prot · GN09116 · 2000-05-25 00:00:00 — Därmed så ärden saken utklarad.Vi är oerhört angelägna om att granska ubåtsfrå-gan och vill gärna ha den genomlyst i grunden, sär-skilt mot bakgrund av de sensationella uppgifter somhar lämnats och som lyckligtvis inte har bekräftatsunder . Mot den bakgrunden har viju bett ambassadören att gå igenom detta.Låt oss börja med ubåtsfrågan. Sedan kan vi kommatillbaka till det andra samtalet. Och, som sagt var, omdet hade funnits en genuin vilja att ta något slags brettgrepp hade det väl inte varit en motion av moderater-na till som skulle ha satt fart på den proces-sen.Anf. 56 ():Fru talman! Jag noterar statsministerns svar. Detrimliga är väl ändå att aktualisera en fråga i en motioneller på annat sätt, t.ex. i anföranden, tidningsartiklaroch vad det nu är. När det är gjort då bör en regeringsom känner ansvar för att man tillsammans ska kunnagranska det förflutna inleda debatt och diskussion omhur det ska ske på bästa sätt. Så gjorde den borgerligaregeringen. Vi noterar nu att vi inte har någon inbju-dan från regeringens sida. Om jag förstod statsminis-tern rätt kommer inte heller någon sådan inbjudan attutfärdas för att man ska diskutera hur detta ska ske.Det kan man tolka antingen som arrogans - man bryrsig inte om vad andra står för - eller möjligtvis somovilja.Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Det är varken fråga om arrogans ellerovilja utan om att man ska göra rätt sak först. Jag troratt hela svenska folket begriper att det finns all anled-ning för oss, oavsett vilken sida i svensk politik somvi tillhör, att få en genomlysning av ubåtsfrågan. Ochjag kan inte förstå varför tycks känna ensådan ovilja inför just den granskningen. kommerden att ske. Låt oss därefter, om vi tycker att det ärnödvändigt och om kraven finns kvar, fortsätta denandra diskussionen.Möte mellan EU:s finansministrarAnf. 58 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansminister . Det pågår ju en EMU-debatt, och den kommer förhoppningsvis att fortsättaett tag. Det finns bra och dåliga argument från bådasidor.EMU-ländernas finansministrar träffas ju emel-lanåt i speciella möten. Då har en fråga uppkommit,nämligen om vi som inte är med i och på dessaspeciella möten för EMU-ländernas finansministrartappar inflytande i andra frågor. Statsrådet har ju i ett antal artiklar och på andra sätt häv-dat att så inte är fallet i realiteten. Jag skulle vilja höravilken uppfattning som finansministern har, om handelar uppfattning.Anf. 59 Finansminister ():Fru talman! Den församling som kallas för Eu-ro 11, dvs. de elva medlemsstater som ingår i valuta-samarbetet har ju möten regelmässigt varje månadoch diskuterar frågor som hänger ihop i första handmed växelkurssamarbetet. Det lämnas sedan en in-formation till övriga medlemsländer, dvs. till oss i defyra medlemsländer som inte ingår i växelkurssamar-betet. Och jag har genomgående fått intryck av attden information som vi har fått också visar att dehåller sig till den överenskommelse som gjordesmellan de 15 länderna från början om arbetsfördel-ningen mellan just Euro 11-länderna i fråga om sam-arbete och även i fråga om samarbetet mellan de 15finansministrarna. Och jag har inget skäl att se att detur svensk synpunkt har varit några problemmed denna arbetsfördelning.Anf. 60 ():Fru talman! Är svaret då att delarLeif uppfattning att vi inte tappar infly-tande på andra sakområden i och med att vi inte ärmed i ? Delar finansministern ?Anf. 61 Finansminister ():Fru talman! På det sakområde som Euro 11 om-fattas av växelkurssamarbete har vi självfallet ingetinflytande och ska inte ha det eftersom inte ärmedlem. Och eftersom inte andra frågor av ekono-misk-politisk allmän karaktär diskuteras där är minuppfattning att har ett inflytande via EU-kretsen, alltså hela finansministerkretsen, när vi dis-kuterar frågor av ekonomisk-politisk allmän karaktär.Det får väl tolkas som att jag har samma uppfattningsom svenska biståndetAnf. 