prot · GN0982 · 2000-03-21 00:00:00 — Jag hör ständigt diskussionen om nollvi-sionen och om att vi ska försöka minska dödstalet påvåra vägar. Det är mycket enkelt för näringsministernatt utan stora kostnader se till att vi får ett minskatantal dödsolyckor.Enligt officiell statistik är av dödsolyckornaalkoholrelaterade. Tyvärr är väl den siffran egentligendubbelt så hög, eftersom vi inte kontrollerar om detfinns alkohol i kroppen med mindre än att vi misstän-ker brott.Jag skulle också vilja ge näringsministern en litenberättelse från verkligheten. Jag är övervakare för enperson i . Han är dömd till behandling. Hanhar naturligtvis blivit av med körkortet. Han måstekomma på återbesök. Vi är ett stort antal människorsom hjälper honom att komma till sina återbesök. Engång inträffade det att han inte fick tag på någon.Ingen kunde hjälpa honom. Tyvärr tog han sin bil -nykter, naturligtvis - för att åka till ett behandlings-möte. Han åkte dit för olovlig körning.Med hjärtat kan man kanske tycka en sak. Jag vetatt han gjorde fel. Men det är synd att han inte boddei ett annat län, där han kunde ha fått ett alkolås. Nubodde han i , och då fick han inte den möj-ligheten utan gjorde sig skyldig till en lagöverträdel-se. Detta tycker jag att vi skulle undvika.Det finns människor som vill försöka leva ettnyktert liv, men de förlorar mycket på grund av att deblir socialt fullständigt isolerade när de dessutomkämpar med en mycket svår sjukdom.Anf. 87 Näringsminister ():Herr talman! pågår en försöksverksamhet. Detär 86 stycken som deltar i denna. Man kan ocksåräkna in dem som frivilligt deltar. Det är alltså enmängd yrkeschaufförer som deltar. Jag nämnde någ-ra. Det är ungefär 300.Jag anser att det nu är viktigt att få en utvärderingav detta. Jag har inte för avsikt att vidta några åtgär-der förrän den försöksverksamheten är klar och vi hargjort en utvärdering. Då ska jag be att få återkommaom detta här i kammaren.Anf. 88 ():Herr talman! Jag förstår att näringsministern intevill ha någon större debatt om detta. Det är enkelt attsäga att det är en försöksperiod. Men låt mig förståvarför vi ska behöva ha försök när utrust-ningen har funnits ute i världen i ett tiotal år. Fem årsförsök i innebär trots allt ytterligare dödsfall.I lagtexten står det om upprepade försök även iförsökslänen. Det är därför en del åker ur. Det kanskeinte hör till dagens ärende, direkt, men jag skulle viljaatt näringsministern tar detta med sig. Man åker urprojektet om det upprepade gånger visar sig att manhar någonting i utandningsluften så att bilen intestartar, som det står i lagtexten. ärmycket bekymrad över att lagtexten är så hårt skri-ven.Men det innebär faktiskt, kanske lite ironiskt, attbilen inte startar om den som deltar i projektet ochkör sin bil nykter blir hungrig och köper sig en korvmed senap. Då får man en markering, och risken äratt man åker ur projektet. Så är det enligt Stockholmslänsstyrelse.Anf. 89 Näringsminister ():Herr talman! Jag anser än en gång att projektetska slutföras och att det ska bli en utvärdering. Där-emot är jag öppen för att föra en diskussion medVägverket om att det inte behöver hålla på i så mångaår. Jag kan säga att jag redan harförberett en diskussion med dem om detta. Det hop-pas jag ska vara möjligt.Det är också viktigt att vi inte nu säger att vi sätterin alkolås i alla bilar och att folk sedan får supa ochbete sig som de vill. De kan inte starta bilen, men detfinns ju andra bilar som inte är deras egna. Det liggeri detta projekt att man ska förändra sitt beteende. Vikan inte bara sätta in alkolås och på så sätt försökaförhindra att de kör bil. Det handlar också om att deska förändra sitt beteende. De kan som sagt alltid taen annan bil.Det är därför man går in i detta projekt med väl-digt hårda villkor. Här är villkoret att man är nykteroch att man inte sätter sig i bilen när man är berusad.Sedan får man inte i gång bilen. Det är kanske tur,det.Poängen är faktiskt att de ska ändra sitt