prot · GO0946 · 2000-12-13 00:00:00 — - Ers nåd ser väl, att det inte ärjättar, svarade - utan väderkvarnar. Det somser ut som armar är vingarna. Det är vinden somsvänger runt dem och sätter igång kvarnstenen. - Detmärks, sade , att du inte har en aning omäventyr. Det är jättar och om du är rädd dra dig undanoch läs dina böner. Jag däremot ska inlåta mig meddem i en våldsam och ojämn kamp. "Herr talman! Socialdemokraterna slåss med vä-derkvarnar. Som i går social-demokraterna till storms mot inbillade motståndare.Under var väderkvarnarna kooperativadaghem, friskolor och omsorgsföretag. i början avvårt nya millennium ska den sista kampen utkämpasmot en inbillad motståndare, privata vårdentrepre-nörer som vill skriva avtal med landsting om akut-sjukvård.Socialdemokraterna har likt intelyssnat på verkligheten utan har hittat facit i riddar-romaner, eller är det kanske en ekonomisk planhus-hållningsteoretisk handbok? , som ärQuijotes vapendragare, är realisten och empirikernsom tror på sina iakttagelser och låter dessa utgöragrunden för tolkningen av världen. där-emot låter teorierna komma före verkligheten. Hanhåller fast vid den gamla vedertagna världsbildenoavsett vad iakttagelserna ger vid handen. Romanenavbildar på ett genialt sätt brytningstiden mellangammalt och nytt. Det är det som debatten här ikammaren handlar om. Gammalt eller nytt, dogma-tism eller nya lösningar.Ni i vänstermajoriteten står för det gamla och detdogmatiska.Jag och vill däremot att innehålletska fungera, att patienter får vård och personal har braarbetsförhållanden och att verkligheten ska få ut-vecklas i lugn och ro. Bästa vård måste vara utgångs-punkten. Ni ser i stället till byggnaden, till det yttreskalet. Ni vill inte låta vindarna ge ny kraft. I ställetfäktas ni mot nya vindar, väderkvarnar och vinst. Niskapar oro i stället för arbetsro. Jag tycker att det ärbättre att titta till innehållet. Sedan får en verksamhetgärna göra vinst. Det är bättre för alla, patienter, per-sonal och skattebetalare, om det råder ordning ochreda i ekonomin.Det ger möjligheter att utveckla metoder som delsförbättrar effektiviteten i verksamheten, dels gör attförnyelse i arbetsformerna underlättas. Att säga ja tillalternativa driftsformer och entreprenörskapet inomvården och omsorgen är för mig och Centerpartietlika självklart som att vården och omsorgen ska gesefter behov och att den ska vara solidariskt och rätt-vist finansierad.Det här förslaget har i det mycket korta perspekti-vet inte så stor betydelse eftersom det enligt vad vierfarit inte finns några akutsjukhus som är aktuellaför stopplagen. Däremot har det mycket allvarligakonsekvenser om man blickar något framåt. Inteminst ger ni i , och Social-demokraterna mycket konstiga och tvetydiga signaler.Å ena sidan har regeringen och ett antal övriga partiervarit med om att ta fram en handlingsplan för sjuk-vården där mångfald var ett huvudtema. Å andrasidan säger ni att det inom akutsjukvården ska varasom det alltid har varit.För oss i är inte ägandefrågan detviktiga utan att alla människor får tillgång till godvård efter behov och inte efter tjockleken på plånbo-ken. Sjukhus ska kunna drivas i privat regi. Det vä-sentliga är att de som beställer sjukvård också ställerkrav på kvalitet och tar reda på vad de får för pengar-na. Patienten ska ha bra sjukvård, och då är det oint-ressant om den utförs i eller i annansregi. Det är lika viktigt att uppmuntra ett bykoopera-tiv i som att ge ett professionellt och seriöstföretag möjlighet att driva sjukhus i t.ex. Stockholm.