62 BO ():Fru talman! Jag har en fråga till statsministern.Den gäller det svenska biståndet och hur det utveck-lades . Den frågan diskuterades bl.a. förganska exakt i den här kammaren närLars från ställde en fråga tilldåvarande biståndsministern . Bakgrun-den till hans fråga var en oro för att beslut som rege-ringen hade fattat skulle leda till att biståndet utveck-lade sig på ett mindre bra sätt för de fattiga folkenunder 1999. Den gången visste man ju inte hur detskulle gå. Men har det kommit en rapport som ärett par veckor gammal från därbl.a. följande konstateras:En rad insatser har fått inställas eller senareläggas.Insatser inom området demokrati och mänskliga rät-tigheter har drabbats hårt. För de enskilda organisa-tionerna innebär begränsningen att Sida inte kunnatfullfölja avtal, och organisationerna drabbades i vissafall hårt.Min fråga är hur statsministern ser på situationennu när vi har fått facit i hand om vad som hände 1999och hur han ser på de besked som biståndsministerngav kammaren sedan.Anf. 63 Statsminister ():Fru talman! Jag tyckte att det var en i huvudsakkorrekt debatt som förde. Enskildheteroch detaljer kan naturligtvis alltid vara sådant somgår att rätta till i efterhand när man har facit. Men detviktiga, , är att vi har klarat en hög nivåpå biståndet under den djupaste statsfinansiella krissom något västland har gått igenom. Under de år somvi har plågats av massarbetslöshet och jättelika ned-skärningar har vi ändå betalat över 100 miljarderkronor i bistånd. är vi igenom krisen. höjer vibiståndet kraftigt. Då finns det väl anledning att i såfall se framåt och inte diskutera en gammaldebatt om den sista hundradelen av biståndsmåletsuppfyllande.Anf. 64 BO ():Fru talman! Det låter ju på svaret som om stats-ministern har tagit del av den där debatten förett år sedan som handlade om en oro för att det skulleleda till negativa konsekvenser. säger statsminis-tern att det var någon enstaka detalj och talar omhundradelar. Jag som har protokollet i min hand kanju se att det som oroade var framförallt två saker. En rörde frågan om vad som skullehända med det s.k. Start Bosnia-programmet i Bosni-en och en annan vad som skulle hända i Centralame-rika efter orkanen . I bägge fallen var mycket oroad, och sade att detsom har sagt är fel.När vi nu läser rapporten visardet sig att hade rätt. Och det är intedet viktigaste, utan det viktigaste är rimligen, herrstatsminister, att det i verkligheten fick dessa negativakonsekvenser.Anf. 65 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag har sagt det femtiogånger i denna kammare men jag ska säga det igen:Jag är inte ett dugg imponerad av för biståndet. Han var under den tiddå statsfinanserna kördes i botten i allra högsta gradansvarig för politik. Det bidrog till ettmoras utan like. Vi har tagit oss ur det. en av dem som hjälpte till under de svåra åren. Nuär vi igenom och kan höja biståndet igen. Vi kommeratt gå framåt i en mycket offensiv politik på dettaområde, för detta är djupt förankrat hos en bredsvensk allmänhet.Kom inte och säg att det var något slags folkpar-tistisk triumf att ni lyckades träffa rätt på den sistationdelen i en diskussion när ni så totalt körde statsfinanserna ibotten! bär ett ansvar för detta. satt ju med i den regeringen.Skäms ni inte för att på detta sätt i efterhand aldrig taansvar för vad ni har gjort?Anf. 66 BO ():Fru talman! Jo, vi i tar självklart an-svar för det vi gör och det gäller alla som är aktivainom Folkpartiet.Några av oss hade uppgiften att under den värstalågkonjunkturen på två generationer, , ta ansvaret. Själv - jag säger detta eftersomstatsministern nämnde min ringa person - gjorde jagdet i betydande grad genom att se till att det bespara-des en hel del inom socialförsäkringsområdet, vilketgjorde att det blev billigare för statsmakterna än omdetta inte hade gjorts. En mängd av de besparingarnavände sig socialdemokraterna i denna kammare mot.Det glömmer statsministern bort. När jag sägerglömmer är det en vänlighet.Anf. 67 