beteende.Det är det som de skriver i sitt kontrakt och som de ärberedda att göra. Det är villkoret för att de ska få körabil.Anf. 90 ():Herr talman! Vi är helt överens om det sista somnäringsministern sade, nämligen att de ska ändra sittbeteende. Men jag vill att näringsministern tar medsig det sista som jag sade om vad jag hade hört frånlänsstyrelsen. Inte ens näringsministern menar väl attvi ska behöva ta bort senapen från korven, vilket dethär kan innebära.Jag känner en stor tacksamhet över att näringsmi-nistern från det att jag fick svaret nu ändrar sig och ärberedd att förkorta projekttiden. Det kommer med allsäkerhet att innebära att hela landet kommer att fåden här möjligheten när vi har fått den här utvärde-ringen gjord. Jag är nämligen övertygad om vad re-sultatet kommer att bli. Även om jag inte når ändafram, att vi ska ha försöksprojektet i hela vårt land,behöver man åtminstone inte i stora delar av landetvänta på det här.Det kommer säkert att tas emot med stor tack-samhet från övriga att näringsministern nuhar gjort det här ändrade ställningstagandet. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på interpellation 1999/2000:252 omgrundskoleelevers arbetsmiljöAnf. 91 Statsrådet ():Herr talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser vidta dels för att grundskoleelever-nas arbetsmiljö bättre ska fokuseras som betydelsefullför lärandet, dels så att ohälsosamma lokaler upp-märksammas från ett nationellt perspektiv, dels för attöka skolornas intresse för ergonomin från elevernasperspektiv, dels så att elevskyddsombudens roll ochuppgifter bättre uppmärksammas.Arbetsmiljön i skolan är ett stort och viktigt om-råde. Den har betydelse för både det fysiska och psy-kiska välbefinnandet och är en viktig förutsättning förlärandet. Att ha en väl fungerande arbetsmiljö är ettkrav som alla i skolan har rätt att ställa.Enligt den ansvarsfördelning som gäller mellanstaten och kommunerna är det kommunerna som iegenskap av arbetsgivare och huvudman för skolantillsammans med rektor ansvarar för att skolan har enbra arbetsmiljö. Detta innefattar lokaler, inomhus-miljö och utemiljö för elever och personal som dagli-gen vistas i skolans lokaler.Skolverket fick i regleringsbrev i upp-drag att effektivisera sitt samarbete med i frågor som gäller skolornas fysiskaoch psykosociala arbetsmiljö. I uppdraget ingick attgöra en beskrivning av myndigheternas tillsynsverk-samhet på området samt lämna förslag på en effekti-vare samordning. och Arbetarskyddsver-ket kommer att utveckla sitt samarbete med utgångs-punkt från de diskussioner som förts i samband meduppdraget. Viktiga utvecklingsområden är en genom-gång av gällande lagstiftning samt hur elevernasmöjligheter till inflytande över sin arbetsmiljö kanöka genom elevskyddsombuden. kommeratt redovisa resultatet av samverkan i september2000.I uppdrag ingår bl.a. att göraen översyn, och vid behov föreslå förändringar för attstärka barns, ungdomars och vuxnas säkerhet, skyddoch trygghet i barnomsorgs- och skolverksamheten,särskilt avseende arbetsmiljö- samt hälso- och sjuk-vårdslagstiftningen. Undersökningen ska även be-handla frågor kring kränkande behandling.För skolans arbetsmiljö gäller samma regler somför andra arbetsplatser. I arbetsmiljölagen finns be-stämmelser för hur arbetsmiljön bör vara utformad.Elever omfattas av arbetsmiljölagen från det förstaåret i skolan. Det huvudsakliga ansvaret vilar på ar-betsgivaren, i detta fall rektor och kommunen. Arbe-tarskyddsstyrelsen reglerar i olika författningar hurarbetsmiljön ska utformas och olika gränsvärden förområden som ventilation och buller m.m. Yrkesin-spektionen är tillsynsmyndighet för detta område.Förskolor och skolor har möjlighet att utnäm-nas till miljöskolor av om de uppfyllervissa kriterier. Ett av kriterierna är fysisk miljö somhandlar om skolans lokaler och byggnader. Det inne-bär att byggnaden inte får påverka hälsan på ett nega-tivt sätt. Användningen och förekomsten av skadligaämnen