Åter till , som även har andra drag.Han är adelsman och riddare mot världens ondska.Han tror sig veta bäst, och han har facit. Det är lätt attkänna igen sig i liknelsen. Han far fram på sin magrahäst och vill göra sin följeslagare till kung över ettörike. Visst är det lätt att känna igen maktambitioner-na.Ni i vänstermajoriteten - socialdemokrater, väns-terpartister och miljöpartister - far fram som ,och då får den kommunala självstyrelsen ge vika.Detta förslag är inte det första där ni sätter er överden lokala demokratin: bostadsförmedlingslagen, attni ger pengar till statliga i stället för tillkommunerna, maxtaxan och förslaget från Miljöpar-tiet om att införa två tredjedels majoritetsbeslut. Mil-jöpartiet vill att vissa väljares röster ska väga mer änandras, och så kallar ni det "demokratigaranti". I ervärld ska inte längre en man en röst gälla och en röstvara lika mycket värd. Jag känner uppriktigt sagt enbris av en iskall vind. Som tur är har andra i er kon-stellation, om jag har förstått det rätt, stoppat in dettai en utredning.Kära miljöpartister, märker ni inte att maktambi-tionerna håller på att förblinda er? pratade niåtminstone om lokal demokrati. Men har ni låtiter, likt en vindflöjel, dras med in i en maktapparatsom sätter de centralistiska och monopolistiska idea-len först. Borta är allt tal om demokrati. Visst, , måste det smärta i ett gammaltSågadalshjärta. Där var medoch satte den lokala demokratin och engagemanget iförsta rummet. har istället bytt de idealen mot medverkan i en maktappa-rat där ni sätter er över de folkvalda i kommuner ochlandsting.Ni i har deltagit i en rad beslut sominnebär att makten flyttas från lokal till nationell nivå.Vad blir ert nästa drag? Vilket förslag kommer nimed härnäst? Anser ni att ni har bättre koll på verk-ligheten än vad era kolleger i kommuner och lands-ting har? Det är en enkel fråga.Visst måste det vara bättre att ge makten till fol-ket, och låta besluten fattas nära medborgarna och avmedborgarna. Den kommunala självstyrelsen är enviktig del i arbetet med att stärka den lokala demo-kratin. , varför gör ni precis tvärtom?Socialminister vet som gammal folkrö-relsekämpe hur viktigt det är att man har makten överdet som man är satt att sköta. Hur kan då socialmi-nistern sätta sig över dem som har att sköta sjukvår-den, dvs. kommun- och landstingspolitiker? Jag ochCenterpartiet menar att detta inte är en privatiserings-fråga i första hand. Det är ingen Stockholmsfråga.Det är en mycket djup demokratifråga och en viktigprincipiell fråga som gäller hela hälso- och sjukvår-den och som gäller hela landet.Herr talman! Jag måste också säga några ord omutskottsbehandlingen. Den föreslagna lagen strideruppenbarligen mot lagen om offentlig upphandling,det kommunala självstyret och konkurrenslagstift-ningen. Trots de uppenbara bristerna i regeringensproposition driver utskottsmajoriteten igenom försla-get utan att ge möjligheter till att få det belyst fullt ut.Jag tycker att det är beklämmande. Jag vill marke-ra mitt ogillande gentemot hur ärendet har hanterats islutvändan - och jag markerar i slutvändan. Det drarvanrykte över . I betänkandet skriver majo-riteten att det finns flera landsting som planerar förutförsäljning av sjukhus, och att det därför är så bråt-tom med beslutet. Frågan har ställts tidigare, och jagställer den igen till majoritetens företrädare både avmodell s, v och mp: Vilka landsting är det som dettahandlar om? Vilka landsting är det som ni åberoparoch som gör att det är bråttom?Jag går över till absurditeterna i lagförslaget.Don Quijote levde i en drömvärld, och teoriernastämde oftast inte överens med verkligheten. Denlagstiftning som ligger på kammarens bord leder rad absurda gränsdragningar. Ni tycker uppenbar-ligen att det är helt okej att lägga ned sjukhus, men ärlivrädda för att lägga ut samma sjukhus. Varför är detbättre att lägga ned än att låta ett privat vårdföretagdriva verksamheten till gagn för alla medborgare?Sedan har vi otydligheterna. Vad är egentligen ettakutsjukhus? ska det visserligen utredas, menvårdens organisation förändras . Alltmer avvården sker inom den öppna vården. Även akuta ochavancerade åtgärder kan göras inom primärvården.Varför är det helt rätt att låta en privat entreprenördriva en dygnetruntöppen akutmottagning inom pri-märvården men inte vid ett akutsjukhus?Jag övergår till rättviseaspekten. Vi har privatasjukhus här i landet. Ni får det att framstå som att deinte existerar - men de finns. Landsting skriver avtalmed dessa sjukhus för att utföra vissa åtgärder. Närdet skrivs avtal har alla medborgare möjlighet att fåden vården till samma pris. Det är tredje gången somdet sägs från denna talarstol.Däremot finns det en ny tendens - privata sjukför-säkringar som vissa människor kan få del av. Det ärrika personer eller anställda som har en arbetsgivaresom betalar. Den ökningen kan bl.a. bero påköproblem i vården. Vissa har möjlighet att köpa sigförbi sjukvårdsköer med hjälp av just privata sjukför-säkringar.Jag har inget emot privata sjukförsäkringar. Menom förtroendet för sjukvården sviktar och det finns enköproblematik i vården - vad ska man då göra? Skaman låta behovet av privata sjukförsäkringar öka ochsticka huvudet i sanden? Eller ska man försöka åtgär-da köproblematiken?Här står åter angreppssätt i motsatstill . Jag och föredrar attförsöka åtgärda problemen, likt . Vi vill alltsålåta fler entreprenörer bidra till att få in kunnande ochkapital i sjukvården. Men ni väljer att slåss mot vä-derkvarnar - och orättvisorna riskerar att öka.Jag måste avslutningsvis fråga socialministern:Tycker ni att man bedriver dålig sjukvård vid S:tGörans sjukhus? Om nej - varför vill ni då förbjudabra sjukvård? Varför vill ni inte åtgärda köproblema-tiken? Varför vill regeringen sätta sig över lagstift-ningen, socialministern?Herr talman! Med detta yrkar jag bifall till reser-vationen i betänkandet.Anf. 4 ():Herr talman! En poäng med att välja landstings-politiker och att ha landstingsval är att resultaten avdessa val kan få genomslag i den sjukvårdspolitiksom förs inom landstingen. Den kommunala självsty-relsen är inte viktig enbart i sig utan också för att denstärker tilltron till det demokratiska systemet i stort.Lagrådet konstaterar, och jag citerar:"är föreställningen om själv-styrelse en levande realitet i svenskt samhällsliv.Någon innebörd måste den kommunala självstyrelsenha, låt vara att det är ovisst hur långt den sträckersig. "Det är inte bara det att förslaget innebär en in-skränkning av den kommunala självstyrelsen i all-mänhet - förslaget inskränker dessutom enligt Lagrå-dets bedömning den kommunala självstyrelsen i"onödigt" hög grad med avseende på syftet med pro-positionen. Lagrådet pekar exempelvis på möjlighe-ten att i lagstiftningen införa en skyldighet för lands-tingen att i ett avtal med en entreprenör föreskriva attdriften ska ske utan vinstsyfte.Lagrådet har också ifrågasatt om inte lagen om of-fentlig upphandling, liksom EG-reglerna om offentligupphandling, ställer krav på en individuell bedöm-ning av en upphandling och om det inte därmedskulle strida mot dessa regler att i lag generellt un-danta en viss kategori av företag. Vid en hearing införsocialutskottet har klargjort att den delar Lagrådets syn i denna del.Nämnden vidhåller sin tidigare kritik mot förslaget.Herr talman! Den svenska avdelningen av Inter-nationella juristkommissionen menar att Lagrådetnonchaleras, först vid regeringens försök attstoppa kommunernas utförsäljning av allmännyttigabostadsbolag och senare vid årets lagförslag omkommunal bostadsförsörjning. Ytterligare exempel ärdet nu föreliggande förslaget. menar att förslagen rubbar balansenmellan lokal och central demokrati. Regeringens ochriksdagens nonchalans oroar kommissionen. I flerafall kan lagförslaget strida mot grundlagen. Sverigesbrist på författningsdomstol förutsätter att Lagrådetssynpunkter respekteras, menar juristkommissionen.Lagrådets kritik och även andras kritik när detgäller demokratiaspekten har inte tagits på allvar avvare sig regeringen eller utskottets majoritet. Dettycker vi i är mycket allvarligt.Fru talman! har inhämtat syn-punkter från många instanser. Initiativtagare till dettahar varit de borgerliga partierna. Synpunkterna harkommit från fler än vanligt, så i det avseendet kanman säga att ärendet är väl berett. Men när det gälleratt dra slutsatser av den information som inhämtats ärärendet inte tillräckligt berett. Lagrådets invändningarhar