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att det är första gången somen folkpartist har försökt att försvara sin medverkan iden regering som körde sönder de svenska statsfinan-serna. Det hedrar att han har det modet.Däremot är det tyvärr så att utfallet av arbetsinsatseninte blev särskilt uppmuntrande. Alla vet hur det sågut som vi ärvde efter Könberg.Vi har tagit oss igenom detta utan att komma un-der den gräns för biståndet som vi tycker är rimligsom lägsta gräns, . går vi uppåt igen och vikan göra det med egna pengar, - intemed lånade pengar! Däri ligger en oerhört tydligsignal om hur viktigt vi tycker att det är att dels skötavår egen ekonomi, dels solidariskt vara med och delapå ansvaret i ett internationellt fattigdomsbekämpan-de.Jag skäms inte för arbetsinsats menandra har kanske anledning att fundera över sin.Öl på jobbetAnf. 68 ():Fru talman! Jag har med mig från . Där står det: "Fy, sa ministern om öl på jobbet".Socialminister poängterade att det inteär förbjudet att dricka öl efter jobbet. Men han varbekymrad över att IT-företagen etablerar pubar för deanställda och han avser att bjuda in arbetsgivarnainom den s.k. nya ekonomin för att diskutera det här.Vad refererar till är en interpella-tionsdebatt här i kammaren där det diskute-rades folköl, olaglig utskänkning till minderåriga ochalkoholrelaterade "dokusåpor" i kabel-TV. Men detvar inte det som ministern var argast på, utan dethandlade om att "värst är de s.k. nya företagens håll-ning". Socialministern sade sig vilja "ha möjlighet attingripa".Mot den bakgrunden vill jag fråga socialministerLars : Hur avser ministern att ingripa motfredagsöldrickande på IT-företagen? Vill ministernförbjuda fredagsöl och i så fall hur?Anf. 69 Socialminister ():Fru talman! Jag är möjligen en smula äldre änAnna så jag kan upplysa om en av 1900-talets största svenska framgångar på det alkoholpoli-tiska området. Det var när vi som anställda och somarbetsgivare lärde oss att föra bort alkoholen frånarbetsplatserna.Jag började som journalist och deltog idiskussionen om det som då var ett mycket stort pro-blem, nämligen att det i de s.k. intellektuella arbets-miljöerna var naturligt att ha sprit på jobbet eller ianslutning till jobbet. Så var det på tryckerierna ochså var det på tidningsredaktionerna. Svaret var alltid:Vi arbetar i en så stressad och en så intellektuell miljöatt vi behöver koppla av.Jag blir oroad när jag märker att de nya intellektu-ella arbetsplatserna - för att nu använda det uttrycket- börjar tillägna sig samma attityder: Vi jobbar hårt.Vi har inga arbetstider. Vi är ett gäng som håller ihopoch vi behöver koppla av med starköl på kvällarnainnan vi går hem eller innan vi jobbar över.Jag förmedlar gärna till de nya företagarna den er-farenhet som vi har som var med och slogs mot dehär problemen . Jag tänker inteföreslå ett förbud. Däremot handlar det om att ävende nya arbetsgivarna tar sitt ansvar för att få en an-ständig arbetsmiljö.Anf. 70 ():Fru talman! Jag tackar ministern för det svaret ochför att han lovar att inte förbjuda frivilligt socialtumgänge i privata företag. Vi tycker kanske olika,även om säkert båda är måna om att ha alkoholfriaarbetsplatser.En sak som vi båda borde vara särskilt engageradei är ungdomars - och däribland IT-företagarnas ochderas anställdas - extremt låga förtroende för politi-ken. Enligt alla mätningar slås nya botten-rekord. Varken ministerns parti eller mitt parti är judirekt några ungdomsmagneter. Då är det mer attrak-tivt att driva IT-företag eller att jobba i IT-företag. Deflesta som gör det har kanske svårt att se varför statenska agera så kraftfullt i just den här frågan primärt.Kanske funderar de ibland på lagar och politik och iså fall kanske mer på företagandets villkor skatte- ochregleringsmässigt.Tror socialministern att krafttag mot fredagsöl ochdiskussioner om vad man gör höjereller sänker förtroendet för politiken bland ungdo-marna, bl.a. bland dem som jobbar i IT-företagen?Anf. 71 Socialminister ():Fru talman! Även om