ska avvecklas och ersättas av bättre material.Ergonomi ur elevernas perspektiv är en fråga somär lika viktig som ergonomi ur personalens perspek-tiv. Båda perspektiven ska vara rådande när manbehandlar frågan i skolornas arbetsmiljögrupper ochsamverkansgrupper. Ergonomi nämns också i kurs-planen för ämnet idrott. Ett av målen är att elevernaska kunna tillämpa kunskaper i ergonomi i vardagligasammanhang.Som avslutning vill jag säga att det pågående ar-betet framför allt med miljöskolor och skollagsöver-synen kommer att verka för att arbetsmiljöfrågornafår en allt starkare betoning ute på den enskilda sko-lan.Anf. 92 ():Herr talman! Jag vill tacka skolminister för svaret. En arbetsplats där man kännertrivsel är stimulerande och utvecklande. Vad gör enarbetstagare som inte trivs? Han eller hon kanskebyter arbete. Vad gör elever som inte trivs? Det gör de sällan.Uppslaget till denna interpellation fick jag när jaglyssnade till en disputation av kringavhandlingen som barnarbete och utveck-lingsprojekt. En studie av hur grundskoleeleversarbetsmiljö skapas - förändras - förblir som den är.Avhandlingen berör egentligen två delar av arbets-miljön, en mera fysisk och en som gäller läxläsningsom stressmoment. Jag har valt att lyfta fram såvälfysisk som psykisk arbetsmiljö. Jag har dock inteberört läxläsning, eftersom jag själv är en förespråka-re för läxor i rimliga proportioner.Vissa delar av det här ligger givetvis under kom-munens ansvar, men har ett kontrol-lansvar. Det som slog mig var att jag kände igen såmycket nu när jag har fått skolan på lite avstånd ochinser hur det är. Jag har tidigare genom diskussionermed miljöminister talat mycket om ettnationellt program, Det sunda huset, och om hurviktigt det är att förskolor och skolor har hälsosammalokaler. av skolans kostnader går till lokaler.Ändå finns det inte speciella krav på kvalitetsmärk-ning eller ens krav på hälften av den luftströmningsom krävs på ett kontor. Den luftkvalitet som arbets-miljölagen kräver garanteras inte. Möblering, stolarm.m. är inte kontrollerade ergonomiskt från barnensperspektiv. Stolar i en matservering som använts avfem matlag barn per dag ifråga-sätts egentligen inte. Det ska vara så i en skola. Ele-ver i visats ofta i lokaler där luft-, ljud-och ljusförhållanden och övriga arbetshygieniskaförhållanden inte är tillfredsställande. Det har visatsig att det blir allt vanligare med huvudvärk hosgrundskolans elever.Herr talman! tar i sin avhand-ling upp en så banal fråga som toaletterna i skolan.Det pratar vi egentligen inte om, men det finns myck-et övrigt att önska. Och han har faktiskt rätt när hansäger att alla barn inte vågar gå på toaletten på rasten.De kan vara rädda för att kompisarna ska rycka uppdörren. Och de får inte gå på toaletten under lektio-nerna. Skolhälsovården har faktiskt uppmärksammatatt urinvägsinfektioner har uppstått eftersom en delflickor inte har kissat i skolan. Det är kanske intelämpligt att diskutera här, men jag tycker att det ärviktigt för miljön, trivseln och välbefinnandet.Arbetsmiljön är viktig för elevernas utvecklingoch prestationer. Ohälsosamma skollokaler, sliteninredning och uttjänta, omoderna läromedel hämmarelevernas trivsel och lust att lära. Elevskyddsombu-dens roll måste därför stärkas. Det har jag fått allttydligare klart för mig. måste uppmärk-samma kommuner som bryter mot arbetsmiljölagenför elever.Jag tycker att skolministerns värdegrundssatsningär väldigt viktig. Det gäller den psykiska arbetsmiljönmen även den fysiska arbetsmiljön. Vi måste upp-märksamma båda delarna. Elever i upp-lever sig kränkta av ett grovt språk och tillmälen frånandra elever. Det gör kanske att en lektion blir för-störd. Därför är värdegrundsarbetet så viktigt. Det ärockså viktigt med en trygg och sund arbetsmiljö.Elevskyddsombuden har en viktig roll och får intebara finnas som en papperstiger på skolorna. Därförskulle jag vilja att skolministern talar om just hurelevskyddsrollen kan utvecklas när det gäller arbets-miljön för våra elever i skolan.