter sig verkligen till den borgerliga reservationen när det gällertillväxtavtalen?Anf. 197 () replik:Fru talman! Jag var inte beredd på att själv få frå-gor. Jag fick inget besked i frågan med de tre svarsni-våerna. Jag tolkar det dock så att den första nivån, alltså "mindre bra". Vi kan dåavbryta den debatten.Det är självklart inte lyckat att förenklingsarbetethar strandat just därför att det är svåra och krångligaregler i Regeringskansliet.Så till den fråga som jag fick äran att motta. Jagvill säga att vi inte står bakom reservationen om till-växtavtalen. Jag har genom praktiskt arbete konstate-rat att beskrivningen inte riktigt stämmer överensmed verkligheten. Jag har på den punkten alltså intenågon avvikande uppfattning i förhållande till SylviaLindgren.Anf. 198 () replik:Fru talman! Jag tycker att jag uttryckte mig gans-ka klart: att jag självfallet inte var riktigt nöjd medregelförenklingsarbetet. Jag tror inte att någon är det.Men jag måste också se till varför reglerna har till-kommit och varför det ser ut som det gör.Jag har väldigt nära följt en avreglerad marknadsom har fått väldigt negativa effekter, också för desmå företagen, nämligen taxibranschen. Jag vill inteuppleva ett återupprepande av något sådant. Jag hop-pas att jag därmed också har klargjort att det iblandkan behövas regler.Anf. 199 () replik:Fru talman! Det verkar som om lite besviken och kanske lite ledsen över att vi ioppositionen inte berömmer socialdemokraterna ochregeringen mer än vad vi gör. Jag tror dock, fru tal-man, att den rollen bättre kan fyllas av andra. Vi skapåpeka det som är fel och som borde förändras ochförbättras.En av de sakerna tas upp i reservation nr 14, somhandlar om teckentolkarna. Man skriver så här i ma-joritetstexten: "Som nämnts planerar Utbildningsde-partementet att tillsätta en utredning beträffande teck-enspråksutbildning. I det sammanhanget väntas ocksåfrågan om auktorisation komma att tas upp. "Ser man på departementets egen kommentar fin-ner man dock att beslut om ett utredningsuppdrag kankomma att dröja med hänsyn till arbetsbelastningenpå departementet. Man ger där alltså inte riktigtsamma bild.Det här beslutet har hitintills dröjt , frutalman, och man har under den tiden inte gjort nå-gonting. Min fråga till är: Är detta enrimlig tid som det ska dröja innan man tar tag i ensådan här sak? Och hur är det rimligt att detska dröja innan den här utredningen verkligen kom-mer till stånd?Anf. 200 () replik:Fru talman! Frågan om auktorisation av tecken-språkstolkar har i majoritetstexten kommit så nära etttillkännagivande som det går. I den borgerliga reser-vationen anförs att en auktorisation skaske. Majoriteten säger däremot att det ska ske skynd-samt och utan tidsutdräkt. Det är klart att vi här liggeroerhört nära varandra.Jag håller med om att det inte känns särskilt braatt den här frågan har varit uppe så fram tilldagens situation, men jag tycker faktiskt att det ärrimligt att man ser efter vilket beredningsarbete somhar skett och ger det en chans. Man ska inte behövagöra ett tillkännagivande så här "på direkten". Migveterligt har inte heller väckt fråganunder . Det är inget försvar, men jagtycker att det är bra att frågan har kommit upp. Denhar fått en väldigt stark skrivning i majoritetstexten.Jag vet också att det är ett bekymmer att över hu-vud taget få tag i teckenspråkstolkar. Det är oerhörtviktigt att se till att flera utbildar sig inom det områ-det. Tyvärr är det väl så, , att inte heller handi-kapporganisationerna har varit särskilt aktiva. Om såskett hade vi kanske kunnat ta upp den här frågantidigare i vårt utskotts betänkanden. Det är inget för-svar, men kanske en förklaring.Sedan säger att jag kanske skulle tro att ha beröm för den socialdemokratiska regering-ens sätt att driva . Nej, jag kan också skilja påmajoritetsroll och oppositionsroll. Men för mig är detväldigt viktigt vad som sägs för att vi också ska kun-na få förtroende hos företagare och när det gäller attfinnas på den globala marknaden. Vad vi uttryckerhär har också stor betydelse för vad andra tycker omSverige.Anf. 201 () replik:Fru talman! säger att vi ligger såoerhört nära varandra i skrivningarna i det här betän-kandet. Och det gör vi. Vi ligger ganska nära. Ni harkommit ganska långt och kommit till insikt i de härfrågorna, och det tycker jag är roligt.Men varför skulle man då inte kunna ha ett till-kännagivande, som ju faktiskt är ett redskap somriksdagen har för att verkligen sätta fart på regeringenoch se till att det blir så som man vill? De signaler vihar från departementet är: Visst vill vi göra det här,men just nu orkar vi inte med det och vi kan inteheller se när vi skulle orka med det. Ett tillkännagi-vande hade varit ett kraftfullt uttalande från ett enigtutskott, vilket hade varit bra mycket bättre för den härsakens skull.Anf. 202 () replik:Fru talman! I den här frågan tycker jag att det ärskrivet så nära ett tillkännagivande som det någonsingår. Det skulle förvåna mig om man inte med anled-ning