bedömts som inte särskilt viktiga - dem behöverman inte ta hänsyn till annat än när det gäller någraoklara skrivningar i texten som inte överensstämmermed lagförslaget. sig beredd att ytterligare bereda ärendet föratt kunna vara helt säker på att förslaget inte skullestrida mot EG-rätten och lagen om offentlig upp-handling. De fyra borgerliga partierna ansåg att detvar viktigt att detta fick göras. Men begäran avslogsmed åberopande av riksdagsordningen och att detskulle leda till avsevärt men om beslutets sköts pånågra veckor. Det anser jag vara ytterligare ett exem-pel på att ärendet, som handlar om en lagstiftning,inte är ordentligt berett.Herr talman! Brådskan med att fatta beslut så attlagen kan träda i kraft är svår att förstå.Vi ska fatta ett viktigt beslut utan att konsekvensernaav den här lagstiftningen är ordentligt utredda. Detkänns inte bra att ett viktigt ärende behandlas på dethär sättet i riksdag. Personligen känner jagett stort obehag. Detta styrker mig i min uppfattningatt den här propositionen ska avslås.Socialutskottets majoritet, socialdemokrater,vänsterpartister och miljöpartister, har i betänkandetangett att de har erfarit att det pågårplanering i flera landsting för en utförsäljning avsjukhus. Något belägg för detta påstående återfinnsinte i betänkandet, och det kom inte heller fram närdet diskuterades i socialutskottet. Är det möjligtvis såatt man befarar någon form av mellandagsrea påsjukhus? I så fall är man nog felunderrättad eller serspöken som inte finns. Mina rundfrågningar tilllandstingen visar att det inte finns någon sådan utför-säljning som är aktuell. Dessutom skulle det väl ock-så vara en ganska lång process. Det sker inte på någradagar. Detta påstående om att utskottet erfarit att detpågår en planering om utförsäljning av sjukhus kanknappast användas som grund för att inhämtande avytterligare upplysningar och yttranden skulle leda tillavsevärt men.Herr talman! När regeringen skriver i propositio-nen låter det som om deras förslag till moratoriuminte handlar om att stoppa privata vårdgivare som villdriva sjukhus utan om att stoppa krafter som villersätta dagens skattefinansierade vård med andrafinansieringsformer och byta ut dagens vårdideologi -där vård ges efter behov - mot en annan ideologi somsäger att vård ska ges efter ojämlika kriterier.Folkpartiet vill ha kvar den solidariska finansie-ringen av vården. står bakom att vård skages efter behov, och anser att vården skalyda under ett demokratiskt huvudmannaskap. Detslås även fast av moderater, kristdemokrater ochcenterpartister i vår gemensamma reservation.Vad propositionen egentligen handlar om är ju omvården ska få drivas i annan regi än den offentliga.Folkpartiet tycker av flera skäl att den ska få det. Detfinns flera jämförelser mellan privat och offentligvård som visar att den privata vården ofta ger mer förpengarna. Det finns flera exempel på att förekomstenav privata alternativ också har stimulerat landstingensverksamhet till positiva förändringar på olika områ-den.Ett mycket bra exempel som jag känner väl till ärhur i tillät den första privatavårdcentralen. Det blev snabbt ett exempel på hurman kunde göra förändringar som förbättrade förpatienterna. Många landstingsanställda allmänläkareville, men fick inte, göra samma förändringar så längede var kvar i . När det sedan genom huslä-karlagen blev möjligt med fri etablering valde såmånga att bryta sig ut ur stela arbetsfor-mer att i mycket snabb fick40 % privata vårdcentraler.Att förbjuda privat vård är någonting som i förstahand drabbar patienterna. Men det drabbar ocksåpersonal som vill arbeta för förändringar och förbätt-ringar av vården. Det handlar då både om personalensegen arbetsmiljö och om omhändertagandet av pati-enterna.Det finns egentligen inte något problem som mo-tiverar den här propositionen. Ingenting tyder på attinslaget av vinstdrivande verksamhet i vården hittillshar försämrat det totala vårdutbudet - tvärtom. Detsom är viktigt för att garantera patienterna