jag är lantis och kanske intealltid förstår problemen så kan jag tala om för AnnaKinberg att jag har en son som jobbar på ett IT-företag och som berättar att man faktiskt börjar föraden diskussionen. Han säger: Jag vet ju att det härfaktiskt är häftigt och kul för många men det finnsnågra som inte klarar det. Det är ett högt pris att be-tala för häftigheten och kreativiteten att några inte ärmed . Det vet unga människor och det vetunga IT-företagare.Jag är alldeles övertygad om att det resonemangetkan vi föra med de unga företagarna just för att skaparespekt för politiken och för politikernas vilja att taansvar för framtiden.Rutiner för beslut i EUAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister . I en tidning kan vi läsa om attmånga politiska EU-beslut fattas av tjänstemän. På-ståendet i sig är väl ingen överraskning, utan det är iså fall omfattningen som överraskar. Enligt tidningensäger utvärdering: Regeringen harföljaktligen inte insyn i och underlag för att följa uppen stor del av det svenska EU-arbetet. Statskontoretbedömer att detta försämrar regeringens möjligheteratt fullt ut hålla informerad om vad somsker inom ramen för EU-samarbetet.Jag tror inte att det är regeringens avsikt att detska vara så här, utan detta är en logisk följd av beslut-sorganisationen inom EU. Allvarligt är också att dettaökar avståndet mellan medborgare och beslutsfattare.Anser statsministern att man inom nu rådandehantering av besluten i EU kan råda bot på de härproblemen?Anf. 73 Statsminister ():Fru talman! Ja, det tror jag att vi kan, även omman nog ska vara klar över att det är en väldig massaarbetsgrupper i EU. Vi har försökt att kartlägga hel-heten och det är inte alldeles enkelt. Arbetsgruppernahar i uppgift antingen att förbereda sådant som ska ini ministerråd och bli beslut eller också- den andra delen - att verkställa sådant som redan ärbeslutat.Det förberedande är lättare att styra därför att därfinns det ofta ett direktiv. Är det fråga om någontingviktigare finns det en skriftlig instruktion som gesfrån regeringens sida. Uppföljningen ska ju vara lika-dan men det kan naturligtvis hända att arbetet är såomfattande och går så fort att det inte alltid är insyn ivarje enskildhet.Vi ska komma ihåg att vi i har ordningenatt vi har våra myndigheter som följer detta. Sedanska det i sin tur relateras i en dialog med departe-mentet, så Statskontorets bedömning är att vi är välförberedda och att vi sköter vårt EU-arbete bra. Mendet är just på den här punkten som vi nog behöver seöver rutinerna och det kommer vi att göra. Jag känneringen oro utan jag tror att vi klarar det men det skainte underskattas.Anf. 74 ():Fru talman! I ett samtal med kom-missionär frågade jag om han ser en fara i atten utökad användning av kvalificerad majoritetsom-röstning ytterligare ökar avståndet mellan medborga-re och beslutsfattare, för det tycker jag är det allvarli-ga i detta. Han svarade att han kunde se en sådan faramen att det också finns en fara i att ha en ineffektivbeslutsorganisation.I valet mellan de båda farorna - mellan ett ökatdeltagande och effektiviteten - väljer kommissionendet senare, alltså effektiviteten. Delar statsministernkommissionärens ställningstagande?Anf. 75 Statsminister ():Fru talman! Det där är också en fråga som krävernyanser i svaret. Det finns vissa områden som skullemå väl av mer beslutsfattande med kvalificerad majo-ritet. Det tror jag. Det kan vara sådant som exempel-vis rör miljöområdet. Det kan mycket väl vara ettsådant område som ska ha mera av majoritetsbeslut.Kommer det att upplevas som att vi fjärmar unionenfrån våra medborgare? Nej, det tror inte jag. Jag troratt folk tycker att vi ska syssla med sådant som ärviktigt i EU. Om man upplever att miljöförstöringenär sådant som vi inte klarar nationellt säger man: Lösdet på europeisk nivå. Då kan vi inte vända oss omoch säga att det inte går för vi kan inte fatta någrabeslut där därför att allt ska fattas med enhällighet.Men ta det med majoritetsbeslut, kommer folk attsäga.Den situationen kan jag mycket väl se framförmig. Där går det definitivt åt rätt håll, och då får denhär kammaren syssla med sådant som den här kam-maren verkligen kan påverka och bestämma över. Påså vis stärks också förtroendet för politiken.Etanol i bensinenAnf. 