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! Det är bra att harväckt den här interpellationen. Vi diskuterar ju oftaden ena sidan av skolan, nämligen elevernas resultat.Men för att nå ett bra resultat är det, precis som säger, viktigt att miljön runtomkringockså är bra.Frågan är då hur skollokalerna ser ut. Ofta brukarvi i debatterna hänvisa till nedskärningsåren under90-talet. Men när det gäller skolorna och skollokaler-na har det nog varit bristfälligt och eftersatt under enbetydligt . Det kan egentligen inte skyl-las på att vi har haft de här tio åren med nedskärning-ar.För att nu se längre än byggdes deten hel del skollokaler in som sedan harförblivit i samma skick. När man reste runt , , var det få kommuner somsatsade på renovering eller ombyggnad. Allt var somdet var byggt. när jag reser runt kan jagändå se att det sker en satsning på den fysiska miljön.Många kommuner börjar nu lägga planer som ärlångsiktiga och kanske kommer att ta . Mananpassar skollokalerna efter de krav som läroplanenställer på flexibla miljöer, och man rustar upp efter-hand.Ulla-Britt var inne på stolar. Det är ettväldigt typiskt exempel: Tittar man på hur barnensitter ser man att det också är väldigt olika. En delsitter på gamla stolar som egentligen är fullständigtomöjliga för ryggen, medan man i andra fall har bör-jat satsa på att rusta upp klassrum efter klassrum närdet gäller stolar. Det kostar givetvis pengar, men jagtycker ändå att jag börjar se en positiv tendens mot gör de här förbättringarna, sådana här yttre åt-gärder.Fortfarande har vi dock områden som t.ex. venti-lationen, som rör alla våra allergiska barn. Här har vifått en lag som är väldigt tydligmot kommunerna, men vi kan ändå se att det brister.Vissa kommuner har, just genom inspektionerna,ålagts vite när det gäller ventilationen. Andra har intevarit utsatta för kontrollen, och då är ventilationenfortfarande dålig. På hela det här området finns detbrister.När det gäller eleverna är det viktigt att se till attvåra elevrepresentanter, de som sitter i våra elevkårer,också ges möjlighet att påverka sin miljö. Vi förbere-der nu inom departementet förslag som vi fått frånSveriges elevråd, kallat. De punkter som beredsär att ge elevråden samma ställning som lärarnasfackliga organisationer när det gäller medbestäm-mande och informationsspridning - då är det arbets-miljöfrågorna vi pratar om - och att ge elev-skyddsombuden samma rättsliga och praktiska statussom lärarnas skyddsombud, dvs. när man sitter ikommittéer för de här frågorna. En tredje fråga är attge elevrådens aktiva samma möjligheter till studie-kompensation och stöd som elevskyddsombuden får.Här har vi ändrat gymnasieförordningen.Vi bereder alltså. Jag tycker att de här frågorna äroerhört viktiga och angelägna. Jag är väldigt glad attockså elevorganisationerna driver dem och ser attarbetsmiljöfrågorna är viktiga om man ska lyckastotalt i skolan.Anf. 94 ():Fru talman! Det härär oerhört viktiga frågor. Jag har en känsla av attelevskyddsombuden särskilt på interiktigt vet sin roll. Jag tror att vi kan göra mycket därför att stärka dem. Det är lättare på gymnasieskolan.Det är också så att många skolor fortfarande inteuppfyller läroplanens krav. Om det vore så på andraarbetsplatser skulle folk reagera. Jag är medveten omatt detta är mark, men det får inte kännaslegitimt att skolan kan se ut som den gör medan om-världsutvecklingen går så snabbt framåt.Jag förstår att ser mycketnytt. Vi ser tekniska hjälpmedel, vi ser datorer och viser en och annan musikanläggning osv. när vi är ute.För ett tag sedan var det mycket demonstrationsvis-ningar av ergonomiskt riktiga bänkar. Men det blevbara en kortvarig trend. Kommunerna upptäckte inte hade råd att köpa in dem, och så blev detliksom glömt.Jag hoppas mycket på den samverkanssatsningsom och Arbetarskyddsstyrelsen gör. Jagser fram emot den redovisning om elevskyddsombu-den som säger att vi får i