en rättvisbehandling i vården är den gemensamma finansie-ringen. Det är den som är nyckelfaktorn för att undvi-ka segregation i vården.Herr talman! Om det är landstingen som betalar,som inspekterar och patienterna somväljer, är enda möjligheten för en entreprenör att gåmed vinst att vara effektivare och bättre än lands-tingsvården. Den som klarar det får med vårt synsättgärna göra en vinst. Det är i så fall patienterna ochskattebetalarna som gör de stora vinsterna.Herr talman! Den stora hotbilden mot densolidariska finansieringen och mot att vård ska gesefter behov - det som kallas allemansrätten i proposi-tionen - är inte att några privata sjukhus finns i Sve-rige. Den stora hotbilden är i stället en icke fungeran-de sjukvård med långa väntetider som gör att männi-skors tilltro till och tålamod med vården riskeras. Detkan leda till att man i stället söker egna lösningar somt.ex. De som är tillräckligt friskaoch har tillräckligt med pengar kan tecknaprivata försäkringar.Vad svensk sjukvård behöver är förnyelse ochmöjligheter till utveckling av både personal och ar-betssätt, inte förbud mot att driva sjukhus.Herr talman! Det finns väldigt många frågeteckenkvar kring den här propositionen och det här betän-kandet. Det är verkligen ett hastverk. Socialutskottetsmajoritet har visserligen gått in och rättat till vissasaker. En sådan sak är begreppet akutsjukhus. I Folk-partiets motion har vi också pekat på att detta begreppär mycket oklart. Det innebär att utskottet går in och tillstyrkerVänsterpartiets motion. Man säger att den av rege-ringen aviserade utredningen som ska följa på det härmoratoriet också bör få i uppdrag att se över om be-greppet akutsjukhus behöver preciseras samt fråganom eventuella sanktioner. Att detta tillägg behövsunderstryker bara vår åsikt om att propositionen är etthastverk.Herr talman! majoritet anser att vii dag ska besluta om en lag om en inskränkning avlandstingens rätt att överlämna driften av akutsjukhustill någon annan. Det är ett lagförslag som antagligenstrider mot både EG-rätten och lagen om offentligupphandling. Det är ett lagförslag som inskränker detkommunala självstyret.En annan viktig aspekt är demokratifrågan. Beslutsom berör kommunens invånare ska fattas nära med-borgarna och i samråd med medborgarna. Demokra-tin riskerar att urholkas om medborgarnas val avpolitiska majoriteter i allmänna val inte respekteras.Respekten för det kommunala självstyret är avgöran-de för att upprätthålla förtroendet för den lokala de-mokratin. Människor måste veta vem som är ansvarigför de politiska besluten och ha möjlighet att utkrävaansvar av de förtroendevalda.Lagen innebär också ett stopp för den förnyelsesom svensk sjukvård så väl behöver. Om den genom-förs riskerar det att innebära att det förnyelsearbetesom trots allt har kommit i gång stannar av, eftersomman inte vet vad framtiden kommer att innebära.Herr talman! Med detta yrkar jag avslag på hem-ställan i betänkande SoU6 och bifall till vår reserva-tion. Jag vill också hänvisa till vårt särskilda yttrandevad gäller hanteringen av ärendet i utskottet.I detta anförande instämde , , , ,och (alla fp).Anf. 5 ():Herr talman! För sedan diskuterade vihär i kammaren inriktningen på de 9 miljarder somska tillföras vården utanför sjukhus. Ett av mångamotiv för den här satsningen var att avlasta sjukhusende patienter som inte behöver sjukhusets resurser.Hur väl ett sjukhus fungerar beror nämligen intebara på sjukhuset självt. Vården utanför sjukhusen,både primärvården och den primärkommunala äldre-sjukvården, måste fungera väl för att sjukhusen skakunna koncentrera sig på det som är sjukhusets hu-vuduppgifter. talade man i vårddebatten om dens.k. LEON-principen, lägsta effektiva omhänderta-gandenivå. Jag vill påminna om betydelsen av denhär principen när vi debatterar sjukhusen. Ettsjukhus lever i en verklighet där man är beroende avandra länkar i vårdkedjan.Samtidigt kan man konstatera att sjukhusen har enspeciell plats i människors hjärtan. Det är