76 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga till fi-nansministern om inblandning av etanol i bensin. Detär en angelägen åtgärd för att minska utsläppen avkoldioxid och andra växthusgaser. Därmed är det enviktig miljöfråga. Det är också en viktig sysselsätt-ningsfråga.Före jul infördes det s.k. autooil-direktivet, ettEU-direktiv, i den svenska lagstiftningen genom ettriksdagsbeslut. Det innebär att inblandningen avetanol begränsas till . Det hämmartillväxten av etanolanvändning och etanolproduktion.Riksdagen gav, när man fattade det beslutet, rege-ringen till känna att regeringen bör söka dispens fråndirektivets bestämmelse om en högsta tillåten volym-halt etanol i bensinen. Har någon sådan dispens avgi-vits?Anf. 77 Finansminister ():Fru talman! Svaret är att någon sådan ansökaninte lämnats in.Anf. 78 ():Fru talman! 79 Finansminister ():Fru talman! Det är enkelt. har jusjälv deltagit i olika samtal som vi har haft om ener-gibeskattning, och det är en del av det här problem-komplexet.Dessutom är det när det gäller etanol i gång enannan form av försök som vi tycker är mycket spän-nande. Regeringen har släppt fram ett stort projektsom har startats. Vi hoppas kunna få en delerfarenheter som vi kan använda tiden framöver. Detkommer att successivt lämnas rapporter från den härverksamheten. Jag tror att vi under hand kommer attfå ett bättre underlag.MaxtaxanAnf. 80 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister lördag kommer det att va-ra en demonstration i i är ett antal föräldrar som protesterar mot maxtax-ans införande. De skulle vilja välja andra lösningarför sin barnomsorg. Många av dem vill själva varahemma och ta hand om sina barn. Andra vill bildaföräldrakooperativ. Andra vill anställa en mormoreller en farmor eller en privat dagmamma. Kort sagt:Man har många alternativ och många smarta lösning-ar som passar deras barn och deras familj. De är likaoroade som jag över att de 4,3 miljarder som rege-ringen har avsatt för införande av maxtaxa barakommer de föräldrar till del som väljer offentligtproducerad barnomsorg. Den som vill välja någotannat får inte ett öre.Vad skulle statsministern säga till dessa föräldrar?Anf. 81 Statsminister ():Fru talman! Jag kan förstå om många har olikauppfattning om vilken barnomsorg som man villvälja. Vi har byggt ut dagis, fritis och familjedaghemi . Det är en väldigt bra form för väldigtmånga föräldrar. Dock har vi sett en utveckling imånga kommuner där man har gjort den väldigt dyroch dessutom försett den med avgifter som ofta läggstill andra typer av skatter och avgifter med väldigtotrevliga konsekvenser. Det vill vi röja bort och se tillatt man har en något så när enhetlig avgift. Däri lig-ger ingen värdering mellan olika typer av barnom-sorgsformer. Däri ligger helt enkelt den insikten attdetta är för väldigt många människor den enda formde kan välja. När de har valt den ska de inte straffasekonomiskt för det.Anf. 82 ():Fru talman! Jag är lika glad som statsministernöver väl producerad offentlig barnomsorg till ett brapris. Därom är vi tämligen överens. Det jag efterlyserär en ökad valfrihet för att kunna välja också andraalternativ där det passar. Jag tror att om valet vorefritt skulle det fortsatt vara väldigt många som valdeden offentligt producerade barnomsorgen. Och denska vara av god kvalitet. Därom är vi tämligen över-ens. Men jag vill ha till stånd de andra valalternativenockså.Min fråga är: Hur ser statsministern på att ge för-äldrar valfrihet, dvs. en påse pengar att använda eftereget val för att köpa sin barnomsorg? Är det så att detär på principiell grund som statsministern säger nejtill att stimulera föräldrars valfrihet, eller kan vi sefram emot att det kommer förslag