sep-tember.Jag inser att skolministern får alltmer av skol-problem att lösa. Alla samhällets problem hamnar pånågot sätt hos skolministern. Det innebär inte att jagär omedveten om att det finns skolor med både fy-siskt och psykiskt bra arbetsmiljö, men det finns förmånga undantag.Fru talman! Ofta när man talar om skolans ar-betsmiljö handlar det om lärarnas arbetsmiljö. Ochden är ju mycket viktig - det finns alltför mycket avstress, uppgivenhet och utbrändhet. Men man talarinte på samma sätt om elevernas arbetsmiljö. Föreleven handlar ofta arbetsmiljön om hur den påverkarutveckling och prestationer. Enligt Arbetslivsinstitu-tet löper av lärarna stor risk för allvarlig ohälsaoch långtidssjukskrivningar. Liknande diskussionerförekommer inte när det gäller eleverna i skolan.Allergiska elever får massmedial uppmärksamhetunder , men sedan glöms de ofta bort för andranyheter. Miljömedvetenheten i skolans vardagsarbeteär för låg . Det skrivs mycket om störande barn,men det talas inte om överansträngda barn. Elevska-dor behandlas inte i av de kommunalaskolplanerna, har jag erfarit när jag har studerat detta.Fru talman! Jag skulle önska att regeringen kundetillsätta en värdekommission. Till denna skulle elever,lärare och föräldrar kunna skriva om visioner omtrygga och harmoniska skolor. De skulle kunna be-rätta om skolsituationen, både den fysiska och denpsykiska.Ta det vanliga tillmälet "hora". Jag läste en inter-vju i med ett antal ungdomar som sade att det sessom en öppningsfras till ett samtal. Men den elev somtar detta till sig kan ju inte känna sig särskilt upp-muntrad eller ha lust att lära. Flera lektioner kanegentligen gå till spillo därför att man blir så sårad.Det handlar då inte enbart om att bli sårad utan ocksåom att bli hindrad i sin utveckling och sitt lärande, enkränkning som vuxna kanske inte ens märker eller fårreda på.Min fråga till skolministern rör just detta med envärdekommission: Skulle det vara genomförbart attskapa någon nationell kommunikationsled liknandeBRIS, Barnens rätt i samhället, kanske benämndSkolelevers rätt i samhället, eller någon annan sådankanal?Anf. 95 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill åter säga att jag håller medUlla-Britt i fråga om hur lokalerna har settut. Jag tog de positiva exempel som jag har mött, menjag tycker fortfarande att kommunerna har haftmånga år på sig att kontinuerligt förändra och förbätt-ra sina lokaler. Detta är ett eftersatt område. Det gäl-ler hur bänkar ser ut, hur gardiner ser ut, hur toaletterser ut osv. på många av skolorna.Man brukar ibland säga att när man har lyft på ta-ket till en skola har det sett likadant ut som när mansjälv gick i skolan. Så små har förändringarna varit.När jag själv en gång började som lärare hade jagförmånen att få vara på en skola som helt var byggdefter de intentioner som läroplanen hade. Men plöts-ligt upphörde den här byggnationen, och man utfor-made inte längre lokaler efter de behov som skolanfaktiskt har.Här finns mycket att göra, och här tror jag att vikan ha en ständig dialog med våra kommunpolitikerom att åtminstone göra en långsiktig planering för hurman kan förbättra kommunens skolor.Vi har ingen kommission, men i samband medvårt värdegrundsprojekt har vi bett väldigt mångaelever - runt 4 000 - att skriva brev till oss och be-rätta hur de ser på värdegrundsfrågor och hur deupplever sin situation i skolan. har jag läst mångaav de här breven, vilket har varit väldigt roligt attgöra. De har givetvis handlat om mobbning. De harhandlat om hur man är mot varandra, vilket språkman använder. Men oerhört många av breven harhandlat om mat och toaletter. Det är två viktiga delari en elevs vardag.Jag har också skrivit ett svar som kommer attpubliceras i samband med att vi lämnar ifrån oss vårtslutdokument.Det är väl inte ofta vi diskuterar toaletter i riksda-gen, men en gång lärde jag mig att när man besökeren skola ska man titta på hur toaletterna ser ut. Dettalar väldigt tydligt om hur