av det också tar upp den här frågan på departe-mentet så att man verkligen kommer framåt när detgäller auktorisation av teckenspråkstolkar. Men jagtycker också att det är viktigt i det sammanhanget även ser till att teckenspråkstolkar utbildas i enhelhet.Sedan handlar det om marknadsföring av Sverige.Det handlar om att gå vidare i det. Det handlar omhur vi uppträder, vad vi säger, vad vi tycker, om vihar framtidstro eller är pessimister. Det påverkarnaturligtvis oerhört starkt hur vi också uppfattas ochvilken utveckling vi ska ha i det här landet. Det serjag som en del i våra skiljelinjer.Jag ser det också som en del att reservationerna ärganska kända. kan man lite grann känna att detär mycket väsen för ingenting. Men när det gäller deövergripande frågorna har vi olika ideologi och enannan uppfattning. Det handlar om skatter, om arbets-rätt, om fördelningspolitik, om alla eller enskilda.Anf. 203 ():Fru talman! Det här betänkandet innehåller ju 64motioner och 120 yrkanden. Det är nog många av deyrkandena som har kommit igen fleragånger.Jag ska ta upp ett par delar i betänkandet som jagtycker är viktiga att trycka på.Det har kommit in ett antal motioner som handlarom vidareförädling av skogsråvara. Det är naturligt-vis med tanke på och också efter mycket lång diskus-sion om att vi i är duktiga på att exporteramassa och att såga i trävaror. Men vi har på något sättinte lyckats bli den nation vi skulle ha kunnat vara närdet gäller att förädla denna goda råvara.Skogsindustrin spelar en väldigt stor roll för Sve-rige, för svensk ekonomi och sysselsättning. Det är vialla ense om. Men den skulle kunna var ännu merbetydelsefull.Nu sker en hel del saker. Det sker en hel del påvåra högskolor. Det sker olika forskningsprojekt.Man kan nog säga att också skogsindustrin mycketväl har förstått att någonting måste göras. Det berorpå att man naturligtvis ser möjligheterna men ocksåpå att man är klar över att det nu inte går att öka ka-paciteten längre. Det går inte att fortsätta att öka an-talet sågade trävaror eller att öka exporten av pap-persmassa, utan man måste förädla den råvara manhar.Allting pekar på att det går åt det hållet. Här finnsdet möjligheter. Bara en sådan sak att fördubbla mö-belproduktionen i skulle skapa många nyajobb och ett stort nytt förädlingsvärde.Det är naturligtvis viktigt att industrin tar sitt an-svar. Jag tror också att det även ärviktigt att staten går in och agerar, åtminstone sominitiativtagare i olika sammanhang för att få saker ochting utförda.I sammanhanget vill jag också ta upp problemetmed att vår svenska industri ibland råkar ut för myck-et svårartad konkurrens beroende på stöd till olikaanläggningar ute i . Här måste vi naturligtvismöta upp och se till att vi verkligen kan fortsätta attha en stark skogsindustri.I sammanhanget är det kanske också lika bra att taupp att vi får syna EU-direktivet om att varvsstödetska upphöra . Här tycker jag att detär viktigt att regeringen och vi som håller på medfrågorna är klara över att risken är stor att EU kom-mer att fortsätta med att ge direktsubventioner till sinvarvsnäring, medan vi i står med våra vitahänder och fortsätter att inte ge några subventioneralls. Vi måste nog vara beredda, om vi ska ha någonvarvsindustri kvar, att gå in och vidta vissa åtgärder.Det finns också en liten diskussion om hur vi skaanvända industrispån, alltså sågspån, hyvelspån ochkutterspån. Alla kanske inte vet vad det är för någon-ting. Det är i alla fall en mycket begärlig råvara nu förtiden. Den används av skivindustrin, av pelletsindust-rin och av våra värmeverk. Det är alltså en ökad kon-kurrens om råvaran. Denna fråga måste naturligtvislösas på något sätt så att spånen kommer till de ställenden ska, alltså först till industrin. Därefter kan manelda samma spån vid ett senare skede.Här avvaktar vi naturligtvis enerigskattediskus-sionerna. Det är jätteviktigt för att kunna bevara delarav svensk skogsindustri och även den del som harmed vidareförädling att göra.Fru talman! I det här betänkandet tar vi också upptillväxtavtalen. Här har vi lite olika mening. Men jagtycker ändå att det är bra att vi i betänkandet klart slårfast att det måste bli andra tag, en mycket ambitiösareinställning från de olika regionerna vad gäller kvin-nornas deltagande i tillväxtavtalen. Från utskottetssida förutsätter vi att regeringen kommer att tillse attjämställdhetsfrågan lyfts fram på ett mer påtagligt sättän vad som varit fallet.Reservation 1 i betänkandet från både moderater,kristdemokrater, centerpartister och folkpartister är juen mycket tydlig reservation som verkligen visarskillnaden mellan partierna.Utskottets majoritet tillsammans med de flestaaktörerna i näringslivet, både i och utanför,anser att det går mycket bra för det här landet och attföretagsklimatet tillhör bland de bästa i världen.Utskottets minoritet däremot har en helt annanmening. Det må man ju få ha, det är ingen som begärnågot annat. Men det kan ju vara grader i den pessi-mism man ändå visar upp.