också i den rikt-ningen?Anf. 83 Statsminister ():Fru talman! Jag hävdar nog att maxtaxan ökar val-friheten. Det är den absolut vanligaste formen avbarnomsorgen, som är så utformad att den geren ekonomisk belastning i många familjer som inte ärrimlig, och det måste vi se och förstå. Det rättar vi tillnu. Det är ingen värdering av andra barnomsorgsfor-mer. Där kommer säkert många att viljaha olika sätt att välja, och det kommer vi säkert ocksåatt kunna möta. Men för dem som har valt att kombi-nera arbete med den här typen av barnomsorg kan viinte ha en ordning där vi i praktiken tar bort hela denförtjänst som förvärvsarbetet ger genom konstigataxekonstruktioner som ser väldigt olika ut frånkommun till kommun.NarkotikafrågornaAnf. 84 ():Fru talman! Jag har en fråga till socialministern.För nästan exakt diskuterade jag ochsocialministern narkotikafrågorna i en interpella-tionsdebatt, då alldeles speciellt problemen i Skåne.Vi talade bl.a. om myrtrafiken över och denolika syn på narkotikafrågorna som vi kan upplevafinns mellan svenska och danska myndigheter när detexempelvis gäller att ingripa mot försäljning av haschoch marijuana.Om en månad öppnar , och dåkommer det att vara lättare än någonsin för ungdomari att åka över och köpa narkotika, ex-empelvis i . Vid vår debatt sedansade socialministern att han mot den bakgrundenämnar att ta upp frågan om narkotika med den danskasocialministern vid nästa tillfälle de skulle träffas.Min fråga är: Vad har kommit ut av de samtalen?Anf. 85 Socialminister ():Fru talman! Det sker ett mycket väl utvecklatsamarbete mellan de nordiska länderna på narkoti-kaområdet, speciellt när det gäller polissamarbete ochsamarbete med tullmyndigheterna. Det sker dessutomett alldeles särskilt intensivt arbete på polissidan införöppnandet av bron för att just möta de problem somMorgan tar upp.När vi diskuterade detta gällde det enalldeles speciell aspekt av frågan, nämligen de mersocialpolitiska problemställningarna. Där sade jag tillMorgan att vi har en alldeles utmärkt möj-lighet att utbyta information i det nordiska minister-rådet. Jag mötte sedan socialministern, och vi komöverens om att fortsätta diskussionen. har MorganJohansson och jag gemensam erfarenhet också avjournalistvärlden och vet om att saker och ting händerväldigt snabbt. I har man bytt socialmini-ster. Den nye socialministern träffar jag nästa veckaoch tänker då fortsätta samtalen.Anf. 86 ():Fru talman! Jag ser fram mot den kontakten undernästa vecka. Jag vet att socialministerningår i en arbetsgrupp inom regeringen som ska se påutvecklingen i . Här skulleman kunna tänka sig att inom ramen för det arbetet taupp de sociala frågorna. En idé skulle exempelvisvara att man skulle kunna få till stånd att de svenskaoch danska regeringarna tog fram en gemensamhandlingsplan mot narkotika och narkotikarelateradbrottslighet i regionen.Då är min fråga: Hur ställer sig socialministern sådan idé?Anf. 87 Socialminister ():Fru talman! På de områden som nu nämner finns det ett samarbete inom EU, ochbåde och är ju medlemmar. Detfinns ett särskilt program för ett utvecklat samarbetejust när det gäller brottsbekämpning och när det gälleratt komma åt den kriminella hanteringen av narkoti-ka.Mitt ansvarsområde gäller någonting annat, näm-ligen det sociala arbetet och möjligheten att intensifi-era det, inte minst missbruksvården. Där har vi startaten dialog mellan och . Jag har haftsamtal med den nye socialministern om möjligheternaatt få samordnad syn på vårdfrågor mellan båda sidorav sundet. Här öppnas en möjlighet att också diskute-ra en gemensam syn på socialpolitiken.ÖstersjömiljardenAnf. 88 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet har haft en interpellationsdebatt om Östersjö-miljarden. Då lovade statsrådet att re-surser också skulle komma kvinnor till del. verkardet som att inte har några direktiv om hurÖstersjömiljarden ska fördelas i ett genederperspek-tiv. Det finns inget av mainstreaming, och maktlös-heten bland kvinnor är stor.