där trygg-heten finns om man blir akut sjuk, svårt sjuk eller omman måste gå igenom en komplicerad behandling.Många människor minns dessutom de hårda fightersom utkämpades när beslutskulle fattas om utbyggnader av ett stort antal sjukhusi landet. Nybyggnader, ombyggnader och tillbyggna-der skedde i ganska rask takt under de åren.Men under den tiden var det inte något privat ka-pital som anmälde intresse för att delta i den snabbautbyggnad som då skedde av sjukhusvården i Sverige.Tvärtom påminner jag mig att det fanns en borgerligregering som införde en regel som krävderegeringsgodkännande för att få starta en större in-vestering i ett sjukhusbygge eller en utbyggnad av ettsjukhus. Jag var då själv verksam i ett landsting somfick ett nej av en sådan regering för att starta en störreinvestering och utbyggnad av ett sjukhus.Jag påminner mig det här när en del säger attden här propositionen skulle innebära en sådan dra-matisk inskränkning i den kommunala självstyrelsen.Efter regeringen fall kunde vi starta byggetav sjukhuset i gången privat kapital erbjöd sina tjänstertill sjukvården var, som jag minns det, i slutet av1980-talet och . Då var det dockinte drift av själva sjukhusen som var intressant fördet privata kapitalet. Då var det fastighetsbolag somerbjöd landstingen fiffiga konstruktioner som handla-de om att överta ägandet av fastigheter. Sale-leaseback var det förrädiska namnet på erbjudandet.Jag brukar ibland fundera på var vi hade stått medvåra sjukhus om en mångfald av sjukvårdshu-vudmän, landsting, hade nappat på det erbjudandet.Tänk om vi inte hade haft den handlingsfrihet vi harmed våra sjukhus tack vare att vi tackade nej tillerbjudandena från fastighetsbolagen på den tiden.I dag kan vi se hur människor är beredda att käm-pa för sina sjukhus. Olika strukturförändringar dis-kuteras. Debatt om eventuell nedläggning av en klinikleder till protestlistor och demonstrationer. Man villvädra sina känslor för sitt eget sjukhus. Patient- ochhandikapporganisationer bevakar självfallet sinarespektive specialkliniker.Förutom möjligtvis här i och möjligt-vis i finns det ingen plats i vårt land somhar ett befolkningsunderlag som är så pass stort attdet räcker för mer än ett sjukhus. För de allra flestamänniskorna i vårt land är det självklart vilket sjuk-hus man upplever som sitt sjukhus. Blir man akutsjuk åker man självfallet till det närmaste sjukhuset.En planerad behandling vill man ha på hemmasjuk-huset. Inte minst med tanke på att de flesta patientersom ligger på våra sjukhus är äldre människor är detsjälvklart att välja det närmaste sjukhuset. Endast viden mycket speciell komplicerad behandling accepte-rar man att åka till ett sjukhus längre bort. Det ärsjälvfallet helt naturligt att människor resonerar pådet sättet.Några landsting i vårt land har ett sjukhus somman ansvarar för. De allra flesta landsting har ungefärtre sjukhus som man ansvarar för. Sjukhusen i Sveri-ge är faktiska monopol eller s.k. naturliga monopol.Någon konkurrenssituation liknande den som finns påen marknad går ej att uppnå i ett land som Sverige.Det bor för få människor på för stor yta för att det skavara möjligt.Inom andra delar av vården finns det nästan alltidunderlag för mer än en aktör, vilket vi också pratadeom när vi antog den nationella handlingsplanen försjukvård här för någon vecka sedan.Regeringen föreslår nu att ett akutsjukhus inte fåröverlämnas till den som avser att driva verksamhetenmed syfte att skapa vinst åt ägarna. Lagen ska gällaunder , och år 2002.Herr talman! Utskottsmajoriteten ställer sig bak-om regeringens förslag. Jag vill yrka bifall till ut-skottets hemställan betänkandet och avslag på reser-vationen.Vi finner det fullt rimligt att skaffa ett tvåårigtrådrum för att diskutera en så här stor fråga. Detmåste också vara fullt rimligt att väljarna i nästa valhösten 2002 får möjlighet att ta ställning till en sådanhär stor fråga. Det är ju en stor förändring som beröross alla. Det är ett område som inte har varitreglerat i .