andan och stämningen ärpå en skola. Det ligger faktiskt mycket i det. Det ärett ställe som vi alla måste gå till och vittnar ocksåom vilken inställning som finns på skolan. Jag hargjort det då och då när jag rest runt. Det visar på andan.Det som stod i rapporten om hur eleverna mår haralltså allvarliga konsekvenser som jag tror att det ärviktigt att ta upp. Jag tycker också att det här skapåpekas för våra kommunpolitiker. Jag tycker att detär viktigt att den tillsyn som skolverk och utövar tillsammans följs upp.Vem man ska vända sig till när detgäller värderingsfrågor i den fysiska miljön är någon-ting som vi inte har funderat över på departementet.Det vi funderar över, och det avser jag att återkommatill, är hur man ska hitta ett forum som kommer att haett meransvar för värdegrundsfrågor i ett bredareperspektiv. Men vi är inte riktigt klara, så där åter-kommer jag.Anf. 96 ():Fru talman! Jag tycker att det är väldigt bra att vi-sa positiva exempel. Det ska vi göra. Allt positivt vikan visa måste vi göra, eftersom det är ett så passeftersatt område.Jag önskar också att skolministern kunde arbetatillsammans med miljöministern så att vi kunde få ettsorts kvalitetsarbete för just förskolor och skolor.En undersökning av 220 skolor visade faktisktväldigt stora brister i fråga om fukt, mögel och venti-lation. Det är svårt att få skolorna att t.ex. varudekla-rera sina klassrum, tala om hur luften räckerför ett visst antal elever osv. Det är svårt att få kom-munerna att bygga om efter läroplanens krav. Jag trorockså på en samverkan mellan departementen vadgäller de här frågorna.Det vore väldigt bra om man kunde få en sam-manfattande del av de 4 000 elevernas önskemål. Jagförstår att de skrivit under sekretess, men det kundeleda till att man får en bredare diskussion.Jag har besökt skolor där rektor t.ex. tagit borttvålen från toaletterna därför att det varit bus. Då stårdär kanske 100 elever som inte alls är skuld till dettaoch kan inte ens sköta sin hygien. Det blir väldigtmycket av kollektiv bestraffning i skolorna. Detskulle vi aldrig finna oss i på arbetsplatsen på detsättet.Vi har väldigt mycket att tala om när det gäller denära och som vi tycker så självklara och banala frå-gorna. De är tydligen väldigt viktiga för eleverna. Detvisar skolministerns brev.Det var orden i avhandlingens underrubrik "- för-ändras - förblir som den är" som fick mig att liksomtänka till: Ska det vara så?Anf. 97 Statsrådet ():Fru talman! Jag går tillbaka lite till svaret som jaggav när det gäller just att ska samarbetamed om skolornas fysiska ochpsykosociala arbetsmiljö. Det uppdrag som vi gav1998 visar att vi tycker att de här frågorna verkligenär angelägna.Det andra vi har gjort är utnämningen av miljö-skolor. På det viset vill vi få skolorna att aktivt arbetaför en bättre miljö som både kan handla om den fy-siska miljön och om undervisningen och arbetsmiljö-frågor. är det 90 skolor som har anmält sittintresse för att bli miljöskolor till och 14av dem har granskats och godkänts av Skolverket.Det är givetvis få när man tittar på den totala andelen,men det är ändå en bit på vägen. Jag tror att för varjeskola som blir godkänd sprider sig intresset. Jag lästeom en skola i tidningen. När detta får ettmedialt intresse och många människor läser om detvill fler skolor vara med och bli miljöskolor.Undersökningen har gjorts av i sin avhandling tog upp den fysiska miljön, menockså det som berörde liksomandra delar som framkallar stress hos eleverna. Det ärväl bra att också ha en sådan doktorsavhandling attbeakta när vi diskuterar resultaten i skolan. Vad manän tycker om läxor eller inte läxor tror jag att denpekade på vissa saker som skolan ska se till, nämligensamordningen av prov och läxor, så att det inte blirmångfalden som stressar utan att det blir en rimligarbetssituation för eleverna.Jag har inte mer att tillägga till den här interpella-tionen. Jag tycker att det var viktigt att den kom upp.Det var bra att den ställdes.